Tartu Ülikooli tudengid tutvusid Kaitseväe Ühendatud Õppeasutustega – Kaitseväe Akadeemia\nTartu Ülikoolis militaar- ja sisekaitsetehnoloogiate õppeainet läbivad tudengid tutvusid eile Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülesehituse ja ülesannete ning kadettide elamistingimustega.\nÕppeasutuste ülem kolonel Martin Herem rääkis tudengitele Kõrgema Sõjakooli ja Lahingukooli kursustest ning üldisemast ohvitseride ja allohvitseride väljaõppe- ja karjäärimudelist. Kolonel Herem tutvustas ka peamiselt rakendusuuringute keskuse tehtavat teadus- ja arendustegevust, sõja- ja katastroofimeditsiinikeskuse ülesandeid ning nende kahe struktuuriüksuse koostööd teiste kõrgkoolide ja teadusasutustega.\nKursusel osalenud tudengi hinnangul ilmestasid Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste üldine tutvustus ja ringkäik hästi seda, kuivõrd vajalik on Eestile taolise kõrgkooli olemasolu. „Selle kooli lõpetanud ohvitserid on need julged ja arukad juhid, kes vajadusel koostöös reservväelaste ja kaitseliitlastega kaitsevad meie ühist territooriumi ja tagavad riigi järjepidevuse. Seega on õppeasutuste roll tagada sõjalise juhtimise õpetamisega kindel valmisolek, millele tuginedes võib kindlustundega väita, et Eesti on kaitstud.”\nKaitseväe Ühendatud Õppeasutuste mere- ja õhuväekadettide õpe toimub koostöös Eesti Lennuakadeemia ja TTÜ Eesti Mereakadeemiaga ning teadus-ja arendustegevust koostöös näiteks Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooliga. KVÜÕA sõja- ja katastroofimeditsiinikeskus koolitab lisaks kaitseväelastele ka Tartu Ülikooli ning Tartu ja Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli meditsiinitudengeid.


meie lahendus töötab\nTeie ettevõtte põhi- ja tugifunktsioonide korraldamise keskkond\nMüügijärgse teeninduse haldus\nTäislahendus suure hulga integreeritud hooldus- ja transpordiettevõtetega, võimaldamaks Teil pakkuda oma klientidele ostetud toodete müügijärgset teenindust – remonti registreerimine, logistika ja transpordi juhtimine, automaatsed teavitused, kvaliteedi aruandlus, arveldused Teie, Teie kliendi ja hoolduspartneri vahel jpm.\nMugavalt integreeritud platvorm, mille baasil veokorraldus ei ole omaette protsess vaid taustal töötav süsteem – kogu saate- ja veodokumentatsioon luuakse automaatselt, teostatud veod ja nende olekud on infosüsteemist reaalajas jälgitavad ning igakuine veoettevõtete aruandlus mugavalt võrreldav ja kontrollitav.\nAsendus- ja renditoodete haldus\nIseseisev lahendus erinevate seadmete lühi- ja pikaajaliseks välja rentimiseks koos mugava arvepidamise ja korrektse juriidiliste dokumentide haldusega.\nKorrektsed töövood ja jooksev aruandlus kindlustusettevõtetele, võimaldamaks Teil lisada oma müügivalikusse müüdavate seadmete laiendatud garantiid või kindlustust ja katta ka hilisemate kahjukäsitlusjuhtumite haldust.\nMüügieelsete kaupade haldus\nMüügieelsete kaupade müügipunktide vahelise jaotamise lahendused, kaugmüügikanalite integreeritud tugi, sh tagastushalduse, logistika ja transpordi korraldamise lahendused.\nIntrastat aruandluse haldus\nLihtne ja mugav Intrastat aruandluse koostamine koos aruannete pool- ja täisautomaatse edastusega eSTAT keskkonda.\nEDI (Electronic Data Interchange) ehk automaatsed e-andmevahetuse lahendused nii klientide endi kui muude väliste infosüsteemide vahel.\nLisaks standardlahenduste pakkumisele oleme avatud ka kliendikeskse funktsionaalsuse realiseerimisele.\nHooldus- ja remondiettevõtete protsessid\nHooldusettevõtete täislahendus – tööde registreerimine ja haldus, varuosade ladu, automaatne varuosade tellimuste edastus ja haldus, “at-home repair” tugi ja haldus, garantiiliste ja tasuliste tööde aruandlus, kvaliteedi ja korduvtööde ning koondarvete aruandlus, arvete loomine jpm.\nLao- ja logistikaettevõtete protsessid\nLaomajandusettevõtete täislahendus – kaupade vastuvõtmine, haldus ja väljastamine; osutatavate laoteenuste automaatne aruandlus; paberivabad laotoimingud; integreeritud ja dünaamiline tööjõu juhtimine; kaugmüügikanalite tugi, haldus ja logistika korraldamine; müügijärgse teeninduse seadmete logistika ja haldus jpm.\nVeo- ja transpordiettevõtete protsessid\nVeoettevõtete täislahendus – klientidelt veotellimuste automatiseeritud vastuvõtmine läbi automaatse andmevahetusliidese; veotellimuste automaatne või manuaalne regioonide ja veoressursside vaheline jaotus; transpordiüksuse integreeritud ja reaalajas töötav käsiterminal; regiooni, veomahu ja kliendipõhised hinnakirjad; jooksev aruandlus ning statistika, arvete ja koondarvete automaatne loomine; kvaliteedi juhtimine; automatiseeritud tagasiside ja selle haldus jpm.\nja lepime ainult parima tulemusega\nTootlikkuse kasvu aeglustumine on globaalne probleem ...\nTovacom.com keskkond tagab meie klientide igapäevaste põhi- ja tugifunktsioonide täitmist juba aastast 2003. Klientide usalduse ja tunnustuse aluseks on meie siiralt järgitud väärtushinnangud: oleme põhjalikud ja pühendunud ning meie eesmärk on toota tõhusust ehk läbi tõhusama töökorralduse vabanevate vahendite aidata kasvatada Teie ettevõtte tulemusi. Oleme veendunud, et meie lahenduse tulu Teie ettevõttele on kindlasti suurem meie süsteemide kasutamise tasust ja oleme alati valmis võtma vastu väljakutseid Teie ettevõtte tootlikkuse täiendaval kasvatamisel - meie lahendus töötab!\n20% väiksem tööjõukulu\n30% tõhusam töökorraldus\n50% vähem seotud osapooli\n100% õnnestunum tulemus\nVisionäär – loon Teie ettevõtte protsesse optimeerivaid ja automatiseerivaid lahendusi – olen Teie kasulik partner!\nInfosüsteemi arhitekt – kogemustele tuginedes eelistan arendustöös kvaliteeti kiirusele, tagades seeläbi odavama ja elujõulisema tulemuse.\nArendusjuht – edukas teostus on põhjaliku ettevalmistuse paratamatu tagajärg. Analüüsime meeskonnana hoolikalt Teie vajadusi ning tähtaegadest kinni pidades loome kokkulepitud lahenduse.\nMeie pikaajalisteks partneriteks erinevates valdkondades on näiteks:\nElektroonikakaupade jae- ja hulgimüük\nSpeedy Transport OÜ\nLaohotell, logistika ja transport


Andekate töötajate hoidmine on tööandjale igapäevane väljakutse - Personaliuudised\nAndekate töötajate hoidmine on tööandjale igapäevane väljakutse\nFazer Eesti juhi Meelis Tamme sõnul on uut töötajat leida väga kulukas ja keeruline, kuid veelgi suurem väljakutse on seda inimest hoida ja temalt pühendumine välja teenida.\nFazer Eesti juht Meelis Tamm\nInstari üliõpilaste ja kutseõppurite seas tehtud uuringu kohaselt on Fazer Eesti kutseõppurite silmis atraktiivseimate tööandjate paremusjärjestuses neljandal kohal. Fazeri esindaja sõnul ei tähenda see siiski, et pakutavatele ametikohtadele on sobivatest inimestest pikk järjekord ukse taga.\n„Uute töötajate leidmine on muutunud küllaltki pikaks protsessiks ja aina enam on vaja kasutada personaliotsingufirmade abi,” sõnas ta. Nimelt ei pruugi sobiv kandidaat tema sõnul üldse tööd otsida, kuid on lihtsalt alamotiveeritud ja alahinnatud ning seetõttu pakkumistele avatud. Inimeste tööalased saavutused on pidevalt LinkedIni ja muude keskkondade kaudu nähtavad, mistõttu jõuavad pakkumised andekate inimesteni enne, kui nad uusi väljakutseid üldse otsima jõuavad hakata.\n„Enam ei pea tööotsija pakutava ametikoha nõudmistega kohanema – täna peab tööandja kujundama töökohta selliselt, et heade isikuomadustega töökas ja asjalik inimene leiaks organisatsioonis võimalusi eneseteostuseks ja panustaks oma ekspertiisiga selle edulukku,” sõnas Tamm.\nTema arvates peavad ka väga atraktiivsed tööandjad arvestama sellega, et lojaalsed tiimiliikmed saavad iga mõne aja tagant kõne personaliotsingufirmalt, kus pakutakse suuremaid summasid ja põnevaid väljakutseid. Seetõttu peab tööandja pidevalt vaeva nägema, et töösuhe põhineks vastastikkusel austusel ja aususel ning töötaja tööpanust hinnataks vääriliselt.\n„Töötasu on väga oluline küsimus, aga kindlasti mitte ainus ega kõige olulisem nüanss, millega inimest organisatsioonis hoida. Kuna inimene veedab nii suure ja väärtusliku osa oma ajast tööl, siis peab see pakkuma talle enamat kui ainult raha,” sõnas ta.\nMeelis Tamme kinnitusel peab atraktiivne tööandja suutma näidata arengu- ja karjäärivõimalust võrdlemisi lühikeses perspektiivis ning panustama väga palju sellise ühtehoidva tiimi kujunemisse, kust oleks kahju lahkuda. „Juhina pean väga oluliseks avatud ja positiivset tööõhkkonda, olla alati oma meeskonnale olemas, osata kuulata ja anda ka vajaliku tagasisidet,” lisas ta.\nTema kinnitusel on näiteks igal Fazeri töötajal personaalne arengukava, mis seab paika eesmärgid nii isiklikus arengus kui ka ootused töötulemustele, mille saavutamine peab mõistagi peegelduma ka töötasus.\n„Lisaks ühisüritustele ja meelespidamisele tähtpäevadel peame vajalikuks toetada ka töötajate selliste oskuste arendamist, mis võimaldab neil oma tööülesandeid paremini ja suurema innuga teha. Püüame tagada igale töötajale tema kompetentside arendamiseks vajalikud koolitused.”


