1. juunil tegi Riigikogu maamaksu seadusse paranduse, mis sätestab maamaksu laekumise kohalike omavalitsuste eelarvesse, andes neile õiguse kehtestada eelarveaasta alguses aastane maksumäär vahemikus 0,8-1,2% maa maksustamishinnast. Põllumajanduslikus kasutuses oleva maa puhul rakendatakse 1997. aasta lõpuni määra 0,3-0,7%. Avalikus kasutuses olevat maad ei maksustata.\n4. juunil saabus Eestisse Kuveidi Majanduse Arengu Fondi (Kuwait Fund for Economic Development) delegatsioon, et tutvuda Tallinna Sadama arenguvõimalustega.\n5. juunil kirjutasid Eesti-Vene Ettevõtjate Koda ja Peterburi Ettevõtjate Koda alla majanduskoostöö lepingu.\n12. juunil kirjutasid Eesti, Läti ja Leedu peaministrid Luxembourgis alla kolme Balti riigi assotsiatsioonilepingutele Euroopa Liiduga. Erinevalt Lätist ja Leedust annab leping Eestile õiguse saada Euroopa Liidu assotsieerunud liikmeks ilma üleminekuperioodita. Euroopa leping avab Eestile uusi võimalusi majanduskoostöö arendamiseks EL liikmesriikidega ja liiduga assotsieerunud riikidega. Leping jõustub lõplikult pärast selle ratifitseerimist Eesti ja EL liikmesriikide parlamentide poolt.\n13. juunil otsustas Valitsus heaks kiita 20 miljoni eküü (300 miljoni krooni) suuruse laenu võtmise Euroopa Investeerimispangalt. Laen on mõeldud Eesti lennujuhtimissüsteemide väljaehitamiseks vastavalt eurostandarditele.\n14. juunil võttis Riigikogu vastu lastetoetuste seaduse muutmise ja täiendamise seaduse, mille kohaselt 1. juulist k.a. tõusis lastetoetuse määr 105-lt kroonilt 115-le kroonile. Ühtaegu suurenesid ka kõik lastetoetuse määraga seotud toetused.\nRiigikogu võttis vastu Metsakapitali seaduse, mille järgi 18% riigimetsast saadavast tulust läheb riigieelarvesse ja 82% nimetatud eelarvevälisesse fondi metsahoolduskulude katteks.\n27. juunil ratifitseeris Riigikogu Maailmapanga 10 mln. USD suuruse laenu Eesti Valitsusele. Laenu tähtaeg on 10 aastat ja laen on mõeldud edasilaenamiseks kommertspankade kaudu.\nRiigikogu muutis välismaalaste seadust, et mittekodanikud saaksid esitada elamis- ja tööloa taotlusi veel ka pärast senise tähtaja (12. juuli 1995) möödumist. Taotluste täiendava vastuvõtu ja registreerimise korra peab Valitsus kehtestama nelja kuu jooksul ehk hiljemalt 12. novembriks.\n4. juulil otsustas energeetika hinnakomisjon esitada Valitsusele taotluse tõsta elektrienergia ja põlevkivi hinda. Seda nõuavad riigiettevõtted Eesti Energia ja Eesti Põlevkivi, põhjendades hinna tõstmist vajadusega teha suuri investeeringuid. Lõplikud hinnad selguvad pärast taotluste läbivaatamist (põlevkivi hinna kinnitab Valitsus, elektrienergia hinna majandusminister).\n11. juulil loobus Valitsus Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga energeetikalaenu 100 mln. krooni suurusest osast (EBRD laenu kogusumma oli 588 mln. krooni). Põhjuseks oli laenu kasutamistingimustes sisalduvatele piirangutele vastavate projektide puudumine.\n20. juulil kirjutas majandusminister alla Eesti ja Moldova kaubandus- ja majandussuhete lepingule, mis kehtestab kahe riigi kaubavahetuses enamsoodustusre-iimi.\n21. juulil kirjutasid Balti riikide keskkonnaministrid alla Eesti, Läti ja Leedu riikidevahelise koostöö lepingu, mille eesmärk on arendada ühiselt keskkonnakaitset ja kiirendada infovahetust keskkonnahäirete korral. Leping hõlmab loodusvarade säästlikku kasutamist, keskkonnasõbralike tehnoloogiate juurutamist ja ohtlike jäätmete käitluse põhimõtteid. Lepinguga nähakse ette ühine tegevus riigipiire ületava keskkonnareostuse vähendamisel, Läänemere kaitsel ning kiirgus- ja tuumaohutuse küsimuste lahendamisel.\n25. juulil otsustas Valitsus saata 1994. aasta 26. juulil Moskvas presidentide Lennart Meri ja Boriss Jeltsini poolt alla kirjutatud Eesti-Vene lepped ratifitseerimiseks Riigikogule. Juulilepped hõlmavad Vene vägede Eestist väljaviimise lepingut ja kokkulepet Vene sõjaväepensionäridele sotsiaalsete garantiide andmise kohta. Eestis viibib seniajani hulk endisi Vene sõjaväelasi, kes lasti erru pärast juulilepetele allakirjutamist ja kes lepingu kohaselt pidi välja viidama. Samuti on lahendamata mitmed keskkonnaprobleemid endistel Vene armee objektidel.\nValitsus otsustas esitada Riigikogule lisaeelarve seaduse eelnõu. Eelnõu kohaselt läheb lisaeelarve raha haridus- ja sotsiaalobjektide finantseerimiseks kohalike omavalitsuste kaudu. Lisaeelarve tulud laekuvad k.a. 1. juulist tõstetud alkoholiaktsiisist.\nJuuni jääb Eesti ajalukku kuuna, mil kirjutati alla assotsiatsioonileping Euroopa Liiduga. Selle koostisosaks on ka käesoleva aasta algul jõustunud vabakaubandusleping. Euroopa lepingu elluviimist hakkab Eestis koordineerima minister Endel Lippmaa büroo.\nLoodetakse, et Euroopa leping loob Eestile uusi võimalusi turumajanduse täiustamiseks ja välisinvesteeringute kaasamiseks ettevõtlusse. Samas nõuab ta senise seadusandluse kohandamist EL reeglite ja tavade süsteemiga. Näiteks on lepingu põhimõtetega vastuolus monopolide olemasolu ja konkurentsipiirangud.\nJuurdepääsu parandamiseks Euroopa turgudele on Eesti teatanud oma kavatsusest sõlmida lisaks olemasolevatele kahepoolsetele lepetele ka mitmepoolne vabakaubandusleping Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) maadega. Juunis võttis Eesti delegatsioon osa Norras toimunud EFTA maade ministrite nõupidamisest, kus koos Läti ja Leeduga tehti algust vastavasuunaliste läbirääkimistega.\nJuulis toimunud kohtumised Eesti ja Vene poliitikute vahel juba sõlmitud vabakaubanduslepingu Venemaa-poolseks ratifitseerimiseks olid vähem edukad.\nSisepoliitikas keskendus tähelepanu 1996. aasta riigieelarve väljatöötamisele. Et tuleval aastal kujuneb riigieelarve sama pingeliseks, kui tänavu, on Valitsusel kavas tõsta mootorikütuse ja alkoholi aktsiisimaksu. Saadav summa peab vähemalt tasakaalustama isikutulumaksu maksuvaba miinimumi kavandatavast tõstmisest tuleneva tulude vähenemise. Samuti kavatseb Valitsus suurendada isikutulumaksust kohalikele omavalitsustele laekuvat osa. Kohalike omavalitsuste kõigist omatuludest moodustas tulumaks 1994. aastal 82%. Kulude poolel tähendab see mitmete praegu EV Valitsuse poolt täidetavate funktsioonide delegeerimist kohalikele omavalitsustele. Esmajärjekorras tuleb kõne alla sotsiaaltoetuste (laste-, toimetuleku- ja eluasemetoetus) süsteemi üleandmine.\nValitsus nimetas järgmise aasta prioriteetideks kulude poolel põllumajandussaaduste ekspordi tugisüsteeme, politseinike, piirivalvurite, tolli- ja maksuametnike ning õpetajate palga tõstmist.\n26. juulil olid Eesti maarahva kongressil arutusel maareformi probleemid. Peaminister Tiit Vähi arvates on maareformi kiirendamiseks kaks võimalust: kas eraldada selleks suured summad järgmise aasta riigieelarvest või lihtsustada reformi läbiviimist. Mitu maaelu puudutavat seaduseelnõu on Valitsus juba saatnud Riigikokku ja need ootavad parlamendi otsust.\nValitsus on esitanud Riigikogule ka seaduseelnõu, milles teeb ettepaneku kustutada mitme riigiettevõtte (näiteks Eesti Energia ja Eesti Põlevkivi) maksuvõlgu. Samuti on eelnõus soovitatud kustutada 1992. aastast pärinevad kolhooside ja sovhooside õigusjärglaste maksuvõla viivised.\nSotsiaalsfääris reguleeriti lastetoetuste ja pensionäride elatusraha suurust. Lastetoetuste määra tõsteti alates 1. juulist 10 krooni võrra. Koos lastetoetusega suurenevad ka muud sellega seotud toetuste liigid. Riiklike elatusrahade osas jäi rahvapensioni suurus endiseks, kuid alates 1. septembrist suureneb pensioniõigusliku tööstaa_i alusel rahvapensionile lisatav osa.\nJuuni ja juuli\nMajanduskasvu indeks eelmise kuu suhtes oli juunis +3,2% ja juulis - 5,2% (vt. tabel 1).\nKõik tuludepoolse kasvuindeksi komponendid olid mõlemal kuul positiivsed (vt. tabel 2). Indeks kasvas peamiselt palgafondi ja sotsiaalkindlustusmaksete lähendmuutuja arvel. See oli seotud puhkuseperioodi sesoonsete väljamaksetega. Tegevuse brutoülejäägi ja kaudsete maksude mõju tulude indeksile oli mõõdukas.\nJuulis vähenes majanduskasvu indeks tarbimispoolse indeksi arvel. Põhjuseks oli langus välissektoris, sisemaine nõudlus jäi juuniga võrreldes peaaegu samaks.