Haiget oma sormi. Koroonaviiruse haigus COVID-19\nTal oli kirves, kepp käes. Tegin oma käele haiget. Pani meelesegaduses käe oma elu külge. Sõuab hoogsa käega. Võimuvahetus Venemaal puudutas ka Eestit. Linaserv puudutab põrandat.\nTeda huvitab kõik, mis lindudesse puutub. See on mu sünnikohta puutuv legend. Tahaksin küsida paari töösse puutuvat asja. Haridusse puutuvaid küsimusi ei arutatud. Mis puutub su paksusesse, siis see pole suur õnnetus. Ära räägi emale tülist, ta ei puutu asjasse. Jutt on ebameeldiv, aga puutub asja sse. Asjasse puutumata lõigud on tekstist välja jäetud.\nOli häbelik, kui asi naistesse puutus. Ta rääkis lastele asjust, mis neisse ei puutunud. Mis puutub see siia, keda ma ootan. Ma ei puutunud kuidagi temasse, aga ta hoolitses mu eest. Ema ei kuulnud enam kunagi midagi, mis puutunuks ta pojasse. Maameeste mured ei puutu linnameestesse.\nSee, kuidas sul asjad edenevad, puutub minusse küll.\nTa soovid ei puutunud minusse. Nad ei huvitanud kedagi — kellesse puutukski vaesed inimesed. Mis puutuvad meisse elu argiaskeldused! Nende eraelu ei puutu teisse ega meisse. See ei puutu muidugi minusse, aga. Mis puutub see võõrastesse, mida ma teen! Mis see sinusse puutub? Ei puutu teistesse, kellega ma elan.\nAndres ei puutu sinusse, ta on minu laps! Tüdruk puutus üha sagedamini naabertallu. Teel puutus sõber vastu. Autod puutuvad siiakanti harva. Mees polnud seni kohtu alla Haiget oma sormi. Laps sõi seda, mis kätte puutus. Klassikateosed puutusid poisile juba varakult kätte. Haaras esimese toika, mis pihku puutus. Hoidku taevas teda praegu isa le pihku puutumast. Peale vihmakrabina ei puutunud midagi kõrvu. Sauna Antsu kaudu puutus asi peremehe kõrvu. Lugu puutus politsei le kõrva.\nMulle on kõrvu puutunud, et Ega mu piip pole sulle silma puutunud? Rasket haiget, voodihaiget põetama. Ema põetab last.\nIsa jäi tütre põetada. Teda põetas vilunud haigeravitseja. Haiget looma põetama. Oksarisu, prügi, prahti põletama. Põletasin vanu kirju. Keelatud raamatud korjati kokku ja põletati. Keskajal põletati nõidu elusalt, tuleriidal.\nMeie esivanemad on oma surnuid põletanud. Posti alumine ots põletati söele. Vaenlased röövisid, rüüstasid ja põletasid. Sõja ajal põletati terve see küla tuhaks, lagedaks. Talupojad ässitati mõisaid põletama. Tuli põletas nende maja ja kogu kraami. Mõnegi lootuse põletas sõjatuli tuhaks. Alet, sõõrdu, kütist põletama. Põletati võsastikku, et põllumaad juurde teha.\nKirikus põletatakse viirukit. Piipu, paberossi põletama. Põletas piibu lõpuni, põhjani. Kas sa põletad ka head tubakat? Puid, briketti, kivisütt põletama. Küünlaid põletama. Põletas enne eksamit hilja ööni lampi. Naaber põletab öö läbi elektrit. Jaanituld põletama. Metsaserval põletati lõkkeid. Jõulupuud põletama 'jõulupuul elektri küünlaid põletama'.\nSaviesemeid põletama. Põletatud savinõud. Põletatud, põletamata tellised. Põletatud keraamiline mass. Põletatud 'termiliselt töödeldud' teras. Tõrva, sütt põletama. Lubjakivist lupja põletama.\nPõletatud ehk kustutamata lubi. Põletatud ooker. Viina põletama. Põletatud viin. Tuglas tlk. Põletas piibule, kapale kirjad peale. Põletas kannule tulise traadiga mustrikirjad sisse. Kirstu otsalauale põletati omaniku nimi. Lehmadele põletatakse numbrid selga. Timukas põletas tulise rauaga naise õlga häbimärgi. Metsar tlk. Need sõnad põletati mu mällu kui tulise rauaga. See on tulekirjal mu meelde põletatud. Kuum liiv lausa põletas taldu. Ahi on nii tuline, et põletab. Hõõguv sigaret põletas sõrmi.\nPõletasin tuld kohendades sõrmed villi. Põletas kuuma Haiget oma sormi oma suu, keele.\nKibedust tundma. Lüüasaamise, ebaõnnestumise, pettumise kibedus. Kibedus tekib, koguneb, purskub välja. Südames, hinges oli, südant, hinge täitis kibedus. Meel, süda on täis kibedust.\nPäike juba põletab, tuleb ilus rannailm. Päike põletab halastamatult. Keskpäevane päike põletas turja, selga, kuklasse. Laste näod on päikesest pruuniks põletatud. Päike põletas põllud. Suudlused põletasid palgel, kaela. Hape põletas riidesse augu. Liialt tugev väetis kipub orast põletama. Seebikivi, lubi põletab käenahka. Haava puhastati viinaga, see põletas põrgulikult. Kõrvenõgesed lausa põletasid mu sääri.\nVapsikute põletavad pisted. Miski põletas vasakus õlas. Valu põletab rinda, rinnas. Tundsin reies põletavat valu. Jäine külmus põletas nägu. Põletav pakane. Põletav, üdini tungiv tuul. Põder tlk. Kange jook, viin põletas kurku, magu, tühja sisikonda. Tugevasti pipardatud toit põletas suulage. Pipratinktuur on põletava maitsega vedelik. Tundsin põletavat janu.\nArmastus, iha, kirg põletab keha ja meeli. Poissi põletas meeletu uudishimu. Paljas mõte oma inetust teost juba põletas. Teda põletab hirm lapse tervise pärast.\nEma etteheited, sõnad põletasid.\nTundsin põletavat kojuigatsust. Põletav viha, põlgus, häbi. Põletav pilk. Häbitunne põletab hinge. Oleksin heameelega ära rääkinud, mis mu südant põletas 'südamel oli'. Ennast põletama 'elu põletama'. See on, mis vaevab ja põletab.\nSee raha põletab näppe. Varastatud hilbud põletasid ihu. Põletas poisile paar tulist.\nPõletas kantsikuga, ratsapiitsaga üle kaela, üle turja. Kui põletan sulle ühe täie vastu vahtimist! Vaata kui põletab veel vastu koonu! Mehed põletavad kohe alevisse.\nPoiss põletas otseteed koju. Kuhu sa siis nüüd jälle põletad? Istusime autosse ja põletasime linna poole. Mootorrattur põletas bussist mööda. Mees võttis püssi ja põletas vargale paar kärtsu järele. Põletas nagaanist kaks pauku.\nHaigeid ravima. Haigust, tõbe ravima. Teda raviti algul haiglas, pärast sanatooriumis. Mees raviti terveks. Professor N. Hambaid ravi 'lase ravida' juba lapsena. Pean ennast ise ravima. Allikaveega raviti nahahaigusi. Lehma on ravitud loomaarsti juhatuse, õpetuse järgi. Aednik peab oskama taimi, taimehaigusi ravida. Saunaleili raviv toime. Alkoholism on ravitav. Kui vaenlasest oli jagu saadud, asuti sõjahaavu ravima. Ravitud küüned, käed, nägu.\nPõlves oli valus haav. Selg oli harjumata tööst kange ja valus. Kaelasooned on valusad. Ihul oli valusaid muhke ja vorpe. Valus paise. Katsus ettevaatlikult valusat kohta. King on jala valusaks hõõrunud. Kurk on valus. Südamest käis valus piste läbi. Lihastesse lõi valus kramp. Neelata oli pisut valus. Käia on valus, saabas hõõrub. Lumi oli päikese käes nii ere, et silmadel hakkas valus. Valus hoop. Nõelatorge ei olnudki eriti valus. Habemeajamine külma veega oli võrdlemisi valus.\nKaristamisel sai poiss tunda isa valusat kätt. Üleannetule anti valus keretäis.\nMida armsam laps, seda valusam vits. Vanemate surma on lastel alati valus taluda. Valus oli seda hävitustööd vaadata. Valus on näha, kuidas haige vaevleb. Kõige valusam oli kuulda laste nuttu. Sellest on tagantjärele mõeldagi valus. Valus oli teadmine, et töökohal tahetakse temast lahti saada. Kaaslaste valus kriitika, valusad ütlused. Valusad kannatused, läbielamised. Ahistasid valusad mõtted vanadusest, surmast. Valus hüvastijätt, lahkuminek, kojuigatsus.\nValus kahjutunne, ahastus. See oli valus solvang. Kaotus on alati valus. Pettumused võivad olla väga valusad. Teeb endale juhtunu pärast valusaid etteheiteid. Valusad mälestused. Tal hakkas piinlik ja valus. Kuidagi kahju ja valus oli lahkuda. Seda nähes käis valus piste südamest läbi.\nVõõra leib on valus süüa. Ta oli juba seitsmeteistkümneaastane, kuid ikka veel isa ülalpeetav. Ta näol oli ütlemata valus ilme.\nVirilalt valus naeratus. Valus joon suu ümber. Rinnast tungis esile valus ohkamine. Vaatas mulle valusal pilgul otsa. Vaeslapse valus nutt läks mulle südamesse. Naine valas valusaid pisaraid 'nuttis kibedasti'. Ta on elus küllalt valusaid päevi, valusaid aegu näinud. Kurtis oma valusat saatust.\nMinistrile esitati valusaid küsimusi. Lahendamist vajavad mitmed keerukad, valusad probleemid. Valus nälg, vaesus, viletsus. Tunneb valusat rahapuudust. Valus ülekohus, ebaõiglus. Valusad lahkhelid perekonnas. Ühiskonna valusad vastuolud.\nArstimite järele oli valus vajadus. Pliidi all põles valus tuli. Lepapuul on valusam tuli kui kasel. Vaigused halud andsid valusat leeki, põlesid valusa leegiga. Päikese, lume valus valgus. Valus pakane. Külm läks õige valusaks. Tuul oli valus ja lõõtsus toad jahedaks. Ema oli valus kuduja. Mehed olid kalapüüdmise peale valusad. Ta on valus hoolitsema oma laste eest. Peremees on kodunt ära. Olin kolm aastat ära. Ta on juba mitu kuud töölt ära. On nii sügavalt mõttes, otsekui siit ilmast ära.\nLäks, sõitis juba hommikul ära. Kolis Rakverest ära. Tule sealt ära! Varas lipsas ära. Poiss pages tagaajaja eest ära. Naine jooksnud, läinud joodiku mehe juurest ära. Ära aja mind enda juurest ära! Tõukas mehe Haiget oma sormi ärapõlgamise kohta. Lapsed saadeti peosaalist ära.\nMinge te ära magama! Poisil oli lubatud kella Koonuskooride kreem liigestele kodunt ära jääda. Vanainimese, lapse, naise käsi. Remont nõuab mehe kätt. Mõnele vaatad näkku ja kohe on klaar. Või kui nägu ei räägi, siis räägivad käed.\nMetrood ehitasid tuhanded käed. Üks tundmatu käsi oli kalmule lilli toonud. Võõrad käed ei hoolinud hoonetest. Virgad käed asusid appi. Lahke käsi tõi toidu lauale. Maja vajab hoolitsevat kätt. Saadetis jõudis pärale mitme käe läbi. Poiss on nüüd heades kätes. Kiri sattus õigetesse kätesse. Raamat on läbi käinud paljudest kätest.\nTulevik on meie endi kätes. Su vastane on kõva käsi. Küllap süütas hooned kuri käsi 'kurjategija, pahatahtlik inimene'. Üks, neljas käsi on puudu. Viimane käsi 'tagakäsi'. Käsi käis, võttis.\nPoisil kätt 'käega töötamise oskust' selle peale, selleks on. Et ma kooli sisse sain, selle juures aitas pisut kaasa tuttava direktori käsi.\nLeitud 52 sobivat artiklit. Parem, vasak käsi. Tal on suur, väike, kitsas, lai käsi. Külmad, soojad, mustad, pesemata, puhtad käed. Pahklikud, korpas, krobelised, rakkus, karedad käed.\nSüütaja käe läbi sai tuleroaks mitu maja. Siia metsade taha vaenlase käsi ei ulatunud. Tal on virgad, Haiget oma sormi, nobedad käed. Tal on kuldsed käed: kõike ta oskab teha. Vanemad andsid, jätsid lastele elukutse valikus vabad käed. Tegi seda armastava, õrna käega. Mehel oli kõigis ettevõtmistes õnnelik käsi. Sõuab hoogsa käega. Koristab kärmel käel tuba.\nLaeva, lennukit juhiti kindla käega. Siin kitsi käega ei oldud. Perenaine kandis lahke käega toite lauale. Meid kostitati laial käel 'ohtrasti, kokku hoidmata'. Ta võeti lahkel käel 'lahkesti' vastu. Kunstnik jagas heldel käel autogramme. Vürst lõi valjul käel korda. Valitseb riiki raudse, tugeva, kange käega. Korra loomiseks on kõva, kõvemat kätt vaja. Tema üle oli, teda varjas võimukandja kaitsev käsi.\nMajapidamises on tunda korraliku peremehe kätt. Teoses on märgata toimetaja kätt. Elu pakkus ohtral käel 'ohtrasti' üllatusi. Poissmehe asi! Pole naise hoolitsevat kätt majas! Palus vanematelt tütre kätt. Sulane saanud peretütre käe ja pool talukohta.\nPanin oma käe ka lepingule alla. Paremat, head kätt. Vasakut, pahemat kätt. Kumbagi, mõlemat kätt laiusid viljaväljad.\nKummalgi käel olid uhked majad. Õnnetuses oli süüdi vale kätt sõitev hobusemees. Pannakse istuma peoperemehe paremale käele. Tema ühel käel istus kooliõpetaja, teisel köster. Ulatas puudust kannatajale oma abistava käe. Olen kahel käel nõus. Temasuguse mehe võtaks iga tüdruk kahel käel vastu. Sellisele kirjale kirjutan kahe käega alla. Peeter ajas kahe käega vastu: tema ei hakka tööde juhiks. Udam tlk. Ega enne aega puhata saa, kui kaks kätt rinna peal risti.\nHeino on äkiline ja kerge käega: Haiget oma sormi üle näo enne, kui aru saad, mis eest see oli. Kergel käel antud lubadus. Tundub, Haiget oma sormi see otsus on tehtud liiga kergel käel. Ta on koroonas, väravavahina kibe käsi. Tere, kuidas käsi käib? Noh, kuidas käib meie haige käsi? Haraldi käsi käib Ameerikas hästi. Mardi käsi käis kaardimängus halvasti: ta mängis maha tuhat krooni.\nSattus ametit õppides hea meistri käe alla. Esialgu pandi, anti mind ühe vanema töötaja käe alla. Võtsin nooruki ehitusel oma käe alla. Isa käe all sai lastepere esimese koolituse. Treenib kogenud treeneri käe all. Professori käe all on üles kasvanud mitu põlvkonda teadlasi.\nVana meistri käe alt on läbi käinud sajad õpilased. Jäi võõrasisa range käe alla. Kas kah käseb mütsi tõsta? Tema käe all valmivad toredad kangad. Ese näeb välja nii uus, nagu oleks ta alles äsja meistri käe alt tulnud. Kallas oli juba käega katsuda. Piir on siit käega katsuda. Võit, sõja lõpp oli käega katsuda. Kui sul on palavik, köha, hingamisraskused, otsi varakult abi Sümptomite ilmnemisel võta ühendust perearstiga või helista perearsti nõuandeliinile Raskematel juhtudel võivad tekkida hingamisraskused, rindkere valud, häired kõnes ja liigutustes.\nSümptomid võivad olla väga kerged, seega jälgige oma tervist tähelepanelikult ning pöörduge perearsti poole ka kergete sümptomitega. Viirus levib inimeselt inimesele piisknakkuse kaudu, peamiselt lähedasel kontaktil nakkuskahtlase inimesega, kellel on nakkusele iseloomuslikud sümptomid, eelkõige köha. Viiruse peiteperiood on päeva. Viirus võib levida ka nakkuskahtlusega inimesega kokkupuutel, kellel võivad olla väga kerged sümptomid.


