Meie missioon ehk milleks me oleme loodud.\nAngelic Aternatiivravi OÜ on loodud selleks, et tõsta elukvaliteeti seljaprobleemidega inimestel. Pakume laiapõhjalist teenustevalikut omaala parimatelt spetsialistidelt ja arendame teadlikust alternatiiv- ja eneseabi valdkonnas ennetamaks rühihäireid ja seljavaluprobleeme.\nIdee luua selline ettevõtmine sündis Angelic Alternatiivravi omanikul iskliku seljaprobleemi tõttu. Just tänu alternatiivsele ravivõimalusele kiropraktiku juures, on saanud võimalikuks tal taas liikuda ja töötada vältides operatsioonilauda. Seda võimalust pakub ta edaspidi ka teistele samas olukorras olevatele inimestele.\nÖeldakse, et meie mõtlemisest ja ellusuhtumisest saavad alguse meie füüsilised haigused. Seetõttu on meie eesmärgiks tõsta ka oma klientide teadlikust alternatiiv- ja eneseabi ning vaimsete praktikate vallas, millega loome ka võimaluse neil iseennast aidata. „Terves kehas terve vaim!“ Sellest põhimõttest lähtuvalt on omaniku eesmärk ka isiklikult olla kursis alternatiiv- ja eneseabi valdkonna uute seisukohtadega kaastaes ettevõtmisesse erinevaid omaala spetsialiste, kellega koos inimestele abikäsi ulatada.\nKuigi meie suund ei ole olla massaažisalong on meie teenustevalikus suur hulk massaažiteenuseid, mida pakume seljavalu ennetavaks, haigusjärgselt taastusraviks ja vaimu ning hinge kosutamiseks. Selleks teeme koostööd erinevate alternatiivravi teenuseid pakkuvate spetsilistidega ja ootame kõiki selle valdkonna häid tegijaid meiega ühinema, et pakkuda mugavust ja olla soovijatele kättesaadav ühes keskuses. Me pakume huvilistele ja abivajajatele kiropraktiku teenust, ravimassaaže, idamaiseid massaaže, energia teraapiat ja vaimse joogaga tegelemise võimalust. Arendame ennast ja oma teenustevalikult pidevalt, et ikka pakkuda Teile parimat!\nMeie visioon ehk kuhu me tahame jõuda.\nVisioon on suur unistus ja unistada tuleb suurelt! Seda teeme meiegi! Meie unistus on arendada välja suurima teenustevaliku ja parimate pakkujatega alternatiivravi keskus.\nÄrilause ehk slogan: „Meie anname sulle tiivad!“\nSlogani idee seisneb selles, et Angelic Alternatiivravi töötajatena teeme me oma tööd südame ja armastusega nagu heasoovlikud „inglid“. Aitame Sul saavutada nii emotsionaalselt, kui füüsiliselt tervema ja parema enesetunde, mille tulemusena koged kergustunnet just kui Sulle oleks antud „tiivad“.\nLoe rohkem... ▼\nJuhataja, jooga, näo-, pea- ja õlavöötmemassaaž, klassikaline- ja üldmassaaž, kupumassaaž\nAngela on ettevõtte Angelic Alternatiivravi looja ja omanik. Ta on õppinud pedagoogikat ja omandanud kõrghariduse kaubandusökonomisti erialal Lääne-Viru Rakenduskõrgkoolis.\nAlternatiiv- ja eneseabi valdkonna vastu hakkas ta huvi tundma oma tervise tõttu. Kuna just tänu sellele on ta saanud tagasi oma tegutsemise- ja töövõime, tekkiski tal idee luua ettevõtmine, kus saab aidata sarnaste probleemidega inimesi. Ettevõtmist juhtides on tekkinud Angelal huvi massaaži kui teraapia vastu ja ta on ka ennast täiendanud ning läbinud kursused M.I Massaažikoolis, et pakkuda soovijatele klassikalist üldmassaaži, kupumassaaži, klassikalist näomassaaži ja pea- ja õlavöötmemassaži.\nAngelal on soov ennast alternatiiv- ja eneseabi teemadel arendada ning teha seda koostöös paljude omaala spetsialistidega, et pakkuda kõigile inimestele rohkem valikuvõimalusi oma tervise eest hoolitsemiseks.\nAngela tegeleb vaimse jooga praktiseerimisega, milleks on Sahaja yoga. Ta saab tuua näiteid ja anda soovitusi omadest kogemustest, kuidas mediteerimine võib abiks olla meie vaimsele arengule, mis omakorda annab aluse paremale füüsilisele tervisele. Ta on veendunud, et põhimõte „Teves kehas terve vaim!“ on kõige alus ja usub, et kui me kanname hoolt oma vaimse tervise eest on ka meie füüsis paremas korras.\nInfo ja broneeringud telefonil 56 992 458\nKiropraktika, osteopaatia, massaaž\nArtur on tehnik-kiropraktik ja õppinud ning oma kutse omandanud Saksamaal euroopa kuulsaima meister-kiropraktiku Robert Grötzinger´i juures ning täiendab seal ennast pidevalt. Therapiezentrum, Marienstrasse 38, 74177 Bad Friedrichshall, tel.07136-970470, fax. 07136-970471.\nArtur on 15 aastat praktiseerinud ja valdab ka mitmesuguseid erinevaid massaažiliike, kuid tema põhitöö on kiropraktikuna lülisamba korrigeerimine seljaprobleemidega inimestel. Samuti pakub ta abivajajatele oma oskusi osteopaatias. Artur teeb oma tööd südamega ja lisaks oma tehnilistele oskustele annab ta endast energeetilise panuse, et inimesi ravida.\nBroneeri aeg Arturi juurde infotelefonil 56 992 458\nPille valdab erinevaid massaažiliike sealhulgas ka idamaiseid massaaže. Angelic Alternatiivravi OÜs pakub Pille segmentmassaaži, millega mõjustatakse kindlat keha piirkonda ning on näidustatud väga paljude haiguste korral.\nPille käest tellida jalatalla tsooniteraapiat, aroomimassaaži ja loomulikult klassikalist massaaži.\nBroneeri aeg Pille juurde infotelefonil 56 992 458


Saadikud Priit Toobal ja Lauri Laasi ning Keskerakond jäid süüdi ka ringkonnakohtus - Delfi\nSaadikud Priit Toobal ja Lauri Laasi ning Keskerakond jäid süüdi ka ringkonnakohtus\nTallinna ringkonnakohus jättis Harju maakohtu 17. oktoobril 2014 tehtud süüdimõistva otsuse, Priit Toobali, Lauri Laasi ja Eesti Keskerakonna suhtes, muutmata.\nRingkonnakohus nõustus maakohtu otsuse resolutsiooniga, kuid lisas otsuse põhiosasse oma põhjendused.\nSamas kriminaalasjas tunnistati süüdi veel ka Ivor Onksion, kuid selles osas maakohtu otsuse peale apellatsiooni ei esitatud.\nApellatsioonis esitati ka taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks ning jätta kohaldamata karistusseadustiku §137 osas, milles see ei sätesta, millised jälitustoimingud on karistusnormi sisustamisel asjassepuutuvad ning KarS §156 osas, milles on määratlemata teokirjeldus ja teoobjekt.\nKohus ei nõustunud apellantidega ja leidis, et nimetatud sätted ei ole põhiseadusega vastuolus.\nOtsuse võib vaidlustada riigikohtus 30 päeva jooksul. Kui riigikohus peaks samuti Toobali ja Laasi süüdi mõistma, siis tuleb meestel lahkuda nii riigikogust kui ka erakonnast.\nHarju maakohus mõistis mullu oktoobris riigikogu liikmed Priit Toobali ja Lauri Laasi süüdi eraviisilisele jälitustegevusele ja sõnumisaladuse rikkumisele kihutamises ning Toobali süüdi lisaks veel dokumendi võltsimises.\nKohus tunnistas Toobali süüdi ja mõistis talle liitkaristuseks ühe aasta tingimisi vanglakaristust. Laasi mõisteti samuti süüdi ja karistuseks mõisteti talle üheksa kuud tingimisi vangistust. Süüdi jäi ka juriidilise isikuna Keskerakond, kellel mõisteti karistuseks 10 000 eurot.\nToobali ja Laasi karistust ei pöörata täitmisele, kui nad ei pane kolme aasta jooksul toime uut kuritegu.\nKohus tunnistas kohtu all olnud Ivor Onksioni ka süüdi eraviisilises jälitustegevuses ja sõnumisaladuse rikkumises ning mõistis talle rahalise karistuse 640 eurot, mille ta peab tasuma ositi kaheksa kuu jooksul.\nRiigiprokuratuur esitas 2014. aasta aprillis keskerakondlastest riigikogu liikmetele Priit Toobalile ja Lauri Laasile süüdistuse kuriteos ning saatis nende kriminaalasja kohtusse. Lisaks on kohtu all ka Ivor Onksion ning juriidilise isikuna Keskerakond.\nToobal ja Laasi said süüdistuse eraviisilisele jälitustegevusele ja sõnumisaladuse rikkumisele kihutamises ning Toobalit süüdistatakse lisaks veel dokumendi võltsimises.\nMTÜ Eesti Keskerakond võltsis süüdistus kohaselt dokumente juriidilise isikuna ning Ivor Onksion sai süüdistuse eraviisilises jälitustegevuses ja sõnumisaladuse rikkumises.\nSüüdistuse järgi kallutasid Toobal ja Laasi Ivor Onksioni eraviisilisele jälitustegevusele ja sõnumisaladuse rikkumisele ehk mahitasid teda ebaseaduslikult sisenema Hannes Rummi (SDE) meilikontole ja edastama neile seal olevaid e-kirju. Kaitsepolitsei uurimise järgi olevat Onksioni toodud kirjades sisalduv info jõudnud isegi Savisaareni, kirjutas Eesti Ekspress.\nKeskerakonna peasekretär Priit Toobal sai ka süüdistuse selles, et ta võltsis viit Keskerakonna kassa sissetuleku orderit, mis kajastavad tegelikkuses mitte toimunud sularahaannetusi kokku 11 030,28 eurot.\nRiigikogu võttis mullu 27. märtsil õiguskantsler Indrek Tederi ettepanekul riigikogulastelt Toobalilt ja Laasilt saadikupuutumatuse, et riigiprokuratuur saaks neile esitada süüdistuse ja nende kriminaalasja kohtusse saata.\nToobalilt saadikupuutumatuse ära võtmise poolt hääletas riigikogus 56 ja vastu 16 riigikogu saadikut ning Laasilt saadikukaitse ära võtmise poolt hääletas 54 ja vastu 17 saadikut ning üks riigikogulane jäi erapooletuks.\nRiigi peaprokurör Norman Aas esitas mullu 26. veebruaril õiguskantsler Indrek Tederile taotluse teha riigikogule ettepanek anda nõusolek keskerakondlastest riigikogulastelt Toobalilt, Laasilt saadikukaitse äravõtmiseks ning nende suhtes süüdistusakti koostamiseks. Prokuratuur teatas tänavu aprillis, et on süüdistuakti esitanud.\nRiigiprokurör Inna Ombler nõudis mullu septembris kohtus Priit Toobalile ja Lauri Laasile tingimisi vanglakaristust ning rraviisilises jälitustegevuses ja Rummi postkastist leitud kirjade Laasile ja Toobalile saatmises süüdistatud Onksionile puhtsüdamliku ülestunnistuse eest rahalist karistust 800 eurot.\nKohtumaterjalid: "tiksujad" ja salapärased annnetused\nKohtuistungite jooksul selgus kohtumaterjalidest aga nii mõndagi huvitavat. Näiteks algas esimene juba istung mõnevõrra humoorikalt, kui kohtuasja üheks võtmeisikuks peetav Ivor Onksion avaistungile kohale ei ilmunud, sest ta advokaat unustas mehe ilmselt kutsuda.\nProkuröri poolt välja toodud materjalidest selgus näiteks ka, et Ivor Onksioni SMS-id viitasid, et Keskerakonna juhtkond, sealhulgas erakonna juht Edgar Savisaar isiklikult teadis Onksioni nuhkimisest.\nLisaks tunnistasid kohtus mitu inimest, et kuigi nende nimed olid kantud annetajate nimekirja, siis ei ole nad parteile annetusi teinud. Kusjuures näiteks autojuhina töötav Jaan Moorats rääkis kohtus, et Keskerakonna peasekretär Priit Toobal palus tal kaitsepolitsei võimaliku pärimise peale kinnitada, et ta on erakonnale raha annetanud.\nÜks kurioosemaid juhtumeid aga, mis kohtumaterjalidest lähtus, oli see, kui aktiivselt otsiti sotside taga nuhkinud Onksionile tööd. Selle tarvis ei häbenetud küsida teenet linna ja partei juhtfiguuridelt ning meenutada tasub ka näiteks Tallinna Linnatranspordi AS-i juhatuse esimehehe Enno Tamme sõnu telefonis Priit Toobalile, kus Tamm möönis, et „selliseid kohti ei ole paraku enam ühtegi" ja et tal "on juba kolm tiksujat ja fond miinuses."\nToobal ja Laasi ei tunnistanud ennast üheski süüdistuses süüdi. Ivor Onksion tunnistas end kohtuprotsessil esitatud süüdistuses osaliselt süüdi.


Kasulik teada: kuidas Ikeas käies veel enam raha säästa - Rahakott - Tarbija.Postimees\nKasulik teada: kuidas Ikeas käies veel enam raha säästa\nKui oled külastanud erinevaid Ikea poode, peaksid teadma, et paljud neist pakuvad soodustusi näiteks olenevalt nädalapäevast.\nDon'tWasteYourMoney annab mõned nipid, kuidas on võimalik erinevaid Ikea kauplusi külastades veelgi enam raha kokku hoida. Selleks peab eeltööd tegema, millal ja milliseid soodustusi konkreetne pood pakub.\nKäi esmalt «As is» vahekäigus. Ikea fännid teavad, et sellest osakonnast leiab suuremate soodustustega kaupu, kohati kuni 50-protsendilise allahindlusega. Sinna paigutatakse nii tagastatud esemeid, näidiseid kui ka defektiga asju, mis ei pruugi eriti kahjustatud olla. Seega tasub enne kiigata soodsamaid kaupu ning seejärel pöörduda kallimate poole. Eriti kasulik on seda teha esmaspäeviti, kuna paljud ostjad tagastavad oma kaupu just nädalavahetuseti ning nädala alguseks võib see osa olla täienenud. Samuti tasub uurida, kas Ikea poes, mida plaanid külastada, on ka spetsiaalne sooduspäev, mil tooted samuti alla hinnatakse.\nSaa kolija soodustust. USA Ikea kodulehel on märge, et kui hakkad kolima, võid sellest neile teada anda ning saad järgmiselt ostult 25 dollarit soodustust.\nHakka kliendiks. Ikea lojaalsusprogramm pakub selle klientidele nii tasuta kohvi ja teed kui ka spetsiaalseid soodustusi. Näiteks kui sinu ostetud toode peaks saama 90 järgneva päeva jooksul soodushinna, siis Ikea tagastab sulle hinnavahe. Isegi kui satud sinna mõned korrad aastas, peaks see programm end ära tasuma.\nLapsed saavad teisipäeviti tasuta süüa. Kogenum Ikea külastaja on käinud ka sealses toidukohas. Mõnes Ikea söögikohas saavad aga maksimaalselt kaks last teisipäeviti süüa juhul, kui täiskasvanu endale samuti eine tellib. Lasteeined sisaldavad pastat, grillkana, lihapalle kartulipudruga jm.\nJälgi kollaseid silte. Kui müügisalongis jalutad, hoia pilk peal eelkõige kollastel ning viimasest võimalusest kuulutavatel hinnasiltidel. See tähendab, et pood püüab ladu tühjendada ning viimastest toodetest soodsalt lahti saada.\nOota sooduskampaaniat. See kehtib eelkõige köögi uuendamise puhul – kevaditi teevad paljud poed köögikappidele, valamutele jm soodustusi. Kui uus köök läheks maksma tuhandeid eurosid, siis on ka 15-20 protsenti sellest tubli sääst.