\nVälissektori arengus oli määravaks juulis 1 miljardi krooni piiri ületanud kaubandusdefitsiit. Selle põhjuseks oli ekspordi langus - juulis vähenes välja veetud kaupade maksumus juuniga võrreldes 29%. Ühtaegu alanes ka ekspordihinnaindeks 1,8%, mistõttu ekspordi maht langes võrreldes juuniga pisut üle 30%. Peamiselt hõlmas langus tekstiilitoodete ja toiduainete väljavedu. Ekspordi mahu analoogiline, ehkki väiksem langus toimus ka 1994. aasta juulis.\nKäesoleva aasta II kvartali majanduskasvu indeks I kvartali suhtes oli 1,8% ja 1994. aasta II kvartali suhtes -2,4% (vt. joonis 1).\n1995. aasta I poolaasta majanduskasvu indeks 1994. aasta I poolaasta suhtes oli 0,3%. Seega oli käesoleva aasta I kvartal majanduse arengu seisukohalt edukam, kui 1994. aasta I kvartal, II kvartali osas oli olukord vastupidine. Seejuures oli 1994. aasta II kvartal aasta edukaim, III kvartalis järgnes langus ja IV väike tõus.\nEesti Konjunktuuriinstituudi (EKI) konjunktuuribaromeetrite koondindeks on viimase poolteise aasta vältel muutunud analoogiliselt majanduskasvu alusindeksiga (vt. joonis 2).\nEKI andmeil majanduses käesoleva aasta II kvartalis põhiindikaatorite järgi olulisi muutusi ei täheldatud, kui jätta arvestamata sesoonsed hälbed. Nõudlus märgatavalt ei kasvanud ning ettevõtete küsitluse järgi oli valmistoodete varu ülemäära suur kõigis tööstusharudes, mis viitab sellele, et konkurents on tihenenud. II kvartalis langes ekspordinõudlus mitmes tööstusharus (eriti toiduaine- ja tekstiilitööstuses). Ettevõtete finantsseisundi baromeeter oli analoogiliselt I kvartaliga negatiivne. Sellele aitas kaasa ka tootja- ja ekspordihinna kasvu aeglustumine (II kvartalis tootjahinnad alanesid 0,6%). Inflatsioonitempo langus tootja-, ekspordi- ja avatud sektori hindade kasvu aeglustumise tagajärjel ning konkurentsi kasv viitab sellele, et majanduskeskkond on tänavu muutunud.\nTulude indeksi puhul on II kvartalis jälgitav tegevuse brutoülejäägi lähendmuutuja erinev mõju indeksi muudule sõltuvalt võrdlusalusest. Võrreldes 1995. aasta I kvartaliga on mõju positiivne, võrreldes 1994. aasta II kvartaliga aga selgelt negatiivne (vt. joonis 3 ja joonis 4). Võrdluses käesoleva aasta I kvartaliga viitab tegevuse brutoülejäägi kasvuindeksit suurendav mõju käibe kasvule II kvartalis. Võrdlus 1994. aasta II kvartaliga viitab sellele, et kasvanud konkurentsi ning alaneva inflatsioonitempo tõttu kasum väheneb.\nPalgafondi ja sotsiaalkindlustusmaksete ning kaudsete maksude lähendmuutujate mõju tulude indeksile on suhteliselt väike.\nTarbimise indeksi puhul prevaleerib välissektori (kaubandusdefitsiidi) süvenev negatiivne mõju (ca -2 protsendipunkti võrreldes 1995. aasta I kvartaliga ja ca -15 protsendipunkti võrreldes 1994. aasta II kvartaliga; vt. joonis 5 ja joonis 6).\nRahareformijärgsete aastate jooksul on kahanenud peaaegu kõik inflatsiooni iseloomustavad majandusindikaatorid (vt. tabel 3).\nViimasel ajal on töötleva tööstuse tootja-, avatud sektori tarbija- ning ekspordihinna muudud lähenenud. Kuna need majanduse sektorid on väliskonkurentsile avatud, siis on tõenäoline, et nende hindade lähenemisel rahvusvahelisele tasemele alaneb kasvutempo ka edaspidi.\nTarbijahinnad kasvasid juunis eelmise kuuga võrreldes 2,3% ning juulis 1,7% (vt. tabel 4 ja joonis 7). Tarbijahindade kasv oli seotud eelkõige eluasemekulude ning linnaliinibusside piletihinna kallinemisega. Sesoonselt tasandatud tarbijahinnaindeks oli nii juunis kui ka juulis tegelikust THI-st suurem (vt. joonis 8).\nII kvartalis kasvasid tarbijahinnad I kvartali suhtes 6,2%. Kasv oli väiksem nii eelmise kvartali kui ka 1994. aasta vastava kvartali omast (vt. joonis 9).\nMajanduse avatud ja varjatud sektori hinnaindeksite analüüsist ilmneb, et analoogiliselt eelnenud kuudega oli ka juunis ja juulis hinnatõusu põhikomponendiks varjatud sektori hinnakasv, eriti administratiivselt reguleeritavate hindade osas (eluasemega seotud kulud ja ühistransport; vt. tabel 4 ja joonis 10).\n1995. aasta 7 esimese kuuga kasvasid hinnad varjatud sektoris 3,7 korda rohkem kui avatud sektoris. 1994. aasta samal perioodil ületas hinnakasv varjatud sektoris avatud sektori oma 3,9 korda, kusjuures nii varjatud kui ka avatud sektori hindade juurdekasv oli 1,9-2 korda tänavusest suurem.\nEelmise aasta vastava kuu suhtes kasvasid tarbijahinnad tänavu juunis ja juulis rohkem, kui kolmel eelnenud kuul. Põhjuseks oli varjatud sektori hinnakasv (vt. joonis 11). Avatud sektori hinnakasv eelmise aasta vastava kuu suhtes on viimase 17 kuu jooksul aeglustunud.\nArvestades majanduse avatud ja varjatud sektori kaupade ning teenuste osatähtsust eratarbija ostukorvis, võime leida nende sektorite hinnamuutude mõju THI kasvule (vt. tabel 5).\nHinnatõusule Eestis ja krooni reaalkursi muutumisele avaldab mõju kaks väga erinevat majanduskeskkonda - meie kaubanduspartnerid Läänes oma madala inflatsiooni ja suhteliselt stabiilsete valuutakurssidega ning meie partnerid Idas (eriti Venemaa) oma ebastabiilsete valuutade ja kõrge inflatsioonitempoga.\nSeni on sisestuva inflatsiooni kujunemisel prevaleerinud Vene rubla odavnemise ja Venemaa inflatsiooni koosmõju. Kui 1994. aastal oli rubla odavnemine ja inflatsioon Venemaal samas suurusjärgus, siis hiljem on hindade kasv olnud rubla kursi langusest kiirem ning seetõttu on Venemaalt Eesti hindadele lähtuv inflatsiooniline surve tugevnenud. Viimase 3 kuu jooksul on rubla nominaalkurss jätkuvalt tõusnud ja inflatsioon Venemaal jäänud suhteliselt kõrgeks.\nKrooni reaalkursi muut Ida partnerite valuutade suhtes juunis mõnevõrra aeglustas hinnakasvu Eesti majanduse avatud sektoris, juulis aga kiirendas seda (vt. tabel 6).\nSaksa marga nõrgenemine põhjustas Lääne hindadest lähtuva inflatsioonilise surve väikese kasvu.\nHälbimuslik rahapakkumine, mis peegeldab lühiajalist tasakaalustamatust, mõjutas juunis-juulis Eesti hindu alanemise suunas.\nMudeli kohaselt jääb mõjurite loetelust välja sesoonsustegur. Identifitseerimata tegurite suurt mõju juunis ja juulis võibki seletada sesoonsete mõjudega.\nKokkuvõttes mõjutasid välistegurid juunis-juulis avatud sektori hindu kasvu suunas, samal ajal kui sesoonsustegur ja hälbeline rahapakkumine pidurdasid seda. Tulemuseks oli praktiliselt olematu (juunis) või suhteliselt väike (juulis) hinnakasv.\nVarjatud sektori hindu mõjutab enim administratiivne hinnatõus. Juunis oli mõju otsene, kuna mais-juunis oli tehtud otsus üüritariifide ning linnaliinibusside piletihinna tõstmise kohta, juulis aga kaudne, sest jätkus mais-juunis alanud üüritariifide tõus, mis tabelis 6 peegeldub identifitseerimata tegurite real.\nKuna avatud sektori hinnakasv oli juunis ja juulis 3 ja 12 kuu keskmisega võrreldes väiksem, siis oli väiksem ka avatud sektori hinnakasvu mõju varjatud sektorile.\nJuunis vähenes peamiselt tootmissisendite kaudu avalduv välishindade mõju varjatud sektori hinnakasvule. Juulis avaldasid need aga inflatsioonilist survet.\nKokkuvõttes oli varjatud sektori hinnakasv tingitud eelkõige administratiivselt reguleeritavate hindade tõusust. Juunis oli see mõnevõrra seotud ka eelmiste perioodide hinnakasvuga avatud sektoris, juulis aga välismaiste hindade tõusuga.\nKauba- ja teenuseagregaatidest kallinesid juunis ja juulis enim eluasemega seotud ning transpordikulud (vt. tabel 7 ), mis olid ka suurimad THI kasvu põhjustajad (vt. tabel 8). Samal ajal odavnenud toidukaubad ning alkohoolsed joogid ja tubakas pidurdasid hinnatõusu.\nKaupade ja teenuste alagruppide lõikes oli kaalukamaks THI kasvu põhjustajaks ühistransport. Selle alagrupi hinnakasv oli tingitud peamiselt bussipiletite kallinemisest. 1. aprillist tõusis Tallinna ühissõidukites üksikpileti piirhind 2,5 korda. Dotatsioon ühisveondusele säilis, ent taheti luua eeldused erinevate bussiettevõtete vahel konkurentsi tekkeks. 18. mail võttis linnavolikogu vastu määruse, mille alusel linna ühissõidukite üksiktalong kallines 1. juunist 50% ning 30 päeva kaart 37,5%. Juunis tõusid linnaliinibusside piletihinnad ka väljaspool Tallinna. Samuti kallines sõit lähi- ning kaugliinibussides.\nAlagrupi üür, vesi, kanalisatsioon kallinemine oli seotud üüritariifide tõusuga jätkuva reformi käigus. Juunikuust tõsteti tariife kahes Tallinna linnaosas ning mõnedes kohtades väljaspool pealinna.\nToidu odavnemine oli põhiliselt seotud hindade sesoonse langusega (olulisemad komponendid olid rasvade odavnemine tänu või hinna langusele ning piima ja piimatoodete odavnemine, mis oli 30% ulatuses tingitud piima, 18% ulatuses juustu ning 52% ulatuses muude piimatoodete hinna langusest).