SUHTLUSPROBLEEMID REISIJATEGA: Tallinna linnatranspordi töötajad said käitumisjuhise | Õhtuleht\nSiim Randla, 27. juuni 2019 07:26\nPärast viimase aja juhtumeid, kus Tallinna linnatranspordi ametnikud on eksinud suhtlusel reisijatega, kellest ühte, trammist maha jäänud vankriga lapsevanemat nimetati huligaaniks, on uuendatud Tallinna linnatranspordi ametnike käitumisjuhist ning nendega on asjakohaselt ka räägitud.\nViimane niisugune juhtum toimus Keskturu trammipeatuses, kus lapsevankriga ema üritas trammi minna, ent juht sulges tema nina all uksed ja sõitis minema. Naine kirjutas kaebekirja ja sai trammiteenuste osakonna juhilt vastuse, kus öeldi, et vankriga lapsevanem jäi trammist maha, sest juhi hinnangul käitus ta justkui huligaan. „Oma kirjas kirjeldate omapärast olukorda, kus piki 34 meetri pikkust trammi liigub lapsevankriga naine ja vajutab kõikide trammiuste avamisnuppe, ise trammi sisenemata. Mida antud juhul pidid arvama Teid märganud trammijuht ja juhtunu pealtnägijad: et tegemist on huligaaniga, kes lõbustab end sellega, et takistab trammil peatusest väljuda!“ seisis ametniku kirjas.Ametnik selgitas, et "teil on õigus - selline käitumine ei ole aktsepteeritav. Aga mitte trammijuhi, vaid Teie käitumine! Oma teguviisiga panite ohtu enda ja oma lapse, aga võimalik, et ka teised reisijad. Selles, et Te trammile ei saanud, peate kahjuks süüdistama ainult iseennast!"\nTallinna Linnatranspordi ASi kommunikatsioonispetsialisti Ivo Parbuse sõnul on nüüdseks töötajatega räägitud ning koostatud ettevõtte heade suhtlemistavade juhis. Juhise koostasid personaliteenistus ja õppeinstruktorid ning selles kajastatakse hea teeninduse põhimõtteid. „Muidugi oli ka seni niisugune juhis olemas, ent aeg on teinud omad korrektiivid ja see vajab täiendamist ning töötajatele meeldetuletamist,“ rääkis Parbus Õhtulehele.\nTallinna linnavalitsus pöördus linnatranspordi siseprobleemidega politseisse


Toomas Alatalu | Valgevene kui peatus ja vahepeatus | Õhtuleht\nToomas Alatalu, vaatleja, 10. august 2020, 16:42\nTänane massiliikumine on üldse läinud huvitavaks – pole riiki, kus keegi ei võitleks konkreetse võimuga või kogu võimuladvikuga (establishment), kähmlemine võimukandjatega on kerge sündima, nagu olukorra teravnedes ka marodööritsemine. Kõigest sellest on siiski vähe tolku, sest võim vahetub vaid üksikutes kohtades. Põhjus lihtne – vastavad tingimused võimu vahetuseks pole veel küpsenud ehk siis puudub rahulolematute võiduks vajalik häälte kogus.\nKui nüüd selle nurga alt vaagida pühapäevaseid presidendivalimisi Valgevenes, kus üks ja sama mees on võimul olnud 26 aastat ehk siis oleks aeg ohjad uuele mehele/naisele üle anda, siis on esimeseks küsimuseks mõistagi see, kes too uus on. 38-aastase (oma tuntud mehe naise ja koduperenaise) Sviatlana Tsihhanovskaja nimi ei öelnud veel üks kuu tagasi kellelegi midagi ja kuigi temast sai massivõitluse sümbol, on seda ikkagi vähe, et läbi viia võimuvahetus niisuguses maailmapoliitika võtmeriigis nagu seda on Valgevene.\nSeda tulnuks kõigil Valgevene sündmustest rääkijatel algusest peale välja öelda, sest väljaspoolt riiki kiitust saanuil on alati komme üle pingutada, kangelaslikkust üles näidata, et siis järgnevalt võimu repressioone taluda. Teadmata, kas selle eest jagatavast kiitusest kunagi hiljem ka kasu on. Nagu sedagi, et Valgevenes pole aastaid olnud arvestatavat opositsiooniliikumist, mis võib küll ruttu tekkida - 14. juulist 8. augustini kestnud valimiskampaania käigus suutis opositsioon korraldada mitu mitmekümnetuhandelist üritust, ent ligi 6 miljoni valijaga riigis on seda vähe.\nTänases poliitikas on saanud kombeks protestida valimistulemused kohe pärast nende teatavaks tegemist ja nii läks ka Valgevenes. Batka kasutas jällegi oma vana võtet – valimispäeva keskpäeval võtsid kõikidel Minski väljakutel kohad sisse „mustad kongid“ rahulolematute äravedamiseks ja jälle kordus kõik, nagu sealsete varasemate parlamendi- ja presidendivalimiste päevadel. Muu maailm protestib, ent mitme kandidaadiga valimised on ikkagi juba toimunud.\nEndise kolhoosiesimehe 65-aastase Lukašenka võimusäilitamise poliitika on tegelikult kogu aeg olnud üks ja sama – kõik potentsiaalsed rivaalid võetakse kiires tempos rajalt maha (kui vaja – arreteerimisega) vahetult enne kandidaatide registreerimist, et seejärel sama kiires tempos ja sobivas seltskonnas valimisvõit vormistada. Nagu öeldakse, opositsioonil ja välistarkadel oleks aeg õppida. Kasvõi Venemaalt (Aleksei Navalnõi), millega ikkagi ollakse liitriigis.\nTuletan seda viimast meelde juhtimaks tähelepanu ühele uuele ja olulisele kokkulangevusele – kuna valgevenelasi elab ka Venemaal, siis korraldati ka sealsetes diplomaatilistes esindustes hääletamine ja ilmnes, et Moskvas ja Peterburis ei pääsenud sajad soovijad hääletama, sest kell kukkus. Ukse taha jäetud valgevenelased polnud kitsid häälekalt protestima kuni nendega hakkas tegelema Venemaa politsei.\nSee aga sündis valimiste-eelsel Venemaal – 13. septembril valitakse seal 18 kuberneri, 20 regionaalduumat ja neli riigiduuma liiget – mille kodanikel oli võimalik tunnistada Putini kamraadi Lukašenka karistamatut tegevust kodanikeõiguste kasutamise suhtes välismaal.\nTeadu käib Venemaalgi suur poliitiline käärimine ja seda paralleelset Valgevenega. 9. juulil (ehk siis vahetult enne Valgevene valimiskampaania algust) arreteeriti ja toodi Moskvasse Habarovski kuberner Sergei Furgal, kes esindab Žirinovski parteid. Teda süüdistatakse küll mõrvade organiseerimises, ent Habarovski elanikele on ta oma poiss ja kõik järgmised päevad on seal olnud protestipäevad. Samuti teistes Kaug-Ida linnades, ent ka Moskvas ja Peterburis ning kohe nimeliselt Putini poliitika vastu. Midagi säärast pole tänasel Venemaal veel olnud.\nOlen juba kirjutanud, et tulenevalt 85 kuberneri valimise hajutamisest 20-25 kaupa erinevatele aastatele, on Venemaal tekkinud enneolematu ja psühholoogiliselt huvitav seis mõtleva kodaniku jaoks. Nimelt ümbermõtlemise võimalus madalamal ehk siis totalitaarse ühiskonna kodaniku eneseteostuse jaoks ohutumal/julgemal tasemel. Selge see, et märtsis toimuvatel presidendivalimistel ja aprilli asemel juunis toimunud põhiseaduse hääletamisel tuli lähtuda ühtedest väärtustest, septembris toimuval ühtsel valimispäeval julgetakse aga Putini saamatuid ja korruptiivseid sulaseid hinnata nende tegude vääriliselt. Kuna sisulist valikut ei ole, siis vähemalt põhimõttel – ükskõik kes teine.\nNii sündiski 2018.aastal tervelt nelja kuberneri valimisel, kusjuures Putin käis isiklikult toetamas meest, kes kaotas Furgalile. Loogiline on oodata midagi analoogset ka eesseisvalt 13. septembrilt, sest demonstratsioonid Habarovskis jätkuvad ja nüüd lisas neile hagu juurde ka Valgevenes ja Valgevene Venemaa esinduste ees toimunu, mis digiajastul on ju kõigile kohale jõudev pilt.\nMõistagi võivad nii Lukašenka kui Putin olla rahul Valgevene valimiste-eelse „Wagneri etendusega“ (mis teha, kui palgasõdurite katuseks on tuntud helilooja nimi), mis pidi looma mulje, et riiki ähvardavad rahutused ja kaos, kui ei toetata Batkat. Võib arvata, et see jultunud infooperatsioon tegi oma töö ja andis batkale uut meelekindlust.\nSamas miks mitte võtta seda „toetust“ kui ülalkirjeldatud totalitaarse ühiskonna kodanikelt esimese hääle väljapigistamist, mis ei pea kinnituma järgmisel katsel. Valgevenes säärast võimalust ei terendu, ent seda rohkem tuleb jälgida Venemaal eesseisvat.