VIDEO: Suur põgenemine corgi moodi: kutsikas, keda ei pea kinni lukk ega riiv - Lemmikloom\nVIDEO: Suur põgenemine corgi moodi: kutsikas, keda ei pea kinni lukk ega riiv\nPisike corgi nimega Beau ei ole kunagi rahul sellega, et peab peremehe kodust ära olles köögis olema, sest tubadesse pääsu takistab corgiekindel kutsikavärav. Kuid kas värav ikka on nii kutsikakindel?\nUSAs Ohio osariigis elab lustakas üheteistkuune corgie Beau, kes üllatas peremeest oma põgenemistrateegiaga. Iga kord, kui Dan McLaughlin enne kodust lahkumist Beau liikumisruumi piiras, lukustades köögi ja toa vahel oleva kutsikavärava, oli peremehe koju saabudes Beau juba teistes maja osades oma kutsikaasju ajamas. Nii otsustaski Dan Beau suurt põgenemist filmida, et teada saada, kuidas Beaul alati õnnestus kutsikaväravast läbi murda.\nVIDEO: Kassisõber juba sündides? Beebi reaktsioon, kui ta esimest korda kassiga kohtub ajab...\nVIDEO: Nutikas! Isegi kass teab, kuidas palaval suvepäeval end kõrvetava kuumuse eest kaitsta\nÜlinunnu VIDEO: makaak otsustas hakata armsa kassipoja kasuemaks\nFOTOD JA VIDEO: Imearmas! Vaata, kuidas toidetakse pisikesi koolibri beebisid\nVIDEO: Edusammud! Kahe jalaga kutsikas õpib sammhaaval käima\nFOTOD JA VIDEO: Naine valetas oma abikaasale: Väike terjer osutus pea 100-kiloseks dogiks!\nVIDEO: Oravate tembud: vaata, mis jääb järele mustamäelase rukolapeenrast, kuhu oravad...


Naha ja küünte seene ravimise põhjused ja viisid\nPõhiline Terviseteave Naha ja küünte seene ravimise põhjused ja viisid\nSeene ei kasva ainult niisketes ja hämaras kohtades. Tegelikult võib hallitus kasvada ka teie nahal ja küüntel. Jah, seene nahal ja küüntel on Candida tüüpi seen, mis on looduslik seen, mis võib põhjustada nakatumist kahjustatud kehaosades. Igas vanuses mehed ja naised võivad seda seeni saada. Naha ja küünte seenhaiguste kohta lisateabe saamiseks lugege allpool naha ja küünte seente seletust.\nPange tähele, et Candida seeni on rohkem kui 150 tüüpi. Liik, mis põhjustab keha kõige sagedamini hallitust, on Candida albicans. Samal ajal on teada, et 15 muud Candida albicans'i liiki põhjustavad naha ja limaskestade nakkusi kogu kehas.\nLiigne Candida seen, mis kasvab, on sagedamini niiskes nahas. Kandidoosi puhul, mida nimetatakse inimestele seenhaiguste käes kannatavaks, saab seda tavaliselt ravida apteekides müüdavate käsimüügiravimitega, kui seeninfektsioon on kerge. Tõsised candida infektsioonid vajavad arstilt ravi ja ravi.\nKus seened võivad ilmuda?\nSiin on kehaosad, mis on naha seene kasvu suhtes kõige haavatavamad.\nKube ja reie sisekülg\nKäte ja jalgade sõrmede vaheline ruum\nEesnahk ümberlõikamata peenisest\nKuigi küünte seennähud võivad ilmneda, on küünte seisukord habras, kergesti purunev või purunenud. Kui küünte all on sageli valged või kollased laigud, võib see muutuda küünte seente eelkäijaks.\nMis põhjustab hallituse tekkimist nahal ja küüntel?\nNaha seenhaigused on tavaliselt põhjustatud keha niisketest, soojadest ja niisketest tingimustest. Tihedalt kantud riietus võib põhjustada naha hea õhuringluse. Kombineerituna niiske ja sooja ilmaga nagu Indoneesias, mis on troopiline riik, võib higi koguneda tihedatesse rõivastesse, eriti keha voldidesse, ning olla ideaalne koht seente kasvamiseks. Kui te ei järgi head hügieeni, on teie naha seenhaiguste viljakuse oht veelgi suurem.\nKuigi küüntes leiduvat seeni võivad põhjustada teatud tööd. Näiteks kui teie töö nõuab sageli kokkupuudet teatud ainete ja kemikaalidega või kui olete pidevalt vees, muutuvad teie küüned rabedaks.\nSeda ei saa eitada ka siis, kui haprad küüned võivad olla põhjustatud geneetilistest teguritest ja vananemisest. Lisaks sellele on naised küünte seenhaiguste tekkeks rohkem altid kui mehed.\nNaha ja küünte seeneravi võib üldiselt ravida seentevastaste ravimitega, näiteks mikonasooli, klotrimasooli ja oksikonasooliga, mis võivad aidata ravida nahainfektsioone.\nNaha ja küünte seenhaiguste paranemisprotsessi kiirendamiseks on hea mõte hoida mõlemad kehaosad kuivad ja mitte niisked. Kui seen- ja küünteinfektsioonid on rasked, pöörduge kohe arsti poole, et neile antaks ravimeid vastavalt retseptile ja infektsiooni raskusastmele.\nSeene söömise erinevad eelised ja ohud tervisele\nSammud riiete seenhaiguste vältimiseks, tervislik seenevaba nahavõti\n8 müüti vaginaalse seeninfektsiooni kohta, mis osutub tõeks\nÜle vaadatud kuupäev: 4. jaanuar 2018 | Viimati redigeeritud: 4. jaanuaril 2018\nKandidoos nahas ja küüntes https://www.medicalnewstoday.com/articles/312495.php Juurdepääs 2. jaanuaril 2018.\nKandidoos nahas ja küüntes http://www.newhealthadvisor.com/candidiasis-of-skin-and-nails.html Juurdepääs 2. jaanuaril 2018.\nNaha kandidoos https://www.healthline.com/health/skin/cutaneous-candidiasis#modal-close Juurdepääs 2. jaanuaril 2018.\nKas kurdid saavad täielikult ravida? See ütles ekspertide hiljutistes uuringutes\n5 tervisele parimat toiduõli tüüpi\nMumpsi ilmub munanditesse, kas see on kahjulik?\nSee on põhjus, miks saate samal ajal ärgata, isegi ilma äratuseta\nDieedi juhend enne abielu, ideaalsed keha saladused tulevastele pruutidele\nHoiduge parabeenide ohtudest kehahooldustoodetes\nNäpunäited ja näpunäited beebi heade söömisharjumuste loomiseks\n8 müüti ja fakti autistlike laste kohta\nNeed 5 halba harjumust käivitavad sageli emotsionaalne kergus