Tanel Kiik: regioonipõhise liikumispiirangu kehtestamise osas on valitsus skeptiline - Kasulik.ee\nTanel Kiik: regioonipõhise liikumispiirangu kehtestamise osas on valitsus skeptiline\nTurismifirmad soovivad, et valitsus arvestaks võimalusel regioonipõhise liikumispiirangu kehtestamisega. Sotsiaalminister Tanel Kiige sõnul on valitsus otsuse suhtes pigem skeptiline.\nÜleeile ilmus Delfis lugu sellest, kuidas reisifirmad soovivad, et Eesti valitsus arvestaks liikumispiiranguid kehtestades riikide-siseselt piirkondlike erinevustega. Teisisõnu soovivad nad, et näiteks Kreetalt ja Rhodoselt tulijad ei peaks jääma kaheks nädalaks eneseisolatsiooni. "Viimaste andmete põhjal on Kreetal ja Rhodosel haigustumise tase madalam kui Eestis ning olukord kuurortides on turvaline ja rahulik," sõnas Tez Touri turundus- ja müügijuht Svetlana Vertjanova loos.\nVertjanova lisas, et nad pöördusid ka läbi Eesti Turismifirmade Liidu valitsuse poole palvega vaadata üle reisipiirangud ning minna üle riikidepõhiselt piirkondlikule arvestusele, kus see on võimalik.\nSotsiaalminister Tanel Kiik tõdes, et valitsus on põgusalt arutatud regioonipõhist liikumispiirangu kehtestamist, kuid pigem on jäädud sel teemal skeptiliseks. "Arusaadav, et turismifirmad soovivad raskes olukorras toimetada ja see on ka põhjus, miks riik on käivitanud toetusmeeteid ja mõeldakse uue laine olukordadele, kuid valitsuses ei ole praegu ühtegi sellist erakonda või fraktsiooni, kes tungivalt nõuaks erilahenduse väljatöötamist," selgitas ta.\nTaavi Aas kaitseb lennupiiranguid: on kohatu tõsta kära puhtalt selleks, et enda huvides Brüsselisse naasta (59) 19.08.2020\nRegioonipõhiselt liikumispiirangu seadmine on Kiige sõnul probleemne esiteks seepärast, et viirus levib kiiresti ning on prognoosimatu. Piirkond, mis on täna madala nakatumisega, võib homme olla kõrge nakatumisega koht. "Kui inimene planeerib täna ohutusse kohta reisi ning kui reis jõuab kätte või ta ise tagasi jõuab, siis ei pruugi see piirkond enam ohutu olla. Me ei taha anda valesignaali, et mõnel konkreetsel saarel või piirkonnas on nakkuse oht väike, kui riigis on piirmäär kõrgel," selgitas ta.\nTeisalt tõi ta ka välja, et pea võimatu on kontrollida, millist trajektoori turist liikus, kui ta reisil oli. "Me ei taha hakata lausjärelevalvet pidama, kes ja kus käis või ei käinud. Kui me teame, et alg ja lõpp sihtkoht on ohutu reisimiseks, siis on kõik hästi" lisas Kiik.\nKolmandaks juhtis ta tähelepanu sellele, et Haiguste ennetamise ja tõrje Euroopa keskus (ECDC) kogub reaalajas haigestunute kohta informatsiooni põhiliselt riigiti. "Mingi info on neil kindlasti olemas ka regioonipõhiselt, aga reaalajas infot ei koguta," selgitas Kiik.\n27. augustil tuleb valitsusel uus kohtumine, kus arutatakse täpsemalt testimise võimalusi eneseisolatsiooni asemel ning ka lennuliinidega seonduvalt. Regiooniti liikumispiirangute kehtestamist otseselt kavas ei ole, kuid Kiik sõnas, et kui mõni valitsusliige selle teema tõstatab, siis tuleb ka see jutuks.\n"Hetkel näeme, et Euroopas ja mujal maailmas läheb olukord pigem halvemaks kui paremaks ja kõik reisipiirangud pigem karmistuvad. Pean õigeks, et valitsus arutaks sügisel ka seda, kuidas toetada neid ettevõtteid, kus koroonakriisist tulenevad otsused ja piirangud nende toimimist mõjutavad," ütles Kiik.


Tallinna linn ja selle veidrad jõuluaegsed hanked valveapteegi leidmiseks - Eesti Ekspress\nValveapteek 24h Alar Truu\n„Pakuks küll, aga pole teada, millal hanked toimuvad,“ selgitas Ülikooli Apteegi juht Reet Tengpõhjusi, miks nemad pole kunagi tahtnud Tallinna ööapteegi (ehk valveapteegi) teenust pakkuda. Ka Benu apteegi tegevjuht Kaidi Kelt kinnitas, et neidki pole kunagi sellisele hankele kutsutud. Ta lisas, et omal algatusel on väga keeruline pakkumist teha, kui pole teada, millal on valveapteegi teenus lõppemas ja hakatakse uut teenusepakkujat otsima. Nii ongi viimase 13 aasta jooksul pidanud Tallinnas valveapteeki firma, mis praegu kasutab kaubamärki Südameapteek. Alguses kesklinnas, hiljem lisaks ka Lasnamäel.\nEnt kuidas on üldse võimalik, et nii pika aja jooksul osaleb hangetel ja saab maksumaksja raha vaid üks punt, kusjuures firmad vahelduvad.\nNakkus levib: poliitikutest netitrollid 95


Dokumendid > Ajalugu > Vene impeeriumi ajalugu\nVene impeeriumi ajalugu\n31.10: Seisuslik Venemaa\nSeisused on ühiskonnad moodustavad suured grupid; omadused:\nigal seisusel erilised õigused ja sotsiaalsed tunnused; enamasti seadustes määratletud\nseisuslikud õigused pärandatavad\nseisuste esindajad ühinenud vastavatesse organisatsioonidesse\nsisene ühine mentaliteet\neriline atribuutika (riietus, soengud jms)\nSeisust ei saanud muuta sissetuleku järgi, varandus muutub oluliseks klassiühiskonnas. 4 momenti:\n1649 aastal võeti vastu mingi seadustik, mis Vene seisusliku korra algpunkt; seal fikseeritud seisuste õigused.\nPeeter I reformide ajal tekkis aadli seisus, mille aluseks teenistusastmete (rangide) tabel. Peetrile oluline, et aadel teeniks riiki.\nSeisuslik kord jõudis juriidilises mõttes täiuslikkuseni Katariina II ajal 1785, tsarinna reformid olid kantud Peeter I läänestusmeelsusest.\nSeisuste kodifitseerimine jõudis 1832 lõpule; 4 seisust: aadel, vaimulikud, linlased, talupojad.\nEelnev on aluseks Vene riigiaparaadi toimimisele. Vene seisused olid läänelikud, kuid kiirendatult sisse viidud; eksisteeris ajaline nihe - mahajäämus. Ühelgi seisusel polnud organit riigivalitsemises osalemiseks, see tekib alles 20. sajandi alguses.\nSeisuste stratifikatsioon: seisuste sees oli erinevaid varanduslikke kihte. Samuti polnud seisused täiesti kinnised vaid esines teatud liikumisi.\nAadel. Kujunemisel tähtis roll seadustel. 1714 sai aadel endale pärusvaldused. 1719 talupojad ukaasiga mõisate külge seotud, laiendati mõisnike õigusi. 1762 aadel vabastati kohustuslikust riigiteenistusest. 1766 aadli õigus moodustada maakonna tasandi lkorporatiivseid organisatsioone. 1785 "armukiri aadlile": võidi organiseeruda kubermangu tasandil. Baltikumis oli Balti erikord, kus kohalikel baltisakstel Root-aegsed õigused. Aadel jagunes:\ntituleeritud ehk tiitliaadel: tõusnud seisusesse tiitli annetamisega;\nneed, kellele valitseja oli aadlitiitli annetanud\ntiitlel sõjaväeteenistuse eest: kogu ohvitserkond oli aadel - pidi olema;\ntsiviilteenistuse eest saadud tiitel;\nvälismaalased, kes tulnud üle Vene riigi teenistusse.\nKehtis kuni 1917. Isikuaadel oli vabastatud maksudest, nekrutikohustusest, füüsilisest karistusest, ei tohtinud omada pärisorje (?).\nToodi välja aadli varanduslik kihistus alam alam-, kesk- ja ülemkihi näol. Esimese alluvuses kuni 20 meeshinge, teisel 21-100 ja kolmandal üle 100.\nVaimulikkond. Jagunes Mustvaimulikkonnaks ehk munkadeks ja valgevaimulikkonnaks. Esimeste käes oli juhtroll kirikus ning nende seisus polnud päritav, teised olid kogudustevaimulikud. Viimane vabanes järk-järgult maksudest ja ihunuhtlusest. Vaimulikkond oli haritud seisus.\nLinnaseisus. Hakkas kujunema Peeter I ajal,sellesse kuulusid kaupmehed, käsitöölised ja linnakodanikud. "Aadli armukirjaga" said kauplemise ainuõiguse. See seisus hakkas ka kõige varem murenema, põhjus: neilt võeti ainukauplemise õigus.\nKaupmeeskond kihistus vastavalt varandusele. 1788 seadus, millega tekitati teenekate "nimekate kodanike" tiitel, hiljem asendati aukodaniku omaga.\nKäsitöölised koondatud tsunftidesse.\nTalupoegkond. Jagunes kuuluvuse järgi neljaks:\npärustalupojad, kuulusid mõisnikele\nkirikute ja kloostrite talupojad\nposessioonitalupojad, kuulusid manufaktuuridele.\n1866 vabastati talupojad pärisorjusest, mis muutis seisuse ühtsemaks. Seisuse ühtne atribuutika ja mentaliteet ning kogukonna tüüp oli välja kujunenud juba 17. sajandil, pärast mida pärisorjus järjest süvenes. Viimane seisund fikseeriti 1832.\nPärisorjuse kaotamisega kogukondlik elamine ei kadunud, küll aga ühtlustub talupoegade seisus. (Priviligeeritute ülesanne riiki teenida, privileegitute ülesanne makse tasuda)\nSeisused kogu ühiskonda ei katnud ning oli veel igasugu vahepealseid, kelle moodustasid "sõjaväe seisuse" omad ehk erru läinud soldatid koos peredega, sest 25-aastane sõjaväeteenistus vabastas pärisorjusest, aga ka haavata saamine.\nOli veel nn mulaste kategooria, kuhu kuulusid riigi teenistuses võõramaalased ning alates aastast 18.. ka juudid. Kui esimesi lihtsalt polnud mõtet integreerida, siis teiste puhul oli tegemist vastava rahvuse vastaste seadsutega. Mida enm Venemaa laienes lõunasse, seda enam muulaste kategooriaid tekkis. 19. sajandi lõpuks oli neid 13 ning mõiste ise omandas negatiivse tähendus igasuguste riigikukutustegevuste tõttu.\npole kuskilt võtta...\nKaebepostkast. Hüplik välispoliitika. Pööras oma ema, Katariina II, reformid tagasi. Oli Läänest tulnu vastu, tugevdas tsensuuri, keelas minna välismaale õppima.\nTa arvas, et Napoleoniga saab asju ajada, sest ühiseks vaenlaseks oli Inglismaa, kes Maltal surkis (Paul tahtis ise Maltal surkida).\nPauli aeg vastureformide aeg ning ta mõrva eriti "pahaks ei pandud".\nValitsemine seotud suurte lootustega, oli haritud ja sõnapidaja. Tahtis Napoleonile kätte maksta ja ennetavalt rünnata, aga ei õnnestunud. Intiimkomitee.\nValitsemisaja teisel poolel kaldus ta müstitsismi, mille poole viis teda naisterahvas nimega Jelena Grüdener, kellel oli mingi populaarne raamat kirjutatud vastaval teemal. Naine oli taga Viini kongressil kaasas ja andis "nõu". Müstitsismi kaldumisele aitas kaasa Aleksandri tüdimus: rääkis võimust loobumisest ja andis seda muud moodi mõista.\nValitsemisaeg jagunebki kaheks:\nTeisel perioodil oli keisri parem käsi Araksejev, kelle abil keiser oma plaane ellu viis (näiteks mingid sõjaväeasundused).\nValitsemisaja juhatas sisse dekabristide mäss, mistõttu uus keiser valitses nii, et midagi sellist enam ei korduks. Ta vahetas välja kogu kaardiväe ohvitserkonna, et kaardiväelt poliitiline mõjuvõim ära võtta - õnnestuski.\nVälispoliitika võetud kokku mõistesse Euroopa sandarm: toetas igasuguste mässude mahasurumisi Euroopas.\nIsiklikus plaanis oli tegemist vapra ja korralku mehega ning hea isaga - probleemituimaga tsaaridest.\nRiigikorraldusega ei liikunud ei edasi ega tagasi. Tegi riigitalupoegade reformi 40ndatel, lõi ja andis välja Vene impeeriumi täieliku seaduste kogu, see on suurepärane allikas ajaloo uurimiseks.\nOli haritud ja reisitatud mõttega, et tast saab valitseja.\nAleksander oli noorest peale veendunud, et reforme on vaja, Krimmi sõda vaid rõhutas seda. Tema aega nimetatud Aleksander II reformide ajastuks:\n1861 pärisorjuse kaotamine;\naadli eesõiguste kaotamine, võisida aga hakata äri ajama, mida mõned baltisaksad kohe tegid.\nSamal perioodil suurem loominguvabadus kirjanduses ja kunstis; tekkis arvamuste paljusus, välisteadlasi tuli sisse jms.\nReformid lõppesid 1874, millele järgnes seisak, põhjused isiklikud: Aleksandri elu oli hädaohus pidevalt - atendaadi katsed. Hakkas arvama, et ühiskonda tuleb suukorvistada hoopis.\nOli mitmenaisepidaja, kuna võõrandus esimesest.\n14.11: Isevalitsuse reformid ja vastureformid\nIsevalitsus üldiselt konservatiivne, kuid reformid osutuvad möödapääsmatuks aeg ajalt. Iseloomulikult järgnevad reformidele mõne aja pärast vastureformid. Määrav oli valitseja haridus, reformidele iseloomulik pealesurutus ja lõppeesmärkide saavutamata jäämine. Kui isevalitseja oli reformide eesotsas, toimisid muutused kiiremini ja otsustavamalt. Harituma valitseja puhul sügavamad reformid.\nIgasugune ümberkorraldus kohtas ühiskonnas vastasseisu, Venemaal peamised vastased aadel ja talupojad.\nAlati ei püütud võimu tugevdada, vaid olukorda parandada. Reformide läbiviimisel pidi keiser arvestama teatud grupeeringutega (nt kaardivägi).\nPeeter I pani riigile tugeva vundamendi; järgnevalt Katariina II-ni oli seisakuaeg. Ühiskond pidi reformid omaks võtma ja nende järgi toimima. Peetri-järgsed valitsejad polnud muutustest huvitatud.\nKatariina teine korraldab elu ümber kubermangude tasandil - see talle tähtsam, kui riigi tasand. Arvas, et äärealad tuleb unifitseerida ülejäänud riigiga - venestas ja kärpis kohalike omavalitsuste õigusi. Katariina püüdis seadusandlust korrastada, edu selles valdkonnas aga ei saavutanud.\nPaul I oli oma ema tuline vastane, ja tühistas ta reformid. Teama aeg vastureformi aeg.\nSeminar: 20.11 või 21.11\n27.11: reformaatorid-konservaatorid, paljurahvuseline impeerium\n28.11: rahvastik; riigi keskuse ja äärealade suhted; baltisaksad impeeriumi teenistuses\nNekrutikohustuse kehtestas Peeter I;\nÜldine sõjavekohustus 1874, mil tegev-, reserv- ja ...-teenistus;\nMaakaitsekohustus, mis oli ajutise iseloomuga.\nEsimesega sai riik enda teenistusse tohutu massi. Peeter I arvas, et sõjavägi võiks vaid venelastest koosneda. Hingeloendused teenisid esmajärgus sõjaväe huve, seejärel olid pearahamaksu kehtestamiseks.\nvanus 17-20 kuni 35\npikkus alates 160cm\ntervislik seisund puueteta\nNõuded võisid muutuda: 1812 võeti alates 142cm-st ja 15. eluaastast ning ülempiirangut suurendati samuti.\nBaltikumis olid reeglid veidi teistsugused: soodustustega, nekruteid hakati võtma alates 1797. aastast, sai end vabaks osta (mõnesdes valdades vabaksostu kassad). Balti kubermangudes mindi liisutõmmamisele varem üle (Liivimaal 1820, Vene kroonutalupoegadel alles 1854).\nKuni 1793. aastani eluaegne teenimine sõjaväes, alates sellest 25-aastane. sõjaväeteenistust peeti hullemaks kui pagendust Siberis.\n1806, 1812 ja Krimmi sõja ajal maakaitsevägede loomised. Esimesel korral maakaitse sama suur kui regulaararmee, pärast laialisaatmist jäeti nekruteiks miilitsad (?).\n20% rahvastikust sõjaväekohustust ei täitnud. Vabastati perekondlikel põhjustike; mida kõrgem haridus, seda vähem pidi teenima. veel midagi - käekiri keeruline\n18.12: Teadus; läänlased ja slavofiilid; õigeusu kirik\nJälle oluline osa Peeter I-l, kes püüdis ühiskonnas teaduslikke teadmisis süvendada. Talle eeskujuks Leibnitz, kelle õpetuse järgi tuli teadus süsteemselt paika panna. Selle tipuks sai Peterburi Teaduste Akadeemia, mille liikmeteks kuni 18. sajanid II pooleni välismaalased.\nMoskava ülikool 1. Venemaal.\nTÜ oli saksakeelne ning sidemed läänega tihemad kui Moskval. TÜ professorite panus Vene teadusesse tähelepanuväärne.\n1765. aastal esimene teaduslik selts. Rahvaharidusministeerium sai lüliks PTA ja ülikoolide vahel. Riik peamine teaduse rahastaja, see võimaldas teadust kontrollida. Teadus üldiselt alafinantseeritud, va juhud, kus sõjaväe jaoks midagi tehti. Erarahad alles 19. sajandi lõpus. Teaduste Akadeemia süsteem võeti Nõukogude Venemaasse sisse.\nLäänlased ja slavofiilid\nAleksander I ajal küsimus, kuidas Venemaa arenema peaks: lääne eeskujul või omamoodi. Keiser võttis ise diskusssioonist osa, sellega setud ajakirjad "Moskva telegraaf" ja "Teleskoop"(?).\nTeema kerkib pärast rahulikumat aega uuesti Aleksander III ajal, mil esiplaanile slavofiilid.\nPjotr Tšaadajev: läänlane, kelle artiklist arutelu üldse tekkis 1836. Aleksei Homjanov: slavofiil.\nLäänemeremaade kultuuriajalugu. Põhja dimensioon (sarnasus: 16)