Cranberry compote tsüstiidiga. Jõhvikate ravimomadused - Bronhiit\nCranberry compote tsüstiidiga, Jõhvikakaste\nKuidas jõhvikate süüa? Kursuse kestus 15 kuni 20 päeva. Seega on tõestatud, et jõhvika puuviljad on efektiivsed mitte ainult mototeraapiana, vaid ka keerulises teraapias, kasutades antibiootikume ja sulfoonamiidi rühma ravimeid, eriti selliste haiguste ravis nagu tsüstiit ja püelonefriit. Kosmeetikas kasutatakse nii jõhvikaekstrakti kui ka selle mahla. Vitamiini ja mineraalide koostis Jõhvikad on kasulikud kõrge vitamiin C sisaldusega, millel on antioksüdandid, kaitseb rakke vabade radikaalide eest ja on eriti vajalik epideemiate perioodidel.\nUriteede küsimustes. Cranberry kõrvaldab põletiku püelonefriidi, glomerulonefriidi, tsüstiidi, uretriidi, põletikku põie. Pehme diureetikumi tagamine, jõhvika marjad aitavad toime tulla ettekääne- ja vedelate stagniga.\nKa taim aitab vältida kivide moodustumist neerudes ja tuua välja olemasolevad väikesed setete. Sile lihaste lõõgastumine aitab kaasa selle protsessi voolule minimaalse valusad tunned. Mis tahes günekoloogilised haigused Jõhvikad aitavad kõrvaldada põletikulist protsessi, takistada selle üleminekut krooniline vormtoimub tsüst, polüüpide moodustumisest.\nORVI jaoks. Cranberry marjad, tee nendega, moosi, Morse aitab vähendada kehatemperatuuri ja ilminguid palavikust. Kasutamine köha jõhvika põhineb pehme bronhodioliidi mõju, mis soodustab kerget eemaldamist lima ja vähendada ülemineku riski külma bronhiidi. Suuõõne ja kurgu loputamine aitab toime tulla farüngiidi, larüngiidi, stenokardiaga, stomatiidiga.\nConberries soovitada kasutada inimesi, kes kannatavad puutumise kroonilise vähenemise all, samuti taastumisperioodi jooksul pärast Üle kantud haigused toimingud. CNS-i häiretest. Rüntrihmade marjadel on pehmed rahustavad ja mioryexiseerivad omadused.\nVõib kasutada vaimse ja füüsilise pingutuse kasvuperioodi jooksul, et tagada keha jätkusuutlikkus, säilitada mõtlemise selguse. Cranberry aitab tulla toime hooajalise depressiooni, asteeniliste riikide ja unetusega. Värskete jõhvikate marjade kasutamine on kõigi loetletud vedelate suurepärase ennetamise.\nLisaks aitab see vältida keha enneaegset vananemist. Retseptid Et saada tõhusaid ravimeid jõhvikad kodus on palju retsepte.\nKõige populaarsemad - jõhvika morid ja tinktuur.\nAlkoholi tinktuur Funktsioonid. Ettevalmistus ja rakendus Clanberry marjad jäävad magama klaasi suhkruga, pannakse kümme päeva sooja koha. Segule lisatakse klaasi meditsiinilist alkoholi. Suurendada pimedas kohas viis päeva, pärast mida nad filtreerivad. Kasutatakse supilusikatäis kaks korda või kolm korda päevas tühja kõhuga. Tähendab viina Funktsioonid.\nSeda kasutatakse kõigile jõhvikatele iseloomulike tunnistuse jaoks. Vodka tinktuur on vähem tugev kui alkohol, nii pehmem toimib kõhuga. Ettevalmistus ja rakendus Et valmistada tinktuuri jõhvikas, on klaas marjad purustatud mördi või purustatud segistis putru järjepidevusele.\nKlaasi vett kuumutatakse keedetakse kastrulis. Pane klaasi suhkrut, keema uuesti keema. Segage mantli marjad ja suhkrusiirup. Segule lisatakse klaasi kvaliteetset puhast viina.\nSee nõuab kuu pimedas kohas, perioodiliselt loksutades. Keskendudes läbi marli mugavas pudelis.\nVõtke supilusikatäis kaks korda päevas. Väga efektiivne kui külma antipüreetilise söötmena. Sobib neeruhaiguste raviks. Ettevalmistus ja rakendus Klaas küps marjad purustada putru. See lihtsalt ei tähenda, et see peaks üle minema. Kuidas jõhvikate süüa? Tsüstiidile jõekarjadel cranberry compote tsüstiidiga mitmeid viise. Kõige tõhusamad on jookid ja värsked või külmutatud jõhvikad.\nEt säilitada kõik väärtuslikud vitamiinid ja mikroelemendid, on vaja marju korralikult kuumutada. Linnakeskkonnas on jõhvikaid saadaval külmutatud kujul - seda saab osta supermarketites ja puu- ja köögiviljade kauplustes vaakumkottidesse ja konteineritesse. Külmutatud jõhvika säilib vitamiine ja väärtuslikke happeid ning selle maitse muutub magusamaks ja pehmemaks.\nPaljud eelistavad puuviljajooke. Joogi retsept on väga lihtne: Puuviljajookide valmistamiseks peate võtma g külmutatud jõhvikaid, mis tuleb sulatada külmkapis või toatemperatuuril.\nPärast marjade sulatamist tuleb segisti lihvida või sõelata läbi sõela. Kui seal on mahlapress, siis võite selle kaudu marjadest vahele jätta. Saadud massi tuleb kombineerida 2 liitri veega ja klaasi suhkrut. Segu kuumutatakse väikese kuumusega ja keedetakse kõige rohkem ühe minuti jooksul.\nKroonilise tsüstiidi raviks või kusepõletiku ägeda faasi leevendamiseks on vaja jõhvikahlat võtta g-ni 3 korda päevas.\nRavi kestus sõltub haiguse kulgu individuaalsetest omadustest ühe nädala jooksul. Kui on võimalik leida värskeid jõhvikaid, siis saab nende baasil valmistada tsüstiidi raviks teise tõhusa joogi. Selleks võta g värskeid marju ja tükeldage need segistisse, seejärel tõmmake läbi sõela või marli.\nTekkivaks mahlaks lisa 2,5 liitrit keetmist vett ja kaks klaasi suhkrut. Manustamisviis on sama kui morsele - kuni 1,5 liitrit jooki päevas. Kissel Jõhvikapõhine kissel on ennetav ravim, mida võib aeg-ajalt kroonilise tsüstiidi korral kasutada. Selleks tuleb saadud värsketest või külmutatud marjadest saadud mahl lahjendada veega suhtega 1: 2 ja lisada tärklist ja suhkrut nii, et vedelik paksub.\nSee on maitsev ja tervislik magustoit, mis toetab keha sügisel külmas, kui tavaliselt suureneb krooniliste põletikuliste protsesside ägenemine. Jõhvikad suhkruga Seda vahendit võib nimetada ka profülaktikaks, mis aitab võidelda mitte ainult tsüstiidiga, vaid ka ägedate hingamisteede infektsioonidega.\nBronhiit Vanades jõhvikates nimetatakse noorendavat marja. Väga maitsev, ja mis kõige tähtsam - kõikvõimalikud looduslikud marjad. Ja see ei ole liialdus!\nSelleks võta üks klaas jõhvikat ja pool klaasi suhkrut, samuti kolm klaasi keeva veega. Kõik koostisained kombineeritakse ühe liitri purkiga ja jäetakse infundeerima pooleks tunniks suletud kaane all.\nVedke vedelik ei ole vajalik. Samuti võite leida porgandi vormi jõhvikate suhkruga maaparrastussuuna kujul. Seda saab kasutada koos tee, uvari või lihtsalt jooma vett mitu korda päevas. Arstid pakuvad sageli oma patsientidele söögikartuli koos roheliste, spargli, porgandi, selleriga, arbuusiga.\nSamuti kasulik on jook jõhvikamahlast ja pohlipuu infusioonist. Eelvorm Säilitamiseks mõeldud värskeid jõhvikaid saab töödelda mitmel viisil: Kuivatage suhkur ja steriliseerige purkides.\nKülmuta Alkoholilahuse jaoks peate võtma kaks klaasi marju ja klaasi suhkrut liitri viina kohta. Värsked pestud marjad läbistavad mitu korda nõelaga, siis kaetakse suhkruga ja valatakse viina juurde.\nSelle surmava haiguse patoloogia sümptomaatika eemaldatakse kodulahuse raviga - segu kartulist ja jõhvikamahlast, mis lahjendatakse sooja veega. Värskelt pressitud mahlad segatakse võrdsetes osades kakssada grammi toorainet ja neid lahjendatakse enne võtmist poole võrra. Ravi toimub kümne või neljateistkümne päeva jooksul korduvalt pärast nädala pausi.\nNeerupuudulikkus Kroonilise neerupuudulikkuse korral soovitatakse rahvapäraseid ravimeid - jõhvikaõli, mida saab termosena küpsetada ja juua viie tunni jooksul hoides. Kaks klaasi keeva veega tee neli supilusikatäis kuivatatud talviseid marju. Valmis valmistatakse üsna tihti - saja grammi päevas. See meetod tagab kvaliteetse närvisüsteemi "pesemise" ja aktiveerimise.\nPõie põletik Looduslik antibiootikum - kuivatatud jõhvikad täiuslikult ravib põie põletikku, suurendades keemiliste antibiootikumide terapeutilist toimet. Tsüstiidi korral on soovitatav korjata korgiliselt marja mahl cranberry compote tsüstiidiga supilusikatäit pool tundi enne sööki. Kuseteede temaatilised haigused Ureetria on kuseteede infektsioosne haigus, mis sageli tekib koos tsüstiidiga.\nJõhvikakaste - omadused, valmistamine\nKoos keemiliste ravimitega määravad terapeudid patsiendid ja täiendavad ravimeetodid taimsete toidulisandite ja jookide kujul.\nUreetri puhul kasutatakse värsket mahla, mida võetakse pool klaasi kolm korda päevas. Haiguste ennetamine Kodune jõhvikadest valmistatud tervisetooted täiendavad valmistatud ravimeid. Kõige tõhusaimaks vahendiks on marja mahl, mis on ette nähtud profülaktikaks väikestes kogustes - veerand tassi enne sööki. Selline hea harjumuse tulemuseks on asjaolu, et kivid lahustuvad, räägitakse cranberry compote tsüstiidiga kõhunäärmetena.\nLisaks kaitseb kaitstud immuunsus edukalt vastupidi nakkuslikele uroloogilistele haigustele. Lilla marjadest valmistatud ravitsused on korralikult kasutatavad ja väga terved.\nNeeluhaiguste jõhvikad Jäta kommentaar 13 Püelonefriidi ja kuseteede põletikku saab kaotada mitte ainult ravimitega, vaid ka looduslike preparaatidega. Jõhvikad on neerude jaoks väga kasulikud: see takistab kuseteede moodustumist karbamiidist ja neerudest.\nOkas mahl on võimas antibakteriaalne aine, mis kaitseb kuseteede baktereid. Lisaks sellele on marjal kogu keha kasulik toime: see parandab ainevahetust, on haavade paranemise ja põletikuvastaste omadustega. Koostis ja kasulikud omadused Jõhvika on üks kõige kasulikumad marjad, sest see sisaldab massi elemente, mis küllastavad keha ja aitavad kaasa selle paranemisele: jood, mangaan, hõbe, raud, magneesium, fosfor.\nJa C-vitamiini kogus selles puuviljas on isegi suurem kui sidrunites. Lisaks sisaldab selle koostis ka vitamiine B, E, fruktoosi, karoteeni, tanniine, tanniini. Joogipõhised jõhvikad aitavad paljude haiguste ravis, eriti kui marjad on väärtuslikud neile, kes kannatavad kuseteede ja neeruhaiguste all.\nSellel on diureetilised omadused, see on põletikuvastane aine ja antimikroobne aine. Marjade või puuviljamahla päevane tarbimine jõhvikatest takistab neerukivide moodustumist.\nNeeru puhastamine Marjad aitavad puhastada neere ja normaliseerida oma tööd. Selleks on vaja umbes 3 kilogrammi jõhvikat marju cranberry compote tsüstiidiga võtta nii värske kui ka külmutatud. Iga 2 nädala jooksul peate sööma klaasi puuvilju. Jõhvikate diureetikumide omadus tagab neerude õrna puhastamise seisakest soolast, liivast ja isegi kividest. Ainus tingimus: enne sellise puhastamise alustamist konsulteerige oma arstiga ja veenduge, et neerud ei moodustaks suuri vorme, kuna need võivad organi kanalid blokeerida.\nKalkuniteni võib kasutada ka harilikke, kuid siiski on jõhvikad tõhusamad. Protseduure saab korrata igal aastal marjade ilmumise ajal turgudel. Cranberry Jam retsept: Mine läbi kilogrammi küpseid värskeid marju, peske, asetage minutit keevasse vette, mis on kuivendatud, laske marjad jahtuda.\nValmistage siirup 1 kg granuleeritud suhkrut, klaasi vettasetage marjad sellesse, segage minutit kõrgel kuumusel, segage pidevalt ja eemaldage vaht, seejärel vähendage soojust kuni valmisolekuni, kogu aeg keemistemperatuurist minutit. Laske tundi jahtuda, jaotada puhtad, kuivad klaaspurgid, sulgeda plastikust katetega.\nHoidke moosi jahedas kohas. Kahju ja vastunäidustused Jõhvikad võivad olla kõrge happesusega gastriidi korral maohaavandi, soole, maksa ja kõhunäärme ägedate põletikuliste protsesside korral kahjulikud. Ärge kombineerige jõhvikaid ja mahla antibiootikumidega, pidage kindlasti nõu oma arstiga. Jõhvikad on vastunäidustatud peensoole haiguste korral, mis on seotud liigse kaaliumisisaldusega organismis. Jõhvikate eelised: marjad rõhust, noortele ja ilule Ühine jõhvikas Punased, pehme tekstuuriga ja väga hapuka maitsega marjad võivad ravida paljusid haigusi.\nLisaks kasutatakse neid nii ennetus- kui ka kulinaarsetel eesmärkidel. Ametlik meditsiin käsitleb jõhvikaekstrakti kerge diureetikuna, millel on põletikuvastane ja antibakteriaalne toime. Jõhvikate kasulikud omadused on inimkonnale juba pikka aega tuttavad. Marjad on populaarsemad kui lähimate sugulaste viljad - mustikad ja mustikad.\nSee ei ole üllatav, sest jõhvikad on tõeline tervendavate ainete allikas, mis mitmekesistavad inimkeha. Ja selle õige ja mõõdukas kasutamine aitab tervist säilitada juba aastaid. Taimekarakteristikud Hoolimata asjaolust, et jõhvikad ei ole pinnase koostisele eriti nõudlikud, tekitab jõhvikate kasvatamine mõningaid raskusi, sest selle kasvu tingimusi võib õigustatult nimetada eriliseks. Kõige sagedamini toimub puuvilja koristus metsloomade varude cranberry compote tsüstiidiga.\nKus leida paksud Terapeutilistel eesmärkidel kõige väärtuslikumaks peetakse suurt vilja ja ühiseid jõhvikaid. Esimesed liigid on kõige levinumad Appalatsi mägedes. Kasvatatakse tööstuslikus mastaabis spetsiaalsetes kunstlikes soodes. Ühised jõhvikad on Venemaal laialt levinud. Erandiks on Kubani, Kaukaasia ja Volga piirkonna territoorium. Euroopas kasvavad jõhvikad Prantsusmaa põhjaosas, Põhja-Ameerikas - peaaegu kogu Kanadas.\nSee iseloomustab täielikult taime nõudeid selle kasvutingimustele. Jõhvikad vajavad suuremat mulla niiskust, nii et see kasvab maa-aluste ja pinnase allikate niisutatud märgaladel, harvemini jõgede ja järvede soostel kaldal.\nSamuti on jõhvikad võimelised moodustama okasmetsades paksusid. Botaaniline kirjeldus Taim kuulub igihalja põõsaste hulka. Oma väikese suuruse tõttu nimetavad inimesed seda sageli rohuks.\nTehasel on südamiku juurestik. Ka kõikidele liikidele on iseloomulik suur hulk juhuslikke juure, mis kasvavad võrsedelt ja pakuvad neile niiskust ja arenguks vajalikke aineid. Painutamine, filiform, mis on võimeline kõikjal juurduma. Pikkus ulatub 30 cm. Neil on piklik ovaalne kuju ja tahked servad.\nVäike, maksimaalne pikkus 1,5 cm, laius - 0,6 cm. Lehtplaadi ülaosas on tumeroheline värvus, põhi on peaaegu valge. Tugev kontrast on põhjendatud paksuse vaha kihiga, mis on vajalik taime gaasivahetusorganite kaitsmiseks niiskuse eest veetaseme muutmisel.\nJõhvika puuviljad selle arengu teisel aastal. Marjad ilmuvad kohe pärast õitsemist, kuid valmivad pikka aega - kuni oktoobrini. Neil on ümmargune või ellipsoidne kuju. Neid söövad linnud, pärast mida levivad nad seemned pika vahemaa tagant, tagades jõhvikate jaotumise. Pärast lindude söömist on täheldatud nende idanevuse suurenemist. Jõhvika põõsaste normaalse arengu põhitingimuseks on teatud seente olemasolu mullas, millega jõhvikate juurestik kasvab tihedalt koos, moodustades mükoriisa.\nSee hetk on väga oluline, et marjad kontsentreeriks mineraalained, sest just seened tagavad nende sisenemise taime enda juurde. Jõhvika põõsas omakorda annab seenele orgaanilise iseloomuga aineid, nende derivaadid pärast fotosünteetilisi reaktsioone. On tõestatud, et ilma mükoriisi moodustumiseta nõrgeneb jõhvikas kiiresti, hakkab vigastama ja lõpuks sureb mineraalühendite puudumise cranberry compote tsüstiidiga.\nRavimite valmistamine Kuivatatud jõhvikad kaotavad palju toitaineid, mistõttu nad koristatakse värskelt. Tüüpiliseks tunnuseks on see, et keeruline keemiline koostis on marjal, mida hoitakse ilusti vees. Koristatud viljad valatakse pärast lõpp-valmimist tavalise külma veega purkidesse või puidust tünnidesse, kus neid saab hoida kuni järgmise hooajani.\nKoristamist tehakse sageli käsitsi, kasutades spetsiaalseid puidust konksusid. Nad on mugavad oksade tõstmiseks, et paremini pääseda marjadele, mida on võimalik erinevatel aastaaegadel valida.\nPuuvilja bioloogiline väärtus sõltub sellest. Kogutud septembris. Külmadesse puutumata marjad sisaldavad karpides küpsetavaid marju, sisaldavad kõige rohkem väärtuslikke aineid. Kogutud pärast esimest külma. Seejärel muutub marja magusamaks, kuid kaotab punktid kasulike omaduste poolest.\nKogutud varakevadel. Magusim marja - pärast lume laskumist.\nSelliste puuviljade tervendavatest omadustest peetakse kõige vähem väärtuslikuks. On õige külmutada mitte ainult see, mis oli ära lõigatud, vaid juba mõnda aega pimedas kohas ja lõpuks küpsenud jõhvikas. Marjad pestakse külma veega, kuivatatakse paberil ja seejärel külmutatakse, levitades tooraine õhukesele kihile laiele potile. Kolme tunni pärast võib marju valada mahutisse või kilekotti.\nPuuvilja tervendav koostis Jõhvikaid peetakse üheks kõige kasulikumaks marjaks, sest selle keemiline koostis on lihtsalt rikkalik ja mitmekesine. Sisaldab mono- ja disahhariide glükoosi, fruktoosi, sahharoosiaga ka suure molekulaarse süsivesikuid, mida esindavad toidu kiud ja pektiinained.\nKõik süsivesikute ühendid on seotud ainevahetusega, on inimese keha energiaallikad, neid tarbivad kõik selle rakud. Orgaanilised happed. Pehme marjad ei sobi sellele retseptile Skeletis tulekahju korral on vaja soojeneda kuni ml vett ja lahustatakse grammi suhkrut Will, lahenduses, saate lisada tl Orange Zesto, cranberry compote tsüstiidiga annab suurepärase aroomi Keedetud suhkrusiisrupis tuleb kastetakse.\nVärsked marjad Sa ei pea neid süüa süüa.\nTulekahju välja lülitada ja korralikult müra segada kõik marjad, et siirup kaetud mõlemale küljele kõik marjad Küpsetamise lehel valame umbes grammi pulbristatud suhkrut Marjad müra abil, saage siirupist välja ja panna küpsetusplaadiga suhkrupulbriga Alternatiivselt iga portsjoni marjade peaks kiiresti surema suhkruga jagades neid pulber Lay Marsi ilusas serveerimistoolis Cranberry toiduvalmistamise retsept suhkru Kuivatatud jõhvikad raseduse ajal Kuivatatud marjade eeliseks on see, et seda saab hoida kauem kui värske.\nNõuetekohaselt kuivatatud jõhvikas ber ei kaota oma kasulikke omadusi ja vastupidi muutub kontsentraadiks, mille puhul on maksimaalne arv vitamiine ja muid mikroelemente. Kuivatatud jõhvikatel on lubatud süüa cranberry compote tsüstiidiga ajal. Samuti on lihtne kokkide valmistamiseks ja dekomponentide, teede ja jookide, küpsetamise ja moosi küpsetada ja lihtsalt seal. Kuivatatud jõhvikate valmistamine: Valige hoolikalt marjad, eemaldades kõik pehme ja jättes ainult elastse Vabaneda marjast tarbetute pistikute ja reostuse eest, pesta vees Puhas marjad tuleb hoida kuuma auruga viis minutit nende steriliseerimiseks.\nMarjad tuleb kuivatada laiale ükskõiksest, kõrvaldades loodusliku kangaga päikese käes või sooja kuivas ruumis kuni täieliku kõvenemiseni Kunstlikult konserveeritud jõhvika ahjus Kuivatamiseks ahjus hoitakse marja temperatuuril kraadi jaotus ja seejärel kuivatamiseni Kuiv Berry tuleb salvestada lõuendkottidesse Kuivatatud jõhvikad rasedatele naistele Cranberry raseduse ajal Catherine:"Cranberry ei ole mitte ainult maitsev, vaid ka kasulik.\nMa ei ole kuidagi kasvatada jõhvikas ja ma ei saa seda teha. Ma saan alati jõhvikad köögiviljakaupluses. Samuti juhtub see, et see on väga kallis, eriti talvel.\nTõestatud neeruhooldus Kasulikku marja kasutatakse kuivatatud, kuivatatud ja värskes vormis, hõõrutakse suhkruga, lisage mett, valmistage mahl ja mahl. Herbalistid pakuvad paar lihtsat retsepti erinevate neerude ja kuseteede patoloogiate jaoks.\nAga tasub öelda, et seda tuleks osta väikeste osade kaupa - see on praktiline ja odav. Lihtsalt mõned marjad on vajalikud, et teha teed ja tassi valmistada paar liitrit maitsvat kompot! Ma teen sellest marjast sageli sageli puuvilju, sorbetide, tinktuuri ja kastmeid. Mäletan, ta avas selle ennast raseduse ajal, sest selle perioodi jooksul olin igavesti tundmatu ja haputoit. Ma arvan, et see on see marja, mis on minu lemmik. Soovi korral saab seda teha väga magusaks ja maitsev.\nÄrge kartke katsetada!