Investeerimisõpik Pika ostuvoimaluste kauplemine\nPika ostuvoimaluste kauplemine. OPTSIOONIDEGA KAUPLEMISE STRATEEGIAD: JUHEND ALGAJATELE - FINANTSID -\nMuidugi on olemas ka skalpellimistehnikaid, kas saate schwabis bitcoini investeerida takistavad trendikaubandust. Kõik tehingud on väga lühikese ajaga ja teostatakse väikese peatumiskaotusega.\nSeevastu optsioonimüüjad optsioonide kirjutajad võtavad suurema riski kui optsiooni ostjad, mistõttu nad seda lisatasu nõuavad. Valikud on jagatud valikuteks "kõne" ja "müük".\nOstuvõimaluse korral ostab lepingu ostja õiguse osta alusvara tulevikus ettemääratud hinnaga, mida nimetatakse realiseerimishinnaks või streigihinnaks. Müügioptsiooniga omandab ostja õiguse müüma alusvara tulevikus ettemääratud hinnaga. Miks on kaubandusoptsioonid otsese varaga pigem seotud? Kauplemisvõimalustel on mõned eelised.\nChicago optsioonide börsi juhatus CBOE on maailma suurim selline börs, pakkudes võimalusi väga erinevatele aktsiatele, ETFidele ja indeksitele.\nKauplejad saavad koostada optsioonistrateegiaid alates Kaubandussusteemide insener optsiooni ostmisest või müügist kuni väga keerukateni, mis hõlmavad mitut samaaegset optsioonipositsiooni. Järgnevad on algajate põhilised valikustrateegiad.\nAktsia optsioonilepinguga kontrollitakse väärtpaberi aktsiat. Oletame, et kaupleja soovib investeerida Apple'i AAPL dollarit, kaubeldes umbes dollarit aktsia kohta. Selle summaga saab ta osta 30 aktsiat dollari eest.\nOletame nüüd, et aktsia ostuoptsioon, mille alghind on dollarit ja mis lõpeb umbes kuu pärast, maksab 5,50 dollarit aktsia kohta või dollarit lepingu kohta.\nArvestades kaupleja saadaolevat investeerimiseelarvet, saab ta osta üheksa võimalust hinnaga dollarit.\nPotentsiaalne kasum on piiramatu, kuna optsiooni väljamakse suureneb koos alusvara hinnaga kuni aegumiseni ja teoreetiliselt pole selle ülempiiril piiri. Puttide ostmine pikk müük See on eelistatud strateegia kauplejatele, kes: On teatud aktsia, ETF-i või indeksi suhtes langustrendid, kuid soovivad võtta vähem riski kui lühikeseks müügi strateegia korral Soovite kasutada hindade languse ärakasutamiseks võimendust Müügioptsioon töötab täpselt vastupidiselt ostuoptsioonile, kusjuures müügioptsioon saavutab väärtuse, kui alusvara hind langeb.\nVastutasuks on kaupleja optsiooni müümisega nõus müüma alusvara aktsiaid optsiooni alghinnaga, piirates seeläbi kaupleja tõusupotentsiaali. Oletame, et kaupleja ostab BP BP aktsiat hinnaga 44 USD aktsia kohta ja kirjutab samaaegselt 10 ostuoptsiooni üks leping iga aktsia kohtamille streigi hind Pika ostuvoimaluste kauplemine 46 USD, mis lõpeb ühes kuus, hinnaga Dow Jones Index valik USD aktsia kohta või Pika ostuvoimaluste kauplemine USD lepingu kohta ja 10 lepingu eest kokku dollarit.\nSel juhul teenib kaupleja aktsia kohta 2,25 dollarit kasumit dollarine streigi hind - 43,dollarine kulu alus. Kuid see näide tähendab, et kaupleja ei eelda, et BP liigub järgmise kuu jooksul üle 46 dollari või oluliselt alla 44 dollari. Kuni aktsiad ei tõuse üle 46 dollari ja neid kutsutakse enne optsioonide kehtivuse lõppemist tagasi, hoiab kaupleja preemiat tasuta ja selge ning võib soovi korral aktsiate vastu kõnesid müüa.\nKaitsev kepp on pikk pott, nagu strateegia, mida me eespool arutasime; aga eesmärk, nagu nimigi ütleb, on negatiivne kaitse versus katse negatiivsest käigust kasu saamiseks. Kui kaupleja omab aktsiaid, mille suhtes ta on pikemas perspektiivis bullish, kuid soovib lühikese aja jooksul kaitsta languse eest, võivad nad osta kaitsepaki.\nKui alusvara hind tõuseb ja on lõpptähtajal üle müügi alghinna, aegub optsioon väärtusetult ja kaupleja kaotab preemia, kuid on siiski kõrgema alushinna kasuks.\nTeiselt poolt, kui alushind langeb, kaotab Pika ostuvoimaluste kauplemine portfellipositsioon väärtuse, kuid selle kahju katab suures osas müügioptsiooni positsioonist saadav kasum. Seega võib positsiooni mõelda kui kindlustusstrateegiat.


Konkurent: Atria väikeste neelamisel ei peatu - Kaubandus\nSoomlastele kuuluv Eesti suuruselt teine lihatööstus Atria jätkab pisemate lihatootjate allaneelamist, usub konkureeriva firma juht Roland Lepp.\n"On selge, et Atria pidama ei jää ja väikesed lihatööst neelatakse lähitulevikus alla," ütles Maag Grupi nõukogu esimees Roland Lepp. Tema sõnul kuulub pool Eesti lihatoodete turust väljastpoolt Eestit tulevatele ettevõtetele, mis on märkimisväärne osa.\nLepp tõdes ka, et kallimate toodete tarbimine on majandusraskuste ajal vähenenud. Rahal on väga suur tähtsus, tooteid valitakse rohkem hinna järgi kui tootmiskoha järgi, lisas ta.\n2003.-2004. aastaga võrreldes on eestimaisuse eelistamine kahanenud 87 protsendilt 73% protsendini. Samas on kasvanud usaldus Läti ja Leedu toidukaupade vastu, rääkis Lepp. Tarbija jaoks on tootjabränd tema sõnul kõige olulisem piima-, liha- ja vorstitoodete kategoorias.


Posted by Sigrid Naelapea on 03.06.2015\nSellel õppeaastal toimus karjääriinfo vahendamine teisiti kui tavaliselt. Alustasime 16. ja 19.märtsil, mil esimeste kursuste õpilastele rääkis Siret Luugima tööturust ja sellest, mis nad saavad ära teha täna enda parema tuleviku jaoks. Siret Luugima ütles: “Nende sisemist sära tuleb osata lihtsalt sütitada...maailm muutub ja nii ka noored. Meil kõigil on teel valikud ja võimalused....Vahel tuleb oma otsused ümber vaadata ja lasta elul end kanda. Ehk suudan ma väikse panusega muuta kellegi noore maailma“.\n30. aprillil toimus kahe loenguga Tööinspektsiooni teabepäev „Noor töötaja“. Loengute teemadeks oli „Töötervishoid ja tööohutus“ ja „Mida ma pean teadma töösuhetest“.\n27. mail külastas õpilasi Järvamaa Rajaleidja keskusest Heidi Antons ja Sirli Kriisa, kes rääkisid motivatsioonist, põlvkondade vahelistest erinevustest, suhtlemise olulisusest tulevases tööelus ja paljust muust. Lisaks toimusid töötoad, mis pakkusid palju avastamisrõõmu.\nTeiseks külaliseks oli Kaitseressursside Ametist Janno Isat, kes tutvustas karjäärivõimalusi kaitseväes erialast lähtuvalt. Nii mõnigi kuuldud info oli noortele üllatuseks.\nKolme kuu jooksul tavalisest aktiivsemalt toimunud karjääriinfo vahendamisest saadud teadmisi said nii esimeste, teiste kui ka kolmandate kursuste õpilased. Aitäh õpetajatele ja teistele koolitöötajatele, kes kaasa aitasid ja tänusõnad õpilastele, kes osalesid ja tegevuste läbiviimises aktiivselt oma panuse andsid.\nPildid toimunus siin\nLast changed: 03.06.2015 at 12:42