Jevgeni Ossinovski: Ma tahan Eestit, kus iga meie inimene on väärtus, kus iga meie inimene on oma | SDE\nSDE > JULGUST MUUTUDA! > Jevgeni Ossinovski: Ma tahan Eestit, kus iga meie inimene on väärtus, kus iga meie inimene on oma\tTartu Ülikooli nõukogu tegi avalduse, milles tuntakse tõsist muret rassistliku vägivalla leviku pärast linnas ning kutsutakse siseministrit üles võtma tarvitusele vajalikud meetmed, et olukorda parandada. Avalduse ajendiks sai ühe mustanahalise ameerika välistudengi otsus Tartust lahkuda pärast seda, kui talle ööklubis kallale tuldi. See ei ole muidugi esimene kord, kui välismaalane on Tartus rassistide ohvriks langenud. Oligi aeg see teema lõpuks käsile võtta, ütlete?\nTartu Ülikoolis töötab programmeerimiskeelte teadurina minu hea sõber Vesal. Vesal on sündinud Rootsis, aga tema vanemad tulid 70ndatel Iraanist Euroopasse. Algul õppima, ent pärast Iraani revolutsiooni otsustasid religioosset fundamentalismi viljeleva režiimi alamateks tagasi mitte minna. 90ndatel kolis pere Eestisse.\nVesal on lõpetanud Tallinna Inglise Kolledži ning kaitsnud Tartu Ülikoolis doktorikraadi arvutiteadustes. Ta on paberite järgi rootslane, päritolult pärslane, ent südames tõeline tartlane. Vahepealne eluperiood Saksamaal oli erialaselt väga inspireeriv, kogu maailm oli temale valla, ent koduselt õdusa Tartu kutse osutus tugevamaks.\nÜkskord, nüüd juba 10 aastat tagasi mängis Vesal Tartus Narva maantee ühika all kõrtsis sõbraga piljardit. Kui ta sealt lahkuma hakkas, tuli ukse ette üks „tõeline eesti mees“ ning ütles: „Siit uksest sa küll välja ei lähe!“ Õnneks oli tal kaasas „põliseestlasest“ sõber, kes suutis olukorra vägivallata lahendada. Vesal ise on õppinud naerma selliste kitsarinnaliste tegude üle, ent minul toovad need alati vastiku klombi kurku. Ma tunnen, et ma olen kuidagi kaasvastutav, et temaga nii käitutakse. Vaatamata sellele, et nende „tõeliste eesti meeste“ jaoks oleme mina ja Vesal „ühed sisserändajad mõlemad“.\nKa Lili on „tõeliste eesti meestega“ kohtunud. Mõni kuu tagasi astus ta Tartu-Tallinna rongi, nägi ühe meesterahva kõrval vaba kohta ning hakkas sellele istuma. „Siia sa küll ei istu,“ ütles „tõeline eesti mees“. Kui Lili seepeale puhtas eesti keeles küsis: „Miks ma küll siia istuda ei tohi?“, võttis mees end koomale. Lili rääkis mulle sellest vahejuhtumist ning ma tundsin, kuidas mu käed rusikasse lähevad.\nTäna istub Lili siin teie kõrval, sest minu jaoks on ta oma. Ta kuulub siia ühiskonda selle täisväärtusliku liikmena, inimesena, kelle siin olemise üle olen ma uhke.\nKindlasti olete ka teie viimase aasta jooksul mõelnud, mis on Eestis juhtunud. Nagu pärast räiget joomingut, on meie avaliku ruumi nurgad ksenofoobset okset täis. Sadadele inimestele näidatakse ust, välismaalasi ahistatakse ning demoniseeritakse. Terveid inimgruppe ähvardatakse tõrvikute ja isehakanud jõukude patrullidega.\nJah, igas ühiskonnas on alati radikaalseid rassiste. Nii nagu on mõrvareid ja vägistajaid. Vao keskuse süütamine oli groteskne kuritegu, aga see oli seletatav üksikute radikaalide terrorismikatsega.\nKuidas aga seletada seda, et Riigikogu liige, kes on andnud vande kaitsta kõiki Eestis elavaid inimesi, pidas vajalikuks (ja tõenäoliselt poliitiliselt kasulikuks) seda tegu õigustada? Kuidas on võimalik, et Lili ja tuhandete teiste Eesti inimeste suhtes ebainimlikkust üles näitavad inimesed ei ole ainult EKRE fraktsioonis ja anonüümsetes kommentaariumites, vaid, olgem ausad, pea igal perekondlikul kogunemisel?\nTõsi, mõni arvaja on leheveergudel kirjutanud, et Eestis ei olnud üldse probleemi homofoobiaga enne, kui sotsid sel teemal oma „sallivusrünnakut“ alustasid. Nojah, see kõlab umbes nii, nagu 10 meest arutas hiljuti valitsuse istungil, kas sooline palgalõhe on ikka piisavalt oluline teema, et sellele eraldi peatükk ühes arengukavas pühendada. Tsiteerides ühte meessoost valitsuse liiget: „Ma küll ei ole tundnud, et see palgalõhe kuidagi suur probleem oleks.“ Tõesti? Ei või olla.\nJah, paljude Eesti inimeste väärtushinnangud ei toeta salliva ja sidusa ühiskonna ehitamist. Me oleme arvanud, et aja möödudes saame rikkamaks, euroopalikud väärtused juurduvad ning olukord paraneb. Eelmine aasta näitas, et nii lihtne see ei ole.\nMa tunnen, et mingisugune kultuuriline pidur on maha võetud. See tähendab, et vägivald on tulnud lähemale. Õige mitmel korral on plahvatusest väga vähe puudu olnud. Me ühiskond loobib juba kaks aastat põlevaid tikke kütusepaaki. Kuidas see nii läks? Tabavaim diagnoos pärineb minu hinnangul Friedrich Nietzschelt: „Hullumeelsus on haruldane üksikisikute puhul, aga inimrühmade, parteide, rahvaste ja ajastute puhul on see reegliks.“\nPärast esimest maailmasõda võttis Saksamaal maad erakordne antimilitarism. Weimari vabariigi põhiseaduse kirjutamisel mõeldi kümnetele institutsionaalsetele detailidele – põhieesmärgiks vältida uue rahvajuhi teket, kes riigi taas sõtta tassiks. Ent läks mööda pelgalt viisteist aastat ning Hitler oli saanud riigikantsleriks ja anastanud kõik õigusriigi institutsioonid. Mõni aasta hiljem sööstis Saksamaa pea eksalteeritult sõtta „ajaloolist ebaõiglust parandama“. Siis tuli aasta 1945 ja üle 50 miljoni inimese oli surnud.\nMulle näib, et me liigume suurel kiirusel ühiskondliku hullumeelsuse suunas, millest Nietzsche räägib. Võib-olla ise seda lõpuni mõistmata. Kui keegi vaatab ühiskonna ekrestumist rahulikult pealt, siis pean kurvastusega ütlema, et rahvaste hullus on väga kiiresti progresseeruv haigus. Aastal 1928 kogusid natsid Saksamaa valimistel 3% häältest. Kaks aastat hiljem juba 18%. 1932. aastal aga juba võitsid 37 protsendiga. Sisuliselt kulus üks parlamenditsükkel ning mõttetult räuskavast marginaalist sai riigikantsler. 1928. aastal oleks sellise prognoosi tegija kõva häälega välja naerdud.\nTeisisõnu, inimese tapmiseks tuleb temalt võtta inimlikkus, see ära peita. Tapalaval ei panda kotti ohvrile pähe mitte selleks, et ohver ei näeks oma õudset lõppu, vaid et timukas ei näeks ohvri silmi. Sest inimene ei suuda vaadata teisele inimesele silma ning tal pead maha raiuda. Nagu prantsuse filosoof Emmanuel Levinas on öelnud: „Teise inimese nägu keelab meil tappa.“\nLaenates Evelin Võigemasti kujundit, olen ma nõus, et kapis ei ole kolli. Ent kapp ei ole ka tühi. Kapis on teine inimene, kes näib kollina seetõttu, et me ei ole talle tegelikult kunagi tahtnud või osanud silma vaadata. Tema inimlikkust märgata. Loomuldasa on inimesed humaansed, mistõttu on ka Eesti ühiskonna radikaliseerumine tegelikult ebaloomulik.\nJälgides üleskutseid isoleerida Eesti välismaailmast ning elimineerida sisevaenlased (välismaalased, homoseksuaalid, tolerastid ja muud anti-eestlased), näen, kuidas idiootse Eesti idee on tugevnemas. Tugevneb nii iha illiberaalsete poliitikate kui ka karmi käega juhtide järele. Paraku ei piirdu see vaid EKRE vihaste avaldustega.\nJustiitsministeerium tahab hakata reguleerima, mida inimesed hommikul selga panevad. Prokuratuur on saanud ühiskondlikust konservatismipuhangust niivõrd tugevat inspiratsiooni, et on tassinud kirjaniku kohtu ette.\nSee ei ole absoluutselt nii. Aastal 1920 võttis Eesti vastu oma esimese põhiseaduse, mille tuumaks olid inimese universaalsed põhiõigused. Veel enne, kui universaalsed inimõigused deklaratsiooniks kirjutati. Põhiseaduse paragrahv 6 ütles: „Kõik Eesti kodanikud on seaduse ees ühetaolised. Ei või olla avalikõiguslikke eesõigusi ja paheõigusi, mis olenevad sündimisest, usust, soost, seisusest või rahvusest.“\nAastal 1925 võeti vastu üks tollase maailma liberaalsemaid vähemuste kultuuriautonoomia seadusi, mis andis vähemusrahvustele ulatuslikud kultuurilised, hariduslikud ja isekorralduslikud õigused. Ühena esimestest andsime naistele valimisõiguse. Ilma liialdamata olime me liberaalse, universaalsetel väärtustel põhineva ühiskonnakorralduse üks pioneere kogu maailmas.\nMe mõistsime, et paljurahvuselise ühiskonna vundamendiks saab olla inimeste põhiseaduslik patriotism. Et etniline rahvusriik ei ole utoopia, vaid ohtlik ja ebainimlik düstoopia.\nKa pärast taasiseseisvumist oleme ehitanud riiki ja ühiskonda, tuginedes 1920. aastal tehtud põhimõttelisele valikule, et me ei otsi müütilist veresugulust, vaid väärtuselist kokkulepet, mis on inimliku mitmekesisuse suhtes inklusiivne. Mina ei taha idiootset Eestit. Ma tahan Eestit, mis põhineb universaalsetel inimõigustel, kus iga meie inimene on väärtus, kus iga meie inimene on oma. Ma tahan Eestit, mis usub rahvusvahelisse õiguskorda, mis põhineb väärtuselisel koostööl tugevas ja avatud Euroopas. See väärtuseline valik sai tehtud juba pea sada aastat tagasi. See valik on olnud põhimõtteline. See valik on olnud õige.\nTahtsin viidata kümnetele uuringutele, mis näitavad, et mitmekesisus päriselt toob ühiskondadele tohutult kasu. Tahtsin tsiteerida sotsioloog Richard Florida „loova klassi“ kontseptsiooni, mille kohaselt innovaatiline keskkond eeldab avatust ja sallivust ning need riigid ja piirkonnad, kus ollakse vastuvõtlikumad teise suhtes, on edukamad. Rääkida sellest, et koos globaalse tehnoloogia arenguga kasvab 21. sajandil avatuse ühiskondlik dividend veelgi.\nHead sõbrad! Euroopas on tormised ajad ning Eestiski on tunda lootuste purunemist ja edasiviivate sihtide puudumist. Kastist väljas mõtlemist on jäänud vähemaks, uuenduslikke ideid ei arendata edasi, vaid pekstakse dogmahaamritega puruks. Marju Lauristini sõnu kasutades on meil kaduma läinud ühiskondlik arengulust, mis Eestit viimastel aastakümnetel on iseloomustanud. See on asendumas sooviga tarduda või isegi minna tagasi. Üllatavalt kirjeldab Nietzsche poolt 19. sajandil öeldu täpselt Eestit aastal 2016: „Isegi täna on veel parteisid, kelle unistuseks on kõigi asjade liikumine vähikäigul. Aga vähiks olemist ei saa valida. Miski ei aita: tuleb minna edasi.“\nPeame seisma vastu neile, kes püüavad ebakindlust ära kasutades ning pseudorahvusluse taha varjunult riiki uppi keerata ja ühiskonda lõhki lüüa. Kui torm latvasid raputab, ei ole mõistlik minna kirvega tüve kallale.\nViimase aasta jooksul olen korduvalt kuulnud murelikke hüüatusi: „Vaata, mida EKRE ühiskonnaga teeb! Miks te selle vastu midagi ette ei võta?“ Mida siis teha tuleks, olen küsinud. „No ma ei tea, te olete seal valitsuses, tehke midagi.“ Loomulikult ei taha ma endalt kuidagi vastutust ära veeretada, ent ei valitsus ega ükski erakond ei saa seda probleemi üksi lahendada.\nÄrge jääge oma liistude juurde! Olge selles võitluses meie kõrval! Ärge kartke, et selles võitluses pooli valides te kaotate oma akadeemilise või kunstilise tõsiseltvõetavuse või erapooletuse. Võitlus avatuse ja sallivuse eest ei ole parteipoliitiline lahing, see on võitlus Eesti riigi ja rahva säilimise ja arenemise eest.\nMeist igaüks saab midagi teha. Minna vahele, kui inimestele liiga tehakse. Kirjutada, et keeruliste küsimuste avalikus arutelus ei domineeriks radikaalne inimvaenulik vähemus. Rääkida oma vanemale, naabrile ja sõbrale, mis tegelikult Eesti jaoks kaalul on. Kui me selle võitluse kaotame, siis ei ole enam mingit kasu näpuga näitamisest viletsatele poliitikutele, kes ei osanud oma seisukohti valijatele piisavalt hästi seletada. Siis on hilja isegi selleks, et endalt küsida, kus olin mina siis, kui oleks saanud veel midagi teha.\nAeg endalt küsida on nüüd ja siin. Aeg endalt küsida, mida saan just mina teha, et Eesti jääks avatud ja arenevaks ühiskonnaks. Ja siis seda teha.\nÜks minu hea sõber, kes oli õppinud ja paar aastat töötanud Suurbritannias, kolis mõni aasta tagasi Eestisse. Talent tuli koju. Hiljuti ütles ta, et kolib tagasi. Ta ütles mulle: „Tead, ma ei taha raisata oma elu ühiskonnas, mis peab 21. sajandil ikka veel diskussioone inimeste nahavärvi ja etnilise puhtuse üle.“ Diskussioone, mis genotsiidivaluna juba pea sada aastat tagasi Euroopas oma vastuse on saanud. Nojah, nagu mina tahaks.\nHead sõbrad! Mõttekaaslased! Ärge visake püssi põõsasse. Seda vankrit on võimalik tagasi õigele teele keerata. Teeme seda!\nTallinnas, 15. mail 2016.