Mait Kraun • 24. jaanuar 2018 kell 16:54\nKulla hind on täna tõusnud järsult ja jõudnud viimase aasta kõrgeima tasemeni, sest Donald Trumpi valitsuse liige andis oma kommentaaridega mõista, et temale nõrgem dollar sobib, vahendab MarketWatch.\nVeebruarikuu kullafutuuride hind on täna tõusnud 1,5 protsenti, 1356 dollarini untsist. Viimase aasta kõrgeim sulgumishind pärineb eelmise aasta 8. septembrist, mil unts maksis päeva lõpuks 1351,2 dollarit. Selle taseme ületamine tähendaks, et kuld tõuseb kõrgeima tasemeni alates 2016. aasta septembrist, selgub FactSeti andmetest. Börsil kaubeldavate fondide hulgas kallines SPDR Gold Shares 1,2 protsenti ja VanEckVectors Gold Miners lisas 2,7 protsenti.\nKulla hinnatõus sai täna hoo sisse, sest USA rahandusminister Steve Mnuchin ütles, et tema dollari nõrgenemise pärast ei muretse. Maailma Majandusfoorumil esinenud Mnuchin ütles, et odav dollar on hoopis hea, sest see tekitab kaubanduses võimalusi juurde.\nICE dollariindeks, mis mõõdab dollari käekäiku 6 suurima rivaali suhtes, kukkus täna 1 protsendi, 89,3 punktini. Viimati kauples indeks 90 punkti tasemest madalamal 2014. aasta detsembris. Kuld ja dollar liiguvad tihtipeale vastassuunaliselt, sest dollari nõrgenemisel muutub väärismetall teiste valuutade kasutajate jaoks atraktiivsemaks.


Guardian: maailma ootab ees ';külm kübersõda'; EPLO - Estonian World Review\nGuardian: maailma ootab ees ';külm kübersõda'; EPLO\nGuardian vahendab värsket küberturbe raportit, millest selgus, et 120 maailma riiki tegeleb küberspionaažiga ja seega on arenemas "külm kübersõda".\n„Külm kübersõda” ähvardab muutuda järgmise kümnendi kõige suuremaks ohuks, kirjutab Guardian, mis analüüsis arvutiturbefirma McAfee, NATO ja FBI koostöös valminud küberturbe alast raportit.\nMcAfee teatel võib praegu küberspionaažiga tegeleda või selleks valmistuda 120 riiki.\n"Uuringud, mida alustati selleks, et teada saada, mis on üldse võimalik, on nüüdseks kasvanud hästirahastatud ja hästiorganiseeritud spionaažioperatsioonideks. Kurjategijate eesmärk on riiklike infrastruktuuri süsteemide häirimisega kaost põhjustada," kommenteerib Guardian.\nSihtmärkideks on lennujuhtimiskeskused, rahandusturud, valitsuste arvutivõrgud ja nende teenusepakkujad. Raporti kinnitusel on näha, et kogu maailma luureagentuurid uurivad teiste valitsuste arvutivõrke, otsivad nende nõrkusi ja tugevusi ning arendavad uusi meetodeid, kuidas luureandmeid koguda.\nEesti küberrünnakud olid ainulaadsed\nMcAfee vahendab raportis NATO töötajaid, kelle sõnul olid Eesti maikuised küberrünnakud siiski erakordsed, sest Eesti vastu sihitud rünnakutes osales seniolematult palju arvuteid: rünnakuid sooritas vähemalt üks miljon zombistatud arvutit.\n“Eesti rünnakute puhul oli uudne nende komplekssus ja koordineeritus. See oli seeria hoolikalt ajastatud rünnakuid, mis kasutasid erinevaid tehnikaid ja erilisi sihtmärke. Ründajad lõpetasid pigem ise, kui et nad peatati,” rääkis üks anonüümseks jäänud NATO töötaja Guardianile.\nEesti pole aga mitte ainus rünnakuohver. Viimase aasta jooksul on valitsusasutuste vastu sihitud küberrünnakuid olnud ka USA-s, Saksamaal, Indias, Uus-Meremaal ja Austraalias. Enamuses rünnakutes süüdistatakse Hiinat, kuid Hiina eitab visalt süüd.\nKüberrünnakute pioneer on Hiina\nSeptembrikuus ründasid näiteks Hiina sõjaväe häkkerid Briti välisministeeriumi arvutivõrku. Hiina ei teinud sellest ka saladust ja on välja öelnud, et „informaatikalised sõjajõud” on osa selle riigi sõjaväestrateegiast.\nWashingtoni luurekeskuse andmetel oligi Hiina maailma esimene riik, mis hakkas sõjalistel ja poliitilistel eesmärkidel küberrünnakuid korraldama.


Skechersi poolmaraton | Tiidu blogi\n21. aug. 2015 by Tiit\nTeisipäeval sai vaadatud kõiki teada olevaid ennustusportlaale, mis ennustavad ilma. Soodsat ilma ennustasid. + 20 ja 0 tuul. Mulle sobib. Üle +20 ma väga joosta ei taha, ma olen nagu vana hea vene tehnika – kuumenen ruttu sooja ilmaga üle.\nNeljapäeva hommikul kell 9 oli juba +18. Äge!\nTegin kõik oma tavalised protseduurid ära. Plaanisin kella 10 paiku Tartusse liikuma hakata, aga vana hea õde. Ta ei tunne numbreid ja ei oska bussiaegu vaadata. Ta pidi varem seal olema, sest oli vabatahtlik. Püha oli ju, seda bussi tegelikult ei sõitnud. Asusin juba 9:45 teele. Tunne ja kõik oli hea.\nMul on alati enne võistlusi selline tunne nagu magada tahaks, jõhker väss on peal, aga samas siis on alati kõige paremini läinud. Ma ei tea, kas keha püüab blokkida midagi või milles on asi. Hästi rahulik olin. Kerge närv oli, sest temp oli +24 kella 11ks. Korra juba mõtlesin, et lasen ennast ümber regada. Mõtteks see jäigi.\nSattusin kohe heasse gruppi, jalg oli hea, enesetunne oli super, kõik sujus nii nagu pidi. Grupp jooksis 3:45 min/km, see oleks tähendanud, et ma jooksen 10 km kuskil 38-39 minutiga. See oleks ilusasti plaani mahtunud. Kaks esimest joogipunkti oli kõik hea, väikene rütmimuutus tuli joogipunktides, aga ei midagi hullu. 9 km kuumenesin korralikult üle. Hetkega oli külm higi üle keha ja mingi lihas tõmbas kõhus krampi + hakkas hullult keerama. 90 kraadi ja võssa, lasin hommikust putru ja vett suu kaudu välja. Tagasi rajale, tiksusin 4:34 min/km edasi. Mõtlesin, et äkki geel aitab tiba, tõmbab oleku paremaks, sest tõesti raske oli joosta. Mkmmm, panin uuesti riba, siis ei hakkand võssa minema, sest kedagi polnud läheduses. Mingis joogipunktis rääkisin umbes 20 sek inimestega juttu ja viskasin nalja. Tiksusin seal rajal umbes 5 km, kuskil 14 km peal sain Honey Poweri geeli, krt, kus too tõmbas käima. Sain ilusasti ree peale tagasi ja lõpuni lasin jälle vana hea 4:00 – 4:07 min/km. Nagu polekski midagi juhtunud vahepeal. Hästi mõnus oli joosta, natukene hoidsin tagasi,ei tahtnud, et midagi hullu jälle juhtuks. Mõnus lennukas samm oli küll.\nFinišis näitas aeg 1:27,21.\nMulle lihtsalt ei sobi palav ilm, midagi pole teha. Maximi geel mulle ei sobi. Pask, vabandust, aga nii on. Oleks pidanud Triinut kuulama.\nPeale jooksu istusin natukene ja siis otsustasime pundiga lõdvestusjooksu minna tegema. Tavaliselt jookseme inimestele vastu ja ergutame neid. Mingi hetk vaatasin, opsti, Helemai tuleb, võtsin Ta endale sappa. Vast oli mingit abi, kuigi ma nägin Teda alles 500 m enne lõppu. Kutid pärast naersid, et ma tegin lõdvestuslõike. Kõik, mis jäi raja peal saavutamata, saavutasin lõdvestusjooksul.\nKui nüüd vaadata kilomeetriaegu eraldi, siis mida näeme?\nseda, et mu pulss on 0. Ma ei kanna juba ammu pulsivööd joostes. Segab rohkem,kui asi väärt on.\n1-9 km oli kõik hea. Nagu näha, siis mingi langemine on 8-9 km olnud, aga see polnud nii drastiline, 9 km kuskil lõpus oli joogipunkt, kus ma natukene takerdusin ja ei saanud topsi kätte, jahutamiseks nagu, sest ma ei joonud tolles punktis. Trennikaaslase (Kaido) sõbrad jootsid Kaidot ratta pealt ja Ta pakkus mulle ka. See oli nii lihtne ja hea. Suured tänud Sulle!\n10 km jooksin muljet avaldava ajaga – 00:39:06\njärgnevad 5 km sõna otseses mõttes chillisin rajal. “Nautisin” ilma ja kõiki muid hüvesi. See viimane km on sellepärast 5:02min/km, sest ma reaalselt jäin seisma joogipunkti, ajasin 20-25 sek juttu. Viskasin paar nalja ja läksin edasi. Peale (jaaa, peale, lugesite õigesti) võtsin Honet Poweri geeli ja johhaidii, mis siis juhtuma hakkas.\npeale head geeli,mis polnud Maxim, tõmbas organismi nii mõnusalt käima, seda on näha ka järgnevatest kilomeetri aegadest. Lõpuni tulin ilusasti keskmiselt 4:05 min/km\nRaalisin ja mõtlesin, aga välja mõtlesin – mina olen rahul!\nVormi on, aga ei suuda seda realiseerida.\nPeale võistlust istusin kaua-kaua telgi juures ja ajasime niisama juttu. Maratonist ja asjadest, tuli Viljariga jutuks, et nüüd võiks küll koormust tõsta jälle. Enne maratoni vist pole mõistlik, aga Tema teab ja Teda ma usaldan!\nMiski pole kadunud, tuleb ilusasti edasi minna ja õigeid asju tarbida.\nPraegu on mott laes ja kõik sujub. : )\nParmu päevitus aka Raadi päevitus aka jooksja päevitus\nProloog: Skechers poolmaraton\n3 thoughts on “Skechersi poolmaraton”\n22. aug. 2015, 20:45\nSain ka seal jooksul teada, et Maximi geel mulle ei sobi. Oleks vaja välja selgitada, et mis on kindla peale minek..ei taha neid kõhujamasid jooksu ajal..\n23. aug. 2015, 14:41\nKõige lihtsam trennis katsetada. 🙂 Kui seal midagi hullu juhtub, siis vähemalt saad rahus koju ära minna. 😀\nMa ikka lähen SiS geeli peale tagasi,aitab jamast.\nPingback-viide: Proloog: Tartu Linnamaraton | Tiidu blogi