Google katsetab isesõitvaid autosid - Vanglaplaneet\nGoogle katsetab isesõitvaid autosid\n11. okt. 2010 Teadus ja tehnoloogia 0\nTim Bradshaw, FT\nGoogle teeb katsetusi autodega, mis on võimelised ilma inimese sekkumiseta üldkasutatavatel teedel tuhandeid kilomeetreid maha sõitma.\nKuigi firma sõnutsi on masinad veel «eksperimentaalstaadiumis», näitavad nende saavutused tehisintelligentsi valdkonnas, et uuringute ja ambitsioonidega vaadatakse veebist palju kaugemale.\nAutode arendamisel teeb Google koostööd teadlastega Stanfordi ja Carnegie Melloni ülikoolidest, kelle hulgas on mitmeid Darpa Grand Challenge’i ehk mehitamata masinate võidusõidu võitjaid, mida USA valitsus juba alates 2004. aastast korraldab.\nAutosid – mis Google’i kinnitusel kunagi «päris üksi» ringi ei sõitnud – aitasid tihedas liikluses teed leida videokaamerad, radarandurid ja laserid.\nOma Street View autodega on Google juba kaardistanud sadade tuhandete kilomeetrite kaupa teid kogu maailmas, salvestades ka liiklusmärke ja muud infot, mis mehitamata autodele ära võib kuluda.\n«Larry Page ja Sergei Brin asutasidki Google’i seetõttu, et soovisid tehnoloogia abiga tõeliselt suuri probleeme lahendada,» kirjutas Google oma ametlikus blogis.\n«Ning üheks suureks probleemiks, mille kallal me täna tööd teeme, on autode ohutus ja efektiivsus. Meie eesmärgiks on hoida ära liiklusõnnetusi, luua inimestele rohkem vaba aega ning vähendada süsinikuemissiooni – muutes fundamentaalselt autode kasutamise viisi.»\nGoogle’i isesõitvad autod on katnud üle 225 000 kilomeetri, enamjaolt Californias. Pikki lõike läbiti käänulisel piki Vaikse ookeani rannikut kulgeval maanteel, korduvalt ületati Golden Gate’i silda ja sõideti ka Hollywood Boulevardi nimelisel puiesteel.\nVäidetavalt vähendaks kõnealune tehnoloogia liiklussurmade arvu lõppkokkuvõttes ligi poole võrra, samuti tõuseks autojuhtide tootlikkus. Ameeriklased sõidavad tööle-tagasi keskmiselt 52 minutit. «Kujutage ette, kui seda aega saaks kasulikult ära kasutada,» ütles Google.\nIntelligentsete sõidukitega tegelejaid on teisigi. Sel suvel asusid Itaaliast Shanghai maailmanäitusele teele Parma ülikooli osakonna Vislabi tootetud isesõitvad elektriautod. Distants on 13 000 kilomeetrit.\nNii palju resursse nagu Google’il on aga vähestel firmadel. Google investeeris 2009. aastal uurimis ja arendustegevusse 2,8 miljardit dollarit – mis teeb 12 protsenti käibest. Ühtlasi pakub Google 30 miljonit dollarit auhinnaks sellele, kel õnnestub robot Kuule saata, et ta seal ringi liiguks ja Maale pilte saadaks.\nKahjuks on Google’i oma tõtlike innovatsioonidega aeg-ajalt seadusega pahuksisse sattunud.\nAasta alguse poole tunnistas Google, et Street View autod kogusid ringi sõites kahjuks infot krüpteerimata WiFi võrkudest. Mis tõi neile kaela andmekaitseametnike kõrgendatud tähelepanu kõikjal maailmas.\nGoogle varastas Orwellilt “teleekraani” idee\nVõimud nõudsid tehnofirmadelt eestlaste kohta…\nAlex Jonesil on õigus: Hiina on tõsine oht ja juba…


Tütarlaps linnast: "Tisza kaldal"\nSarjast "Seiklusjutte maalt ja merelt".\nEesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1957.\nTõlkinud Hardi Tiidus.\nIllustreerinud Allex Kütt.\nMinu mäletamist mööda ilmus "Tisza kaldal" esialgu mingis ajalehes (vist oli see Noorte Hääl, aga võin ka eksida) järjejutuna. Põnev oli järgmist osa oodata ja tegelased jäid niisuguse järjepanu lugemisega ülihästi meelde. Selle leheloo ja hilisema raamatuväljaande põhjal on paljud tollased noorukid oma mälestustes kirjutanud: "... tahtsin piirivalvuriks saada, sest olin läbi lugenud raamatu "Tisza kaldal"".\nRaamat "Tisza kaldal" sisaldas teist jutustust ka - "Mägede kevad" -, millest mulle jäid eriti meelde verhoviinlaste trembiitad, mida nii lustimiseks kui ka hädaohust teatamiseks puhuti. "Mägede kevad" polnud lihtsalt kauni aastaaja tähis, vaid olulise piirikaitseoperatsiooni koodnimetus. Väidetavalt on neil kahel jutustusel veel kolmaski järg, "Doonau ööd", mis samuti pajatab piirivalvuritest, aga mida vist pole eesti keelde tõlgitud.\n"Tisza kaldal" algas parašütistide heitmisega tundmatult lennukilt Karpaatide kohal. Sel pimedal märtsiööl olid Javori linnaosakonna töötajad eesotsas ülema major Zubaviniga valvsad. Kohe sekkus ka kindral Gromada. Detailselt kirjeldas autor otsijate tegevust ja plaane. Parašütistid lihtsalt pidid vahele jääma. Piiriga oli kõik selge, see oli kindel nii paberil kui maapinnal, isegi võsa vahel polnud kogemata üle piiri koperdamist karta. Kes tuli, kas taevast või maad mööd, tuli meelega.\nPiiririkkuja Clark oli "inimene salajase eluga. Alandlik ja kuulekas, vihkas ta südames oma karjääritegevaid ülemusi, noid memmepoegi, kes kunagi ei riskinud eluga. Kadedusest tingitud vihkamine ei takistanud teda aga põrmugi kannuseid teenimast, karjääri tegemast. Karjääri teha oli ta aga otsustanud iga hinna eest. Ta ei jää peatuma poolel teel, olgu oht nii suur kui tahes. Ja mis olekski elu ilma varanduseta, ilma kõrge seisundita.\nClark teadis kindlasti, et ta ei pääse kunagi üles mööda karjääritreppi, kui ta ei ületa seda kolmandat või neljandat, igal juhul otsustavat astet - Karpaate. Ta ei näe koloneli ega isegi majori paguneid, kui ta selle ülesandega toime ei tule. Ei, ta teeb kõik. Ta avab endale tee Pentagoni kõige tähtsamatesse ja salajasematesse kabinettidesse..."\nOleks lausa kuritegu "Tisza kaldal" ja "Mägede kevad" sisu poolest üksipulgi lahti kirjutada, parem on jätta nende põnevust praegustele lugejatelegi avastamiseks.\nKuigi mitte kirjanduslikud meistriteosed, on need seiklusjuttudena üliköitvad ja haakuvad ju omamoodi ka praeguste sündmustega Ukrainas ja seoses Eston Kohveri juhtumiga Eesti piirilgi.\nEesti keelde tõlgitud "Tisza kaldal" sai ruttu, juba järgmisel aastal ka kuuldemänguks, milles osalesid Voldemar Panso, Aksel Orav, Ruut Tarmo, Arvo Kruusement, Rein Aren jpt nii lavalaudadelt kui raadiohäältena tuntud suurepärased näitlejad. Režissöör oli Kaarel Toom.\nKuuldemäng "Tisza kaldal" (Eesti Raadio, 1958):\n* Aleksandr Avdejenko (8. /21/ aug 1908 - juuni 1996) oli vene nõukogude ajakirjanik ja kirjanik. Ta sündis Donetski oblastis Ukrainas kaevuri perekonnas, töötas Donbassi kaevandustes ja Magnitogorski ehitusel, kuni 1933. aastal debüteeris n-ö suures kirjanduses romaaniga "Ma armastan", mis sai väga populaarseks. Õppis Moskva kirjandusinstituudis, töötas Pravda toimetuses, 1940. a tehti tema stsenaariumi järgi film "Elu seadus", mis aga sai karmi kriitika osaliseks - Avdejenko visati välja komparteist ja kirjanike liidust (kuhu ta pärast sõda küll ennistati). 1941. a sai temast rindemees, seejärel sõjakorrespondent. Kirjutas üle 40 raamatu, mis kriitikute sõnul pole ulatunud üle keskpärasuse.\nАлександр Авдеенко "Над Тиссой" (1954), "Горная весна" (1955).\nLabels: Aleksandr Avdejenko, Allex Kütt, Hardi Tiidus, jutustused, nõukogude, seiklusjutud, vene\n"Laul lõppenud on kuldses sügissalus..."