\nKaalukamaks THI kasvu põhjustanud alagrupiks oli üür, vesi, kanalisatsioon (46,9% THI kasvust). Alagrupi hinnatõus oli seotud eelkõige üüritariifide kallinemisega. Juulist tõsteti tariife Tallinnas viimasena Haabersti linnaosas ning ka väljaspool pealinna. Kommunaalteenuste kallinemine tingis kokku 21% alagrupi hinnakasvust.\nHinnatõus alagrupis elekter, soojusenergia, küte tingis 36% THI kasvust. 81% ulatuses oli selle põhjuseks gaasi 24,1%-line kallinemine. Juulist tõstis Eesti Gaas elanikele müüdava maagaasi hinda. Seda põhjendati gaasi tarnimise kallimaks muutumisega ning investeerimisvajadusega. Venemaalt ostetava gaasi hind ei muutunud.\nOlulisemad hinnalangused toimusid alagruppides puu- ja köögivili (peamiselt värske köögivilja odavnemine), piim ja piimatooted ning rasvad (piima, juustu, või ning muude piimatoodete odavnemine).\nTööstustoodangu tootjahinnaindeks kirjeldab Eestis valmistatud toodete hinnamuutusi. Juunis tootjahinnaindeks eelmise kuu suhtes alanes, juulis praktiliselt ei muutunud (vt. tabel 9).\nVõrreldes tootjahinna kasvu aasta jooksul (1994. aasta vastava kuu suhtes) ilmneb, et juuni-juuli seisuga ületas tootjahinna kasv energeetikas ja mäetööstuses hinnakasvu töötlevas tööstuses ligi 5 korda (vt. joonis 12). Nagu eespool mainitud, lähenevad töötleva tööstuse tootjahinna muutused majanduse avatud sektori tarbijahinna muutustele (vt. joonis 13).\nEkspordihinnaindeks arvutatakse tollistatistika andmete järgi. Ekspordihinnad kasvasid kiiresti juunis ning alanesid juulis (vt. tabel 10 ja joonis 14 ). 1995. aasta algusest alates on ekspordihinnad kasvanud 5,7%, aastaga (võrreldes 1994. aasta juuliga) 11,4%.\nEkspordihinna muutus eelmise aasta vastava kuu suhtes näitab alanemistendentsi (vt. joonis 15 ; varasema aja kohta andmed puuduvad). Suured kõikumised (+3,4%-st juunis kuni -1,8%-ni juulis) on enamasti tingitud puidu ja puidutoodete hinna muutustest. Mingil määral on kõikumine ka juhuslikku laadi, kuna erinevatel kuudel võib olla tegemist erinevate firmadega ning erineva kvaliteediga eksporttoodanguga.\nKrooni efektiivse reaalkursi indeks\nKrooni reaalkursi muutuste hindamiseks kasutame reaalse efektiivse vahetuskursi indeksit (REER; reaalkurss). Indeks kirjeldab krooni vahetuskursi muutusi Eesti 8 peamise kaubanduspartneri valuutade suhtes ja Eesti tarbijahindade muutusi nende riikide tarbijahinnaindeksitega võrreldes. Lähtutud on Eesti väliskaubanduskäibe struktuurist.\nJuunis Eesti krooni reaalkurss langes, juulis aga tõusis (vt. tabel 11 ja joonis 16 ). Lääne partnerite suhtes on krooni reaalkurss tõusnud peamiselt Eesti inflatsiooni tõttu. Ida partnerite (Venemaa, Läti, Leedu) suhtes on krooni reaalkurss langenud.\nKrooni efektiivse reaalkursi komponentide osatähtsus indeksi muudus on toodud tabelis 12.\nJuunis oli krooni reaalse vahetuskursi languse põhjuseks kroonides väljendatud välishindade 3,1%-line kallinemine, mis ületas Eesti tarbijahinna tõusu (2,3%). Peamiseks teguriks oli seejuures Eesti krooni nominaalkursi 8,9%-line langus Vene rubla suhtes, mida võimendas Venemaa 6,7%-line tarbijahinna tõus.\nJuulis jäi välishindade tõus (1,6%) Eesti THI kasvule (1,7%) alla, mis tingis krooni reaalkursi mõningase tõusu. Analoogiliselt juuniga odavnes Eesti kroon juulis nominaalselt Vene rubla suhtes (2,1%), Venemaa tarbijahinnad kasvasid 5,6%.\nKrooni reaalkursi muutuste analüüsi laiendab majanduse varjatud ja avatud sektori hinnaindeksite suhte ehk teise rahvusvaheliselt tunnustatud majandusindikaatori - sisemaise reaalvahetuskursi (internal real exchange rate) - arvutamine. Sisemaine reaalkurss on viimasel ajal muutunud analoogiliselt krooni efektiivse reaalkursi muutumisega (vt. joonis 17).\nKogu eelarvesüsteemi (riigieelarve, kohalikud eelarved ning sotsiaal- ja ravikindlustus) kohta kokku võib väita, et I poolaasta lõpu seisuga vastasid tulud ja kulud ligilähedaselt plaanitule (vt. tabel 13).\nII kvartali tulemuste järgi oli kavandatuga võrreldes olukord kõige pingelisem riigieelarvega, kuhu tänavu peab koonduma 54,3% eelarvesüsteemi tuludest ja kust 20,7% laekumist jaotatakse ümber süsteemi muude lülide vahel. II kvartalis laekus riigieelarvesse vaid 50% eelarvesüsteemi tuludest ning 14% laekumist jagati ümber kohalike omavalitsuste ja sotsiaalkindlustuse vahel (1994. aasta samal ajal olid need näitajad vastavalt 60,9 ja 17,5%).\nRiigieelarve tulude osatähtsus eelarvesüsteemis vähenes seetõttu, et võrreldes eelmise aasta sama perioodiga kasvas riigieelarve peamise tulu - käibemaksu - laekumine aeglasemalt, kui töötasult võetavate maksude laekumine. Tänavu moodustas käibemaksu laekum II kvartalis 21,7% eelarvesüsteemi tuludest, eelmisel aastal aga ca 31,3% (vt. tabel 14). II kvartali lõpuks oli käibemaksu laekunud 7-8% kavandatust vähem, sest sisetarbimine ei ole kasvanud nii kiiresti, kui 1995. aasta riigieelarve vastuvõtmisel eeldati. Väliskaubanduse prognoositust kiirem kasv ei ole suutnud seda korvata.\nVõrreldes 1994. aasta II kvartaliga olid riigieelarve tulud tänavu II kvartalis 1,18 ja kogu eelarvesüsteemi omad 1,44 korda suuremad. Kulutused olid suurenenud vastavalt 1,51 ning 1,38 korda (vt. tabel 15). Kulude kiirem kasv võrreldes tuludega tuleneb eelkõige võrdlusaluse iseärasusest. Nimelt olid kulutused 1994. aasta I ja II kvartalis oluliselt väiksemad, kui II poolaastal.\n1994. aasta II kvartali lõpuks moodustasid riigieelarve tulud 59% kogu aastaks prognoositust. See andis võimaluse välja töötada 2 lisaeelarvet. Tänavu II kvartali lõpuks oli laekunud 47% aastaks kavandatud summast, mis ei lubanud kulutada rohkem kui 42% kogu aastaks kavandatud mahust. Riigieelarve peamisi maksutulusid (ettevõtte tulumaks, isikutulumaks, käibemaks) laekus vähem kui pool aastaks kavandatust. Isikutulumaks pidanuks küündima küll 50%-ni, kuid juuni suurtelt väljamaksetelt laekub tulumaks viitajaga.\nAktsiise laekus üle poole aastaks plaanitust - 53%. Selle põhjuseks oli maksumäärade korrigeerimine ja tõhusam kontroll nende laekumise üle (tubakatoodete maksumärgistamine), samuti uute maksude (mootorsõidukite aktsiis) kehtestamine, millega riigieelarve seadust vastu võttes ei olnud arvestatud.\nRiigieelarvest tehtud kulutuste kõrvutamine kinnitab, et eelmise aasta sama perioodiga võrreldes toimunud ligi 1,4-kordne kasv tuleneb mitte eelarvepoliitika muutumisest, vaid kulutuste erinevast jaotusest kuude lõikes. 1994. aastal küündis riigieelarve tulude ülejääk I kvartalis peaaegu 20%-ni. I poolaasta lõpuks jäi tuludest üle veel ligi 12%. IV kvartalis kulutati kogutud varud ning jooksvate tulude-kulude osas lõppes viimane kvartal 13%-lise puudujäägiga. 1995. a. I ja II kvartali lõpul oli tulude jääk minimaalne, vastavalt 4 ja 5%. Ehkki II kvartalis ületasid kogu eelarvesüsteemi jooksvad tulud kulusid 6,2%, kujunes aasta algusest kasvavas kokkuvõttes tulude ülejäägiks II kvartali lõpus 3,4% (1994. aasta samal ajal 8,1%; vt. joonis 18).\nTähtsamate maksude laekumine on tänavu olnud väga lähedane 1994. aasta omale (vt. joonis 19 , joonis 20 ja joonis 21). Maksukorralduse tsüklilisusest tulenevalt suurendasid tulumaksud juulis eelarve tulusid. Majandusliku aktiivsuse langus suvepuhkuste kõrgperioodil aga vähendas käibelt kogutavate maksude laekumisi. Kokkuvõttes on tavaline, et juulikuus ei erine tulude laekumine oluliselt juunikuu omast (vt. joonis 22 ja joonis 23).\nRiigieelarve kulud on tänavu suurenenud ühtlases tempos vastavalt tulude juurdekasvule. Aeglane kasv toimus ka juulis (vt. joonis 24). 1994. aastal võimaldasid üleplaanilised laekumised vabamat kulupoliitikat ning lisaeelarve vastuvõtmine tingis juunis kulude järsu suurenemise. Kohalike eelarvete kulud muutusid tänavu 7 kuu vältel kuude lõikes analoogiliselt eelmise aastaga (vt. joonis 25).\nRiigi poolt võetud ja garanteeritud välislaenude kogusumma suurenes II kvartalis 83,3 mln. USA dollari võrra ehk 27,4%. Ratifitseeritud laenulepingute põhjal lisandus neli uut laenu: Maailmapanga (WB) 18 mln. dollari suurune laen tervishoiusüsteemi ja 10 mln. dollari suurune laen ettevõtluse arendamiseks, Euroopa Investeerimispanga (EIB) 20 mln. eküü suurune laen lennujuhtimissüsteemide uuendamiseks ning riigi garantiiga võetud Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) 28,7 mln. dollari suurune laen Tallinna veemajanduse ja keskkonnakaitse projekti elluviimiseks.