Ühe naisteka-artikli analüüs | Elust kirju: Epp Petrone ajaveeb\nõppejõud Veronika Kalmusele\nDiskursuse analüüs ühele tekstile: artikkel “Nagu fööniks tuhast”\nUurimisalune tekst: Artikkel “Nagu fööniks tuhast” on ilmunud naisteajakirjas “Eesti Naine” aprillis 1999. See on portreelugu teleajakirjanik Reet Linnast, kes on hiljuti üle elanud abielulahutuse.\nUuritav diskursus: Vaatlen, kuivõrd kohaldub antud tekst varasemate uuringutega naisteajakirjade teemade, lähenemisviiside, väärtuste ja jutustamisviiside kohta.\n“Naised on meestest erinevad ja neil on oma maailm.” Naisteajakirjades toimub sugude rõhutatud eristamine. Vaieldamatu eeldus on, et mehed käituvad teatud olukordades teistmoodi kui naised, ning naised moodustavad teatud kokkuluuluva grupi.\nJust sellistel alustel toimib ka antud artikkel. Pateetilistelt on peategelannalt küsitud: “Räägi, mis sul eesti naistele õpetada on,” tekitades artikli ümber naiste maailma, võttes aluseks, et lugejad on just naised.\nKaudselt pöördub peategelanna mitmel pool oma kaassoost lugejate poole, näiteks “Reet mõistab, et paljudel naistel on olnud veel halvem kui temal.”\nNing nagu ikka naisteajakirjades, ühinevad naised õeskonnaks eelkõige ühe eesmärgi nimel: et õppida meestele meeldima ja õppida mehi mõistma. Suur osa uurimise all olevast artiklist on peategelase abikaasa käitumise analüüs, kus tema abiga üritatakse aru saada mehest tervikuna. Miks ta lahkus? Tsitaat artiklist: “Tahe võidelda ennast vabaks kerkib igal mehel päevakorda vähemalt üks kord elus. Mõnel aasta pärast abiellumist, mõnel alles keskeakriisis…/—/ Küllap sümboliseeris salasuhe teise naisega eelkõige vabadust.”\nTeema “õnnelik perekond” on üks sagedamini naisteajakirjades esinevaid teemasid, nagu näitab Marjorie Fergussoni laiaulatuslik kontentanalüüs Briti naisteajakirjadele “Woman”, “Woman’s Own” ja “Woman’s Weekly” aastail 1949-1980.\nKa antud artiklis tuleb rõhutatult sisse perekonna teema. Fotodel on näidatud Reet Linna perekond enne lahutust, ning naine nüüd, peale lahutust, järeltulijate keskel. Pildiallkirjad “Kõik koos” ja “Perekobar” rõhutavad pere väärtust. Mitmed uurijad, näiteks Peter Corrigan, toovad välja, et naisteajakirjade perediskursuse tõttu kaotavad sotsiaalsed klassid lugemisel tähtsuse ja seetõttu mõjubki naisteajakiri omamoodi naiste intergeerijana, tetaud sisterhoodi ja naiste maailma tekitajana.\n“Mehe saamine ja hoidmine”. Nagu fikseeris Marjorie Fergusson oma uurimuses, oli see üks põhiteemasid Briti naisteajakirjades läbi 20. sajandi. Naiste identiteet ja eneseväärikus defineeritakse neis ajakirjalugudes läbi mehe.\nTäpselt nii toimub see ka vaatluse all olevas artiklis. Näiteks koht, kus peategelanna meenutab, kuidas ta kriisihetkedel sõbranna teda aitas sõnadega: “Mis sul nüüd arus on? Ära kaduda? Usu, kõige rohkem avaldaksid Ivole mõju väärikana.”\nKuidas oleks saanud meest tagasi hoida või tuua? See on läbiv teema mitmes lõigus. Näiteks: “nüüd oskab Reet saatusekaaslasi õpetada: “Ei maksa olla oma mehele liiga truu. Võiks vähemasti jätta mulje, nagu oleks teil ka keegi teine. Siis oleks ka mehel rohkem elektrit sees.”\nTriumf tragöödia üle. Fergusson toob oma uurimuses välja ka ühe klassikalise naisteajakirja teema, mille esinemissagedus on aastatega suurenenud. Nimelt: negatiivseid lugusid selles mõttes nagu uudisteajakirjades tavaliselt naisteajakirjadest ei leia, seeasemel esitletakse naistele happy endiga lugusid.\nNeed on tavaliselt kirjutatud järgmise põhiskeemi alusel: ilus algus, järsk õnnetus, ja hädast jagu saamine. Ka juhul, kui õnnetusest jagu saamine on näiline, kirjeldatakse lugu kontekstis, mis jätab lõpu kõlama positiivselt. Kasvõi see, kuidas peategelane kirjeldab ja analüüsib õnnetust takkajärgi tekitab mulje üleolekust ja õnnelikust lõpust.\nAntud lugu vastab täpselt kirjeldatud standardile, alates juba pealkirjast – “Nagu fööniks tuhast”. Esialgsele perekondlikule õnnele (”meie suurepärane õnnelik elu, elu kui üks suur pidu väga paljude sõpradega.”) järgnes õnnetus, mees lahkus peres juurest. Peategelanna ahastus on antud edasi võimalikult dramaatiliselt: “”Olen käinud selle tee läbi, kannatanud, nutnud – oi, kuidas nutnud!””\nJa sellele järgnes omakorda triumf: “”Mu vahepeal põrmuks varisenud abielunaise enesehinnang on taastunud uuel kujul, vaba naise vääriliselt. /—/ Nüüd olen oma parimais aastais ja parimas sõiduvees.”\nKeha täiustamine ja enese välimuse täiustamine. Naisteajakirjad rõhutavad süstemaatiliselt naiste ühte põhikohust: end kogu aeg kaunistada, olla ilusam kui varem. Tõsi, see pole sõnastatud negatiivse kohustusena, vaid positiivses soustis, läbi komplimentide ja heade eeskujude. Kui suurem osa sellest sõnumist asub naisteajakirjade ilurubriikides, siis kaudselt tuleb see sisse ka persooniartiklites. Nii on kombeks rõhutada peategelanna kena välimust ning säravat väljanägemist.\nNing kohustuslikust komplimentide osast ei saa mööda ka antud artikkel. Samas aga annab ajakirjanik ka hoiatuse, mis võib juhtuda, kui enda eest ei hoolitse . Ta kirjeldab peategelannat: “Jah, Reet pühendus Ivo Linna kuulsusele, aga unustas enda sootuks. Ei osanud vaadata end mehe silmadega, ka oma välimust mitte”.\nOmaette alateema täiusliku välimuse juures on naisteajakirjades viljeldav noorusekultus. Oma tegelikust vanusest noorem väljanägemine on miski, mida õpetavad iluabilood ja mida tuuakse komplimendina välja portreelugudes. Ka antud artiklis rõhutatakse, kui noor näeb peategelanna välja vaatamata oma üsna kõrgele keskeale.\nIsiklik pingutus, isiklik vastutus. Valdkonnad, kus naine peab ajakirjade meelest igapäevaselt pingutama, on laiad: olema parem ema, parem armastaja, paremini välja nägema, suutma kombineerida oma töö ja kodu – ning lisaks kõigele peab ta vastutama oma emotsionaalsete suhete eest mehega.\nPingutuskultus tuleb välja nii naisteajakirja nõuandelugudes kui kaudselt ka persoonilugudes. Mis on selle kultuse põhjuseks, selles on erinevad autorid erinevail seisukohtadel. Marjorie Fergusson seob selle Max Weberi ja protestantliku eetikaga, oletades, et naisteajakirjad on lihtsalt selline meedium, kust antud väärtus paremini peegeldub kui muudest kanalitest, aga tegelikult näitab see kogu ühiskonnas levinud isikliku pingutuse väärtustamist.\nPeter Corriganil on teine tõlgendus: naisi kujutatakse meie kultuuris emotsionaalsete töötajatena erinevates inimsuhetes ja ühiskond eeldabki, et just naispool peab töötama ja vastutama suhete toimimise eest.\nIsiklik pingutus teemana on mitmel pool fikseeritav ka uurimise all olevas tekstis. Näiteks peategelanna uhkelt lausutud tsitaadis, kuidas mees “”lahkuski täie teadmisega, et minu peale võib alati kindel olla, et mina vean nagunii välja.” “Sa saad ju hakkama,” ütles ta minnes.”\nPeategelanna võtab artiklis vaieldamatult endale täie vastutuse suhte toimimise eest, analüüsides: “Võibolla Ivo tundis, et jääb mulle alla /–/. Milline mees seda ei tahaks? Ma olin tõesti liiga võimukas naine,” või end kritiseerides, et ei kiitnud meest piisavalt: “See oli ta elutöö – rajada oma kodu, aga ta tõmbas enda majaehitamisega täiesti tühjaks. Aga mina ei kiitnud teda õigel ajal. Ma lootsin, et meepott on kolmeliitrine, tegelikult oli see vaid liitrine. Nõudsin temalt liiga palju.”\nTöö ja kodu kombineerimine, supernaised. Isikliku pingutuse teemaga haakub naisteajakirjades presenteeritav Supernaine, kes peab suutma korraga kõike. “Reet pühendus televisioonile, lastele köögile, pesumasinale, koguni mehe lavariietele…” kirjeldab artikkel. Teisal on peategelast tema õe poolt kirjeldatud kui energilist, võimekat, edasipüüdlikku, kes “samas suurepärane koduhadljas-vaaritaja, kes armastas vastu võtta huvitavaid külalisi. /–/ Erakordselt andunud ema ja abikaasa.”\nEraelulised suhted kui kõige olulisem info, inimese tõelise olemuse paljastaja. Nii pole enamikus naisteajakirjade portreelugudes võimalik pääseda teemast: aga mis toimub tegelase eraelus, kes on tema mees/naine?\nTeisisõnu, “reaalsus” neile ajakirjadele on see, mis toimub intiimelus. Näiteks ka kogu poliitika esitatakse läbi perekonna-diskursuse: me tahame näha, kes see poliitik “tegelikult” on, seepärast näitame tema eraelulisi suhteid.\nAntud artikkel on keskendunud minevikule ja sellest välja tulekule, aga kohustuslikku küsimust “Mis teil ka praegu eraelus toimub?” pole ajakirjanik saanud jätta küsimata. Vastust pole ta küll peategelaselt saanud, aga ka see mitteinfo on teksti vormistatud, vastates lugejate uudishimulikule ootusele: “Oma uut ja meeldivat suhet kavatseb Reet hoida nii kaua kui võimalik ainult enda ja oma sõbra jaoks.”\nNaisteajakiri kui transformatsiooni, muutuste kultiveerija. Muutused tulevad naisteajakirjadesse sisse väga erinevail tasandeil, alates muutumismängudest ning “enne ja pärast” fotodest, lõpetades eneseabi lugudega, mille põhisõnum on, kuidas end muuta, olgu siis kehaliselt kui väliselt. Ka antud loo peategelanna käitub nii mõneski kohas justnagu psühholoog tüüpilises eneseabi loos, õpetades lugejat, kuidas end muuta. Antud kontekstis: kuidas vabaneda liigarmastusest mehe vastu.\nMuutuste-teemat saab antud artiklis vaadelda ka teisel tasandil. Tüüpiline naisteajakirja kompositsiooniline võte on näidata tegelast enne ja pärast muutust, ning selle võttega on lahendatud ka see artikkel: missugune oli ta elu enne lahutust, ja missugune pärast. Paljude portreelugude sissejuhatuslõikudes on kohustusliku komponendina sees konstruktsioon “…st on saanud…” Nii ka antud loos, lead kõlab järgmiselt: “Mitte üleliia ilusast ja mitte üleliia andekast ajakirjast on saanud pärast abielulahutust veenev teletäht.”\nNaisteajakirja tekst kui mingi üldisema naiseliku olemuse peegeldaja kultuuris. Selle kontseptsiooniga on naistezhanre vaadelnud Janice Winship, võttes aluseks Roland Barthesi käsitluse kahest naudinguvõttest. Mehelik nauding on see, kui narratiiv läheb läbi ebaselguse ja ärevuse ning lõppeb konkreetse puändi ja kergendusega (sport, kriminullid, westernid), naiselik tekstinauding on aga ilma lõpupuäntideta ja konkreetse lõpetuseta. Seevastu naiselik narratiiv on avatud lõpuga, korduv, rütmiline, rituaaliks muutuv – ja just see korduvus tekitab naudingut. Need on naistezhanrid nagu seebiooperid , seltskonna- ja naisteajakirjad. Sealsed tegelased korduvad, nende käekäigu jälgimine valmistab tarbijaile naudingut.\nVaieldamatult kuulub ka antud artikli peategelanna Reet Linna nende persoonide hulka, kelle eluga kursis olemine valmistab naisteajakirja lugejatele naudingut. Pärast antud artikli ilmus üsna ette ennustatava perioodi pärast kusagil naistemeedias uus samalaadne artikkel, siis taas uus… See on lõputu rütmiline kordumine.\nKui hästi antud meetod antud teksti puhul toimis: väga hästi. Töötasin parima tekstinäite leidmiseks läbi mitme aastakäigu “Eesti Naise” kaanelood. Mõnes tekstis kajastus väga selgelt noorusekultus, mõnes teises pingutamine ilu nimel, kolmandas poliitiku näitamine läbi ainsa reaalsuse ekvivalendi ehk perekonna….\nAga antud tekst oli kõige parem näide seetõttu, et siin libisevad neljal ajakirja leheküljel läbi väga mitmed erinevad naisteajakirju iseloomustavad teemad, väärtused ja lähenemisviisid.\nBallaster, R., Beetham, M., Frazer, E. & Hebron, S. (1991). A critical analysis of women’s magazines.\nCorrigan, P. (1987). Women’s magazines.\nFerguson, M. (1983). Forever Feminine: Women’s Magazines and the Cult of femininity.\nVool, E. (1999, aprill). ‘Nagu fööniks tuhast’, Eesti Naine, pp. 8-11.\nPhillips. B. (1978). Magazines Heroines.\nWinship, J. (1987). Inside Women’s Magazines.\n← Taas kord – kas tohib? (Blogikatkendit avaldada luba küsimata) Unenäod, minu magava aju sepitsus →\n4 mõtet “Ühe naisteka-artikli analüüs”\nmia 13 mai 2006, 05:00\nLihtsa lehelugejana pole kunagi aru saanud, et kas ja siis kui paljud naised on tegelikult muutunud läbi meedia suunamise ilusamaks, tublimaks, kaunimaks. Kuigi ülalmainitud ajakirju on üks vähestest naistekatest mida regulaarselt loen (teisi ei suuda eristada).\nMingi aeg loobusin ostmast neid tooteid, millede reklaam pidevalt mattis minu teleka enda alla, kui toode, mis on parem kui teised tavalised pesupulbrid jm. Turundusinimestest tuttavad väidavad, et piisab kui telekast need reklaamid korra läbi käivad ning käibe kasv on hämmastav. Samas pesupulbri ostmine on naljategu võrreldes enda muutmisega.\nL@SSIE 13 mai 2006, 06:27\nReet Linna on minu jaoks yks kole inimene, kes ei saa senimaani aru et kui asi toimub Tartus, siis selle asemel ei tulek qelda…toimub kusagil eestis.\nMetsamimm 14 mai 2006, 22:56\nma olen pea alati mõelnud, et miks ometi olen pärast mõne naisteajakirjast loetud, just sellise “föönikstõusebtuhast” artiklit, kuidagi tiba ruineeritud või närviline?!;) võiks ju pärast lugemist suunata pilgu silmapiiri poole ja loota ja uskuda, et ka endal lõpuks ometi, peale selliseid ponnistusi argielus, jätkub julgust/jõudu/mõistust tiivad välja sirutada ja taevalaotusse heljuda.\nvõiks ju öelda, et olen kade “fööniksnaise” peale või haletsen ennast “mittetuhastõusmise” pärast. tegelikult aga häiribki just nimelt see, et pea alati on tegemist “õnn saabus õuele” muinasjutu kaasaegse versiooniga, mis müüb. liiga ilus, liiga ninnunännu, liiga….klantspilt.\ntegelik eesmärk oleks nagu inimesi julgustada, õpetada aga varjatud eesmärk on ikkagi müümine…ajakirja, portreteeritava jne.\ntegelik elu on ikka kordi mitmekihilisem ja lahendusedki sõltuvad ikka elkõige….\nmillest?! ah, ei tea…aga niiiiiiiiiiiiiiiii tahaks ise ka teada.\nühesõnaga – ma võtan ka hoogu, et saaks “fööniksinatuhasttõusta”. küll see võib vabastav ja hea tunne olla…ja eks ma tõusen ka kindlasti!!! 😉\nnotsu 19 mai 2006, 00:36\nBarthes’i mehelikud ja naiselikud naudinguvõtted… vat ei ole selle Barthes’i otsa ise veel sattunudki, aga kriminull ühendab ju mõlemaid. Ebaselgus-ärevus küll ja päädib puändiga küll, aga samas on ta tüüpiline iteratiivse kirjanduse esindaja – raamatust raamatusse sama detektiiv, samad satelliidid ja süžee on ju kah sama, ainult dekoratsioonid on teised. Ja Cartlandi raamatud lähevad ju kah läbi ebaselguse (saab mehe kätte või ei saa?) ja lõpevad kergendusega (saab muidugi kätte!). Võta siis jälle klassikaline poistekas Superman – iga kell on see “korduv, rütmiline, rituaaliks muutuv”. Kas nüüd just avatud lõpuga, aga mis need tüüpnaistekadki nii avatud on. Või ei liigitugi naistekad naiseliku narratiivi alla?