Eestit on õnnistatud väga laialdase rähnivalikuga: peaaegu alati, kui metsa lähen, kuulen üht või teist liiki toksija häälitsusi või koputamist. See on ilus tunne: keegi on koos sinuga, kuid ometi ajab rahumeeli oma igapäevaseid asju. Kui sa neid aga segama juhtud, siis ei hoita oma arvamust enda teada, vaid kuulutatakse valju häälega kogu ümbruskonnale, mida segajast arvatakse.\nOma kogemustest võin öelda, et laane- ehk kolmvarvas-rähn (Picoides tridactylus) on meie metsades üks harvemaid koputajaid. Esiteks sellepärast, et tema on oma elukeskkonna suhtes natuke valivam kui näiteks suur-kirjurähn või musträhn. Valivus tuleneb asjaolust, et laanerähni nokk pole niisama tugev kui tema suurematel vendadel, mistõttu ta vajab rohkem kuivanud ja vanu puid: ta ei jõua raiuda endale pesaõõnsust noorde elujõulisesse tüvesse. Ja teiseks: laanerähni koputus on väga tasane, ei kosta kuigi kaugele. Kui suur-kirjurähni või musträhni toksimist kuuleb juba suure maa taha, mispeale saab tasakesi linnule ligi hiilida, siis laanerähni puhul peab talle päris külje alla sattuma, et tema tasast koputust üldse kuulda.\nPesa teeb laanerähn eranditult vanasse kuivanud kuusetüükasse. Kes metsas liigub, see teab, et sihukesi tüükaid on väga vähe. Veel vähem on selliseid metsi, kus neid tüükaid oleks kohe palju. Nii palju, et seda võiks nimetada pesitsusterritooriumiks. Seetõttu ongi laanerähnid valinud endale elupaigaks kaugemad kohad: sellised, kuhu on inimesel harva asja ja metsamasinatel loodetavasti veelgi harvem. Praeguseks kohtab vahvaid kollase mütsiga rähnipoisse ning nende mütsita kaasasid enamasti looduskaitsealadel või siis mujal inimesest veel puutumata jäänud vanades puistutes.\nMajandatavates metsades kolme varbaga rähnid endale tavaliselt pesapaika ei leia, sest sellistes metsades lihtsalt ei lasta puudel kasvada nii vanaks, nagu rähnidele vaja. Ikka saabub enne raieküpsus ning elujõulised puud võetakse maha enne, kui ükski neist surema jõuab hakata.\nLaanerähni tasub otsida. Mäletan, kui mu tädipoeg helistas ja ütles, et nägi esimest korda laanerähne. Jah, mitmuses, sest neid oli sama puu otsas toksimas tervelt kaks. Tol ajal polnud mulle veel jagunud õnne metsas „laanekaga“ kokku põrgata. Siis suundusingi otsingule ikka sügavamale metsa: liikusin kuulatades ning ringi vaadates. Laanerähni tasub juba sellepärast otsida, et talle sobilikud metsad on ürgilmelised ja puutumata: neis uidates ja suuri puid imetledes kogud tublisti energiat ning hingerahu.\nTavaliselt juhtud kedagi konkreetset otsides aga hoopis millelegi muule huvitavale. Paksus metsas, seal, kus inimene ei käi, toimub alati midagi. Mina näiteks sattusin ilvese jälgedele. Lugesin neist välja, et metsakass oli teinud kuuemeetrise hüppe metskitseprae järele, kuid ebaõnnestunult. Seepeale oli otsustanud putkata läbi kuusetihniku ja asuda rahulikul sammul uut ohvrit varitsema. Jõudsin laanerähni juba sootuks unustada, kui äkki kuulsin oma pea kohal toksimist. Olin ilvese jälgi ajades pugenud läbi tiheda kuusenoorendiku ning jõudnud välja suurte kuuskede ning haabadega vanasse põlismetsa.\nNüüd hakkasin tiirutama ümber lähimate puude, et koputaja üles leida. Leidsingi, ent see oli hoopis suur-kirjurähn. Ma polnud siiski pettunud, sest oli kevadine aeg ning ma sain näha suur-kirjurähnide pulmamängu ja -lendu: see oli omaette vaatepilt.\nLaanerähni otsinguteks suundusin oma tädipoja „jahimaadele“ Otepää lähistel: ühel jaanuarikuu päeval õnnestuski mul see vaikselt tegutsev rähnike seal ära näha. Ta istus vanema männi otsas ning otsis koore vahelt toidupoolist. Pildistama seekord ei hakanud, oli nautimise aeg. Pealegi oli linnuke end sisse seadnud väga kõrgel ega paistnud mõtlevatki allapoole tulla.\nVahva pesakond. Aga kust siis need pildid? Laanerähnide pesakonnale sattusin jälle Otepää lähistel tädipoja ja kotkamehega ringi kolades. Leidsime täiesti juhuslikult oma kodu ehitava isase laanerähni. Paistis, et eelmisel aastal oli elatud korrus kõrgemal, nüüd renoveeriti alumist korrust. Jäime lootma, et ehitustöö ka emasele meeldib ning kuu aja pärast seal ehk lapsukesed kooruvad. Nii juhtuski.\nKui laanerähnid ise toimetavad väga vaikselt, siis nende pojad karjuvad niisama kõvasti kui näiteks suur-kirjurähni omad. Kohe kuulda, et tõelised rähnid. Tarkus ning tagasihoidlikkus tulevad ilmselt vanusega. Kes kunagi rähnidel külas on käinud, see teab, et pojad kisavad vahetpidamata. Isegi siis, kui toidu kätte on saanud, jätkavad samas vaimus ühtlase tämbriga. See on nagu muinasjutus: rüütel lööb draakonil pea maha, aga kaks uut kasvavad kohe asemele. Ent tänu väga tihedale söötmisele kasvavad pojad kiiremini kui teistel. Ilmselt on rähnidel moto: töötada tugevasti, see-eest lühemat aega.\nTöö käis vahetustega. Hommikupoole tassis toidu ema: ikka nii, et kolm-neli kiiret suutäit, seejärel kümme minutit vahet ning siis uuesti samamoodi. Lõunaks oli vist ka isa üles ärganud ning hakkas ka pojukestele magusaid tõuke tooma. Kui pojad olid veel väikesed, nii et pesaauguni ei küündinud, siis tundus, nagu oleks vanas kuuses diiselmootor: vahvalt põrises see kuusetüügas. Peagi hakkasid aga pojad pesaaugust päid välja pistma. Ikka selleks, et vanemad kaugemale kuuleksid, kui tühjad on nende kõhud, ning ruttu-ruttu suure saagiga koju kiirustaksid.\nNiimoodi sain laanerähnide pereelu jälgida kaks nädalat, kuni ühel hommikul oli kõik vaikne. Ei kippu ega kõppu. Nagu poleks seal kunagi midagi olnud. Ainult kanakullid kisasid eemal: neil olid pojad veel pesas. Istusin maha ja avasin kaasa võetud toidukoti. Sõin ja mõtlesin, kus võiksid need vahvad sellid olla praegu. Millist puutüve nad uuristavad? Loodan, et nad jäävad oma kõrgehitisele truuks ka järgmisel aastal, ning tüükale lisandub üks korralik keldrikorrus. Siis lähen neile jälle külla.


Jõhvi ja Kohtla-Järve Selverid kogusid haigla sünnitusosakonnale 5500 eurot\n30.jaanuaril annetasid Jõhvi ja Kohtla-järve Selveri juhatajad Kaire Säde ja Eve Nõlvak meie haigla sünnitusabi- ja günekoloogia osakonnale üle heategevuskampaania “Koos on kergem” raames kogutud 5550 eurot, mis kulub sünnitusosakonnale loote kardiotokograafia aparaadi ostuks.\n“On väga tänuväärne, et paljud inimesed näitavad üles head tahet ja soovivad kohalikku sünnitusosakonda toetada. Üle Eesti kogunes päris ilus summa ja Ida-Virumaa Selveridki kogusid sel aastal rohkem raha kui mullu,” rõõmustas Jõhvi Selveri juhataja Kaire Säde. Eve Nõlvak lisas, et abivajavaid lapsi sai toetada iga Selverist tehtud ostuga, sentide ja eurode annetuskasti jätmisega ning Annekese sussišokolaadide ostmisega. Eve Nõlvaku sõnul on eriti tore see, et soovitud aparaat, milleks raha koguti, mahub kogutud summa raamidesse.\nNii ülemarst Kaljio Mitt kui ka sünnitusabi- ja günekoloogia osakonna juhataja Tivodar Lakatoš väljendasid head meelt ja kinnitasid, et nimetatud kampaania on väga meeldiv traditsioon.\nNovembri keskpaigast jaanuari alguseni annetati iga Selverist tehtud ostult haiglatele 64 senti ning müüdi spetsiaalselt selleks tellitud Annekese sussišokolaade. Olulise panuse andsid Selveri kliendid aastaringselt annetuskastidesse raha jättes ning kampaaniapartnerid Prike, Kalev ja Glaxo Smith Kline. Tänavu kasvas eelkõige ostude arv, samuti partnerite panus ning šokolaadimüük, annetuskastidesse jäeti raha mõnevõrra vähem kui eelnevatel aastatel. Aasta varem koguti sama kampaania raames meie haiglale 5 054 eurot, mille eest soetati infusioonipumbad lasteosakonda.\nHeategevuskampaaniat “Koos on kergem” on A-Selveri AS korraldanud juba kümme aastat, Ida-Viru Keskhaiglat toetatakse seitsmendat korda. Käesoleval aastal kogus 38 Selverit üle Eesti 88 733 eurot, mis antakse üle 16 haigla laste- või sünnitusosakondadele.