\nKõik lisandunud laenud on pika tähtajaga: EBRD laenu tagasimaksmine algab 1998., teistel 2000. aastal ning lõpeb järgmise sajandi esimese kümnendi lõpus. Laenude intress on 7-8%.\n11. juulil loobus Valitsus EBRD poolt eraldatud energeetikalaenu (kokku 73,5 mln. Saksa marka) 100 mln. krooni suurusest osast. Laenuleping sõlmiti 1992. aastal Eesti energiasäästuprogrammi elluviimiseks ning põhiliselt Eesti Energia ja Eesti Gaasi vajadusi silmas pidades. Võrreldes tolle ajaga on Eesti energiamajanduse olukord paljuski muutunud ja mitmed toonased probleemid lahenenud.\nRahandusministeeriumi andmeil oli ratifitseeritud laenulepingute põhjal riigi poolt võetud välislaenude kogusumma 1. juuli seisuga 355,4 mln. USA dollarit (Eesti Panga 3. juuli kursi järgi) ning garanteeritud laenude summa 120,7 mln. dollarit. Kokku oli välislaene võetud 476,1 mln. USA dollari eest.\nLaenudest on 28% ette nähtud energeetika arendamiseks ning küttesüsteemide kaasajastamiseks, 17% teede rekonstrueerimiseks ning transpordi ja side arendamiseks ja 13% hädavajalikeks imporditarneteks. Seega on prioriteetsed ressursside kokkuhoiule ja infrastruktuuri arendamisele suunatud laenud.\nTegelikult oli 1. juuli seisuga välislaenudest välja makstud 246,9 mln. dollarit, sealjuures tänavu II kvartalis maksti välja 18 mln. dollarit (vt. tabel 16). Suuremaid väljamakseid tehti EBRD energeetikalaenust (4 mln. dollarit) ning Jaapani Ekspordi- ja Impordipanga (JEXIM) impordilaenust (4,6 mln. dollarit).\nKäesoleval aastal on välislaenude väljamaksmine oluliselt intensiivistunud: I poolaastal oli maksete kogusumma 5 korda suurem kui 1994. aastal samal ajal. Suurenemine on tingitud Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) vahendite väljamaksmisest (37,2 mln. USA dollarit), samuti ositi pikemale ajale jagatud (EBRD, JEXIM) laenude väljamaksmise kasvust.\nLaenude põhiosadest maksti II kvartalis tagasi USA Põllumajandusministeeriumi ja Finnish Exportcredit Ltd. laenu kokku 2,42 mln. dollarit. Intresse maksti 2,7 mln. dollarit (vt. tabel 17).\nVõrreldes 1994. aasta II kvartaliga on laenude kogusumma suurenenud 51%. Suurenemine jätkub, sest avaliku sektori investeerimisvajadused kaetakse eelkõige välislaenude arvel. Laenude teenindamiskulude suhe eksporti on endiselt nulli lähedal, sest praegu moodustavad kulude põhiosa intressimaksed.\nUute laenude lisandumise tõttu suurenes II kvartalis välislaenude kogusumma suhe eksporti, kuid lepingute järgi välja makstud osa (ilma IMF-i vahenditeta) vähenes 38%-ni. Ühelt poolt on see tingitud sellest, et uusi laene II kvartalis veel välja ei makstud. Teiselt poolt on mitmete laenude väljamaksmine veninud: näiteks on oma esialgse otstarbe kaotanud EBRD energeetikalaen, samuti Euroopa Liidu (EU) 40 mln. eküü suuruse laenu teine osa.\nPeamised laenuandjad on olnud rahvusvahelised pangad (WB, EBRD, JEXIM). Võrreldes 1994. aasta II kvartaliga on pikemaajaliste projektide krediteerimisega tegelevate rahvusvaheliste pankade osatähtsus suurenenud 26,8%-lt 35,1%-ni. Praegune suhteliselt madal laenukoormus on tingitud sellest, et enne 1992. aastat välislaene sisuliselt ei võetud. Praegused laenud on kumuleerunud viimase 3 aasta jooksul ning nende põhiline tagasimaksmine algab 1998. aastal.\nLaenukoormus on madal ka teistes Balti riikides. Eesti, Läti ja Leedu välisvõlg (laenude väljamaksed miinus tagasimaksed) moodustas 1994. aastal vastavalt 7, 9,6 ja 8,7% riigi sisemajanduse kogutoodangust. Endise idabloki maadest, kus välislaene on võetud juba pikema aja jooksul, moodustas Poola välisvõlg 1993. aastal 48%, Bulgaaria oma 99% ning Tšehhimaa võlg 17% riigi SKT-st.\nTööturuameti andmeil jätkus juunis ja juulis töötute arvu sesoonne vähenemine (vt. tabel 18 ja joonis 26 ). Töötuks tunnistatute absoluutarv on tänavu kõigil kuudel olnud varasemate aastate samade kuudega võrreldes mõnevõrra väiksem ning ka selle sesoonne kahanemine tagasihoidlikum (vt. joonis 27).\nVõrreldes 1994. aasta sama ajaga vähenes tänavu I poolaastal töötu abirahana välja makstud kogusumma ja suurenesid töötute ümberõppeks, samuti neile ettevõtluse stardirahaks eraldatud vahendid.\nTöötu abiraha sai tänavu I poolaastal keskmiselt 14 830 (sh. I kvartalis 14 617 ja II kvartalis 15 042) inimest kuus, s.t. möödunud aasta keskmisest ligi 2,5 tuhande võrra vähem. Abirahaks kulus 1995. aasta esimesel poolel 14,5 (sh. I kvartalis 7) mln. krooni ehk ligi 4 miljonit krooni vähem, kui 1994. aastal samal ajal.\nTöötute täiend- ja ümberõppe korraldamiseks on riigieelarvest tänavu eraldatud 17,2 mln. krooni. Sellest kulutati I poolaastal ära 10,1 (sh. I kvartalis 5,5) mln. krooni, kusjuures õppima suunati 5742 (sh. I kvartalis 3613) töötut. Ümberõppestipendiumi maksti I poolaastal kokku 3,1 (sh. I kvartalis 1,4) mln. krooni ja keskmiselt kulutati ühe õppele suunatu kohta 2,3 tuhat krooni (1994. aasta esimesel poolel 0,75 tuhat). Populaarseimad olid töötute toimetulekukursused koos keeleõppega, samuti raamatupidamise, arvutiõpetuse, ettevõtluse ja ärikursused.\nEttevõtlustoetust sai I poolaastal 226 töötut (sh. I kvartalis 80). Oma ettevõtte asutamiseks töötule antava stardiraha suurus on kuni 8000 krooni. I poolaastal maksti ettevõtlustoetusteks 1,75 (sh. I kvartalis 0,6) mln. krooni ehk 4,3 korda rohkem, kui 1994. aastal samal ajal.\nTööandjat võib töötu rakendamise korral toetada poole aasta jooksul miinimumpalga ulatuses ning veel lisaks poole aasta jooksul poole miinimumpalga ulatuses. Sellist tööturutoetust maksti tänavu I poolaastal tööandjatele kokku 185 (sh. I kvartalis 86,4) tuhat krooni, s.t. ligi poole rohkem, kui möödunud aastal samal ajal. Tööturutoetuse abil leidis endale 1995. aasta esimese 6 kuuga rakenduse 78 inimest, neist 60 I kvartalis.\nTöötute hulgas on suurenenud pikka aega tööta olnud inimeste osatähtsus. Tööturuameti andmeil oli I kvartali lõpus 61% tööotsijaid kulutanud uue koha otsimiseks alla 6 kuu, 22% 6-12 kuud ja 17% üle 12 kuu. II kvartali lõpus olid vastavad näitajad 46, 32 ja 22%. EMOR-i andmeil oli pikaajaline töötus veelgi kõrgem - tänavu I kvartalis oli neid tööotsijaid, kes üle aasta polnud suutnud leida rakendust, 35% ja II kvartalis 31%.\nTööhõiveametitesse pöördus tänavu I poolaastal mittetöötavaid tööotsijaid oluliselt vähem, kui möödunud aastal samal ajal. Kui 1994. aasta esimesel poolel registreeriti keskmiselt 40,2 tuhat tööotsijat kuus, siis tänavu 36,4 tuhat (sh. I kvartalis 37,1 ja II kvartalis 35,7 tuhat). EMOR-i tööhõiveuuringu andmeil on tänavu kasutanud tööhõivetalituste abi töö leidmisel keskmiselt iga teine tööotsija.\nTööhõiveametitesse pöördunud mittetöötavate tööotsijate osatähtsus tööealisest elanikkonnast oli I poolaastal suurim märtsis - 4,6%. Juulis langes see 3,9%-ni (vt. joonis 28 ). Töötuks tunnistatute arv tööealisest elanikkonnast vähenes juulis 1,7%-ni.\nEMOR-i andmeil küündis II kvartalis tööotsijate osatähtsus 6,3%-ni tööealistest (sh. linnas 6,1 ja maal 6,8%), ning tööotsijate arv hõivatute ja tööotsijate üldarvust 8%-ni (sh. linnas 7,8 ja maal 8,5%).\nPiirkondlikult vähenes töötus juulis mõnevõrra Põlvamaal, kuid suurenes Läänemaal. Kõrge töötuse tasemega Võrumaal ja Ida-Virumaal ei toimunud märgatavat langust isegi suvekuudel (vt. tabel 19). Töötuse taseme piirkondlikku ühtlustumist piirab tööotsijate vähene mobiilsus.\nTööpakkumisi oli juulis suhteliselt palju Harjumaal ja Pärnumaal. Kagu-Eestis tehtud analüüs näitas, et tööhõivetalituste kaudu pakuti vaid umbes kolmandikku vabadest töökohtadest. Kõige suurem on nõudlus kvalifitseeritud oskus- ja käsitööliste ning kaubandus- ja teenindustöötajate järele. Kõige enam tööotsijaid rakendati juulis Pärnumaal.\nTöötuks tunnistatute seas on käesoleval aastal suurenenud naiste osatähtsus - I kvartali 62,7%-lt II kvartali lõpuks 64,3%-ni. Suvel vähenes eelkõige noorte ja keskealiste töötute arv, üle 50-aastaste töötute arv aga kasvas II kvartalis 521 inimese võrra. Eestlaste osatähtsus töötute üldarvus on püsinud ca 54% piires.