Oasupp nelgi ja apelsiniga ~ Minu sahver\nOasupp nelgi ja apelsiniga\nKes hirmsasti nelgiteri täis pikitud ahjusibulaid ja ube armastab, aga enne aastavahetust cassoulet`i või siis ka muud oahautist, nt Mari-Liisi poolt Lusika saates demonstreeritud parti ubadega, liiga rammusaks hindab, siis keetku kaunviljad supiks. Talvise supi sisse sobivad ideaalselt nelk ja apelsinikoor. Samas ei tohiks unustada veneaegse kokapiibli sborniku paragrahve ja muud vene kokarahva evangeeliumites märgitut- traditsioonilised supijuurikad on porgand, sibul, küüslauk, seller; rasvaines läbi kuumutatult. Sellele baasteadmisele toetudes, saab millest iganes maitsva supi valmis vaaritada.\nSupitegu võtab täpselt niikaua aega, kui puljongi keema ajamiseks (samal ajal teisel pannil juurikaid kuumutades) ja siis keetmiseks (nii umbes 15 minutit ) kulub.\n300 g valgeid ube, külmas vees leotatud\n3 porgandit, kooritud kuubikuteks lõigatud\n3 sellerivart, viilutatud\n1 purk (140 g) kontsentreeritud tomatipastat\n1 purk (400 g) tükeldatud tomati konservi\n5 kartulit, kooritud ja kuubikuteks lõigatud\n1 spl kuivatatud peterselli (või värsket)\npealepuistamiseks hakitud rohelist sibulat ja värskeid ürte (petersell, tüümian)\nNB! soovi korral võib supi sisse tükeldada ohtralt liha- näiteks veisepuljongikondiliha, külmi praetükke, vorstikesi, vürtsikamaid chorizosid jne, jne\nOad panna külma vette likku ja hoida järgmise päevani jahedas. Kurnata. Juurikad pesta, koorida, puhastada, lõikuda. Peekon lõigata kuubikuteks ja praadida vähese õliga keskmisel kuumusel, lisada tükeldatud sibulad, porgandid, küüslaugud ja lõpuks seller. Kuumutada kõik korralikult läbi, lisada tomatipasta, kuumutada ja kallata keevasse soolaga maitsestatud puljongisse. Lisada kõik ülejäänud ained- tomatikonserv, kartulid, oad, maitseained, ajada keema ja keeta 15 minutit kuni oad, kartulid pehmed.\nFoto pörineb mõnest muust võimalikust oasupist: Andrew Scrivani for The New York Times\n28.12.12 0 Kommentaari


LAUREN SCHAEFER (AMIEL STANEKI NAINE) WIKI, ELULUGU, VANUS, PIKKUS, KAAL, ABIKAASA, NETOVÄÄRTUS, FAKTID - STARSGAB - MAHEETTEVÕTJA\nLauren Schaefer on Ameerika stiilne ja kulinaariaspetsialist. Teda tunnustatakse toidukaaslase Amiel Staneki abikaasana. Pealegi töötab ta kuulsa veebikanali Buzzfeed peakokana. Tema looming on enamasti seotud Bon Appetitiga. Ta alustas tööd restoranides alates 14. eluaastast. Veelgi enam, ta oli noorest saati vabatahtlikuna erinevates toiduprogrammides. Häälestage elulugu ja uurige lisateavet Lauren Schäferi Wikipedia, biograafia, vanuse, pikkuse, kaalu, abikaasa, laste, kehamõõtmiste, netoväärtuse, perekonna, karjääri ja paljude muude tema kohta käivate faktide kohta.\nLauren Schäfer Kõrgus, kaal ja mõõtmised\nKui pikk on Lauren Schaefer? Ta seisab kõrgusel 5 jalga 5 kõrgel või 1,65 m või 165 cm. Ta kaalub umbes 55 kg. Tal on ilusad tumepruunid silmad ja blondid juuksed. Mis on Lauren Schäferi keha mõõtmed? Tema keha mõõtmed on 34–26–36 tolli. Ta kannab rinnahoidja tassi suurusega 33 C.\nLauren Schäfer Vanus\nKui vana on Lauren Schaefer? Ta on ilmselt 40ndates eluaastates. Ta omab Ameerika kodakondsust ja kuulub segarahvusse. Ta on sündinud Ameerika Ühendriikides. Tema isa ja ema nimi pole teada. Tal on ka õdesid-vendi. Hariduselt on ta hästi haritud.\nLoe ka: Steve Greener (Tamron Halli abikaasa) Vikipeedia, elulugu, vanus, pikkus, kaal, naine, netoväärtus, faktid\nLauren Schaefer Wiki\nTegelik nimi Lauren Schaefer\nKuulus As Amiel Staneki naine\nKeha mõõtmised umbes 34–26–36 tolli\nAbikaasa / abikaasa Amiel Stanek\nLauren Schäferi abikaasa\nKes on Lauren Schäferi abikaasa? Ta on abielus Amiel Stanekiga. Paar kohtus üksteisega 2014. aastal ja sõlmis sõlme 2018. aasta oktoobris. Veelgi enam, paar on õnnistatud ka lastega. Tema varasem tutvumislugu pole teada.\nLoe ka: Jacqueline Titone (Adam Sandleri naine) Vikipeedia, elulugu, vanus, pikkus, kaal, abikaasa, netoväärtus, faktid\nLauren Schäfer netoväärtus\nMis on Lauren Schäferi netoväärtus? Ta alustas tööd kohvikutes 14-aastaselt. Pealegi kasutas ta erinevaid toiduprogramme. Tema puhasväärtus on hinnanguliselt üle 1,2 miljoni dollari (USD).\nLauren Schäfer Faktid\nLauren Schaefer elab Ameerika identiteediga Ameerika Ühendriikides.\nPärast mõneaastast kohtingut sai temast lõpuks 6. oktoobril 2018 Amiel Staneki naine.\nLoe ka: Alexandra Lorex (Mike Holmesi naine) Vikipeedia, elulugu, vanus, pikkus, kaal, abikaasa, netoväärtus, faktid\nted cruz pikkus ja kaal\nbrandon rowlandi keskmine nimi\nnatalie alyn lind keha\nrudy pankow netoväärtus\njärelevalve vs järelevalve


Kuna igalpool kirjutatakse erinevalt siis küsiks siin et kuidas 8 kuuse beebi hambaid hooldama peaks? Suus on 4 hammast (kohe ka lisa tulemas) ja sööb lisaks rinnapiimale ka 4 korda päevas püreesid/pudrusid. Apteegist on ostetud oral-b hambahari alates 4 kuust...\n... pesta. Tõhus abivahend laste hammaste pesemisel on elektrihambahari. Seaduse järgi vastutab lapsevanem lapse tervise ...\nTere Nimelt on mul suur mure, lõpetasin aprillis hambaarsti juures käimise, parandati mul ligi 10 hammast ning õpetati neid korralikult hooldama. Esimene hammas mis mul parandati hakkas üsna pea magusa pärast valutama, alguses oli väikene valu kuid nüüd mai kuus...\n... vahel nagu pliiats. Või muretseda hammastele sõbralik elektrihambahari. Kasutada tuleks fluoriidiga hambapastat ja ...\nKäsiharjast kordades tõhusam on elektrihambahari. Kõige lihtsam on lapse hambaid pesta nagu ...\nLugupeetud proua Altosaar! Palun andke nõu, millal ja millise vahendiga peaks piimahammaste puhastamisega peale hakkama. Laps on 6-kuune, kaks esimest hammast on tulnud, 5 toidukorda, millest 1 toidukord on ainult juurviljapüree (ilma rinnapiimata). Teie vastust ootama jäädes ja ette tänades...\nTere Maria Kohe, kui esimesed piimahambad on lõikunud, tuleb neid hakata korrapäraselt puhastama. Äsja suhulõikunud hammast on mugav puhastada sõrmeotsa kinnituva harjaga. Selle juures tasub arvestada, et laps võib nüüd kogemata ka valusasti näksata. Tervenisti suhulõikunud hambaid võib hakata pesema...\n... hingeõhku. Kuid üks peamisi põhjustest, miks elektrihambahari tõhusam on, peitub selles, et elektrihambaharjaga ...\n... minutit järjest. Kuid -- üks peamisi põhjustest, mis elektrihambahari tõhusam on, peitub selles, et elektrihambaharjaga ...


Vastavalt pressiteate, mille koostas ÜRO News Center Ukraina esindajad Rahvastik Foundation ÜRO Ukrainas öeldud, et meie riik on teinud rohkem aborte mis tahes Euroopa Liidu riigis.\nKuigi on läbimurre pereplaneerimise - Ukrainas on vähenenud abortide arv koos 34.000 ukrainlast eas, 2000. aastal viisteist 2010. aastal, aga abortide arv, mis toimuvad riigis, Ukraina on kaugel ees on sama näitaja Euroopa riigid. ÜRO eksperdid väljendanud seisukohta, et on vaja suurendada investeeringuid meetmeid, et kaitsta naiste reproduktiivtervise.\nDokumendi ÜRO Rahvaarv rõhku sellele, et naised 15-49 aastat probleeme reproduktiivtervise kaasa paljude haiguste ja enneaegse surma. Tuletame meelde, et suremuse Ukraina Ukraina emad mitu korda enne sarnaste näitajate ELis.\nPressiteates märgitakse, et üks peamisi põhjusi, miks suur emade suremus on halva kvaliteediga hooldust.\nSuurim mure on tingitud mõjude aborti eksperdid: suur hulk haigusi, mis lõpevad sageli steriilsust, suremuse ja moraalseid ja õiguslikke probleeme.\nVaata ka: Kui keeld abort Ukrainas: ekspertarvamus\nStatistika kohaselt Maailma Tervishoiuorganisatsiooni aastal, abortide arv ületab 55000000, see on iga tuhande sünni kohta on kolmsada või viissada aborti. Põikpäiselt aastas seitsekümmend tuhat naised, enamasti Aafrikast, sureb komplikatsioonid aborti ning iga neljas naine pärast kirurgilist aborti muutub viljatu.


DUNLOP PU turvakummikud (9PUSA)\nDunlop Purofort Thermo Plus kummikud S5\nKaluri kummikud OCEAN suurus 47\nMaterjal: kaal 500g/m2 Kalamehekummikutel on sees pehme polüester, tekstiilist ülemine osa mis on valmistatud kergest veekindlast PVC- kangast Vinitol. Ülaosa on keevitatud kummikute külge, kasutades kõrgsageduskeevitust, mis tagab ab..\nKummisaapad PVC lühikesed\nLühikesed kummisaapad, üleval polüester riba. Nööriga tihedalt ümber sääre köidetav. Äravõetava sooja voodriga. Materjal: PVC, polüester. Suurused 40-46 ..\nPVC kummisaapad voodriga\nPVC kummisaapad voodriga Suurused 39, 40, 41, 42. ..