Linnuriik jäi pärast ajaleheartiklit linnaosavanemata - Paberleht - Tasuline - Virumaa Teataja\n18. juuni 2021, 0:03\nAare Raam võitles Ööbiku tänava liikluskorralduse muutmise vastu ja sai “isetegevuse” eest linnaosavanemaametist priiks. FOTO: Marianne Loorents\nPärast Virumaa Teatajas ilmunud artiklit, kus oli juttu Linnuriigi nüüd juba endise linnaosavanema Aare Raami vaidlusest linnaga Ööbiku tänava liikluskorralduse üle, kutsus Rakvere Majaomanike Selts ta ametist tagasi.\nRaam kahtlustab, et majaomanike seltsi survestas selleks linnavalitsus. Abilinnapea Kert Karus, kes oli Virumaa Teataja artiklis Raami oponendiks, nimetab sellist oletust alusetuks. Majaomanike seltsi esimees Karl Mäesepp teemat pikalt kommenteerida ei soovi, kuid ütleb, et Raami tegevus ei läinud kokku seltsi põhimõtetega.\nMittetulundusühing Rakvere Majaomanike Selts on tegutsenud ligemale 25 aastat. Muu hulgas nimetab selts ametisse Rakvere linnaosavanemad, keda peaks kokku olema 19, kuid mõned kohad on täitmata. Alates juuni algusest puudub vanem ka Linnuriigi linnaosal.


Viis lihtsat mõtteviisi muutust, mida ehituses rakendada: V osa - Ehitusuudised\nAutor: Sulev Senkel • 6. juuni 2013\nOma ehituse lihtsate mõtteviisi muutuste blogipostituste sarjas olen toonud mõned näited, sellest, kuidas saab ettevõte ise panustada oma efektiivsuse tõstmisele. Võimalusi on palju, kuid viie ilmunu seas olen silmas pidanud rohkem neid muutusi, mis ei vaja suuri rahalisi investeeringuid.\nKõigi viie blogipostituse käigus oled kindlasti märganud ühtseid nimetajaid - koostöö ja usaldus. Viie mõtteviisi muutuse sarja viimases postituses ei jää need kaks nimetajat välja.\nMõtteviisi muutus nr 5: Ajagraafik on vaid peatöövõtja probleem\nKui võtta arvesse ajajuhtimise koolitajate väidet, et kui sa ise ei soovi mõne teemaga tegeleda, siis delegeeri see kellelegi teisele. Ehituses see paraku ei toimi. Ehituses, kus valmiv hoone peab olema kvaliteetne, turvaline, kestev ning palju muud, on oluliseks teguriks ehituses vastutus, millest ei ole mõistlik eemale hoida.\nVastutavate isikute hulk on ehituses väga suur, kuid praktikas esineb tihti olukordi, kus osapooled, kelle otsustest sõltub väga palju ning kes on vastutavad lõpptulemuse eest, et taha või ei julge seda tunnistada.\nEi ole nii Eestis kui ka mujal maailmas võõras probleem, kui sedasi suhtuvad omanikud ja arhitektid. Tihti on keeruline selgitada ja mõista, kuidas mõni tellija või arhitekti otsus või pealepandud kohustus võiks ehituse üldist ajakava mõjutada. See on väljakutse omaette. Ent kui töövõtja ei panusta tõhusale kommunikatsioonile tellija ja arhitektiga, saavad siit alguse paljud probleemid, mis sageli päädivad ümbertegemisega või veelgi hullem kohtu teel. Praeguses keskkonnas ei saa kahjuks veel eeldada, et tellija või arhitekt oma vastutust ja otsuste mõju suudavad teadvustada. On küll häid näiteid, kuid need on väga harvad.\nEdukate projektide puhul on panustatud väga palju sellele, et kaasata ehitusprotsessist osa saama nii tellijal kui ka arhitektil. See võib tunduda viimasele kahele asjatu ja võõras, kuid tulemused on näidanud, et selline tegutsemise viis lahendab väga palju probleeme ennetavalt. Lisaks suurendab see kõikide osapoolte peremehe- ning vastutustunnet.\nEhituse efektiivsusega tegelevad ettevõtted on rakendanud näiteks 6-nädalase ettevaatavat ajagraafikut kõikide tegevuste lõikes, mis näitab selgelt mis on ees ootamas ning tingimuste muutudes on võimalik kiiremini ja sujuvamalt probleeme lahendada. Projekti osapooltega (tellija, arhitekt, projekteerija, järelevalve) saadakse kokku iganädalaselt lühikestel (maksimaalselt tunniajalised) koosolekutel, kus hoitakse kõiki võrdselt kursis objektil toimuvaga ning vajadusel töötatakse välja käitumised muutuste korral. Samuti atab see olla täpsem ehitustegevuses ja hoida projekti ajagraafikus.\nKindlasti ei toimu see muutus päevapealt. Ent, et midagi muutuks tuleb olla ise aktiivne ning harjutada projekti osapooli uue mõtteviisiga. Kui see kujuneb normaalsekt tööalaseks käitumiseks, oskavad tuleviks ehitusprojekti osapooled kaasatust ka oodata, mitte jääda vaid formaalse vastutuse ja kontrolli tasandile.\nTeemasid, mis on abiks efektiivsuse juhtimisel on palju ning kindlasti ei ole see blogipostitus ka viimane.\nEt saada teada, millised on teie ootused, millised teemad vajavad ehitusspetsiifiliselt rohkem käsitlemist, võite mulle sellest kirjutada. Olen tänulik juba kõigile nendele, kes on varasemalt blogipostituste kohta tagasisidet saatnud ja ette tänulik, kel on plaanis seda teha.


Õpilased suurele lavale aidanud õpetaja: „Kõigile tuleb anda võimalus arenguks!“ | Õhtuleht\nÕpilased suurele lavale aidanud õpetaja: „Kõigile tuleb anda võimalus arenguks!“\nSigrid Paula Pukk, 10. aprill 2018 16:48\nUSUB ÕPILASTESSE: Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi noortekoori juht Sirje Vasmann-Perend ütleb, et ta ei kannata ühtegi inimest, kes annab kergelt alla. "Mida rohkem õpilased endast väljuvad, seda õnnelikum olen mina," ütleb ta.Foto: Sigrid Paula Pukk\nLasnamäe hallide paneelmajade vahel asub pealtnäha täiesti tavaline kool, kuid ometi valmistutakse seal millekski ebatavaliseks. Tallinna Kuristiku gümnaasiumi õpilased on valmis vallutama ühte Eesti suurimat lava enda loodud muusikalavastusega.\nNoortekoori imeilusat laulu saab nautida vaid mõned sekundid, kui koorijuht Sirje selle ootamatult lõpetab: "Stopp! Täielik košmaar! Kas te saate aru, kui must see praegu oli?" Selles muusikaklassis ei lepita lihtsalt heaga – anda tuleb maksimum. Oma sihikindla ja nõudliku juhendaja eestvedamisel on noored jõudnud oma kooli aulast Nordea kontserdimajani.\nSirje Vasmann-Perend on viimased kaheksa aastat õpetanud Tallinna Kuristiku gümnaasiumis muusikat ning juhtinud noortekoori. Selle ja pere kõrvalt jõuab ta dirigeerida puhkpilliorkestrit Popsid ja olgu öeldud, et ühtki hunt Kriimsilma üheksat ametit ei tee ta poolikult.\nKui Sirje otsustas Lasnamäe kooli tööle asudes luua noortekoori, tuli kohale vaid viis huvilist. Alustati nullist, kuid nüüd esinetakse igal aastal aina suuremate kontsert-etendustega. "Terve kool ootab alati, et millega neid seekord üllatame. Nende jaoks on hämmastav, kuidas õpilased, kellelt ootaks kõige vähem lauluoskust, saavad muusikalis solisti osa," räägib Sirje.\nIgas õpilases peitub oskust ja annet\n"Kui koor laulab nagu kanakari, siis ma ei saa öelda, et laulate hästi. Ma naljalt ei pane midagi välja, mis pole kvaliteetne, pigem võtan maha. Ja nii julm olengi!" ütleb Sirje enda kohta ja selgitab, et õpilastele ei saa lihtsalt öelda, kuidas peab tegema, vaid see tuleb ka ise ette näidata. "Ma püüan leida metafoore, mis looksid neile silme ette pildi sellest halvast ja koledast. Mis täpsemalt oli halb ja kuidas seda paremaks muuta."\nSirje on kindel, et tavalise õpilase jaoks näib ta väga range ja kurjana, sest ta hindab kõrgelt punktuaalsust ja lugupidamist. Kõik ülejäänu on aga lubatud, eriti spontaansus. "Mida rohkem õpilased endast väljuvad, seda õnnelikum olen mina," räägib õpetaja. "Ma otsin need kunstihingelised varjatud talendid üles ja rakendan neid projektidesse. Kõigile tuleb anda võimalus arenguks," on õpetaja veendunud.\nAllaandjatele armu ei anta\nTuleb välja, et noortekoori siiski igaüht liikmeks ei võetagi. "Ma ei kannata ühtegi inimest, kes annab kergelt alla. Minu kooris neile kohta pole. Siin pingutab igaüks suurema eesmärgi nimel," ütleb Sirje. Samuti ei võta ta koori ka õpilast, kes tahaks ainult solisti osa. "Selle jaoks on teised koolid. Minu juures teevad kõik kõike. Isegi kui vahel peame õppima mõnda nõmedat lugu, siis tuleb tekitada kirg," räägib ta ja ütleb, et õpilased võivad teda selle eest kasvõi vihata, aga vähemalt ei ole nad ükskõiksed. "Ma lihtsalt ei luba neil seda olla."\nKuidas siis ikkagi noori köita? “Esmalt on vaja, et õpilane tuleks ja käiks tundides, teiseks, et ta hakkaks pingutama ja kolmandaks, et ta hakkaks oma piire ületama. Et teha seda tavakooli õpilastega, selleks on vaja vajutada väga õigeid nuppe,” selgitab õpetaja oma metoodikat. Veel üks oluline erinevus paljude teiste õpetajatega on see, et Sirje tundides unustatakse ära, et tema on õpetaja ja klassis on õpilased. “Meist on kujunenud väga ühtne ja lähedane kollektiiv,” tõdeb ta.\nROHKEM KUI LAULMINE: Lisaks musitseerimisene, veedavad noortekoori liikmed ühiselt aega ka koos sportides või süüa tehes.Foto: Sigrid Paula Pukk\nLisaks muusikale, tegeletakse Sirje käe all ka teiste valdkondadega. Vaheaegadel kutsub Sirje koori ja bändi kaheks-kolmeks päevaks kooli laagrisse. Siis ostetakse koos toiduained ning naise käe all õpivad noored kokkama. Noormeestele õpetab Sirje abikaasa koogi küpetamist. Harrastatakse ka sporti ning vaadatakse filme. "See ei ole ainult laulmine, see on pigem nagu eluviis," ütleb Sirje.\nKuigi Sirjel on õpetajana ranged reeglid, jagub õpilastel talle kiitust. "Ta polegi nagu õpetaja, vaid pigem keegi, kes on alati toeks ja valmis su muresid ja rõõme kuulama," ütleb Ramilä. Fredy räägib, et Sirje proovib alati positiivne olla ja motiveerida teisi. "Ta annab igas mõttes õpilastele eneseusku." Annabeli lemmikaineks ongi muusika ja seda suuresti tänu Sirjele. "Ta oskab oma tunnid põnevaks muuta ja ma teen kõik, et ei peaks muusikast puuduma."\nEtendus suurele lavale\nHiljuti lõi laineid Gustav Adolfi gümnaasiumi õpilaste nõukogude estraadikontsert Nokia kontserdimajas. Mai lõpus astuvad samas paigas üles Sirje õpilased, esitades oma muusikalist lavateost “Kuiinluse ehk kuulsuse ahelad”. Selja taga on juba neli etendust kultuurikeskuses Lindakivi.\nSirje tõdeb, et nii suurt projekti pole nad koori, näitlejate ja bändiga varem ette võtnud. Ta teab, et paljude õppetulemusedki on selle tõttu langenud. “Siis, kui tunnid lõppevad, lähevad teised koju puhkama, aga kooril ja bändil hakkavad siis alles pikad proovid. Õnneks on kool toetav ning kõik mõistavad, kui palju aitavad meie projektid isiksuse arengule ja eneseteostusele kaasa,” ütleb Sirje.\nVaata valminud etendusest ka videot:


maarja blogi: täiskasvanu relvad\nKõigepealt, üks torumeeste toruvõtja ütles mulle telefonis "prouake". Siis ei saanud, aga nüüd saadan ta küll perse.\nAga üks ammune päev me soetasime vennaga poest midagi ja ma ütlesin kassapidajale "tere" asemel "tšau".\nUnknown 10/25/2016 5:55 PM\nÜkskord küsisin asjatundjalt (supermodellide meikija New Yorgis), et miks modellid on catwalkil surmtõsised ja ühte nägu. Ta ütles, et modell ei tohi endale tähelepanu tõmmata vaid peab esitlema riideid. Vaataja ei peaks modelli üldse tähele panema vaid nägema ainult modelli seljas olevat kunsti.\nJa süstivad ennast ebakindlad inimesed :)\nMaarja 10/26/2016 9:42 AM\nMa olen sama juttu kuulnud ja saan iseenesest sellest ideest aru. Aga ma miskipärast ei teadnud, et tänapäeval veel nälginud välimusega modelle kasutatakse. Peenike inimene on peenike, aga nad nägid sellised välja, et pani tõsiselt muretsema...\nSu viimane lause - tõepoolest, see seletab asja.