\nSotsiaalministeeriumi andmeil oli keskmine brutopalk juunis 2636 ja juulis 2470 krooni. Juunikuus tõusis keskmine palk võrreldes maiga 16% tänu puhkusetasude väljamaksmisele (eriti seoses haridustöötajatele kolme suvekuu eest tehtud ettemaksuga). Sesoonsus mõjutas keskmise palga suurust juunis 8,5 ja juulis 6,5%. Reaalpalk kasvas juunis võrreldes maiga 13,5% ja juulis kahanes võrreldes juuniga 7,9%. Analoogilised muutused toimusid ka 1994. aastal (vt. tabel 20 ja joonis 29).\nEMOR-i pere-eelarvete uuringu andmeil oli töötasu ühe palgasaaja kohta juunis-juulis keskmiselt 3-4% suurem, kui Sotsiaalministeeriumi arvestuste kohaselt (vt. joonis 30). Põhjus võib olla selles, et EMOR-i uuringus hõlmab töötasu ka neid individuaalse töise tegevuse tulusid, mis raamatupidamisaruandluses ei kajastu. Teiselt poolt võib Sotsiaalministeeriumi andmeid keskmise kuupalga kohta lugeda esialgseiks nii kaua, kuni selguvad ESA-le esitatavate kvartaliaruannete tulemused.\nTegevusalati on 1995. aastal palgad jõudsalt kasvanud kinnisvara-, üürimis- ja äriteeninduses ning muudel teenindusaladel (vt. tabel 21).\nVõrreldes teiste Balti riikidega oli juunis Eestis keskmine palk Lätist ja Leedust palju suurem, juulis vahe vähenes (vt. joonis 31).\nEMOR-i andmeil muutusid perede tulud sesoonselt - juunis kasvasid kiiresti tänu puhkuserahade ja preemiate väljamaksmisele, juulis aga langesid umbes aprilli tasemele (vt. tabel 22 ja joonis 32). Sesoonselt tasandatud netotulu aegrida (vt. joonis 33) näitab, et 1994. aasta oktoobrist alanud tulude kasv peatus tänavu aprillis.\nEesti Statistikaamet alustas juulikuust leibkondade eelarvete uuringuid. Juulis oli leibkonna keskmine brutotulu selle ühe liikme kohta 1462 krooni ja netotulu 1306 krooni.\nReaaltulu kasvas juunis võrreldes maiga 14% ja langes juulis võrreldes juuniga 19%. Kuna tarbijahinnaindeks kasvas juunis-juulis suhteliselt kiiresti (vastavalt 2,3 ja 1,7%), siis vastas juuli reaaltulu ligikaudu aasta alguse tasemele ning oli väiksem eelmiste perioodide keskmisest.\nKvartalite lõikes olid perede tulud II kvartalis 1994. aasta sama ajaga ja 1995. aasta I kvartaliga võrreldes suuremad (vt. tabel 23). Seejuures kasvasid need aeglasemalt, kui 1994. aastal. 1995. aasta 7 kuu keskmine reaaltulu oli 1994. aasta sama aja omast 7,2% suurem.\nVõrdluses teiste Balti riikidega ületas tulude tase Eestis nüüd ka Läti vastava näitaja - keskmine palk oli juunis Läti riiklikus sektoris väiksem, kui Eestis (vastavalt 2238 ja 2636 krooni). Võrreldes Leeduga on Eesti perede tulud olnud suuremad juba pikemat aega (1995. aasta II kvartalis oli tulu pereliikme kohta Eestis 1266 krooni ja Leedus 672 krooni).\nTulude struktuur juunis-juulis oluliselt ei muutunud (vt. tabel 24). Valuutatulude suurem osatähtsus juunis näib olevat juhuslik hälve. Varasema ajaga võrreldes suurenes veidi töötasu osatähtsus. Kuna sotsiaalkindlustusest saadud nominaaltulu oli suhteliselt stabiilne, siis selle osatähtsus kogutulus oli juunis keskmisest madalam ja juulis ühtis võrreldavate perioodide keskmisega. Suhteliselt väiksem oli juunis-juulis ettevõtlustulu ja muude tulude osatähtsus.\nKa kvartaalselt on tulude struktuur olnud suhteliselt püsiv (vt. tabel 25). Tänavu II kvartalis oli töötasu osatähtsus sesoonselt veidi suurem. Sel aastal on täheldatav raha paigutamise tulude osatähtsuse kasv. Pensionide ja muude sotsiaalkindlustuse tulude kasv on aasta jooksul maha jäänud teiste tulude kasvust. Kuna tootmistegevuse tulu kajastab põhiliselt talunike tulusid, siis selle tululiigi osatähtsuse vähenemine viitab põllumajanduslike tulude suhtelisele langusele.\nVõrreldes Eesti pere tulude struktuuri II kvartalis Leedu pere omaga, näeme, et neil oli suurem kätte saadud töötasu ja sotsiaalkindlustuse tulude osatähtsus (Leedus vastavalt 72 ning 14,9% netotulust, Eestis 69 ja 14,5%).\nTulude jaotumuse erinevus oli 1995. aasta II kvartalis väiksem, kui 1994. aastal samal ajal (vt. tabel 26 ja joonis 34). Juunis-juulis tulude erinevus veidi suurenes puhkuste perioodist tingitud töötasu ebaühtlase väljamaksmise tõttu. Puhkuse tõttu sai suur osa peresid juulis väga vähe raha, mida näitab asjaolu, et neid peresid, kelle tulu pereliikme kohta jäi alla miinimumpalga, oli peaaegu 2 korda rohkem kui juunis.\nLeedus oli tulude jaotumus II kvartalis veidi ühtlasem kui Eestis (Gini koefitsient 0,344, vaesema 40% perede tuluosa 18,7%, rikkama 20% perede tuluosa 42,2%).\nVõrreldes erinevate tulukomponentide osatähtsust netotulu diferentseerumisel 1994. ja 1995. aasta II kvartalis (vt. tabel 27), näeme, et käesoleval aastal kasvas tunduvalt kätte saadud töötasu osatähtsus, kahanes aga raha paigutamisest saadud tulu ja eriti muude tulude osatähtsus. Sotsiaalkindlustuse tulude nivelleeriv mõju kogutulule suurenes veidi.\nERATARBIMINE JA SÄÄSTMINE\nEMOR-i andmeil muutus perede tarbimine juunis-juulis analoogiliselt tuludega (vt. tabel 28), kuid aeglasemalt. Nagu 1994. aastal, nii ka tänavu kasvas tarbimine juunis ja kahanes juulis. Nominaalne tarbimine vähenes juulis rohkem kui 1994. aasta samal kuul, reaaltarbimises oli langus väiksem. Välistades tarbimisest aga sesoonsed mõjud (vt. joonis 35), näeme, et ka nominaalne tarbimine on stabiliseerunud.\nESA leibkonna kogutarbimine oli juulis 1243 krooni selle liikme kohta. Reaalne tarbimine oli 1994. aasta II kvartaliga võrreldes tänavu keskmiselt 1,7% suurem (vt. tabel 29).\nKoos tulude suurenemisega on kasvanud ka säästude osatähtsus. Raha paigutamise näitaja langus 1994. aasta II kvartaliga võrreldes oli tingitud sellest, et muutus EMOR-i küsitluste metoodika.\nJuulikuu tarbimise struktuur (vt. tabel 30 ) vastas madala sissetulekuga kuu struktuurile, kus toit on suhteliselt suure osatähtsusega. Keskmisest suuremad olid kulutused veel transpordile ning alkoholile ja tubakale, sesoonselt väike aga eluasemekulude osatähtsus. Võrreldes keskmist tarbimise struktuuri kvartalite lõikes, näeme, et eluasemekulude osatähtsus on suurenenud. Vähenenud on toidu ja transpordikulude osa.\nLeedus oli keskmine tarbimine pereliikme kohta tänavu II kvartalis 503 krooni. Tarbimise struktuur oli järgmine: toidukaubad 58,9%, eluasemekulud 14,2%, transport 5,9% ja garderoobikaubad 10,4%. Seega on Leedus toidukulud suhteliselt suured ning transport ja eluase suhteliselt odavad (tugevasti doteeritud).\nEluks hädavajalike kulutuste arvutamisel lähtutakse tegelikest kulutustest põhilistele kauba- ja teenusegruppidele ning hinnatakse nende muutust vastava hüvisegrupi hinnamuudu suhtes. Kuna juulis toidukaubad odavnesid ning eluasemehindade tõusule järgnes hoopis tegelike kulutuste langus (võlgnevuse muutust pole arvestatud), siis eluks hädavajalikud kulutused võrreldes mai ja juuniga kahanesid ning moodustasid 360 krooni pereliikme kohta. Kaubagrupiti suurenesid vaid hädavajalikud kulutused garderoobikaupadele.\nFüsioloogilise toidukorvi maksumusest (juulis 331 krooni inimese kohta) kulutas toidule rohkem 70% peresid, s.t. maiga võrreldes 20% ja juuniga võrreldes 18% enam.\nEesti sotsiaalabisüsteem on suhteliselt ebaefektiivne.\nAjutiselt tuluta jäänud või vähese tuluga peresid toetatakse toimetuleku- ja eluasemetoetustega ning töötu abirahaga. Seda liiki toetuste osatähtsus moodustab ka kõige vaesemate perede (I tuludetsiil) netotulust vaid 7,2% (II detsiilil 4,7%). Suhteliselt väike on toetuste osatähtsus III detsiilil (2%), mis on isegi pisem kui IV ja V detsiilil. Kuna III detsiilis on ülekaalus pensionäripered, siis on toetuste saamise süsteem nende jaoks arvatavasti liiga keeruline.\nKuigi eluasemetoetust saab sõltuvalt sissetulekust, on isegi jõukaima - X detsiili - perede kogutulus eluasemetoetuste osatähtsus 0,1%.\nHinnatõus mõjutas vaesema 20% perede tegelikku ostukorvi juunis-juulis vähem, kui rikkama 20% perede oma (vt. tabel 31). See oli tingitud toiduainete odavnemisest suvekuudel. Vaesemate perede ostukorvis on toidu osatähtsus palju suurem kui rikaste omas.\n Tegevuse brutoülejääk hõlmab kasumit, segatulu ja amortisatsiooni.\n Korrigeeritud andmeil oli 1995. aasta I kvartali majanduskasvu indeks 1994. aasta I kvartali suhtes 2,7%. Võrreldes endise Idabloki maadega oli kasv pisut aeglasem, kui Tšehhi Vabariigis (3,9%), Slovakkias (5,8%) ning Sloveenias (4,3%). Muude endiste nn. sotsialismiriikide ning 1995. aasta II kvartali kohta puuduvad EP makromajanduse osakonnal andmed.\n Pensionid ja lastetoetused kuuluvad sotsiaalkindlustuse süsteemi.