5 erinevust aktiivsete ja passiivsete pensionifondide vahel · LHV Trading Fondi juhtimissusteem\nTrading Fondi juhtimissusteem. VEB Fondis ei ole enam saladusi: kes sai 20,5 miljonit dollarit? - Ärileht\nPane tähele, pensionifondide tootlusi kuvatakse nii, et neist on kõik fondide valitsemisega seotud tasud ja kulud juba maha arvatud. Ühel järjekordsel intervjuul, mis minu jaoks jäi õige pea selguvatel põhjustel viimaseks, küsiti mu käest lihtne küsimus — kuidas sa motiveerid oma meeskonna liikmeid?\nEripindade Peab olema haridusaudised loendusklasside, seminari tüüpide klasside jaoks, disain Täitmine tähtaeggrupp ja individuaalsed konsultatsioonidpraegune kontroll ja vahepealne sertifitseerimine, samuti ruumid sõltumatu töö ja ruumide hoidmise ja ennetava hooldustööde seadmete jaoks.\nErilised ruumid peavad olema varustatud spetsiaalse mööbli ja tehnilise koolituse, töötajatega suure publiku uuringu uurimiseks. Loendurite klasside puhul pakutakse meeleavaldusseadmete ja haridus- ja visuaalsete käsiraamatute komplekti, pakkudes temaatilisi illustratsioone, mis vastavad eeskujulikele erialadele mooduleidtöötajad õppekava Distsipliinid moodulid.\nBakalaureuseõppe rakendamiseks vajalike logistika loetelu sisaldab laboratooriume, mis on varustatud laboriseadmetega, sõltuvalt selle keerukuse astmest. Konkreetsed nõuded logistilise ja õpetamise ja metoodilise toetuse kohta määratakse põhiliste haridusprogrammide eeskujulikes põhilistes haridusprogrammides.\nÕpilaste iseseisev töö siseruumides peab olema varustatud arvutiseadmed Võimalusega ühendada Interneti-ühendus "Internet" ja juurdepääs organisatsiooni elektroonilisele teabele ja haridusele keskkonnale.\nKuid siis mõtlesin ümber.\nE-õppe puhul lubatakse kaugjuhtimistehnoloogiatel asendada spetsiaalselt varustatud tube nende virtuaalsete kolleegidega, võimaldades õpilastel uurida kutsealaste tegevuste oskusi ja oskusi. Elektroonilise raamatukogu süsteemi elektroonilise raamatukogu organisatsioonis mittekasutamise korral peab raamatukogufond olema varustatud trükitud väljaanded Vähemalt 50 koopiat igast peamisest kirjanduse küsimusest, mis on loetletud distsipliinide tööprogrammides moodulidtavad ja vähemalt 25 koopiat täiendava kirjanduse õpilase kohta.\nOrganisatsioon peab olema varustatud vajaliku litsentsitud komplektiga tarkvara Kompositsioon määratakse distsipliinide tööprogrammides Trading Fondi juhtimissusteem ja nende iga-aastase ajakohastamise korral. Elektroonilised raamatukogu süsteemid elektrooniline raamatukogu ja elektrooniline teave ja haridusalane keskkond peaksid andma samaaegse juurdepääsu vähemalt 25 protsendi üliõpilastest bakalaureuse programmi all. Üliõpilasel peab olema juurdepääs kaugjuurdepääs kaugjuurdepääsulesealhulgas e-õppe, kaugjuhtimistehnoloogiate, kaasaegsete professionaalsete andmebaaside ja teabetamissüsteemide rakendamise korral, mille koostis määratakse erialade tööprogrammides moodulid ja nende iga-aastase ajakohastage.\nLa Ruota Del Trader : La Conosci Veramente? ( Errore GRAVE nel TRADING ONLINE )\nNüüd siis saabub lõpuks see osa, miks ma kõik eelneva üldse kirja olen pannud. Ühel järjekordsel intervjuul, mis minu jaoks jäi õige pea selguvatel põhjustel viimaseks, küsiti mu käest lihtne küsimus — kuidas sa motiveerid oma meeskonna liikmeid?\nMa teadsin, mis vastust seal teisel pool ekraani oodati. Hea küll, ma ei teadnud seda momentaalselt, aga umbes sekund-kaks pärast seda kui see küsimus oli esitatud, ma teadsin. Kas ma siis kasutasin oma sellekohast teadmist ära ja vastasin nii nagu oodatakse? Kuidas käitud sellises olukorras sina? Kujuta ette, et sa oled justkui Paul Keres, kes näeb vähemalt viis käiku ette. See tähendab, et sa näed läbi, miks see küsimus küsiti ja millist ning kuidas esitatud vastust sinult oodatakse.\nAga mis siis kui see vastus läheb vastuollu sellega, mida sa ise usud? Vastuollu sellega, mida õigeks pead, mille järgi ise elad ja julgustad ka teisi elama? Kas sa annad vastuse, mida oodatakse lihtsalt selle pärast, et ma olen nüüd ju ometi selles kandideerimisprotsessis nõnda kaugele jõudnud ja nüüd on tähtis võit ja ainult võit?\nEi ole lihtne olukord, eks?! Tean, et kahekümne kaheselt värskelt ülikooli lõpetanuna oleksin silmi pilgutamata andnud vastuse, mida oodatakse.\nEriti kui ma olin asja nii-öelda läbi näinud. Aga kolmekümneselt? No seal oleks asjad olnud juba nii ja naa. Saab öelda, et tõenäoliselt oleks eksisteerinud mingi skaala ja sõltuvalt sellest Trading Fondi juhtimissusteem palju ma selle vastuse andmisel oma tõekspidamistes mööndusi tegema oleks pidanud, oleks siiski valdava enamuse juhtude puhul see oodatud vastus minu suust ikkagi kõlanud.\nToona olin siiski väga kõrge saavutusvajadusega ja valmis päris paljuks, et oma eesmärk saavutada. Aga täna? Kuidas on lood neljakümneselt? See kõrge saavutusvajadus on minu sees jätkuvalt olemas, see ei ole kusagile kadunud. Samas üht-teist on muutunud. Selleks on ego roll. Täna mõistan oluliselt paremini seda, kas sellistes situatsioonides tõstab minu sees pead ego või see päris siiras ja egost sõltumatu tahe.\nIgatahes püüdsin ülaltoodud küsimusele läheneda igati loovalt ja kasutades ka empaatiavõimet kuidas Trading Fondi juhtimissusteem sooviksin, et minuga käitutakse ehk mind motiveeritakse. Ikka ja jälle sõnastati see küsimus ümber ning prooviti minust seda üht ja ainsat õiget vastust kätte saada. Sedakorda tulutult, sest olin otsustanud, et siit jookseb piir. Ei vasta ma oodatud kujul ei silmi pilgutamata ega silmi pilgutades.\nEnam ei ole skaalat, millel mõõta tehtud järeleandmiste ulatust. Veelgi enam. Igor Kostikov on tüüpiline näide võimu ja isikliku äri ühildumisest tänapäeva Venemaal.\nSamas ka tõusust ja langusest, mida põhjustab võimukabinettide soosing ja sealt välja langemine. Samuti on Igor Kostikov hea näide sellest, kuidas sovetirežiimi ajal kujunenud sidemed aitasid uute tuulte puhudes ärimaailma ja võimusüsteemi kõrgematele korrustele tõusta. Igor Kostikov on pärit Piiterist, kust on pärit ka suur osa tänasest Venemaa võimu- ja ärieliidist.\nTa on sündinud Inimesed, kes mäletavad tema lapsepõlve, ei oska välja tuua midagi, mis viitaks Kostikovi erilisele andekusele või edasipüüdlikkusele. Pärast keskkooli lõpetamist otsustas ta astuda Leningradi Riiklikku Ülikooli poliitökonoomiat õppima. Kuid päevasesse osakonda ta sisse ei saanud, tuli leppida õhtuse osakonnaga. See ei andnud aga vabastust ajateenistusest sõjaväes.\nNeid kahte alapeatükki pidas VEB Fondi kaasusega seonduvalt ülioluliseks muuhulgas riigikogulasest reformierakondlane Igor Gräzin.\nKohustuslikust sõjaväeteenistusest vabaks saamiseks asus ta tööle Hlopini-nimelisse Radiatsiooni Instituuti. Instituudi tollaste töötajate arvates oligi see tööleasumise peamine põhjus, mitte aga huvi teaduse vastu. Hoopis viljakam oli noormehe tegvus Leningradi Riikliku Ülikooli Majandusteaduskonna komsomoliaktivistina. Järgnes hoopis suunamine Togliatti-nimelise Inseneri- ja Majandusinstituudi komsomolikomitee sekretäriks.\nSamal ajal pidas selles instituudis loenguid noor dotsent Anatoli Tšubais. Tšubaisi teenistusleht on esinduslik: Peterburi linnapea Anatoli Sobtšaki nõunik, peaministri esimene asetäitja majandus- ja finantspoliitika alal ning erastamisprogrammi väljatöötamise ja elluviimise peaideoloog ja Trading Fondi juhtimissusteem, presidendi administratsiooni juht, mõjukate riigiettevõtete Venemaa Ühendatud Energiasüsteemid juht ning kuni tänaseni ROSNANO peadirektor.\nVarsti toimus noore komsomolitöötaja elus edutamine Nõukogude Liidu Noorsoo-organisatsioonide Komitee Leningradi osakonda.\nTuleb mainida, et seda organisatsiooni kasutas ka KGB nii katusorganisatsioonina kui ka perspektiivsete tulevaste kaastöötajate väljasõelumiseks. Kuid jälle, nagu oli kord juba juhtunud Leningradi Riikliku Ülikooli Majandusteaduskonna aspirantuuris, ei järgne teaduslikku tulemust, kandidaaditöö kaitsmist.\nTa pöördub taas komsomolitöö poole, kuid juba Nõukogude Liidu Noorsoo-organisatsioonide Komitee keskaparaadis Moskvas. Seal töötas ta esindajatega Lääne-Euroopa riikidest ning eriti Suurbritanniast. Lääne elu kogemus ja pikk tööülesannetel viibimine Inglismaal võisid mõjuda viljastavalt Igor Kostikovi hilisemale huvile finantsturgude ja investeerimise vastu.\nSamuti on aktiivsetel pensionifondidel valdavalt küllaltki arvestatav Trading Fondi juhtimissusteem fondi väärtusest rahas ja hoiustes kiirete otsuste tegemisteks. Passiivne pensionifond eeldab teadlikumat pensionikogujat, kel on juba varasem kokkupuude investeerimisega ning kes otsustab ise, millisel hetkel ta soovib fondist lahkuda või fondiga taas liituda.\nMillised on fondi haldustasud? Aktiivsetel pensionifondidel on reeglina kõrgemad haldustasud kui passiivsetel fondidel. Põhjus on lihtne: nagu ütleb ka pensionifondide nimi, eeldavad nad fondijuhtide aktiivset sekkumist ja fondi igapäevaste investeerimisotsuste langetamist.\nTulevased õpilased valivad suunas "Trade", sest lõpetaja saab universaalse majandusliku koolituse.\nKusjuures mida riskantsem on fondi strateegia, seda suurem on ka haldustasu. Mida rohkem teevad aktiivsed pensionifondid otseinvesteeringuid, seda madalam on kogukulu fondi kliendi jaoks, kuna tasu ei maksta sama raha pealt korraga kahele fondivalitsejale. Passiivsetel pensionifondidel on haldustasud üldjuhul madalamad, kuna igapäevane fondijuhi roll on väiksem.


Suurema liikumisvabaduse annab ruumide rentimine - Äripäev\nSuurema liikumisvabaduse annab ruumide rentimine\nVeronika Ilsjan 30. aprill 2001, 00:00\nRuumide sagedane vahetamine ei ole otstarbekas, kuna asukoha sissetöötamine võtab aega. Mõistlik oleks lähtuda põhimõttest ?nii vähe kui võimalik, nii palju kui vajalik?, kuna iga liigne ruutmeeter ja lisamugavus tähendab ülearuseid püsikulusid.\nKõigepealt tuleb selgeks teha firma vajadused: kui suurt pinda vajatakse ja kus see asuda võiks. Viimane sõltub firma iseloomust.\nPinna suurus. Vajaliku pinna suurus sõltub ettevõtte tegevuse spetsiifikast, eriti müügi- ja tootmispinna puhul (kauba või toote suurus, ladustamise vajadus, müügistrateegia jms). Kontoripinna korral sõltub suurus eelkõige töötajate arvust.\nArenenud riikides arvestatakse keskmiselt 10?20 ruutmeetrit töötaja kohta. Eksklusiivsemal esinduskontoril või ?headel aegadel? võib pinnakasutus olla ka suurem. Kokkuhoidlikud Eesti ettevõtted saavad sageli hakkama ca 5?8 ruutmeetriga töötaja kohta.\nAsukoht. Rusikareegel asukoha valikul on ? mida suurem pind, seda odavam asukoht tuleks valida. Ja vastupidi ? mida odavam asukoht, seda vähem peab mõtlema pinna suurusele ja seda mugavamalt saab ennast tunda.\nSeisukord. Ruumide nõutava kvaliteedi määravad ära samad tegurid, mis asukohagi ? klientuur, maine, tööstiil jne. Lisaks ruumide tehnilisele seisukorrale on kindlasti olulised ka hoone välisilme, ligipääs kasutatavale pinnale ja pakutav haldusteenus.\nRaske on öelda, kui palju seisukord hinda mõjutab, aga ka Eestis kehtib järjest rohkem seaduspärasus mida parem (kallim) asukoht, seda parem (kallim) seisukord.\nEttevõttele asukohta valides tuleb põhjalikult läbi kaaluda oma võimalused ning seda arvestusega viiele aastale, mis on keskeltläbi hinnatud ruumide kasutusajaks.\nKui palju maksta? Rendipinna kasutamise eest makstav tasu on vaid üks paljudest tegevuskuludest. Rusikareeglit rendikulude osakaalu kohta käibest ei ole, kuid orienteeruvaks suurusjärguks on 5?10%. Rendikulude suurus sõltub firma spetsiifikast, tööstiilist, kuid ka paljudest muudest asjaoludest, näiteks müügistrateegiast.\nPilkupüüdvaid tasse-kruuse disainival ning tootval ettevõttel on valida paljude alternatiivsete asukohtade vahel. Kaks hinnatasemelt äärmuslikku varianti on:\n? kallis müügipind, mille põhieeliseks on klientide lähedus (renditasu Tallinna vanalinnas 200?300 kr/m²/kuus),\n? odav tootmispind linna ääres, millega kaasnevad suuremad kulutused toote turustamisele (renditasu 40?60 kr/m²/kuus).\nRentida või omada? Kindlasti tasub ka pinna omamise võimalust kaaluda, kuid üldjuhul on otstarbekam otsustada rentimise kasuks.\nTasse-kruuse tootva ettevõtte näite puhul, kus stardiraha on 0,5 miljonit krooni, ei oleks pinna ostmine kuigi mõistlik ? laenurahata võib kogu raha kinnisvara peale kuluda.\nVäga olulise tähtsusega on ka rendilepingu tingimused. Lohakalt koostatud leping või sellega põhjalikult tutvumata jätmine võib hiljem rentnikule palju sekeldusi kaasa tuua ning enamasti rüüstavad need niigi õhukest rahakotti.\nRenditasu. Renditasust rääkides peetakse tavaliselt silmas n-ö baasrenti, millele tavaliselt lisanduvad veel mingid rentniku poolt makstavad kulud ja käibemaks. Kahjuks ei ole Eesti turul veel väga selgeid rendistandardeid välja kujunenud, seega võib renditasu sisaldada erinevaid kuluartikleid ja erinevate pakkumiste puhul tuleks sellele kindlasti tähelepanu pöörata.\nRendilepingusse oleks nutikas sisse kirjutada n-ö kulustopp ehk maksimaalne summa, milleni rentnik kohustub jooksvaid kulusid katma. Sellisel juhul oleks kulude tõusu risk omanikuga jagatud ning nende kulude osas, mida rendileandja saab kontrollida (nt halduskulu), on omanikul surve efektiivsele majandamisele.\nAllolevas tabelis esitatud renditasude näol on tegemist netorendiga ehk rendiga, millele lisanduvad jooksvad mõõdetavad kulud ja käibemaks. See on üks levinumaid viise rendis kokkuleppimiseks. Rentniku kanda jäävad siis lisaks kulud kütte, elektri ja vee eest (kokku ca 10?30 kr/m²/kuus) ning sidekulud. Peale selle võidakse kaasaegsetes hoonetes pakkuda mitmeid lisateenuseid, nagu näiteks koristus, reklaam vms.


Lauri Läänemets | Valimised\nHead Järva- ja Viljandimaa inimesed! Oleme kohalikud eestvedajad, endised ja praegused omavalitsusjuhid, kes on panustanud Järvamaa arengusse, mõelnud ja teostanud koos teiega ning julgenud tehtu eest vastutada. Meil on ette\n23/10/2017\tby Lauri\tin Türi\nVäga paljud on pärast valimisi minu käest küsinud, et mis on minu plaan B? Kõigepealt tahan tänada kõiki neid, kes minu poolt hääletasid. 547 häält on Järvamaa mõistes tohutu usaldus\nTüri linnas liigeldakse üpriski palju jalgratastega, täiesti tavaline igapäevane asi. Mõnikord on aga meie igapäevastes tegemistes peidus võimalused, mida on vaja märgata ja ära kasutada. Kas tahaksite, et Türit toodaks\nINIMESED, MINGE IKKA! EHK MIKS SEEKORD ON OLULINE VÄÄTSAL, TÜRIL JA KÄRUS VALIMA MINNA\n04/10/2017\tby Lauri\tin Türi\nTänane Postimees kirjutab, et haldusreform mõjub valimisaktiivsusele halvasti. Eriti väiksemad vallad, kus tekib tunne, et suuremaga ühinemisel ei jää nagunii oma hääl kõlama. Meie puhul võib selline mõte siis teoreetiliselt\nKEDAGI EI LASTA LAHTI!\n03/10/2017\tby Lauri\tin Valimised\nMinu jaoks täiesti imelik, et pean sellisel teemal üldse kirjutama, kuid on põhjust. Olen kuulnud ja isegi rääkinud inimestega, kellele on naha vahele surutud hirm, et tulevad võimule sotsid, lasevad\n14/08/2017\tby Lauri\tin Türi\nKäisin TüriL, Üle- Eestilise Noorte Muusikaliteatri muusikali “Libahunt” vaatamas. See oli ülivõimas! Nii nagu oleme muusikale nägema harjunud. Olen osa saanud Eesti teatrite loomingust kui ka Broadwayl pakutavast. Arvestades aga