Q Vara lubab tänavu tulemusi märgatavalt parandada - Kinnisvarauudised\nQ Vara lubab tänavu tulemusi märgatavalt parandada\n14. märts 2008 17:47\nKuigi kinnisvaraarendaja Q Vara teenis\nmullu 18 miljonit krooni kahjumit, lubab ettevõte majandustulemusi esitades, et\nparandab sel aastal tulemusi.\nSelleks kavatseb ettevõte vähendada üldkulusid. Ühtlasi oli ettevõttel 2007. aastal erakordselt suured finantskulud, mis ettevõtte juhtkonna hinnangul edaspidi vähenevad. Samuti mõjus 2007. aasta tulemustele negatiivselt Lätis toimunud tehingud, kus üle anti 10 objekti, mille hinnas lepiti toonaste hindadega kokku juba 2005. aastal. Käesoleval aastal aga on ettevõtte hinnangul paremini liikvele läinud Q Vara esimene projekt Leedus ja Maakri projekt Tallinnas. Lisavõimalusi aga loob koostöö Saksa ettevõttega HIH Global Invest GmbH, millega kavatsetakse ühisettevõtte kaudu kaasata veel 73,4 miljonit krooni.\nTulenevalt kiire kasvu ootusest oli Q Vara 2007. aasta alguseks mehitatud oluliselt suurema käibe tegemiseks. Tulenevalt turuolukorra muutumisest ja korraga arenduses olevate projektide mahu vähenemisest alustati teisel poolaastal üldkulude vähendamist. Oodatavalt vähenevad Q Vara üldkulud 2008. aastal võrreldes 2007. aastaga ligikaudu 30% võrra. Üldkulud alanevad peamiselt personalikulude ja kontorikulude vähenemise kaudu, teatas ettevõte börsile.\nEttevõtte 2007. aasta tulemusi mõjutasid väga oluliselt intressikulud, mis koosnesid 19,9 miljoni krooni ulatuses Gild Arbitrage'ilt võetud laenu intressidest ja 8,6 miljoni krooni ulatuses võlakirjaintressidest. 2007. aasta viimases kvartalis tagastati Gild Arbitrage'i laene 36,7 miljoni krooni ulatuses ning ülejäänud 47,3 miljoni krooni suurune laen on plaanis tagastada 2008. aasta jooksul. Kõrge intressiga Gild Arbitrage'i laenu tagastamine vähendab tulevastel perioodidel oluliselt Q Vara finantskulude suurust.\nMüügikäibe ootus 2008. aastaks on 200-250 miljonit krooni, mille konservatiivne keskmine brutomarginaali ootus on 20%.Käibe ootuse aluseks on viie projekti jõudmine müügifaasi - Eestis Kirsiaed ja Terminal No. 11, Lätis Silukalni ja 365 ning Leedus Trophy - mis müüvad toodet erinevate segmentide klientidele erinevatel turgudel. Käibe prognoosi koostamisel on lähtutud väga aeglasest müügitempost, mille aluseks on 2007. aasta Kirsiaia projekti müüginumbrid. Samas on ettevõtte siseseks eesmärgiks kindlasti selle prognoosi ületamine.\nQ Vara esimene projekt Leedus jõudis 2007 aasta teises pooles detailplaneeringu kinnitamiseni ning 2008. aasta esimeses kvartalis ehitusloani. Projekti ehitus algab 2008. aasta teises kvartalis ning ehitusperioodi pikkuseks on planeeritud 12 kuud. Jaanuaris 2008 alustati projekti eelmüügiga ja märtsi keskpaigaks on 31 korterist eellepingutega müüdud 6 korterit keskmise ruutmeetri hinnaga 43,2 miljonit krooni. Lisaks on läbirääkimised käimas kolme uue kliendiga. Arvestades aktiivse turunduse puudumist esimeses faasis, peab ettevõte seda väga heaks tulemuseks.\n2007. aasta jooksul on Maakri projektis toimunud Q Vara hinnangul olulised edasiminekud. Lisaks AS Maakri City asutamisele 2007. aasta esimeses pooles valmis neljandas kvartalis AS Maakri City poolne lähteülesanne arhitektuurikonkursi korraldamiseks, mida esitleti Tallinna linnale. Lähteülesande koostamisel olid aluseks juba valminud liiklusanalüüs ning ehitus- ja hüdrogeoloogiline eeluuring, mis toetavad kogu Maakri kvartalis enam kui 100 000 ruutmeetri suurust arendust. OÜ Stansfield'i osa kogu Maakri kvartali pindalast moodustab ligikaudu 20%. Q Vara hinnangul on edasiste positiivsete arengute korral projekti potentsiaalne väärtus praegusest bilansilisest väärtusest oluliselt suurem.\nLähtudes Baltikumi pankade väga konservatiivsest lühiajalistest nägemusest alustas Q Vara projektidesse pikaajaliste finantsinvestorite kaasamist. Kõige konkreetsemate läbirääkimisteni jõudis Q Vara koostöö osas Terminal No. 11 edasisesks arendamiseks. 3. märtsil 2008 sõlmiski Q Vara Saksa ettevõttega HIH Global Invest GmbH kavatsuste protokolli 73,4 miljoni krooni ulatuses täiendava omakapitali projekti kaasamiseks. Q Varal on pooleli läbirääkimised ka mitme teise investoriga, kellega positiivsete arengute korral loodetakse sarnast koostööd alustada erinevate uute projektide raames.


Tunnustatud ralliajakirjanik: olenemata sellest, kas Rootsi etapp toimub, on korraldajad plindris\nToimetas Mihkel Talivee, 5. veebruar 2020 22:19\nOtt Tänak mullusel Rootsi rallil.Foto: AFP/Scanpix\nNimelt kinnitas Rahvusvaheline Autospordiliit (FIA), et 13. - 16. veebruaril kavas olev ralli toimub, kuid lühendatud kujul: esialgselt plaanitud 300 km asemel läbivad piloodid umbes 185 km. Evans leiab, et selle korraldamine on julge otsus.\nSELGUS MAJAS! Korraldajad avaldasid Rootsi ralli ajakava (2)\nPROBLEEMID PLUSSKRAADIDEGA: Rootsi ralli toimub lühendatud kujul (3)\nRootsi ralli korraldajad: hetkeseisuga MM-etapp toimub\n"Nagu ütlesin eelmisel korral, on ralli korraldajad hukule määratud olenemata sellest, kas ralli toimub. Öelda jah, me korraldame, oli paljuski ainuke variant," kirjutas Evans.\nRalliajakirjanik usub, et riskida ning etapp korraldada võib osutuda õigeks otsuseks, kuna ajalugu on näidanud, et tali ei jää alati taevasse ning nädala lõpuks võib olla juba palju lund.\n"Mõistagi võib ilm minna nädala lõpuks soojemaks. Kuid võib ka külmemaks minna. Ning võib hakata sadama lund, palju lund. Kujutage ette, kui vihaseks saaks [peakorraldaja] Glenn Olsson ja tema meeskond, kui otsustatakse loobuda ning siis nähakse, kuidas talv kohale jõuab. Seda on varemgi juhtunud," märkis Evans.\nSamas on siiski olemas oht, et olud ei parane, vaid võivad minna veelgi halvemateks. Kui ralli toimub kehvades tingimustes, kui lumi jääb taevasse, ei põhjustaks see kahju ainult Rootsi teedele.\nMillisesse olukorda paneks see WRC promootori? Kuigi see pole otseslt tema süü. Niigi polda majanduslikult parimas seisus pärast Citröeni, Michelini ja Škoda sarjast lahkumist," arutles Evans.\nKuigi kavas on kiiruskatsed, mis rahvale varem kõvasti huvi pakkunud on, kahtleb Evans, kas sealne kihutamine ka sel korral samasugune välja nägema hakkab.\n"Näen, et kavas on endiselt Karlstadi ja Torsby sprindikatsed, need meelitavad fännid kohale. Karlstadi katse saab toimuda tänu pidevale vihmutamisele ja heldele ilmataadile. Kuid milline see ikkagi välja näegema hakkab? Ja kas teed on sellised, nagu me neid varasematest rallidest mäletame?"\nKindlasti on välistatud kruusaralli korraldamise võimalus, juhul kui lund pole.\nRootsi ralli ärajäämine paneks Jari-Matti Latvala keerulisse olukorda\n"Kruusarallit ei saa korraldada selle tõttu, et jääd on liiga palju. 80ndatel ja 90ndatel sai Kielderis üpriski jäistes tingimustes sõidetud, kuid oleme sealt edasi liikunud. Tänapäeval pole sellised olud enam rahuldavad. Samuti lõhuksid jäärehvid pehemed Rootsi rajad kohe ära," arvab Evans.\nPeaks ralli siiski ära jääma, saab see tõenäoliselt toimuda siiski järgnevatel aastatel, kuna tegu oleks ettenähtamatu situatsiooniga.\n"FIA spordimäärused 2020. aasta autoralli MM-sarjaks on väga selged: iga etapp, mis jääb ära, ei saa järgnevatel aastatel kavas olla, välja arvatud juhul, kui tegu on vääramatu jõuga, mida FIA tunnistab."\n"On täiesti adekvaatne eeldada, et ilm läheb vääramatu jõu alla. Ärge unustage, et Rootsil on promootoriga kolmeaastane leping, aga oleks naiivne arvata, et kui ralli sel aastal ära jääb, mõjutab see kuidagi järgmist aastat," kirjutas Evans.\nKui ralli saab suuremal määral toimuda, jagatakse sõitjatele välja kõik punktid.\n"Kõik punktid on saadaval juhul, kui rallist toimub vähemalt 75%. Kui katsetest toimuvad 50 kuni 75%, jagatakse välja pooled punktid ning kolmandik juhul, kui plaanitust saab toimuda 25 kuni 50%. Kui katseteid on võimalik sõita vähem, ei jagataks ühtegi punkte. Need reeglid ei kehti aga punktikatse korral: kui viimane kiiruskatse saab korraldatud nii, nagu kavatsetud, lähevad võitjale kõik viis punkti," selgitas Evans.\nSELGUS MAJAS! Korraldajad avaldasid Rootsi ralli ajakava\nVIDEOD | Ott Tänak ja Craig Breen alustasid Rootsi teede testimisega\nPROBLEEMID PLUSSKRAADIDEGA: Rootsi ralli toimub lühendatud kujul