Fidžil kinni võetud saarlane pääses kautsjoni vastu vabaks - Saarte Hääl\n– 31/05/2011Rubriik: Teema\nKohtu väitel aitas paati omav eestlane kolonelil jõuda kohtumispaika Kadavu saare juures, kust põgeniku võttis pardale Tonga mereväe laev. Intsident leidis aset kaks nädalat tagasi.\nHärmat seisis läinud reedel Suva magistraadikohtu ees, kus ta end süüdi ei tunnistanud. Eestlane pidi aga loovutama ametivõimudele oma passi. Kohaliku sõltumatu blogi andmeil lükkas ka Mara ise ümber süüdistused, nagu oleks Härmat teda põgenema aidanud. Mara avaldas tülgastust kogu sealse süsteemi vastu ja nentis, et see, kuidas inimesi antud loo asjus koheldakse, on tõsiselt vastik.\n“Alates 14. maist on korduvalt küsitletud mu lähedasi ja tuttavaid. Abikaasat on küsitletud nädala jooksul iga päev, sugulast viis korda ning Risto Härmatit hoitud vahi all koguni 7 päeva enne seda, kui talle üldse süüdistus esitati,” rääkis Mara.\nTema sõnul ei ole aga seni vaatamata ülekuulamistele leitud ühtegi tõendit, et Härmat oleks tõesti aidanud tal põgeneda või olnud ta Fidžilt lahkumisest üldse teadlik. “Ma ütlen veel kord, mul ei olnud kaasosalisi, ei olnud mitte mingit suurt plaani,” rõhutas ta.


Äkkpidurdus tegi bussijuhist kurjategija - Tänane leht\nLinn näitab Rail Balticu hankekaoses näpuga riigile ja arhitektidele (5) TALLINN\nBlackstone’i tippjuht: Luminori juhtkond on fantastiline (1) MAAILM\nErkki Bahovski: ükskord prahvatab vimm... (22)\nLoomeliidud nõuavad riigilt 38 miljonit eurot (27) SPORT\nKalev/Cramo peatreeneri Donaldas Kairyse garantii: oleme hooajaks valmis! KODU\nÄkkpidurdus tegi bussijuhist kurjategija\nLasnamäel Uuslinna bussipeatuse lähistel sai linnaliinil number 39 äkkpidurduse tagajärjel naine raskelt viga. Asi lõpes bussijuhile kriminaalasjaga. FOTO: Kohtutoimik\nBussijuht pidurdas nõnda järsult, et reisija lendas suure hooga pikali ja sai kukkumisest rasked kehavigastused. Juht sõidab linnaliini siiani, kuid on nüüd ametlikult kurjategija.\nOli Tallinnas Lasnamäel elava 65-aastase Niina tavaline augustikuine teisipäeva õhtu. Nagu ikka, käis naine ka tol korral sisseoste tegemas talle lähimas, Smuuli tänava Maximas.\nJüri palus seepeale hoopis valude käes soiguval Niinal bussist väljuda. Bussijuht tahtis edasi sõita, sest tal oli graafik ees.\nKaupluses käimiseks pidi Niina alati sõitma kolm peatust liinil number 39. Toidukott käes, sisenes ta ühissõidukisse keskmise ukse kaudu ja istus lähimale toolile. Buss oli tol hämaral õhtul tühjavõitu.\n49-aastase bussijuhi Jüri jaoks oli see õhtu pigem ebatavaline. Olgugi et tal oli roolis kogemust peaaegu 30 aastat, oli ta selle liini peale sattunud asendusjuhina, olles marsruuti läbinud varem heal juhul kümme korda. Busski polnud päris see, millega ta liikles iga päev.\nKerget närvilisust märkas Niinagi. Näiteks peatus enne kodu jäi talle silma bussijuhi kärsitus: vaevu jõudis reisija jala uksest välja tõsta, kui juba litsus Jüri gaasi ja sõiduvahend Man vurises hooga edasi.\nProuale näis, et kodupeatusele lähenedes sõitis buss veel kahtlaselt suure kiirusega, ja nõnda otsustas ta juba aegsasti püsti tõusta, lootes, et bussijuht märkab teda. Ei märganud.\nBuss hakkas juba proua kodupeatusest mööda liikuma, kui Niina vajutas stoppnuppu ja karjus: «See on minu peatus!»\nVaevu jõudis ta lause lõpetada, kui Jüri surus pidurid blokki – Niina kukkus selle peale niisuguse hooga, et lendas keskmise ukse juurest bussijuhi kõrvale ja lõi pea vastu kabiini seina. Ta jäi transpordivahendi põrandale liikumatult vedelema.