TARMO UUSTALU (1969) on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli automaatjuhtimise süsteemide ning samas magistrantuuri süsteemitehnika ja informaatika erialal 1992 magistrikraadiga. Töötas samal perioodil tehniku ja insenerina Küberneetika Instituudis ning õppis 1991. aastal vahetusüliõpilasena viis kuud Norra Tehnikaülikoolis Trondheimis. 1992–1998 õppis Stockholmis Kuningliku Tehnikaülikooli arvutiteaduse doktorantuuris ning töötas samas uurimisinsenerina ja 1998–1999 dotsendi kt-na. Sai 1995. aastal seal litsentsiaadi- ja 1998. aastal doktorikraadi. 1999. aastast töötab TTÜ Küberneetika Instituudi vanemteadurina. Aastail 2000–2002 oli järeldoktorantuuris Minho Ülikoolis Bragas (Portugal).\nMa ei tea, mis. See oli loomulik valik. Ma pole kunagi tahtnud saada kellekski muuks kui teadlaseks, ja nimelt matemaatikuks. Või ainult ehk heliloojaks-interpreediks. Ma olen muusikat õppinud ning muusikaelamused võivad minus teatud nostalgiat tekitada küll. Matemaatika ja muusika on üsna ühesugused: mõlemad on kooskõlapüüdlused, üritused edasi anda midagi, mida lõplikult saab ainult igaüks üksi ära tunda, ning millegi aukartust ja alandlikkust äratavalt suure ja tegeliku imetelu. Mõlemad on väga intuitiivsed.\nKindlasti mõjutasid mu teadusliku maitse arengut Peeter Lorents ja Grigori Mints (praegu Stanfordi Ülikooli filosoofiaprofessor, USA), kellega puutusin kokku keskkooli ning ülikooli ajal Küberneetika Instituuti külastades, aga mu valik oli tehtud ikka enne kohtumisi nendega.\nVäga olen rahul. Arvutiteadus, või siis vähemalt seda sorti arvutiteadus, millega mina tegelen, on matemaatika ning seejuures parimat liiki matemaatika, mida võiks tahta. Kõik “puhtad” matemaatikud, kadestage! Arvutiteadus on tehniliselt väljakutsuv ehk raske, see on uus ehk suuresti veel tegemata, olles relevantne ehk oluline, kuna puutub sellisesse tegelikkusse, mis mulle korda läheb, ning mulle on ta kanaliks, mille kaudu saada aimu looduse taga seisvast Suurest Tarkusest. Ning loogika ja semantika seovad matemaatika veel keele fenomeniga, mis ka on suur müsteerium. Milline teadus saab olla huvitavam? Ma peaksin vist igaks juhuks ütlema, et “kordaminev tegelikkus” ei tähenda mulle tehnoloogilisi rakendusi. Ma olen üsna ükskõikne tehnoloogia suhtes ning päris sageli tahan, et oleksin sündinud paar sajandit tagasi. Ma ei suuda huvi tunda oma mobiiltelefoni võimaluste vastu ega õppida neid kasutama... Pean silmas hoopiski seda, et arvutiteaduse objektiks olev arvutamine on midagi, mis on looduslik, arvutamine on ole-mas meist sõltumatult. Meie pole ju arvutamist välja mõelnud, ta on meist vanem ja igavene... On mõneti juhus, et see 20. sajandi teisel poolel seoses tehnoloogia arenguga päevakorda tõusis. Matemaatika võib seose loodusega kaotada ka ning takerduda tegelema iseenda konstrueeritud struktuuridega, loobuda päikeseloojangutest tööstusmaastiku kasuks, teate küll. Selline matemaatika on halvemat liiki.\nMulle pööraselt meeldib mõte, et matemaatikas tuleb leida õiged definitsioonid. Teooria, mis kukub välja kohmakas ja keeruline valede definitsioonide tõttu, ei ole intellektuaalne saavutus, vaid alpus ja lugupidamatus looduse suhtes. Vastupidiselt populaarsele õpetusele ei ole matemaatika sugugi suvaline ja suunata konstrueerimine.\nKirjeldage lühidalt, millega Te tegelete. Miks see probleem Teid huvitab, miks on see oluline?\nMinu valdkondadeks on loogika ja semantika. Need on moodsa programmikeelte teooria alustalad. Selleks, et programmikeeled oleksid käepärased nii programmeerijale kui ka arvutile, peavad nad olema väga läbimõeldult disainitud ning sobima etteantud tüüpi arvutuseeskirjade kirjapanekuks nii hästi kui võimalik. Semantika on õpetus tähendusest ehk siis sellest, kuidas kirjeldada mingi tegelikkuse assotsieerimist keelekonstruktsioonidega. Kui ühel programmikeelel on selge semantikakirjeldus, on see hea alus näiteks kompilaatori ehitamiseks sellele keelele. Siia kuuluvad kompilaatorites pruugitavad programmide analüüsid, optimiseerimised, tõlge riistvarale lähemasse keelde jne. Ent semantikal baseeruvad samuti ka vahendid programmide sügavamateks analüüsideks, nt funktsionaalse korrektsuse kindlakstegemine. Selliste analüüside esitamiseks on omaette keeled, mida kutsutakse programmiloogikateks. Neilgi on oma semantika. Programmiloogikad on nagu universaalne matemaatiline loogika, aga spetsialiseeritud programme ja arvutusi puudutavate väidete esitamiseks. Programmikeelte teoreetikute üheks suureks eesmärgiks on programmiloogikate võimalikult efektiivne automatiseerimine selles ulatuses, kus see on põhimõtteliselt võimalik.\nSemantika, mida mina teen, on sageli kategoorne. See tähendab, et programmidele omistatakse tähendusi kategooriateoreetiliste konstruktsioonide terminites. Kategooriateooria on liik üsna abstraktset matemaatikat, struktuuriteooria, kui soovite. Kategooriateooria rõhutab ühtsust matemaatikas ning toob välja, et matemaatika eri harudes kasutatakse igal pool samu konstruktsioone.\nKategoorne semantika on eriti paslik nn funktsionaalsete programmikeelte jaoks. Funktsionaalkeelte poolt kirjeldatav arvutamine on kõige matemaatikapärasem liik arvutamist – funktsioonide rehkendamine ning selle väga ettevaatlikud laiendused. See võib tunduda riistvarakauge ning teatud arenguaja olidki funktsionaalkeeled teoreetikute eksklusiivseks mängumaaks, kuid täna realiseeritakse moodsaid funktsionaalkeeli nagu Haskell ja Ocaml juba väga hästi ja pilt on sellega täiesti muutunud. Et funktsionaalkeeled kultiveerivad kergele modifitseeritavusele ja korduvkasutatavusele suunatud distsiplineeritud programmeerimisstiili ning et nende semantika on inspireeritud matemaatikast ja seetõttu eriti otse matemaatilisele arutelule allutatav, siis on nad väga perspektiivikad.\nTe läbisite doktorantuuri ja täiendasite end välismaal. Kus, kui kaua? Kuidas Te sattusite välismaale? Millise kogemuse saite välismaal õppimise/täiendamise ajal?\nMinu esimene kokkupuude teadusetegemisega välismaal oli diplomiõpingute neljanda aasta järel suvel, kui kirjutasin Trondheimis (Norras) oma magistritöö, mille kaitsesin aasta hiljem. Sattusin Trondheimi koos rühmakaaslase Teno Teemaaga juhuslikult, nagu 1991. aastal kõik välismaale pääsemised olidki. Ma olin vaimustuses raamatukogust ja kirjanduse kättesaadavusest. Doktorantuuri ühes rootsipärase litsentsiatuuriga selle sees tegin Stockholmis, Rootsi Kuninglikus Tehnikaülikoolis 1992–1998. Sinna kutsus mind akadeemik Enn Tõugu, kes oli üsna vahetult enne saanud seal professorikoha. See oli lõppkokkuvõttes ilus aeg, väliseestlased ja mis kõik, aga teaduslikus plaanis keerukas: takerdumiste aeg – mu CV on nende aastate osas hõre – ja ettevalmistusaeg, ent kujunemiseks ilmselt oluline. Mul läks kuid ja aastaid oma teema leidmisele...\nStockholmi-perioodi teisel poolel sain tuttavaks Varmo Venega Tartust, kellega olen seni kõige rohkem koos “teadust” kirjutanud. Pärast on mul alati olnud rohkem asju kavas, kui teha jõuab. Kindlasti jäin ma Stockholmi liiga kauaks, pärast kaitsmistki olin seal terve aasta. Selleks olid küll ka perepõhjused – paar kuud pärast kaitsmist sündis minu perre esimene laps.\nJäreldoktorantuuris olin Portugalis, Minho Ülikoolis Bragas. See oli 2000–2002. Ma läksin sinna kindla kavaga saada teaduslikult iseseisvaks, leida endale oma uurimisprogramm ja oma rahvusvaheline kontaktvõrk. See kava sai täiega teoks tehtud. Ning teate, Portugal meeldib mulle pööraselt!\nMillise kogemuse sain? Ma usun, et kõige põhilisem kogemus on kõigil välismaal õppinuil mitteteaduslik ja ühine. Me oleme suhteliselt kosmopoliitsed ega talu inimeste jagamist rahvuste järgi eelarvamuste põhjal. Ela “immigrandina” kusagil ning sa õpid koduvenelast enda kõrval nägema mõnevõrra teisiti. Teadlastel ei ole ka eriti kodu. Tööturg on selline, et on suur õnn, kui leiad töökoha omal maal. Meil siin on see õnn, et mingi koha saab alati. Mujal pole see nii. Üks teadusse puutuvam kogemus: maailm on täiesti ühesugune. Igal pool on olemas need, kes mõtlevad sinuga sinu erialakonverentsil samamoodi ja kes töötavad ülikoolis sellepärast, et tahavad tööajal tegelda oma hobiga, ning need, kes käivad mingitel muudel konverentsidel ning kelle jaoks sina oled andmebaasirida tema impact factori (mõjufaktori) uuringus.\nOlete osalenud ka Prantsuse-Eesti koostöö Parrot’ programmis. Kellega ja millist koostööd see Teile võimaldas?\nMa taotlesin granti esimesel Parrot’ konkursil ja sain. See võimaldas kahe aasta vältel jätkata mu järeldoktorantuuri ajal Minhos alanud koostööd dr Gilles Barthe’i rühmaga INRIA (Prantsusmaa rahvuslik arvutiteaduse ja automaatika uurimisinstituut) Sophia Antipolises paiknevas teaduskeskuses. Teisel korral kahjuks uuesti kaasa lüüa ei saanud. Konkursitingimuseks seati, et varem ei tohi olla sellel osalenud – see on ebaharilik nõue, ärge enam nii tehke... Aga koostöö INRIA-ga jätkub. Nüüd oleme partnerid suuremastaabilises Euroopa Liidu 6. raamprogrammi projektis MOBIUS, mille sisuks on nn tõestust kandva koodi tehnoloogia arendamine väikeste seadmete jaoks. Tõestust kandev kood on paradigma, mille kohaselt tarkvara tootja peab selle korrektsuse ja/või ohutuse tõestama. Tarvitaja saab tarkvara koos tootjapoolse tõestusega ning võib soovi korral seda kontrollida. Kui tõestus kontrollis läbi põrub, pole tarkvara usaldatav. Asja mõte on, et tõestamine on raske, aga tõestuste kontrollimine kerge ning raskema töö peab ära tegema see, kes raha küsis, ehk siis tarkvara tootja.\nVaat see oli väga ettevaatamatult esitatud küsimus. Kohe äärmiselt ettevaatamatult. Kas te ikka tahate seda intervjuud avaldada üldse? Eestis on teadlane olla kerge selles mõttes, et lihtne on jõuda kohalikku tippu. See asjaolu pakub teatud eneseteostusvõimalusi, milleni mujal oleks raskem jõuda, aga eks ta ole odav ka. Ent Eesti riik ja ühiskond on läbi ja läbi teadusevaenulikud. Ühiskonna tasemel on muidugi tegu ebaküpsusest tuleneva väärtuste nihestumisega. Seda on täiesti võimalik mõista ja samas loota, et asjad kunagi ikka paranevad. Kuid riik seevastu on täiesti teadlikult pahatahtlik viisidel, mis on planeedil unikaalsed, mida ei ole võimalik õigustada ning millega leppimine oleks argpükslik ja ebamoraalne. Räägitakse, et Eesti olevat erakordselt ettevõtlussõbralik, ebabürokraatlik ja peaaegu maksudeta. Ma ei tea, kas see on tõsi, aga tegeva teadlase ja olude sunnil ka teadusadministraatorina kogen ma sootuks teiselaadset suhtumist teadusse igapäevaselt ning näen, et tegu ei ole juhuste, vaid süsteemiga. Te teate neid asju niikuinii, mida ma tahan nimetada, aga on ainult õiglane, et ka Horisondi lugeja neist kuuleb. Niisiis, maksustamisse puutuvalt näiteks.\nDoktoranti ega magistranti ei saa Eestis normaalselt saata teaduslähetusse, kui ta teadusasutuses ei tööta, vaid on kõigest selle kraadiõppur. Lähetusse saatmiseks tuleb ta kas fiktiivselt lähetuse ajaks tööle võtta või siis tasuda lähetuskulude pealt tulumaks. Samas on teaduse finantseerimisskeemide orientatsiooniks praegu, et doktorandid ja magistrandid ei peaks töötama, vaid õppetoetuste toel täiskoormusega õppima.\nVälisteadlast ei saa Eestisse normaalselt teadusvisiidile kutsuda. Kõigilt vastuvõtukuludelt tuleb tasuda tulumaks.\nTeadusasutuse töötaja ei saa Eestis normaalselt osa võtta omaenda asutuse korraldatud teaduskonverentsidest ja -seminaridest. Kõik tema kulud on erisoodustused ja neilt tuleb tasuda nii tulumaks kui ka sotsiaalmaks, kokku 75 protsenti!\nKui see ei ole ülikoormav maksustamine, siis mis seda on? Bürokraatiasse puutuvalt: projektid Eesti rahastajatelt on reeglina väikesed, raha taotlused ja aruanded aga täiemõõdulised. Tulemuseks on tööpanuste väga suur killustatus pisiprojektideks ning meeletu ajakulu taotlustele ja aruandlusele.\nKokkupuuted teaduse rahastamise kanalitega: olen kokku puutunud kõigi Eesti kanalitega. Eks nad on erinevad nii sisuliste nõudmiste kui ka bürokraatia poole pealt. Sisu poolelt on probleemiks, et Eesti on väike ja võistlevad erialad omavahel, mitte erinevad teadlasrühmad üksikute erialade sees. Välisretsensente projektide hindamisel ei kasutata või on nende valik üsnagi juhuslik ja valiku kriteeriumiks võimalikult väike vaev retsensendi saamiseks, mitte retsensendi kompetents. Arvutiteadus liigitub veel suurte erialade vahele ning retsensentide valiku toimetavad nende erialade esindajad, mistõttu kompetentset retsensiooni oma eriala spetsialistilt ei saa peaaegu kunagi.\nPaberimajanduse poolelt on Teadusfond ja Teaduskompetentsi Nõukogu üsna mõistusepärased ning sama käib ka Infotehnoloogia Sihtasutuse Tiigriülikooli ja Archimedese Kristjan Jaagu stipendiumiprogrammi kohta. Ent ülibürokraatlikud Eestis on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus ja Innove, kes administreerivad Euroopa Liidu finantseeritavat riiklikku arengukava ehk RAK-ki. Euroopa Liidu raamprogrammid, mida administreerib Euroopa Komisjon Brüsselis, on RAK-iga võrreldes lapsemäng.\nAusalt – ei kujuta ette. Kui paari viimase aasta pealt peaks ekstrapoleerima, tuleks midagi hullu välja. Ma olen ju praegu administratiivsetesse kohustustesse uppumas, kusjuures need ei tulene mu ametikohast, vaid süsteemist. See tendents näib ainult hullemaks minevat. Midagi peab ikka muutuma! Aga mis suunas siis? Kui kümne aasta taha, 1995. aasta peale mõtlen, siis küll ei oleks osanud ette näha midagi tänasest päevast. 1998. a sattusin esimest korda MPC (programmide matemaatilise konstrueerimise) konverentsile. Ma poleks eladeski osanud mõelda, et 2006. a olen sellesama konverentsi programmi- ja orgtoimkonna esimees ja see sündmus toimub Kuressaares!\nVahetaksin parem teemat, lubage ma küsin ise ühe küsimuse ja vastan sellele ka ise. Mis on kõige positiivsemad asjad Teie teadustöö juures nimelt Eestis? Teate mis: mu töökoht ja kolleegid. Ma naudin neid iga päev. Küberneetika Instituut on uskumatu oaas. Ning inimesed, kõik mu lähemad töökaaslased: on suur eesõigus ja lust töötada nendega sama katuse all! ∆\nT. Uustalu. Programmide matemaatika. Rmt: Noored teaduses. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia, 2000, lk 76–80.\nT. Uustalu. Tarski, Gödel ja kes neist ei järeldu. Akadeemia, 2000, nr 3, lk 607–624.