Silma punetus on üsna levinud naistel, meestel ja isegi lastel. Selle põhjuseks võib olla mass: külm, ärritus arvutist või läätsedest, kõrge vererõhk, purustatud laev. Vaatame peamised sümptomid (näiteks silmavalu, sügelemine, fester või vesi), mis kaasnevad punaste silmadega, ja uurige, kuidas sellises olukorras teha.\nErinevad punasilmsuse sümptomid ja nende põhjused\nSelle punetuse põhjused võivad olla nii kõige kahjutumad kui murettekitavad, mis näitavad tõsiseid haigusi. Kõige sagedamini näitab punaste silmade sündroom üleöö või väsimust, mis on tingitud pika töö tegemisest arvutis või öösel ebaloomulikuks. Teine asi, mis on silmavalgede punetus, on allergia. Samuti võivad punased silmad olla avitaminoosi, diabeedi, aneemia, kroonilise infektsiooni ja isegi seedetrakti haiguse sümptomiteks.\nÜks silm on punane ja teine on normaalne.\nSee juhtub, et punetust täheldatakse ainult ühes silmas ja teine jääb normaalsesse olekusse. Võimalik, et silma limaskestale on sattus võõrkeha või suur tolm. Kuid me ei saa välistada järgmiste haiguste esinemist: konjunktiviit (limaskesta põletik), blefariit (ripsmete folliikulite põletik), silma sarvkesta peptiline haavand või glaukoom. Igal juhul, kui silma punetus ei ületa paar päeva, on vaja konsulteerida spetsialistiga.\nPunased silmad ja ninaverejooksud.\nKui märkate sarnaseid sümptomeid, peate kõigepealt pöörduma neuropatoloogi poole ja siis peate konsulteerima silmaarsti ja teiste spetsialistidega, kellele neuropatoloog võib viidata. Mõnikord näitavad need sümptomid suurenenud intrakraniaalset rõhku ja veresoonte nõrkust. Täpse diagnoosi saab teha ainult arst pärast individuaalset näost-näkku uuringut.\nPunased silmad kollasusega.\nSee nähtus võib olla tingitud kroonilisest une äravõttest, ülekoormatusest ning samuti signaali häiretest maksas ja teistes siseorganites. Silma kollakas võib olla viirusliku hepatiidi sümptom, sapiteede probleemid.\nPunane ripsme silmad\nIirise või sarvkesta põletik, mis asub õpilase ja iirise vahel, võib põhjustada vigastusi, aeroobiat, nakkusi või tavalisi haigusi. Rasketel juhtudel võib alustada silmapõletiku püsivat nägemishäire või põletikku. Arvestades neid tõsiseid ohte, peate kohe võtma ühendust oma arstiga.\nSilmad on punased ja punased.\nSee sümptom on kõige tõenäolisem märk dakrüotsüstiidi või konjunktiviidi kohta. Konjunktiviit on allergiline, viiruslik ja bakteriaalne. Iga selle sordid võivad põhjustada nägemisteravuse kaotust, kui haigust ravitakse petlikult. Dakrüotsüstiit on lacrimal kanali haigus, mis on levinud väikelastel, kuid võib esineda ka täiskasvanutel. On väga tähtis konsulteerida spetsialistiga õigeaegselt, et ta saaks välja kirjutada raviks vajalikud ravimid.\nSilmad punased + sügelus.\nKui silmade punetusega kaasneb sügelus, on teil tõenäoliselt allergiline konjunktiviit. See on keha reaktsioon ärritusele mis tahes allergeeniga. Sellisel juhul on silmalau ja konjunktiivi põletikuline turse, sügelus ja põletustunne. Tavaliselt võib tekkida allergiavastane dermatokonjunktiviit, mis tekib silmahaiguste tõttu väga allergiliste ravimitega või allergilise konjunktiviidi tekkega (hooajaline allergiline rinokonjunktiviit).\nSõltumatult võite vaid võidelda nende silmade punasuse põhjustega, mis ei ole põhjustatud haigustest, kõigil muudel juhtudel on silmaarstil vaja jälgida.\nVäsimus või silmade tüve korral saab punaseid veresooni eemaldada, kasutades vasokonstriktsioone sisaldavaid silmatilku. On oluline, et neid ei kuritarvitata, et mitte tekitada sõltuvust.\nVõite kasutada kompresseid, jää, taimseid losjoneid, harjutusi ja silma massaaži.\nToidu mitmekesistamiseks kasulike toodetega silmad: porgandid, petersell, kapsas, pähklid, seemned, munad, marjad, rasvkala.\nVõtke spetsiaalseid vitamiinide ja mineraalide kompleksid silmadele.\nJärgige silmade hügieeni eeskirju: eemaldage mask öösel kindlasti, hoolikalt jälgige kontaktläätsi, ärge puudutage oma silmi pesemata kätega.\nKaitse oma silmi kahjuliku kiirguse eest (UV-kiirte eest kaitstud päikeseprillid, televiisori ja arvuti spetsiaalsed prillid).\nKeerake töö arvuti ja TV vaatamise ajal.\nSilmaarst on silmaarst. Ta määrab kindlaks punasuse põhjuse, määrab vajalikud testid, vajadusel suunab teisi spetsialiste.\nKõik eksamid on võimalik teha nii riiklikus kliinikus (tasuta) kui ka erakeskustes.\nKui pöördute tavalise haigla poole, hõlmab ravikulude hind ainult ravimeid (tilgad, salvid). Erakliinikus peavad arsti läbivaatamise ja nõustamise eest tasuma umbes 2000 rubla.\nInimkilp koosneb peamistest elunditest - silmamuna, samuti abiainetest. Ümbrus on permeeritud paljude veresoontega ja on jagatud kolmeks osaks: eesmine, iirise, keskosa ja tagumine, kus täheldatakse närvikiudude ja anumate kontsentratsiooni.