Jahutage valu kui urineerimine, Valu urineerimisel\nJahutage valu kui urineerimine. Naiste urineerimise ajal valu põhjused ja patoloogia ravi\nSelle haigusega kaasnevat valu on tunda alakõhus, alaseljas, kõhukelmes ja munandis. Põletiku korral tuleb eelistada soolavaest ja kergesti seeditavat toitu. Isegi siis, kui valus on kirjutada ja alakõhtu valutab naistel ja meestel? Peate võtma ühe supilusikatäie mitu korda päevas. Selline abinõu aitab toime tulla sellise ebameeldiva nähtusega nagu tsüstiit.\nPõhjus, et kõht valutab ja naine öövalu kõhu all oleva kõhu all sageli, võib olla ka vales suuruses või ebaloomulikust materjalist aluspesu kandmine.\nSamuti võib mis tahes isikliku hügieeni toote kasutamisel tekkida sügelev tunne. Mõni ei pruugi lihtsalt sobida konkreetsele organismile, mille tõttu ilmnevad allergiad, teised sisaldavad agressiivseid kemikaale. Diagnostika Kui muretsete urineerimise ajal alakõhu valu pärast, peab naine edasiseks uurimiseks ja raviks pöörduma spetsialisti poole.\nVõimalik, et diagnostika ja uuringud kaitsevad tüsistuste, operatsioonide või surma eest. Normaalse urineerimise korral pole naistel probleeme. Kahjulik mikrofloora tungib uriinieritussüsteemi kaudu keskkonnast neerudesse. Parasiitbakterite kiirel paljunemisel vabanevad mürgised ained, millega kaasneb urineerimisel tüdrukute ja naiste valu.\nArsti vastuvõtul kirjeldage valu sümptomeid ja olemust. See aitab õige diagnoosi panna. Arst määrab teie seisundi põhjused, valib õige ravi. Erinevat tüüpi stressi korral võib olla keeruline ka uriini eritada, kuna immuunsüsteem on nõrgenenud. Sugulisel teel levivad haigused häirivad ureetra rakkude tööd. Rästas pärm kahjustab õhukest nahakihti. Neerukivide või neerupuudulikkusega naised on ohus.\nÕige diagnoosi saamiseks tuleb läbi viia põhjalik uuring, mis võib hõlmata järgmist tüüpi uuringuid: üldine vereanalüüs; Väikese vaagna, maksa, neerude ultraheli; määrimine tupest ja emakakaela kanalist; EKG, CTG. Narkootikumide ravi Peate mõistma, et antibiootikumid on ained, millel on alati vastunäidustusi ja mitmeid võimalikke kõrvaltoimeid.\nEnne nende ravimite kasutamise alustamist on eelistatav läbi viia uriinianalüüs nakkusetekitaja määramiseks, samuti uurida selle bakteritüve resistentsust erinevat tüüpi ravimite suhtes, vastuvõtlikkust nende suhtes. Pärast alakõhu valu antibiootikumravi urineerimise ajal ja pärast seda peaks naine loovutama bakterioloogilise kultuuri jaoks uriini patogeenide puudumise kindlakstegemiseks.\nValu vähendamiseks on vaja kõigepealt vähendada happeliste, vürtsikute, liiga soolaste toitude kasutamist ja välistada alkohoolsed joogid. Samuti on soovitatav võtta "No-shpa" või "Spazmalgon". Kuid mingil juhul ei tohiks me unustada, et esimeste ebameeldivate sümptomite ilmnemisel on vaja diagnoosi saamiseks pöörduda arsti poole.\nKui urolitiaas on kindlaks tehtud, siis on sel juhul soovitatav rikkalik aluseline või happeline jook. Kui haiguse olemus on neuroloogiline, siis on sel juhul soovitatav kasutada rahustavaid taimseid ravimeid, näiteks "Fitose" või "Sedavit". Kui urineerimise ajal või lõpus on tugev põletustunne, siis määratakse diureetiliste omadustega ravimid, näiteks Cyston või Urolesan.\nKuidas ravitakse erinevaid patoloogiaid? Sõltuvalt haigusest valitakse ravimeetod. Seal on nimekiri ravimitest, mis on jahutage valu kui urineerimine nähtud erinevate patoloogiliste protsesside ajal.\nUrogenitaalsüsteemi põletikuga määratakse antibakteriaalsed ravimid, mis tegelevad väga patogeeni hävitamisega. Ravikuur kestab sel juhul kuni 7 päeva. Kui ilmub soor, kasutatakse seenevastaseid aineid, näiteks suposiite.\nRavikuur kestab 10 päeva. Trihhomonoos See on väga ebameeldiv haigus, seetõttu tuleb selle vastu võitlemisel patogeen hävitada ja võtta "Nimorazole" või "Metronidazole" sees. Ravikuuri kestus on 7 päeva. Gonorröa diagnoosimisel määratakse antibakteriaalsed ravimid tablettide kujul ravikuur kestab päeva.\nSelle haiguse vastu võitlemiseks kasutatakse korraga mitut tüüpi antibiootikume ja prebiootikume, ravikuur võtab aega kuni 2 nädalat. Te ei tohiks mingil juhul ise ravida, sest see võib põhjustada komplikatsioone ja olukorda veelgi süvendada. Normist kõrvalekaldumise esimeste märkide ilmnemisel on vaja kohe arsti juurde minna.\nSpetsialist kogub patsiendi anamneesi, selgitab välja eeldused, tutvub haiguslooga, viib läbi uuringu, kogub uuringuid ja alles pärast seda saab ta hakata diagnoosi panema. Sümptomite põhjal on üsna lihtne diagnoosi panna, kuid te ei tohiks arvata, et saate seda ise teha. Tõepoolest, mõnikord on haiguste vahel sarnased sümptomid, kuid nende raviviisid on üksteisest täiesti erinevad.\nSellepärast on vaja usaldada spetsialisti, kes teab, kuidas seda või teist haigust korralikult ravida.\nJahutage valu kui urineerimine varem hakkate ravima, seda kiiremini kaovad urineerimise ajal valu ja põletustunne.\nSee manifestatsioon on äärmiselt ebameeldiv, mitte mingil juhul ei tohiks uriini taluda ja kehas hoida, on vaja sellest lahti saada, et joove ei tekiks. Õigeaegselt määratud ravi võimaldab teil haigusega kiiresti hüvasti jätta ilma tagajärgedeta. Alternatiivne ravi Koos traditsioonilise meditsiiniga võib kasutada ka rahvapäraseid ravimeid, kuid ka siin on vajalik arsti järelevalve. Selleks sobivad suurepäraselt järgmised meetodid: Pohlalehtede töötlemine.\nSelle toote valmistamiseks vajate suurt lusikatäit toorainet, pool liitrit vett toatemperatuuril ja laske sellel tõmmata umbes 30 minutit. Hiljem peate toote keemiseni viima, küpsetamine võtab aega umbes veerand tundi.\nLõppkokkuvõttes tuleks kogu vedeliku maht poolitada. Valmistatud puljong tuleb jahutada ja pingutada. Peate võtma ühe supilusikatäie mitu korda päevas. Selline abinõu aitab toime tulla sellise ebameeldiva nähtusega nagu tsüstiit. Ravi karukõrvadega. Sellise tervisliku infusiooni valmistamiseks vajate rohtu jahutage valu kui urineerimine lusikat. Peate selle peale valama ml keeva veega ja laske sellel pool tundi auruvannis tõmmata.\nSiis peate toote filtreerima ja jahutama. Hiljem peate algse helitugevuse saamiseks lisama veidi keedetud vett. Toodet tuleks tarbida ml lahuses mitu korda päevas. Töötlemine tilliseemnetega. Efektiivse infusiooni ettevalmistamiseks vajate suurt lusikatäit seemneid. Pange need termosesse ja lisage üks klaas toatemperatuuril vett. Soovitav on kasutada g toodet mitu korda päevas. See imeinfusioon aitab urineerimise lõpus valu leevendada.\nKurgiseemnete töötlemine. Selline toode tuleb viia pulbri olekusse. Hiljem peate võtma kaks keskmist lusikat toorainet ja valama terve klaasi keedetud vett. Lahust valmistatakse 20 minutit madalal kuumusel. Filtreeritud lahust tuleb tarbida pool klaasi mitu korda päevas. Soovitav on kasutada toodet 30 minutit enne sööki.\nRavi salatiga. Sellest taimest on üsna lihtne luua imeinfusiooni: teil on vaja pool keskmist lusikatäit selle taime lehtedest, seejärel peate valama klaasi keedetud vett ja andma paar jahutage valu kui urineerimine, et aine infundeeriks.


Avatud koosolek: kõrghariduse rahastamise tulevikuväljavaated | Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia\nAvatud koosolek: kõrghariduse rahastamise tulevikuväljavaated\n13. märts 2018 Avatud koosolek: kõrghariduse rahastamise tulevikuväljavaated kommenteerimine on välja lülitatud\n14. märtsil toimub EMTA kammersaalis avatud koosolek, kus arutatakse kõrghariduse pikemaajalisi eesmärke ja rahastamist. Üritust korraldavad Rektorite Nõukogu ning Haridus- ja Teadusministeerium.\nHaridus- ja teadusminister Mailis Repsi sõnul on arutelu kõrghariduse rahastamise üle eluliselt vajalik. „Ehkki riik on kõrgharidusreformi järgsetel aastatel täiendavalt kompenseerinud ülikoolidele õppemaksu kaotamisest tekkinud tühimikku, on kõrgkoolid nüüdseks olukorras, kus vahendeid napib,“ ütles minister Reps. „Hakkame peatselt ette valmistama ülikoolidega sõlmitavaid uusi halduslepinguid järgnevaks kolmeks aastaks ja seega on aeg rahastamise teema kõrgkoolidega uuesti põhjalikult läbi arutada. Peame oluliseks ka heal tasemel õppejõudude järelkasvu tagamist ja selleks tuleb muuta õppejõudude palgad konkurentsivõimeliseks. Eesti kõrgharidus vajab riigilt lisaraha.“\nRektorite Nõukogu juhatuse esimees, Tallinna Ülikooli rektor Tiit Land märkis, et avatud aruteludeks Eesti kõrghariduse võimaluste ja valikute üle on viimane aeg, sest käärid ühiskonna ootuste ja kõrghariduse rahastamise vahel on kiiresti kasvanud. „Teema puudutab otseselt ka üldharidust. Pole õige noori julgustada õpetajaks õppima, kui ka õpetajate õpetajad ülikoolis oma töö eest väärilist tasu ei saa,“ lausus Land.\nAvatud koosolekul osalevad lisaks rektoritele esindajad Haridus- ja Teadusministeeriumist, ülikoolidest ja rakenduskõrgkoolidest, Riigikogu kultuurikomisjoni liikmed, ettevõtjad ning üliõpilaste ja teiste ministeeriumide esindajad.\nMinister Mailis Reps annab ülevaate Eesti kõrghariduspoliitika väljakutsetest. Ülikoolide vaatest kõrghariduse strateegilisele arendamisele räägib Tallinna Tehnikaülikooli rektor Jaak Aaviksoo. Ettevõtja vaadet kõrghariduse tulevikule avab Chemi-Pharm AS juhataja, TÜ nõukogu esimees Ruth Oltjer. Eesti Üliõpilaskondade Liidu mõtted kõrghariduse arengutele edastavad Eva Liina Kliiman ja Helena Veldre. Muutustest õppimises ja õpetamises teeb ettekande professor Mati Heidmets.\nEttekannetele järgneb paneeldiskussioon, milles osalevad Mailis Reps, Tiit Land, Ivari Ilja, Jaak Aaviksoo, Mart Kalm, Mait Klaassen, Tõnu Lehtsaar, Ruth Oltjer, Mati Heidmets ja üliõpilaste esindaja.\nVeebiülekanne on jälgitav SIIN.