Nagu eespool juba selgitatud, on sündikaatlaenutehingul omad eripärad ning sellest tulenevalt peaks klient arvestama järgmist. Ka siin kehtivad laenu osalisel või täielikul ennetähtaegsel tagastamisel erinevad tasud, sõltuvalt sellest, kui pikalt sa panka oma soovist teavitad. Seejärel makstakse laen kliendile välja. Esmalt on vaja täita laenutaotlus ja esitada see kas paberkandjal või elektrooniliselt. Korralduslepingu oluline osa on ka eelnimetatud mittesiduv pakkumine. Lühidalt võib sündikaatlaenutehingu etappe kirjeldada järgmiselt. See vähendab või ka kustutab laenuvõtja kohustuse täielikult panga eesLisaks laenukindlustusele on võimalik sõlmida ka puuduva töövõime lisakindlustus. Rahvusvaheliste laenutehingute puhul konsulteerime klienti ning aitame tal kokku panna ja koostada sündikaatlaenu rahvusvaheliseks turustamiseks vajalikke infomaterjale ja turustusstrateegiaid, kasutades selleks oma pangagrupi laia koostöövõrgustikku. Kuigi ühistranspordil on oma võlu ning Eestis on see küllaltki hästi korraldatud, siis oma auto on ikkagi oma auto. Praktikas on tavaline, et ühes sündikaatlaenulepingus on kokku sobitatud tähtajaline laen ja korduvkasutatav laenulimiit või reservkrediit. Euroopas tavatsevad pangad lähtuda eelkõige Londonis asuva Loan Market Associationi välja töötatud standardeist. Seevastu rahvusvahelise iseloomuga ning välispankade kaasamiseks korraldatav sündikaatlaenutehing peab muu hulgas silmas pidama ka teatud rahvusvaheliste regulatsioonidega loodud standardeid. Igakuise maksetähtpäeva muutmine on aga näiteks kord aastas tasuta.\nUus põlvkond peab sääma üürnikuleiba – EKFL\n. Ja kui peaks tekkima mingeid küsimusi, on Luminori pangas töötavad spetsialistid igati valmis aitama.\nRiiklik õppelaen Inglismaal | Evenor - Õpi Välismaal!\n. Tähtajalisel laenul on kindel tagastamise lõpptähtpäev, laenu väljamaksmise tähtpäev ning lepingu sõlmimisel kokkulepitud kindel laenu tagastamise graafik. Tegu pole just eriti uue tootega laenuturul, ent sellest hoolimata pole paljud inimesed laenukindlustusest kuulnud. Oma õiguslikult iseloomult on reservkrediit korduvkasutatav laenulimiit ning klient saab selle piires võtta laenu kasutusse korduvalt. Kuigi laenutingimuste arutamine võib olla juba piisavalt ebamugav, peab siiski kaaluma ka halvimaid stsenaariume. Kuigi ka Eesti õigus on hea valik, võivad finantseerijad eelistada sõlmida lepingut mõne pikaajalisema õiguspraktikaga riigi, nt Suurbritannia, Saksamaa või Skandinaavia riikide õiguse alusel. Sel moel soovivad nad kõrvaldada juriidilised riskid, mis on seotud nendele võõra riigi õiguse kohaldamisega. Kui kõik on korras, allkirjastatakse laenuleping sinu poolt valitud kontoris. Sündikaadis osalevad pangad esitavad laenuprojektid krediidikomiteedele otsustamiseks ja saavad neilt lõplikud krediidiotsused. Järgmiseks on vaja külastada notarit, kus seatakse tagatisele hüpoteek ning seejärel laen väljastatakse ehk kantakse arvele.Nordea laenukalkulaator ehk Luminor laenukalkulaatorLuminori kodulehel on kolm erinevat kalkulaatorit. Selle eesmärgi saavutamisele aitab kindlasti kaasa ka uuele brändile valitud nimi:.Taotle laenu!Lihtne nimi, millel on väga sümboolsed tähendused. Kindlasti on laenuleping ja selle põhitingimused pankadega läbiräägitavad, kuid klient peab arvestama, et mida rohkem eemaldub tehing tunnustatud standarditest, seda raskem on leida selle laenu jaoks finantseerijaid. Eesti ning rahvusvahelises panganduspraktikas on aga kõige tavapärasemaks järgmised sündikaatlaenud. Esimene osa – „lumi“ on pärit ladinakeelsest sõnast „lumen“ ja see tähendab valgust. Pangad küsivad korraldajapanga vahendusel kliendilt täiendavat informatsiooni ning alustavad projekti või kliendi krediidianalüüsi ja hindavad tehinguga seotud asjaolusid. Kuigi laenutingimuste arutamine võib olla juba piisavalt ebamugav, peab siiski kaaluma ka halvimaid stsenaariume. Seejärel valmistab korraldajapank või dokumendiagent koostöös advokaadibürooga ette tehinguga seotud juriidilise dokumentatsiooni, toimuvad läbirääkimised ning sõlmitakse kliendiga laenuleping ning muud tehinguga seotud lepingud. Kuna antud laen on küllaltki pikaajaline ja reeglina on laenusumma suur, ei saa eluasemelaenu võtta uisapäisa. Autolaenu otstarve ei ole piiratud. Kuna igale laenuliigile kehtivad just antud laenuliigile omased kulud ja tasud, ei tohi loota lihtsalt varasemale kogemusele mõne teise laenu taotlemisel. Nime teine osa „nor“ viitab aga põhjamaistele juurtele, luues ühenduse uue ettevõtte omanikega, kes on Põhjamaade pangad. Dokumentatsioon ja õigusabi. aastal liitus aga Eesti turul tugevat positsiooni omanud Nordea pank Leedu turul tugevat positsiooni omanud pangaga DNB.Mõlemad pangad olid ühtviisi tugevalt esindatud Läti turul. Ennast tasub kõigi võimalustega kurssi viia. Võrreldes tavapärase ärilaenuga on sündikaatlaenutehingul oma eripärad. Kui pank on taotluse läbi vaadanud, võetakse sinuga ühendust. Laenu osalise või täieliku ennetähtaegse tagastamise kulu sõltub suuresti sellest, millal seda teha. Sa võid seda kasutada kõigeks, milleks vaja võib minna. Lisaks laenu ettevalmistamisega seotud teenustele oleme valmis tehingujärgseks sündikaatlaenu heal tasemel administreerimiseks. – Sõiduautode ja tarbesõidukite lepingu sõlmimise tasu, min. Ühendpanga uus nimi koosneb kahest osast. Suurem ja komplitseeritum tehing nõuab paratamatult ka keerulisemat ning põhjalikumat dokumentatsiooni.. Tuleb tunnistada, et suurem osa Eestis senini antud sündikaatlaenudest on sündinud klubitehingute vormis. Kuna rahvusvaheline sündikaatlaen sarnaneb väga kapitaliturutoodetele, siis tuleb arvestada, et pangad soovivad nii läbirääkimistel kui ka dokumentatsioonis järgida rahvusvahelistele reeglitele vastavat standardit. Eluasemelaen on midagi, mida tõenäoliselt iga inimene peab ühel hetkel taotlema. Kohalike pankade osalusel toimuv Eesti-sisene sündikaatlaenutehing ei erine oluliselt tavapärasest ärilaenu taotlemise ja sellega seotud läbirääkimise protsessist. Oluliseks eripäraks võrreldes tähtajalise laenuga on see, et korduvkasutatava limiidi raames võetud laenu tagastamisel saab klient vabanenud limiidi arvel laenu uuesti kasutusse võtta. SEB meeskond pakub oma klientidele enamikku sündikaatlaenutehingu korraldamisega seotud teenuseid. Näiteks on neil tarbimislaen, mis aitab katta kõiki võimalikke kulutusi: auto ostmine, kodu remontimine, raviarvete tasumine jne. Just seetõttu on Nordea ja DNB Balti regioonis loodud ühendpangal suur tõenäosus täita oma eesmärk: saada Balti riikides klientide jaoks suurpangaks. Klient esitab korraldajapangale laenutaotluse, koos selgitatakse välja laenu taotleja finantseerimisvajadus ning toimuvad esialgsed läbirääkimised. Rahvusvahelised standardid.\nSelline kombinatsioon võimaldab ühe lepinguga pakkuda kliendile nii pikaajalist laenu kui ka majandustegevuse lühiajalise finantseerimise võimalust.\n. Kuna suurema tehingu korraldamisega on väga tihti seotud nii kliendi kui ka finantseerijate poolt ka inimesed, kes ei räägi eesti keelt, siis võib isegi Eesti-siseste tehingute puhul tihti kohata ingliskeelse dokumentatsiooni kasutamist. Kaks osa, millest on moodustatud elegantne ühendnimi, mis iseloomustab ühtlasi ka panka kui teejuhti.Iga laenulepinguga kaasnevad kulud, mida ei tohi laenu taotledes ära unustada. Tegu on kindlustusega, mis aitab ootamatuste korral maksta tagasi laenu, säästes sellega perekonda ja teisi lähedasi ootamatutest finantskohustustest


Alkolaenu blogi: 2010\nAlko laen näitab pilte\nTänasest on võimalik alkolaenutuse kodulehel vaadata fotosid jõuluvanade aktsioonist.\nFotodega saab tutvuda veebilehe rubriigis "galerii": www.alkolaenutus.ee\nTarkuseterake: Alko laen = alkolaen = alkoholi laen!:)\nPosted by Alkolaen alkolaenutus joogilaen at 9:52 AM No comments:\nAlko laen tõmbab käima\nAlko laen, alkoholi laen..kui Sa pole veel proovinud, siis ära kaua oota:) Alkolaenus suviselt magusad hinnad!\njook, joogid24, joogilaen, joogilaenud, joogitakso, alkoholi laenutus, alkoholi laenamine, laenutus, laenutamine, alkohol, alkolaenutus, alkolaen, alko laen, alkoholi laen, alkotakso, takso, alkohoolsete jookide laenutus, laen, laenud, laenukontor, pidu, klubi.\nPosted by Alkolaen alkolaenutus joogilaen at 9:36 AM No comments:\nVäike artikkel www.alkolaenutus.ee tüüpidega.)\nPosted by Alkolaen alkolaenutus joogilaen at 2:17 AM No comments:\nAlkolaenus nüüd soodushinnad\n1) Viin Mõrnaja 1L - 375.-\n2) Bacardi White rumm 1L - 475.-\n3) Bacardi Black rumm 1L - 575.-\nAlkolaen, joogilaen, alkolaenutus, alkotakso.\nPosted by Alkolaen alkolaenutus joogilaen at 12:59 AM No comments:\nNüüd alkolaenutus ka Youtubes!\njook, joogid24, joogilaen, joogilaenud, joogitakso, alkoholi laenutus, laenutus, laenutamine, alkohol, alkolaenutus, alkolaen, alkotakso, takso, alkohoolsete jookide laenutus, laen, laenud, laenukontor, pidu, klubi.\nPosted by Alkolaen alkolaenutus joogilaen at 3:50 AM No comments:\nJoogilaen, alkolaen, alkolaenutus, alkotakso\nKas olete juba külastanud uut vahvat lehekülge kust saab õhtuti ja öösel jooke? Portaal www.alkolaenutus.ee on Eestis tegutsenud juba 2010 aasta algusest. Portaali eesmärk on pakkuda uudset joogilaenu teenust. Alkolaenutus ongi tegelikult virtuaalne laenukontor.\nSisuliselt tähendab see seda, et iga päev ajavahemikus kell 22.00 kuni 07.00 on võimalik alkolaenutuse käest laenata jooke, neid siis nii alkohoolseid kui ka alkoholivabasid. Erinevad laenupaketid on kõikidele tutvumiseks kättesaadavad.\nLaenuvõtja ja alkolaenu vahel sõlmitakse laenuleping ja kõik on seaduslik.\nAitähh tähelepanu eest ja meeldivat proovimist:)\nPosted by Alkolaen alkolaenutus joogilaen at 4:54 AM No comments:\nVäike artikkel www.alkolaenutus.ee tüüpidega.) ht...