Võimsus ja amplituud: vattides, voltides ja viidatud detsibellides-uudistes-FMUSER FM / TV leviedastuse tarnija\nRaadiosagedusrakendustes (aga ka paljudes muudes rakendustes) on väga levinud väga suurte ja väga väikeste signaalide käsitlemine. Näiteks võib transiiver edastada 100 W võimsust ja võtta vastu ainult 10 fW (või 0.000'000'000'000'01 W). Nendel äärmiselt erinevatel võimsustasemetel võivad olla samad vooluahelad. Muidugi saab neid arvnäitajaid väljendada vattides, kasutades tehnilist märget (nagu ülalpool) või teaduslike märkustega, näiteks 1 · 102 W ja 1 · 10 – 14 W, kuid neid on üsna raske hääldada ja kui eksponent on valesti kirjutatud , on sellest tulenev viga tohutu.\nTeine võimalus on võtta logaritm ja teisendada kõik jõud dBm-des. 100 W muutub + 50 dBm ja 10 fW muutub –110 dBm: neid arvnäitajaid on südamega käsitseda ja kirjutada palju lihtsam. Siis, kui ka erinevate vooluringiplokkide sumbumine ja võimendus on väljendatud ka dB-des, saab lõpliku võimsuse leidmiseks korrutamise asemel kõik lihtsalt kokku liita, arvutusi veelgi lihtsustades.\nKõigile ei meeldi dB, dBm ja sarnased (pseudo) moodulid: nende kasutamiseks pole ranget vajadust, kuid neid kasutatakse tehnika valdkonnas nii laialdaselt, et neid on väga keeruline vältida.\nDetsibellides (dB) kasutatakse võimsussuhete väljendamiseks logaritmilisel viisil, nii et väga suuri ja väga väikeseid võimsusi saab võrrelda mugavate arvude abil. Detsibell on mõõtmeteta pseudoühik, kuna seda määratletakse kahe jõu suhtega. Kuid kuna detsibellid on mõõtmeteta suhte asemel tõelise võimsuse väljendamiseks nii käepärased, kasutatakse väga sageli viidatud detsibelle.\nKui räägime võimsusest, määratleb järgmine võrrand võimsuse p0-i võimsustaseme P (dB) võimsuses p W (W):\n10 tegur on tingitud asjaolust, et detsibellid on "Bellsist kümnes". Kuid ma pole kunagi kuulnud ühestki Bellsis tehtud mõõtmisest, kasutatakse ainult detsibelle.\nKõige tavalisem ühik on dBm (hääldatakse "dBm"), mida tuntakse ka kui dBmW või detsibell-millivatti: see on lihtsalt võimsuse tase dB-des, võrreldes etalonvõimsusega p0 = 1 mW. Mõnikord kasutatakse ka dBW ja need väljendavad võimsuse suhet p0 = 1 W suhtes, kuid need pole eriti levinud.\nNagu ülaltoodud graafikul näidatud, on detsibellide muundamise logaritmiline efekt üsna ilmne. Nagu sellel logiliini graafikul näha on, on dBm ja dBW lihtsalt kaks sirget, mida eraldab 30 dB: dBm teisendamiseks dBW lahutatakse lihtsalt 30.\nMõnes valdkonnas, nagu analoogtelevisiooni vastuvõtt, on tavaline, et mõõdetakse pinge, mitte toide. See pole probleem, kui takistus on teada ja fikseeritud (televiisorid kasutavad tavaliselt 75 Ω).\nAbsoluutpingetel on võimalik kasutada ära ka detsibellide logaritmilist skaalat, kasutades detsibell-mikrovolti (dBμV) ja detsibell-volti (dBV). Kõige tavalisem on dBμV, mis väljendavad pingesuhet u0 = 1 μV suhtes. Mõnikord kasutatakse ka dBV ja need väljendavad pinge suhet u0 = 1 V suhtes.\nHoiduge sellest, et pinged kasutavad dB valemis "20" asemel "10". Selle põhjuseks on asjaolu, et detsibellid on alati määratletud kui jõuarv; kui meil on ainult pinged, peame need jõudluse leidmiseks kõigepealt ruudus jagama. See kahe võimsus logaritmist välja võttes korrutab olemasoleva 10 teguri 2-iga.\nNagu ülaltoodud graafikul näidatud ja sarnasel viisil nagu varem, on detsibellide muundamise logaritmiline efekt üsna ilmne ka pingete puhul. Nagu sellel logiliini graafikul näha on, on dBμV ja dBV lihtsalt kaks sirget, mida eraldab 120 dB: dBμV teisendamiseks dBV-ks lahutatakse 120 lihtsalt.\nKui tahame muundada toitepingeks ja vastupidi, peame teadma impedantsi. Me kasutame lihtsalt järgmist võrrandit:\nSee teisendus kehtib ainult siis, kui takistus Zc on reaalne ja koormus on sobitatud ülekandeliiniga.\nKui joonestame võimsustaseme dBm-s ja amplituuditaseme dBμV-s võimsuse funktsioonina W-dena antud impedantsi korral (siin Zc = 50 Ω), saame järgmise:\nNagu varem, on meil kaks paralleelset joont 107 dB üksteisest. Seega teisendamiseks dBm-st dBμV-ni lisage lihtsalt 107 dB, kui Zc = 50 Ω, lisage 109 dB, kui Zc = 75 Ω, lisage 115 dB, kui Zc = 300 Ω, või lisage 118 dB, kui Zc = 600 Ω.\nEsmapilgul võib arvata, et logaritmi tõttu on dBm-iga tegelemiseks hädavajalik taskuarvuti. Tegelikult saab umbmäärase arvutuse teie peas hõlpsasti teha. Peate meeles pidama vaid kolme fakti:\nVõimsus 1 mW on 0 dBm.\nIga kord, kui võimsus kahekordistub, lisage 3 dB.\nIga kord, kui võimsus suureneb 10 korda, lisage 10 dB.\nVaatleme nüüd mõnda näidet: oletame, et meil on võimsuse tase 26 dBm. Võime kirjutada 26 dBm = 0 dBm + 10 dB + 10 dB + 3 dB + 3 dB ja eelneva kolme lihtsa reegli abil saame võimsuse hõlpsalt leida, tehes 1 mW · 10 · 10 · 2 · 2 = 400 = XNUMX .\nTeine näide: Oletame, et meil on -33dBm: saame kirjutada kui -33 dBm = 0 dBm - 10 dB - 10 dB - 10dB - 3 dB ja me leiame 1 mW / 10 / 10 / 10 / 2 = 0.5 mikrolainetega.\nSee toimib ka teisiti, näiteks 50 mW on lihtsalt 1 mW · 10 · 10 / 2. DBm-des on meil 0 dBm + 10 dB + 10 dB –3 dB = 17 dBm.\nSee nõuab teatavat harjutamist, kuid seda on väga lihtne teha. See pole nii täpne kui taskuarvuti, kuna saate olla täpsed ainult ± 2 dB juures, kuid annab pingutuse huvides signaali tugevusest väga hea ettekujutuse.\nSarnane meetod töötab ka dBμV korral, kuid reeglid on erinevad:\n1 μV amplituud on 0 dBμV.\nIga kord, kui amplituud kahekordistub, lisage 6 dB.\nIga kord, kui amplituud suureneb 10 korda, lisage 20 dB.\nVõite olla üllatunud eelnevalt näidatud arvutustes detsibellides, kus dB-le lisatakse dB, mis on üsna kummaline. Seda seetõttu, et detsibellid on pseudoühikud ja ei käitu nagu tavaliselt. Kahe võimsuse suhe on väljendatud dB, kuid on mõõtmeteta: näiteks 3 dB tähendab ainult "kaks korda rohkem". DBm-s väljendatud võimsus on tõesti võimsus: näiteks 10 dBm tähendab "10 korda tugevam kui 1 mW", mis on 10 mW.\nKui lisate detsibellid (dB, dBm, ...), korrutate nende logaritmilise olemuse tõttu tegelikult algsed arvud. Niisiis, kui lisate 3 dB võimendusele 10 dBm, saate 13 dBm. Kuid mida sa tegelikult tegid, korrutades teguri 2 võimsusega 10 mW, saate 20 mW, mis on 13 dBm!\nSiiani on nii hea, et lisamist on peas palju lihtsam teha kui korrutamist ning see teeb detsibellidest nii käepärase. Kuid on probleem: kuna detsibellide liitmine vastab algtegurite korrutamisele, kuidas saab kahe signaali võimsust lisada (kombineerida)? No ei saa. DBm-i ei saa lisada. Kui teil on näiteks vooluahel või seade, mis ühendab ühe signaali võimsuse 10 dBm (10 mW) teise signaali võimsusega 13 dBm (20 mW), on tulemuseks 10 mW + 20 mW = 30 mW, mis on 14.8 dBm. Otseselt dBm-is seda teha ei saa, peate mõlemad jõud Wattsis teisendama, liitma ja dBm-ga tagasi teisendama. See on detsibellide suur piirang ja ühine lõks; Õnneks pole see operatsioon eriti tavaline.\nEelmine:Afganistani raadio annab lootust\nJärgmine:Kuidas lugeda dB ja dBm ning teisendada tagasi ja tagasi!


Leedukate TEO sähvatas\nTarvo Vaarmets • 17. aprill 2008 • 1 min\nKui eile Euroopa börsid miinusesse viinud põhjanaabrite Nokia valmistas oma tulemustega investoritele pettumuse, siis Leedu Telekomi ehk TEO LT pärast börsipäeva lõppu avaldatud esimese kvartali tulemustega võisid investorid igati rahule jääda.\nTEO suutis selle aasta esimese kvartaliga oma käibe lükata 207 miljoni litini, mida on mullusega võrreldes 11,3% enam. Veelgi suuremat kasvu näitas aga puhaskasum, mis kerkis viiendiku võrra, 45 miljoni litini.\n"TEO esimese kvartali finantstulemused on suurepärased. Käibe kasv oli üle 11% ja ärikulud väiksemad, kui plaanitud. Kasumlikkuse näitajad kasvasid võrreldes mullusega samuti nähtavalt," kommenteeris oma juhitava ettevõtte saavutust Arunas Šikšta börsile saadetud teates. Tema sõnul oodatakse tulevikus häid tulemusi hiljuti turule tutvustatud maapealse levikuga digitelevisiooni teenuse pakkumisest.\nTurbulentsel ajal võivad suure dividendimääraga tugeva ettevõtte aktsionärid rahulikud olla.


Türgi süüdistas diplomaatilises kriisis Euroopaga taas fašismi ja natsismi - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Türgi süüdistas diplomaatilises kriisis Euroopaga taas fašismi ja natsismi\nTürgi valitsus hoiatas esmaspäeval Euroopat “fašismilõksu” langemise eest ning kaitses varasemaid võrdlusi natsionaalsotsialistliku Saksamaaga, mis vihastasid mitmeid Euroopa riike.\n“Me kuuleme fašismi ja natsismi marsisamme,” ütles asepeaminister Numan Kurtulmus Ankaras ajakirjanikele. “Selle vastu tuleb midagi ette võtta. Ütleme seda selleks, et Euroopa ei langeks fašismilõksu.”\nKuna Holland takistas Türgil läbi viimast presidendivõimu suurendamiseks korraldatava referendumi kampaaniat, ründas eelmisel nädalal Hollandit Türgi president Erdoğan. Erdoğani sõnul on hollandlased natsijäänukid ja fašistid, kes muu hulgas olevat aidanud kaasa Srebrenica massimõrva korraldamisele 1995. aastal.\nTeemad: Holland Recep Tayyip Erdoğan Türgi