Odav naine ja tema dolce vita - Elu - 2020\nMu sõber Olga eriti ei armasta. Mitte meeste, vaid inimeste, sõprade ja tuttavate poolest. Jah, nad suhtlevad või teesklevad koos temaga, kuid keegi ei taha teda lähedale jõuda, palju vähem jagada midagi isiklikku.\nFakt on see, et Olya on odavate naiste tüüpiline esindaja. Ei, mitte need, kes teevad telefoni marki või rõivaste brändi elu tähenduseks (kuigi see juhtub). Olya on just see odav asi, mis kannab oma kreedot läbi elu, selle üle uhke ja iseenesestmõistmise tunne.\nOlya pärineb Irkutski piirkonnas asuvast väikestest külaosadest ja see on ilmselt tema kõige olulisem saladus. Tüdruk hoiab teda seitsme pitseri taga (eriti meestelt) ja püüab kogu oma võimalusega vastata eduka emakeelse moskovitase staatusele. Loomulikult on selle saavutamiseks vaja palju rahalisi vahendeid, mida Olya kahjuks ei ole. Seetõttu on tema kogu elu pidev laenude, laenude ja laenude voog. Ta võtab ühe, mis kustutab ja võtab kolmanda koha. Ja nii pidevalt.\nLoomulikult ei ole Olga mingisugune loll simpleton, kes pole midagi valmis. Ta teab tema väärtust ja täidab teda üha enam. Odav kohv, teise klassi restoranid, vein, mille väärtus on vähem kui 10 tuhat, hõbe ehted ja rõivad ning massiturg, see lihtsalt ei aktsepteeri. See on kõik - mitte tema tase, sest Olya väärib rohkem, periood.\nNoh, umbes tootemarkide, iPhonide, logode ja nende kujuteldava rikkuse demonstreerimise kohta, olen üldiselt vaikne. Olini Instagrami lehekülg on täis pilte kallitest esemetest ja luksuslikust ümbrusest. Kuigi tegelikkuses on Olya juba kolmandat aastat pildistanud surnud kahe magamistoaga korterit Vykhinos, ja kõik, mis fotol on, on saatja, rekvisiidid ja midagi enamat.\nTeine silmapaistev juhtum, mis kogu oma hiilguses näitas Oli odavust, juhtus just nagu kuu aega tagasi. Tüdrukul oli tõsine hambavalu ja nii palju, et uriini ei olnud palju. Hambaarstile minek ja küsimuse hinna väljaselgitamine tõi Olya üles analginumile ja peekonitükkidele ning hakkas ise hoolimatut hamba ravima. Ei, tal oli raha ja ta sai kergesti kasutada hambaarsti teenuseid. Just sel ajal oli Olya plaanis osta uue brändi koti, mis maksis täpselt sama, mis terve hambaga. Ja mida sa arvad valides lolliks? Bingo, muidugi kott!\nOlino suhtumine meestesse on lihtsalt tapmine - nad on tema jaoks ainult rahakott või krediitkaart. Alustades kohtumist teise härrasmeesega, kogub ta kõigepealt pisut mööda kogu teda puudutava teabe, arvutab tulud ja kulud ning alles siis, kui kandidaat talle sobib, hakkab ta lollima.\nKõige enam elab Olya elus odavat müüa. Aga tead, mulle tundub, et see on juba nii odav ja kunstlik, et tema hirm on lihtsalt alusetu.\nVaadake videot: Letter from an Unknown Woman 1948, Director: Max Ophüls Multi Subs (Juuni 2020).\nCopyright 2020 \_ none \_ Naine odav ja tema uhke "dolce vita"


lugemishoiatus | Lugemissoovituse blog\nPosts Tagged ‘lugemishoiatus’\nLugemishoiatus – E. L. James ”Viiskümmend halli varjundit”\nPosted by sulepuru in 2014, James, E. L., Tõnissoo, Ülli.\tTagged: ajaviitekirjandus, kirjanduslaadne toode, lugemishoiatus.\tLisa kommentaar\nLeidsin FB sõprade abiga oi kui hea kirjatüki sellise lingi alt. Blogija nõusolekul avaldan valikuliselt mõned katkendid.\nBlogija sf alustab juba oma arvamuse kirjutamise eellugu väga humoorikalt:\n“Küll on joomine hirmus asi.\nÜhel kenal suvelõpuõhtul sõprade-kolleegidega väljas istudes läks jutt pornomenuki “Viiskümmend halli varjundit” peale. Keegi seda oopust lugenud polnud, aga kõik võtsid muidugi agaralt sõna. Kasutades alatult ära asjaolu, et minu vastupanuvõime oli pärast teatava koguse veini tarbimist mõnevõrra nõrgenenud, hakkas seltskond agiteerima, et tuleks lugeda. Noh, ja mina muidugi suure suuga lubama, et loen läbi ja kirjutan ülevaate.”\n… Ma olin valmistunud halvimaks. Aga tõtt öelda suutis see mind mõnevõrra üllatada. Sest see oli veel hullem.\n… pidin lugemise katkestama ning kuna enda sulg on nõder, laenama kohase tsitaadi Eduard Bornhöhelt: “Ma minestasin seda lugedes kolm korda ära, läksin siis peast hulluks ja lasksin ennast kaks nädalat arstida, enne kui mõistus nii kaugele selgis, et edasi võisin lugeda.”\n… Resümee lühidalt: kohutav (ma mõtlen: KOHUTAV) saast. Leebemalt väljenduda ei ole kahjuks võimalik.\nSee ei olnud BDSM. See ei olnud romantika. See ei olnud erootika. See oli täiesti kirjeldamatu küündimatusega kirja pandud lugu sellest, kuidas haiglaselt kontrolliv, domineeriv ja manipuleeriv tõbras kasutab ära harukordselt naiivset ning vaimselt ja emotsionaalselt ebaküpset idiooti, kes kujutab ette, et neil on suhe ning suures hirmus hülgamise ees lepib absoluutselt kõigega (mida paljud naised muidugi ka reaalsuses teevad, aga see ei tähenda, et niisugustel alustel põhinevaid suhteid normaalseteks tuleks pidada).”\nSoovitav on ka blogi juurde kuuluvad kommentaarid läbi lugeda, sest sealt leiab veel ühe lingi teiselegi arvustusele.\nMa ise “varjundeid” lugeda üldse ei kavatsenud juba meedia promotutvustuse tõttu, mis sai küll ausalt läbi loetud ja sellest piisas. Tutvustuses oli reklaamiks toodud pikem tsitaat, kus mainiti helesinist sinist rinnahoidjat jt. samalaadseid mõttetusi, mida blogija sf toob oma arvustuses samuti keelekasutuse koledaiks näiteiks. Nagu selgub, pole ingliskeelse originaali keel ka sugugi parem.\nEsta ja Janika lugemisblogis Kohustuslikult vabatahtlik kirjandus on kirja pandud järgmised mõtted:\n“Ärge laske end välimusel petta! Kuigi “Fifty Shades of Grey” näeb välja nagu kirjandusteos (kaaned, leheküljed, paberist, müüakse raamatupoes), on see sama palju kirjandus kui Grossi viiner on lihatoode või Kaubamaja “Hooaeg” ajakirjandusteos. Nii et kirjanduselaadne toode. Ometigi on see ükskõik, sest selle funktsioon pole kirjandusega nagunii seotud. “Fifty Shades of Grey” on pannud mõned inimesed rohkem seksima ja teinud E. L. Jamesist eriti rikka proua. Abiks seegi. Pikemalt kirjutasin http://lugemine.blogspot.com/2012/12/el-james-fifty-shades-of-grey.html.\nMaterdada “Fifty Shades of Grey’d” on sama mõttetu kui süüdistada Justin Bieberit vaimuvaeguses või puudulikus sõnaseadmisoskuses. Kumbki ei pretendeeri ju ometi millelegi tõsiselt võetavale (või olen ma millestki valesti aru saanud?). Ainult vaimust vaene asub “Twilighti” sadomaso võtmes kirjutatud fan fictionit lugema samade ootustega, mida ta esitab Sebaldile või Tolstoile. Kuigi tuleb tõdeda, et “Fifty Shades of Grey” on lugemiselamusena tõesti parasjagu piinarikas ka halvimaks valmistunule (lugesin inglise keeles, vaevalt siin tõlge eesti keelde midagi päästis). Alates mingist hetkest näib autor olevat kasutanud kleebi-lõika tehnikat, muutes vaid peategelaste vallatlemise aegruumi, üldine stsenaarium ja kasutatud kõnekujundid on kogu aeg samad. Naljakas, et üks fantaasia, mida (veidi matsakas) autor kirjutades välja elas, seisnes selles, et mees käskis naisel enne vallatlemist alati korralikult kõht täis süüa. Mõistan täiesti, ka minu unistuste maailmas võin ma nii palju süüa, kui jaksan, ilma et tervis ja väljanägemine seetõttu kannataksid. Mis sadomaso aspekti puudutab, siis valmistas seegi pettumuse, sest kuulujutud lubasid palju enamat kui paari kelmikat istmikulaksu. Mis siis ikka. Suurema osa raamatust (sest näpud tõrkusid, kui tahtsin seda teoseks nimetada) lugesin teel Kuressaarest Tallinna. Alternatiiv olnuks magada. Selles valguses oli okei ajaviide, sest magama ma igatahes ei jäänud.\nMinu arvates on “Fifty Shades of Grey” lugemisega natuke nagu McDonaldsis käimisega – kui dieet ainult sellega ei piirdu, on see andestatav, aga kui juba teine ja kolmas osa/Big Mac ära ahmida, võiks natuke aru pidada. Kui raamatu lugemine kedagi rohkem seksima innustas, on see oma ülesande igatahes täitnud ja rohkemgi veel ning enamat oleks EL Jamesist palju tahetud”\nKirjanik Kaur Kender kirjutab raamatust nn. konksuga arvamuse, milles avaldab mõtte, et raamat muudab rahvusliku seksi (mida iganes ta küll selle all silmas peab??) paremaks. Või on ka Kenderit tappa-andmise ähvardusel seda kirjutama sunnitud, nagu blogija sf arvab Priit Hõbemäe artikli kohta.\nSuhteliselt palju üht-koma-teist lugenud arrogantse inimesena otsustasin ülaltoodud kuulujuttude alusel end sellest oopusest siiski võimalikult kaugemale hoida. Hea lugeja, tee ka sina seda. Huvitav, huvitav, kas nüüd järgneb kunagine Langi Cartlandi-efekt ja nõudlus raamatulaadse toote järgi kasvab veel enam :)\nPosted by sulepuru in 2009, Aimre, Keith, Laidla, Siiri, Sepp, Adena, Tõnissoo, Ülli, Väester, Saale.\tTagged: lugemishoiatus, maavallast, naistekad.\t2 kommentaari\nPosted by linnarmtk in 2007, Lembe, Milvi, Tõnissoo, Ülli.\tTagged: lugemishoiatus, maavallast, naistekad.\t1 kommentaar\nRaili Sule “Armastades kodutut”\nPosted by linnarmtk in 2007, Sule, Raili, Tõnissoo, Ülli.\tTagged: asotsiaalid, lugemishoiatus, maavallast, naistekad.\tLisa kommentaar\nSule, Raili – Armastades kodutut [romaan] – Ersen, 2006, 181 lk.\nEesti proosadebütant Raili Sule on toonud lugejate ette proosateksti (romaani???) „Armastades kodutut”. Ajendatuna professionaalsest kirjandushuvist algupärandite vastu lugesin selle läbi. Loetu põhjal sõnastasin pealkirja ümber „Armastades joodikut ehk asotsiaalide argipäev Barbara Cartlandi moodi” Ja see ongi kõik, mida tahan selle raamatu kohta ütelda + mõned illustreerivad stiilinäited alljärgnevalt:\nLk.33 Ehkki mehed olid purjus ja ei valinud eriti sõnu, võisin siiski üldjoontes öelda, et seltskond oli küllalt lahe.\nLk.63 Viljandist ostsin ma tordi, võileivamaterjali ja meestele lohutuseks viina (mutt oligi oma rahakotirauad üsna lahkesti lahti teinud, eeldades muidugi, et ma kasutan pikaks reisiks ühistransporti)\nLk.77 Minu suhted vanematega olid olnud keerulised juba teismelisest peale. Mu isa (kuigi mu sõnavaras sellisel sõnal iialgi kohta polnud – ikka vanamees või känd vms) näitas end tol ajal eriti negatiivsest küljest….Minu parimaid sõbrannasid Kätlinit ja Inget ei sallinud ta silmaotsaski,\nLk.81 peategelane iseloomustab nendesamade sõbrannade kodu ja ennast nii: …päev algas seal tavaliselt juba varavalges liitrise salaviina muretsemisega…ehk pisut alatu küll, aga üks mu vähestest allesjäänud rõõmudest oli võõraste ja poolpurjus meeste ärakasutamine.\nLk.34 „Rainer, kallis! Ma lähen vaid selleks, et jälle tulla! Ma ei jäta sind kunagi maha, ma luban seda!” Märkasin tema helesinistes silmades pisaraid, haarasin ta kõhna keha oma käte vahele ja tundsin, kuidas poisi kuumavad huuled otsisid mu suud\nLk.46 „Kurat, seda tüüpi küll siia töllerdama vaja ei olnud! Ah pohhui, muliseb siis muliseb, küll ma Taneli paika panen…”\nMärkus: mõlemad viimased laused on erinevad stiilinäited peategelase suust – ilmne ebakõla keelekasutamises karakteri kujutamisel.\nRaili Sule paigutaksin ühte ritta järgmiste autoritega: Lii Tanner (kirjutab sarnases stiilis prostituutide elust), Milvi Lembe („Neliteist valget liiliat”), Keith Aimre („Ilus Babyss”), Elme Väljaste oma arvukate naisteromaanidega.\nImestama pani, miks kirjastus „Ersen”, kelle leivanumbriks on ikka olnud vahel üsnagi keskmise tasemega tõlkekirjandus, sellist raamatut võttis avaldada. Kas lootuses, et asotsiaalid hakkavad seda lugema ja koos Barbara Cartlandi fännidega laenavad hoolega raamatukogust ning tiksutavad Raili Sule autoritasule laenutussente juurde, et see ei peaks enam netis kergeusklikke ja heasüdamlikke kaaskodanike „pommima” . Ja kanäe imekest – kõik meie raamatukogu eksemplarid ongi kenasti ringluses! Tuleb tõdeda, et „Ersen” ei pannudki puusse.\nHuvitav lisainfo autori kohta, kust selgub, et materjali on kirjutaja ammutanud oma elust ja seiklustest.\nVt. ja loe http://www.toeta.ee/abi.php?fresh=1&poor=106


Kompost - must kuld teie aiamulla jaoks - hädavajalikud majapidamistarbed ja -seadmedLoe Edasi\nPõhiline hädavajalikud majapidamistarbed ja -seadmed Kompost - must kuld teie aiamulla jaoks\nKompost - must kuld teie aiamulla jaoks\nKompost on orgaaniliste ainete postitaja. See on orgaanilise aine lagunemise lõppsaadus. See võib olla ükskõik milline orgaaniline aine, mille hulka kuuluvad aiajäätmed, köögijäägid, lehed, murulõiked, õled ja isegi sõnnik.\nKompost ei oma eriti olulisi toitaineid (NPK) ja seda peetakse pigem mullaomaduste parandajaks kui väetiseks, kuid see loob parema pinnase ja muudab toitained taimedele paremini kättesaadavaks.\nMida komposti teeb\nVõimalused, kuidas kompost muudab väärtusliku mullamuudatuse:\nVõib parandada mulla struktuuri.\nAbi mullas vajalikus mikroobide aktiivsuses.\nMeelitab kasulikke putukaid, näiteks vihmausse.\nVõib maha suruda mitu mullas sündinud haigust.\nHoiab oma toitaineid orgaanilises või aeglase vabanemisega vormis, võimaldades saadavust kogu kasvuperioodil.\nSelleks ajaks, kui komposti küpsetusprotsess on lõpule jõudnud, ei tohiks umbrohuseemned, seente spoorid ja muud soovimatud elemendid, mis võisid teie komposti prügikasti minna, enam elujõulised. Valmis kompost näeb välja nagu rikas muld. See on tume ja murene, mullase lõhnaga.\nKuigi kompostimismeetodeid on palju ja prügikastide stiile on palju, pole parimat meetodit. Oluline on meeles pidada, et te ei saa kunagi oma mulda liiga palju komposti lisada.\nEnda komposti valmistamiseks on kaks peamist lähenemisviisi: aktiivne ja passiivne:\nPassiivne kompostimine on kool "Kompost juhtub". Teil on vaja ainult kuhjata orgaaniline aine ja oodata. Täielikuks lagunemiseks võib kuluda mõni aasta, kuid lõpuks siiski. Kuid see ei pruugi kunagi kuumeneda piisavalt, et umbrohuseemned ja spoorid ära tappa.\nAktiivne kompostimine nõuab erinevat pingutust. Tõeliselt aktiivne kompostimine hõlmab kompostihunnikusse lisatavate kihtide täpsustamist ja regulaarset keeramist. Midagi sellist:\nTehke hunnik või kasutage prügikasti, mis on vähemalt 3 jalga 3 jalga.\nAlustage 3–6-tollise pruuni materjali kihiga (hein, õled, kuivad lehed ...)\nLisage pruuni kihi peale 9–18-tolline kiht rohelist materjali (taimsed prahid, köögijäägid, murulõiked ...)\nVesi, kuni hunnik on niiske.\nKorda kihte, kuni tihendatud vaia kõrgus on vähemalt 3 jalga. Kui see on väiksem kui 3 jalga, ei kuumene see.\nKeerake vaia iga paari nädala tagant, et see oleks ühtlaselt segunenud.\nKui hunnik on saavutanud täissuuruse, katke see kattega, et toitained ei pestaks ega saaks liiga märjaks.\nKui see on pude ja meenutab rohkem mulda kui prahti, on aeg sõeluda välja suured tükid, mis pole veel lagunenud, ja hakata oma komposti kasutama.\nKorda. Ideaalis on teil mitu kompostihunnikut korraga minna. Üks, mis on kasutamiseks valmis, 1 on täis ja lagunemisprotsessis ning lõpuks 1, millele te veel lisate. Selle saavutab fotol olev 3 prügikasti süsteem.\nNagu looduseski, on ka muutujaid palju, nii et täiuslikku kompostimismeetodit pole. Kolm osa rohelist kuni 1 osa pruunist on hea rusikareegel, mida järgida. Kui olete aga "las see mädaneb" komposter, saate ikkagi hea komposti.\nMis võib minna komposti\nMis tahes tüüpi orgaanilised materjalid, mida ei ole töödeldud herbitsiidide ega pestitsiididega. Mõned levinumad materjalid on järgmised:\nRoheline materjal (N) - kohvipaks, aiakujundus ja pügamine, rohutükid, juuksed, köögijäägid, mädanenud sõnnik, merevetikad, teelehed.\nPruun materjal (C) - papp, maisitõlvikud ja -varred, lehed, ajaleht ja hakitud paber, männiokkad, saepuru, õled või hein, puutuhk.\nJa munakoored, mis pole ei rohelised ega pruunid, kuid lisavad segule siiski natuke kaltsiumi\nMida hoida oma kompost väljas\nEhkki on soovitatav hoida umbrohud, eriti mitmeaastased umbrohud, pestitsiididega töödeldud materjal ja haiged taimed oma kompostikast välja, on peaaegu iga teine taimse materjali vorm aus mäng.\nMuud välditavad materjalid on luud, liha- ja kalajäägid, lemmikloomasõnnik.\nMida otsida, kui ostate komposti\nKomposti saate osta koti või veoki kaupa. Mõlemal juhul on hea teada allikat.\nKottkompost: Kotiga komposti probleem on see, et sa ei tea tegelikult, mida sa saad, kuni ta koju tuuakse ja kott avatakse. Mitu korda koti järgi kompostitakse kompostitud sõnnikut, mis on tavaliselt korras. Ohutu külje jaoks otsige sildilt sõna "orgaaniline". See annaks teatud garantii, et kasutatavad koostisosad poleks saastunud või midagi, mida te oma aeda ei tahaks, näiteks kanalisatsioon, raskmetallid või pestitsiidid.\nPuistekompost: see on kindlasti odavaim viis komposti ostmiseks. Sama oluline on enne koju jõudmist vaadata, mida saate. Ärge kartke küsida, mida nad kasutavad oma komposti valmistamiseks ja kas see on mahe.\nSoovitan kindlasti enne tellimist komposti üle vaadata. See peaks lõhnama värskelt ja mullaselt ning mitte olema nii märg, et see peotäis pigistades tilgub. Ideaalis on see endiselt soe, nii et teate, et see on värskelt valmistatud.\nKuidas kasutada komposti\nKomposti saab oma aedadesse igal ajal lisada, kas siis mulda muuta või kasutada väljakujunenud taimede multši või pealispinnana. Saate selle lisada vahetult enne istutamise aega või muuta sügisel oma peenraid ja lasta loomulikul külmumis- ja sulamisprotsessil seda peenrasse viia.\nKui palju komposti teie pinnas vajab, sõltub mulla kvaliteedist. Mida rohkem lisate, seda paremaks teie muld muutub. Komposti lisamisega on tõesti raske valesti minna, kuid see pole ühekordne parandus. Peate oma voodikohta igal aastal muutma, mistõttu aednikud ütlevad alati, et komposti pole kunagi piisavalt.\nEelmine ArtikkelIirisepuurijate tuvastamine ja kontrollimine\nJärgmine Artikkel5 värvipliiatsi eemaldajat, mis teil juba kodus on\nKompost on orgaaniliste ainete postitaja. See on orgaanilise aine lagunemise lõppsaadus. See võib olla ükskõik milline orgaaniline aine, mille hulka kuuluvad aiajäätmed, köögijäägid, lehed, murulõiked, õled ja isegi sõnnik. Kompost ei oma eriti olulisi toitaineid (NPK) ja seda peetakse pigem mullaomaduste parandajaks kui väetiseks, kuid see loob parema pinnase ja muudab toitained taimedele paremini kättesaadavaks. Mida komposti © Copyright 2019


1366x768 Tapeet kassid. Maine coon: tapeet tasuta sülearvuti 7300182\n1366x768 Tapeet kassid, Maine coon: Pildid tasuta lae alla sülearvuti. 1366x768: Täisresolutsioon tapeet. 7300182\nTasuta tapeet Lae alla sülearvuti - 1366x768 1366 * 768, 1366 - 768, 1366/768 Tasuta tapeet loomad. Kassipoeg tapeet ekraanil.\nKassipojad on lõbusa, lõbus, lõbus ja mänguline lemmikloomad. Kassid tuleb registrisse ravimid. Loomade kaasas inimese paljude aastatuhandete. Tapeet 7300182: Loomastiku jumalanna põllud ja metsad. Loomad elavad Maal sadu miljoneid aastaid. Kassipojad on meeliülendav, üllatus ja rahustab. Lemmikloomad päästa meid depressioon. Meditsiini võimalusi imekaunis kassid on tuntud juba ammustest aegadest. Üks populaarsemaid Kassitõud. Planeet loomad - Taustaga loomad. Kassipoeg taustaga.\n1366x768 - Maine coon: Lae alla tasuta taustapildid - Full HD taustaga originaal.\nKassipojad on tõeline vitamiini rõõmu. Hämmastav kass on romantiline osa koduse elu, ja ta on alati käsitleda kui pereliige. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 7300182: Purring ilus kass laseb teil lõõgastuda, parandab närvisüsteemi, leevendab pingeid, depressiooni ja kõrvaldada stressi.


Jalgpalli MM 2018 - Page 3\nNiceSk1ll3r on 26.06.18 23:44\nAustraalia 0-2 Peruu\nTaani 0-0 Prantsusmaa\nIsland 1-2 Horvaatia\nNigeeria 1-2 Argentiina\nMehhiko 17:00 Rootsi\nLõuna Korea 17:00 Saksamaa\nŠveits 21:00 Costa Rica\nSerbia 21:00 Brasiilia\nNiceSk1ll3r on 28.06.18 9:43\nMehhiko 0-3 Rootsi\nLõuna Korea 2-0 Saksamaa\nŠveits 2-2 Costa Rica\nSerbia 0-2 Brasiilia\nSenegal 17:00 Colombia\nJaapan 17:00 Poola\nPanama 21:00 Tuneesia\nInglismaa 21:00 Belgia\nflammable on 29.06.18 22:16\nThank god ,et Argnetiina ärkas ülesse.\nKuigi nende mängustiil pole just parim.\nTonight on 29.06.18 23:13\nHomme algavad kaheksandikfinaalid, esimestena mängivad:\nPrantsusmaa vs Argentina\nSiit peaksid Prantsusmaa ja Uruguay oma ära võtma, isiklikult sooviksin aga näha Portugal vs Argentina veerandfinaali.\nNiceSk1ll3r on 30.06.18 15:24\nPortugal ja Argentiina vastamisi oleks päris naiss. Time to settle it once and for all.\nTonight on 30.06.18 23:15\nTänased mängud olid mõlemad ülipõnevad, loodetavasti see trend jätkub. Messi ja Ronaldo pidid paraku mõlemad koju sõitma, mis jätab Neymarile pisikese võimalise Balon d'Oriks.\nHorvaatia vs Taani\nIsiklikult arvan, et Horvaatia võit on 100% kindel. Hispaania vs Venemaa on aga üpris huvitav, loomulikult on Hispaania tugevam, kuid näidatud on ebastabiilset mängu. Arvan, et Venemaal on pisike võimalus võiduks olemas, kuid Hispaania peaks ikkagi oma ära võtma (2-1).\nTonight on 02.07.18 0:03\nNonii, Hispaania langes. Mõneti oodatult, mõneti mitte, kuid tuleb tunnistada, et mängust puudus otsustavus. Iniesta oli ainus, kes järjest ohtlikke olukordi tekitas. Ei ole hispaanlastel enam Torrese ega David Villa taolisi mehi, kelle peale võib ründes alati loota. See mäng oleks tulnud aga kotti pista, Venemaa oli niivõrd haavatav, kuid enda uimerdamisega rikuti üpris kerge tee finaali ära.\nTäna õhtul mängivad:\nBrasiilia peaks siit napi võidu ära võtma, samas võib Marcelo jätta mehhiklastele võimaluse teravateks vasturünnakuteks ning kui Mehhikol õnnestub minna poolajale 1-0 eduseisus, siis on kõik võimalik.\nEi näe kahjuks Jaapanil erilisi võimalusi, individuaalselt on belglased niivõrd paremad.\nTonight on 03.07.18 0:12\nBrasiilia ja Belgia said edasi, kes kergemalt ning kes läbi kobina.\n"Punktid kukuvad" - @Robin\nKerge vaade bracketile:\nLoogika nagu ütleks, et maailmameister tuleb vasakult poolt... aga see MM on olnud kõike muud kui loogiline, seega ma tõesti ei imesta, kui keegi paremalt selle endale krabab.\nTäna tõmmatakse kaheksandikfinaalidele joon alla, mängivad:\nTonight on 04.07.18 1:20\nNonii, nüüd on tulekul kaks jalgpallivaba päeva. Veider. Kuidas seni MMiga rahul olete?\nTõelisteks üllatusteks on Venemaa ja Rootsi.\nKoke#6 on 04.07.18 13:07\nHispaania langes kahjuks välja ja Koke eksis penaltiga Arvan, et Brasiilia võidab ära selle\nPilvik on 04.07.18 19:40\nEilne Kolumbia ja Inglismaa mäng oli ikka räme kobin, mis kuradi mäng see veel oli?!?! :D\nJa muidugi Šveitsi mäng Rootsi vastu, mis tegi kohe kurvaks.\nTonight on 04.07.18 22:33\nKellelgi betida ka plaanis? Ise panen ainult Brasiilia võidu peale, üpris kahtlased mängud tulekul.\nJaneli on 05.07.18 21:57\nOotan huviga Venemaa mängu!\nRobin on 06.07.18 18:11\nTonight on 07.07.18 0:10\nPrantsusmaale kindel võit ja koht poolfinaalis.\nBrasiilia ja Belgia mäng oli korralik ikka. Belgia lendas väga hea taktikaga peale, eriti jäid silma Hazard ja De Bruyne. Ise ei uskunud Belgia koondisesse, kuid suutsid teha väga korraliku esituse. Sellele aitasid muidugi kaasa ka Brasiilia võimaluste raiskamised ning väga nõrk keskväli.\nKoke#6 on 07.07.18 17:02\nCoutinholt uskumatud eksimused\nTonight on 07.07.18 19:06\nUskumatu, aga tõsi: Inglismaa on poolfinaalis. Vastamisi minnakse Venemaa ja Horvaatia vahelise mängu võitjaga, seega on neil hea võimalus finaali pääseda.\nSterlingult (taaskord) väga lahja esitus, loodetavasti ta poolfinaalis põhikoosseisu ei kuulu.\nKoke#6 on 07.07.18 22:55\nVenemaa on head sisu näidanud, lisaaeg tulekul\nRobin on 07.07.18 23:19\nTake my energy Horvaatia\nTonight on 08.07.18 14:50\nVenemaalt uskumatu mäng ning staadionil oli korralik möll. Näitab taaskord, et jalgpall on meeskonnamäng, kus on hea tiimitööga võimalik kaugele jõuda.\nMM hakkab vaikselt läbi saama. Kolm tõsist mängu ning üks lohutusmäng (pronksimäng) veel ning ongi kõik.\nPrantsusmaa vs Belgia (10. juuli 21:00)\nHorvaatia vs Inglismaa (11. juuli 21:00)\nMõlemad on üpris võrdsed mängud, kuid esimene poolfinaal on taseme poolest tugevam.\nTonight on 11.07.18 0:28\nEsimene finalist on selgunud ja selleks on Prantsusmaa. Kuidas mänguga rahule jäite?\nflammable on 11.07.18 13:29\n@Tonight kirjutas: Esimene finalist on selgunud ja selleks on Prantsusmaa. Kuidas mänguga rahule jäite?\nMäng oli iseenesest väga hea, natuke jäi vaiksemaks ,siis kui Prantsusmaa lõi 1:0 ära ja Belgia tõmbus rohkem kaitsesse. Kuid ei saa öelda ,et Belgial ei oleks olnud võimalusi.\nMõlemad väravavahid olid tublid tegijad .\nTonight on 11.07.18 20:30\nTäna siis teine poolfinaal (Horvaatia vs Inglismaa). Ise hoian Inglismaale pöialt, loodetavasti tuleb vägev mäng.\nTonight on 13.07.18 13:35\nKõigest kaks mängu on jäänud, millest oluline on tegelikult ainult üks (finaal).\nMaailmameistriks tuleb siis kas Prantsusmaa või Horvaatia.\nHeroes on 13.07.18 13:57\nMa loodan, et Prantsusmaa võidab


Horse Lülisamba haigused - Tips for you - Tipsed.Com\nHobused on kalduvus mitu seljaaju tingimustes, mõned rohkem kurnav kui teised.Üldine, seljaaju tingimustes hobuseid ei tooda sama katastroofilised tulemused, mis esinevad inimestel, näiteks halvatus.Kuigi ühine seljaaju tingimused võivad mõjutada hobuse kõnnak, enamik ei kahjusta normaalseid funktsioone tõsise kraadi.Muidugi, nagu iga teine haigus, seljaaju tingimused on põhjust muretsemiseks, ja taseme languse ja / või ebamugavustunne võib sõltuda haiguse ja üksikute hobune.\nOn mitmeid tingimusi, mis võivad mõjutada selg, kuid kõige näidata ühised tunnused, mis näitavad, seljaaju haigus või väärareng.Need sümptomid on kaelavalu, valu, jäikus ja ebamugav kõnnak või poos.Nõrkus, lihaste värinad ja raskusi tõuseb võib näidata selle raskusastme seljaaju haigus.\nlordosis tuntakse ka Nõgus.See esineb tavaliselt vanemad hobused, kuigi see võib olla varane algus.See arendab kaotuse tõttu lihastoonust ja lõtvunud pehme kude.Kuigi lordosis annab hobuse Nõg\nus välimus, see ei ole üldjuhul mõjutada hobuse võime normaalselt (vt Resources).\nEmakakaela selgroo väärarengu\nemakakaela selgroolüli väärareng iseloomustab vigase seljaaju.See võib mõjutada ühegi hobuse igas eas või tõug.Sümptomiteks on lihaskrambid, nahakahjustused ja võimetus koordineerida lihaste liikumist.Põhjuseks emakakaela selgroolüli väärareng on ebakindel.Ravi hõlmab medikamentoosne ravi ja kirurgia.\nHobuste ainuraksete Myeloencephalitis\nhobuste protozoal myeloencephalitis kahjustused moodustavad seljaajju ja ajutüve.Seda põhjustab sporocysts mis esinevad fekaalid opossumid.Hobused võivad neelata sporocysts oma feed.Sümptomiteks on lihaste kadu, neelamisraskused, koordinatsiooni puudumine, nõrkus, pea kallutada ja pahandust.Tingimus on diagnoositud vere kaudu ja seljaaju vedelikku testid.Ravi nõuab ulatuslikku medikamentoosset ravi.\nOsteoartroos on degeneratiivne liigesehaigus, mis võib viia lonkamine.Kuigi see on vähem levinud selg viletsusse osteoartriit võib raskendada hobune taluda koormust.Sümptomiteks on valu, jäikus ja turse kahjustatud liigeseid.See mõjutab hobuse võime kõndida, joosta, traavi ja regulaarselt tegevusi.Ravi hõlmab valu juhtimise ja võimalusel operatsiooni (vt Resources).\nVoblerid sündroom on tegelikult üldmõistet mitmed tingimused, mis võivad mõjutada seljaaju.Üks vorm wobblers sündroomi tuntakse emakakaela selgroolüli stenografist tic müelopaatiat.Tingimuseks on põhjustatud kokkusurumine seljaaju ning iseloomustab ebanormaalne kõnnak.Operatsioon võib olla võimalus parandada seisukorras (vt Resources).\nRecoveryEQ.com: Horse Artriit\nPõllumajandusministeerium Food and Rural Affairs:Wobbler


Kuusikutest riigimetsas: eesmärk pole iga hinna eest raiuda, vaid teha seda targalt - Maaleht\nMetsandus 1. juuni 2017\nKui kuusikute raie riigimetsas seitsmeks aastaks peatada, nagu pani ette Toomas Frey, saaksime viljakatel muldadel kasvavatelt kuusikutelt peagi vaid küttehaket.\nVeiko Eltermann RMK metsakorralduse osakonna juhataja\nKui lähemal aastatel kuusikuid ei raiutaks, läheks suur hulk praegu veel väärt puitu lihtsalt raisku. Põhja-Eesti Metsaühistu\nKuuse raievanuse alandamine ei too kaasa raiemahu suurendamist riigimetsas, vaid annab võimaluse metsi viljakates kasvukohtades arukamalt majandada. Ükski mõistlik omanik ei raiu metsa maha kohe, kui vanus lubab, vaid ikka siis, kui selleks on parim aeg. Seda talupojatarkust kinnitab ka fakt, et vanade metsade osakaal riigimetsas mitte ei kahane, vaid kasvab.\nVanade kuusikute osakaal kasvab\nRMK hoole alla usaldatud metsamaa pindala on 982 000 hektarit. Kõige rohkem ehk 42% kasvab seal männikuid, järgnevad kaasikud 30% ja kuusikud 21%-ga. Kuusikute pindala on 202 600 hektarit.\nRange kaitse all on neist kuusikutest 17%. Seal mingit majandustegevust ei toimu. Ülejäänud kuusikud on majandatavad, ent 6% puhul kehtivad selleks täiendavad piirangud. Jätame kõrvale rangelt kaitstavad metsad ja vaatame lähemalt, missugused need majandatavad RMK kuusikud on.\nKuusikute uuendusraie arvestuses olnud metsamaa pindala oli 2016. aastal 153 000 ha. See number on 202 600 hektarist väiksem seetõttu, et uuendusraie arvestus tehakse aasta ette ja metsamaa pindala oligi siis väiksem (maareform toob RMK-le maad juurde). Teiseks ei kaasata uuendusraie arvestusse kaitsealade majandatavaid osi ja puhkealasid.\nSellest 153 000 hektarist vastas uuendusraie kriteeriumitele nii vanuse kui ka diameetri järgi 19 780 ha ehk 12,9% kuusikute metsamaa pindalast.\nÜhtlase kasutuse raiering 89 aastat\nReaalsuses raiuti 2016. aastal uuendusraiega küpsusvanuse või -diameetri saavutanud kuusikuid 1719 ha, mis moodustab 8,7% kõigist uuendusraie kriteeriumitele vastavatest kuusikutest ja 1,1% kuusikute metsamaa pindalast. Ühtlase kasutuse raiering on nõnda 89 aastat. Kui ülejäänud kuusikud oleksid heas sanitaarses seisundis, ei peakski midagi muutma.\nParaku raiuti täiendavalt veel 54 ha madala täiusega (T<40) lagunenud kuusikuid ja 810 ha uuendusraie kriteeriumitele mitte vastavaid kuusikuid, mis tuli maha võtta metsakaitse ekspertiisi otsusega. Tõsi küll, neist umbes 200 ha olid juulikuu Kagu-Eesti tormi ohvrid. Kui need maha lahutada, jääb alles 664 ha lagunenud kuusikuid, mis raie hetkeks ei jõudnud uuendusraie ikka, milleks on kõrgemates boniteetides 80 aastat. See number moodustab 38,6% plaanilisest uuendusraie mahust.\nKui kasutada mõistet „kriitiline varu“, siis 2016. aasta näitel on see 19 780 – 1719 = 18 061. See on kogus uuendusraie kriteeriumitele vastavat metsa, mis jäeti raiumata ja see number on 10,5 korda suurem kui aastane raiemaht. Kas see peaks olema veel suurem? Juurde küpsevad metsad katavad igal aastal raiutava osa. Probleem on paraku mitte selles, et juurde küpsevaid metsi on liiga vähe, vaid viljakam osa ei vea 80 aastani välja ja oodatav juurdeküpsemine on selle võrra väiksem.\nKui kuuse raievanust alandataks 1A boniteedis 60 ja 1. boniteedis 70 aastale, kasvaks kuuse plaanitav raiemaht RMK hallatavates metsades umbes 300 ha, st 1719 hektarist võib saada 2019 ha, kuid vähemalt sama arvu võrra väheneks metsakaitse ekspertiisiga raiutavate kuusikute pindala ehk 664 hektarist saaks 364. Tõenäoliselt muutub see arv veelgi väiksemaks, sest kui oma peaga otsustamiseks antakse viljakates metsades 10 – 20 aastat edumaad, võivad metsakaitse ekspertiisi tegijate metsakäigud muutuda haruldaseks.\nEesmärk pole mitte mets maha raiuda siis, kui vanus kukub, vaid siis, kui selleks on mõistlik aeg. Üle 10% üle 100 aastaseid kuusikuid on raiumata ja see osakaal tõuseb. Tegemist on kuusikutega, mille sanitaarne seisund on hea ja kiiret pole. Küll aga näitab number 664, et enne 80. aastat võib kuskil teises kohas olla väga kiire.\n1. Vanade kuusikute osakaal pole viimase kümne aasta jooksul mitte kahanenud, vaid kasvanud.\n2. Ei raiuta aastaga ligi seitsme aasta ühtlase kasutuse mahtu. Raiutava mahu raieringi pikkuseks on 89 aastat, mis on kõrgem kui keskmine kehtiv raievanus.\n3. Raieküpseid kuusikuid ei ole etteulatuvalt maha raiutud. Vanuselise jagunemise muutumine aastate lõikes on ühtlane. Jooniselt 1 pole näha joonte ristumist peale 80 aastat.\n4. Kuusikute raie ei tule kuni seitsmeks aastaks „kriitilise varu“ saavutamiseni peatada.\nEnt mis juhtuks kuusikutega, kui neid tõepoolest seitse aastat ei raiutaks?\nJuhtuks see, et aastaks 2024 oleks üle 80-aastaste majandatavate kuusikute pindala 43 700 ha, mille raiumiseks kuluks 2016. aasta mahus 25 aastat. Vaid seitsme aastaga juhtuks see, et kuuse lageraie tehakse 100% metsakaitse ekspertiisi otsusega ja kuuse küttehakke tootmine 80 aastat kestnud metsa kasvamise tulemusel saavutaks oma täiuslikkuse.\nLisaks sellele teeksime kuusikute vanusejaotusesse 25 aasta tagusega võrreldes kaks korda sügavama saki, mille üle oleksid järeltulevad põlved tõsises hämmingus. Selline raie peatamise otsus oleks väga rumal.\nNiisiis pole kõrgete boniteetide kuusikute raievanuse alandamine üleskutse raiemahtude suurendamiseks, vaid võimaluse andmine metsi arukamalt majandada, et ka tulevastel põlvedel oleks majandatavad kuusikud, kus leidub nii 60, 80, 100, 120 aasta ja isegi 200 aasta vanuseid kuusikuid. Just nii nagu praegugi.


Parts vastas arupärimisele Rail Baltica kohta - Riigikogu\nParts vastas arupärimisele Rail Baltica kohta\n07.05.2012 / Istungi ülevaated\nMajandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts vastas Riigikogu liikmete Aadu Musta, Inara Luigase, Kadri Simsoni, Kalev Kallo, Peeter Võsa, Rainer Vakra ja Viktor Vassiljevi 20. märtsil esitatud arupärimisele Pärnu rongiliikluse ja Rail Baltica projekti kohta (nr 140).\nParts selgitas, et valitsus algatas oma 12. aprilli korraldusega maakonna planeeringute koostamise Rail Baltica autotrassi koridori asukoha määramiseks Harju, Rapla ja Pärnu maakonnas. Selle valitsuse otsuse täitmiseks on antud ülesanne siseministeeriumile järelevalve teostamiseks, et maakonnaplaneeringud ja vastavad keskkonnamõju strateegilised hinnangud valmiksid hiljemalt 30. novembriks 2015. Parts tunnistas, et see on pikk tähtaeg, aga see pidi olema tänaste teadmiste põhjal parim võimalikest. Ta lisas, et tulenevalt valitsuse korraldusest on Harju, Rapla ja Pärnu maavanemad andnud oma korraldused maakonna planeeringu ja keskkonnamõjude strateegiliseks hindamiseks nendes maakondades. Partsi sõnul koostab majandusministeerium praegu planeeringu detailset lähteülesannet, mille tähtaeg on 30. mai, samuti on koostamisel koostöökokkulepe Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Tehnilise Järelevalve Ameti ning Harju, Rapla ja Pärnu maavanemate vahel, millega sätestatakse osapoolte õigused ja kohustused kolme maakonna planeeringu koostamisel. Koostöökokkuleppe sõlmimise tähtaeg on samuti 30. mai. Parts selgitas, et rong kindlasti Pärnus peatub. Ta viitas tehtud uuringule mille kohaselt on leitud, et läbi Pärnu on projekti tasuvus realistlikum kui ükskõik milline teine võimalik Eesti trass Riia suunas.\nMinistri selgituste kohaselt on rahvusvahelisel tasandil saavutatud põhiliste partnerriikide – Läti ja Leedu – vahel koordinatsioon ja koostöö, mis on põhjalikum kui kunagi varem selle projekti ajaloos. Loodud on kolme Balti riiki ja ka Poolat ühendav Rail Baltica koordineerimisüksus, mille eesmärgiks on kõikide Rail Baltica raudtee ehitamisega seotud ettevalmistamistööde lühi- ja pikaajaline kooskõlastamine. Partsi sõnul on kõik partnerriigid väljendanud oma selget soovi ettevalmistöödega ühiselt edasi minna. Lõppkokkuvõttes on projekt seetõttu saanud rahvusvahelisel tasemel uue hingamise.\nMinister tõi välja, et rahvusvahelise koostöö eesmärgiks on kokku leppida ühised põhimõtted, millest partnerriigid oma planeerimisprotsessis lähtuvad ja tagada seeläbi 2015. aasta lõpuks ühine stardipositsioon.\nVälisminister Urmas Paet vastas Riigikogu liikmete Aivar Riisalu, Deniss Boroditši, Enn Eesmaa, Kalev Kallo, Valeri Korbi, Vladimir Velmani ja Yana Toomi 4. aprillil esitatud arupärimisele Eesti investorite olukorra kohta Ukrainas (nr 145).\nEesti Keskerakonna fraktsioon tegi ettepaneku jätta töönädala päevakorrast välja neljapäevale kavandatud Vabariigi Presidendi poolt välja kuulutamata jäetud ülikooliseaduse, rakenduskõrgkooli seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse teistkordse menetlemise (89 UA) kolmas lugemine. Ettepanek ei leidnud toetust.\nVabas mikrofonis võtsid sõna Kalle Laanet, Mihhail Stalnuhhin ja Lembit Kaljuvee.


Kriss Sooniku seksikalt mässumeelne pesukollektsioon on neljapäeval -20 % - Mood\nKriss Sooniku seksikalt mässumeelne pesukollektsioon on neljapäeval -20 %\n4. dets. 2017 kell&nbsp22:41\nJõulukollektsiooni “Rebel Heart” kuulub pesukomplekt, pluus ja kleit. Kõik tooted on valmistatud mustade sametsüdametega tüllkangast, mis mõjub Kriss Soonikule omaselt ehk on kombinatsioon mängulisusest, salapärast ja romantikast.\nKriss Sooniku pesukollektsioone on võimalik soetada veebipoest www.kriss-soonik.com, butiigist Ulakas Kaunitar, Kaubamaja pesuosakonnast ja loomulikult Kriss Sooniku Loungerie showroom’ist (Paavli 5, Tallinn).\nMuide, sel neljapäeval (7. detsembril) toimub Kriss Sooniku Loungerie showroom’is Late Night Shopping Evening. Üritus toimub ajavahemikus 17.00-20.00 ning kõik Kriss Sooniku tooted on 20 protsenti soodsamad. Üks õnnelik ostja, kes on soetatud midagi kas nende veebipoest või showroom’ist, võidab ka Soma jewellery kaelakee uhiuuest kollektsioonist POP. Loosis osalevad kõik, kes teevad ostu enne 23. detsembrit.\nJa see pole veel kõik! Kuni 23. detsembrini pakutakse Kriss Soonik Loungerie Instagramikontol ja veebipoes jõuluüllatusi erinevate allahindluste ja eritoodete näol. Loe selle kohta lähemalt SIIT.\nMärksõnad: Kriss Soonik, pesu, sandra palm, soma, SOMA Jewellery\nJust selle pika ajalooga luksuspesu kaubamärgi austaja on Lady Gaga\nKuum ja kurvikas: CHANGE Lingerie uus pesu- ja rannarõivaste kollektsioon\nMoekunstnik Karolin Kuusik esitleb üle kaheksa aasta autorikollektsiooni\n19. mai 2022 kell 15:21\nTasuv investeering! Kas teadsid, et professionaalse koristusteenuse kasutamine tõstab tööviljakust?


Kia näitas uue Sportage esimesi pilte\nKia avalikustas esimesed ametlikud teaserid täiesti uuest, ettevõtte populaarseima linnamaasturi Sportage viiendast põlvkonnast.\nJuulis Koreas esitletav uus Sportage saab täiustatud välis- ja sisekujustuse, ühenduvustehnoloogia ning mootorid. Septembris esitleb Kia Europe esmakordselt mudeli 28-aastase ajaloo jooksul Sportage’i euroversiooni.\nKäesoleva aasta alguses avalikustatud Kia uus disainikeel Opposites United mõjutab Sportage’i välimuse kõiki aspekte.\nAuto välisdisaini kirjeldatakse maskuliinsena, mida ilmestavad kitsad tuled.\nSisekujustus näitab juhile orienteeritud ruumi, kus mugavus kombineeritakse tehnoloogiaga. Kesksel kohal on integreeritud kumer ekraan.\nUue Sportage’i omaduste kohta avaldatakse lähinädalatel rohkem üksikasju, samuti teavet Euroopa versiooni kohta.