Mandala tants ühendab naiselikkusega – Ajakiri SPORT\nHomeAjakiri SPORTNr. 33 - 2017 oktooberMandala tants ühendab naiselikkusega\n20/10/2017 Nr. 33 - 2017 oktoober, Uncategorized 0\nTants ei hoia vormis mitte ainult keha, vaid värskendab ka emotsionaalselt. Uurisime, mis on mandala tants ning mida see püha ja iidne aeglases rütmis kulgev tants naisele pakub? Kogemusi jagab holistilise teraapia ja kraniosakraalteraapia terapeut, naiste väe kursusi ja mandala tantsu trenne korraldav Merliis Sulg.\nMandala tants on imeline liikuvmeditatsioon – maagiline naiste tants. See ülinaiselik ja kohalolu tekitav tants ühendab naise sisemise ja välise keha ning harmoniseerib energiad vasaku ja parema kehapoole vahel. Tants aitab luua kontakti naiseliku väe, sisemise rahu ja tasakaaluga. Mandala tants koosneb geomeetrilistest kujunditest ehk mandala’test, mida oma kehaga joonistatakse.\nKuidas mandala tants sündis?\nMandala tants on sündinud imelise tantsujumalanna Maya mandala-kanalduse kaudu. Tantsides ja usaldades oma keha liikumist hakkas tema keha ühel hetkel tegema kaheksaid, lõpmatuse märke ja ringe. Lubades sellel kõigel juhtuda, meenus talle see iidne tants, mida naised juba aastasadu varem olid templites ja pühakohtades tantsinud.\nMiks naised templites tantsisid?\nMandala tants on üks iidsetest templitantsudest. Templitantsud olid sajandeid tagasi kujunenud pühad tantsud, mida naised tantsisid, et kehastada püha naiselikkust. Nad pühendasid oma elud tantsule ja distsipliinile, et tõsta inimkonda templitantsu imelise väe kaudu ning kasvatada tervendavaid võimeid, peeneid väljendusi, intuitiivseid teadmisi ja oma õrna tugevust.\nMida mandala tantsus kasutatavad geomeetrilised mustrid tähendavad ja mida need naisele pakuvad? Miks mandala tantsu tantsitakse aeglaste voogavate liigutustega ja kas usjatel liigutustel on mingi sümboolne tähendus?\nMandala tantsus kasutatavad mustrid ehk mandala’d sümboliseerivad energia lõppematut ja ühendatud liikumist. Sellise ühendatud liikumisega toome teadlikkust oma hirmudest, mis blokeerivad meid emotsionaalselt, hingeliselt, vaimselt või füüsiliselt. See on keha ja hinge tervenemise protsess, mis aitab kõiki valusaid mälestusi mõista ja sügaval tasandil tervendada. Mandala’d, mida kehaga teeme, aitavad mitmetasandiliselt meie kehas energiaid joondada. Tants on aegalase tempoga, sest nii saame oma kehasse tuua rohkem tervendavat kohalolu ja teadlikkust, mida meil argipäeva kiirustamise juures keha jaoks piisavalt ei jagu. Selline ussilaadne liikumine on väga tervistav selgroole, aitab seal kõik vedelikud taas paremini liikuma saada ja vabastab meid jäätunud hoiakust oma kehas. Samuti on sellel liikumisel ka ekstaatilist seisundit tekitav mõju.\nKas mandala tantsus on kindel ülesehitus ja kas need liigutused avavad tšakraid?\nMandala tants koosneb kahekasatest ja ringidest, mis läbivad kõiki keha seitset energiakeskust ehk tšakrat, avades neis energia liikumise ja vabastades blokeeringud. Need mustrid ehk mandala’d algavad alati juurtšakrast (vaagna piirkonnast) ja liiguvad üles kroontšakrani (pealaele). Nii käime alati terve keha läbi, tasakaalustades mandala’te ja geomeetriaga kogu oma keha energiat ja hormoonsüsteemi. Selle protsessiga me ühendame endas maa ja taeva energia. Olles selles ühenduses, manifesteerime kõike, mis on vajalik selleks, et terveneda ja luua oma elus tasakaalu.\nMida see tants naisele annab? Millised on viljad?\nMandala tants on maagiline viis oma naiseliku ja sügavama poolega ühendust saada. Tantsu kaudu tekib justkui sügava rahu seisund ja meel jääb vaikseks. Juba mõne korra mandala tantsuga on naised avastanud, et nende keha muutub palju voolavamaks ja graatsilisemaks, nii mõnigi tantsijanna on vabanenud seljavaludest või pingetest.\nRegulaarsemalt mandala tantsuga tegeldes kandub sügavam rahu ja tasakaal ka igapäevaellu. Tänu mandala tantsule olen mina näiteks kogenud suuremat kohalolekut oma elus, nautinud elu sügavamalt ja avastanud, et see, mis varem ärritas, ei ärrita enam.\nSamuti mõjub mandala tants hästi ka naise kehale, sest tööd teeme siin põhiliselt sisemiste lihastega, mille treenimine on naisetele eriti oluline. Koormust saavad ka kere-, kõhu- ja tuharalihased, nii et ka väliselt mõjub tants justkui maagilist sära lisavalt.\nKa sügav teadlik hingamine aktiveerib immuunsüsteemi, stimuleerib vereringet ja aitab kehal noorena püsida.


Laupäeval tähistatakse ülemaailmset punktkirjapäeva : Koolielu\nLaupäeval tähistatakse ülemaailmset punktkirjapäeva\nAvaldaja:Merje Pors02. Jaanuar 2014\nbraille, punktkirjapäev, pimedate raamatukogu, punktki\n4. jaanuaril, rahvusvahelise pimedate punktkirja looja Louis Braille 205. sünniaastapäeval, tähistatakse ülemaailmset punktkirjapäeva.\nBraille kiri ehk punktkiri koosneb reljeefsetest punktikombinatsioonidest, mida loetakse sõrmedega, märgib Eesti Pimedate Raamatukogu oma pressiteates. Kombinatsioonide aluseks on nn. kuuspunkt – ülevalt alla kolm ja vasakult paremale kaks punkti. Igat tähte ja kirjavahemärki tähistab kindel punktikombinatsioon.\nEesti kõige usinamad punktkirjakasutajad on kirja Tartu Emajõe koolis ja Tallinna Heleni koolis selgeks õppinud pimedad lapsed. Kui koolid lõpetatud, siis punktkirja kasutamine ja punktkirjas raamatute lugemine vähenevad – arvutite ekraanilugemistarkvara ja CD-dele loetud heliraamatud võimaldavad info kiirema ning ulatuslikuma kättesaamise. Braille kirjaoskusest on aga kasu märkmete tegemisel ja punktkirjakuvari abil arvuti kasutamisel. Täisealistel nägemispuudega inimestel on võimalik õppida seda kirja eripedagoogide juhendamisel nägemispuudega inimeste rehabiliteerimiskeskuses, pimekurtide tugiliidus ja Tartu Emajõe koolis.\nPimedate ühingud korraldavad võimalusel projektipõhiseid kursusi. Pimekurtide tugiliidu eestvedamisel õpetati Braille noodikirja pimedate laste muusikaõpetajatele.\nEesti suurim punktkirjas raamatute valmistaja ja laenutaja on Tallinnas asuv Eesti Pimedate Raamatukogu. Laenutuses on üle 800 nimetuse punktkirjas raamatuid. Mullu valmistati punktkirjas põhiliselt lasteraamatuid, aga ka mitmeid romaane täiskasvanutele. Ilmus Mart Kivastiku näidendi „No näed ise!“ käsikiri. Selle näidendi üks tegelane on pime üliõpilane.


Üldised uudised Arhiiv - Page 2 of 6 - Pärnu Kahe Silla Klubi\nFinišini on vaid kilomeeter! Foto: Jüri Jaansoni Kahe Silla jooks 2019, Viktor Tund Esmaspäeval startis 20 aasta juubelit pidav jooksupidu, mis ootab virtuaalses formaadis käima, jooksma ja keppidega kõndima 14. septembrini. Pärnakaid ja linna külalisi kutsub korraldustiim originaalrada läbima. Selleks püstitatakse jooksu „õigel“ päeval, 6. septembril kell 12-15 vahel kesklinna silla kõrvale kunagisse [...]\n22\taprill, 2020\n27. aprillist 2. maini toimuma pidanud „Teeme Ära! Eesti Prügijooks" lükkub COVID-19 viirusest tingitud eriolukorra tõttu järgmisse aastasse. Üle-eestilise koristuspäeva raames toimuma pidanud teine virtuaalne prügijooks - plogging - jäetakse ära tulenevalt Teeme Ära koristustalgute tühistamisest. Selle asemel kutsub talgupäeva tiim kõiki eestimaalasi valmistama ja kandma riidemaske. Maskitalgud on koos teiste ennetusmeetmetega kiireim ja tõhusaim [...]\n10\toktoober, 2019\nPühapäeval, 6. oktoobril Paide-Türi Rahvajooksul pandi vääriline punkt Selver Eesti Linnajooksudele. Kahe silla jooksu eelistas sarjas taas märkimisväärne osalejate hulk. Meestest võitis kindla esikoha Raido Mitt, kes läbis 146,6 kilomeetrit ja teenis 65 punkti. Teise koha saavutas Ilja Nikolajev (MeRun.Club, 120 km ja 50 punkti) Võru KJK Lõunalõvi esindaja Rauno Jallai (148,6 km ja 33 [...]\n9\toktoober, 2019\nSeptembri viimase päevaga tõmmati joon alla Pärnu linna ja Kahe Silla Klubi ühisele liikumiskampaaniale Liigume Pärnus, mille käigus registreeriti sadu liikumiskordi ning läbi kokku tuhandeid kilomeetreid. Kampaania Liigume Pärnus meelitas üleeuroopalise mobiilsus- ning spordinädala raames liikuma endale sobival ajal ja kohas, rõhudes korduste arvule ning individuaalse liikumisharjumuse kujundamisele. Üle kahe nädala kestnud teemakampaania raames liiguti [...]\nLaupäeval, 14. septembril stardib Pärnu Linnavalitsuse ja Pärnu Kahe Silla Klubi uus algatus – „Liigume Pärnus“, mis annab soovijale võimaluse liikuda ajal ning kohas, mis talle endale kõige meelepärasem. Enam kui kahenädalase projekti iga päev on justkui omaette spordisündmus. Virtuaalseid väljakutseid liikuma tulemiseks esitatakse üha sagedamini: tegemist on kontseptsiooniga, kus osaleja saadab toimunud liikumise kohta [...]


Juhtmeta elektriline muruniiduk - Otsingud - 2022\nNiitke muru aed on mõnele häiriv. Ja ka keskkonna jaoks ei pruugi see olla hea hetk: muruniiduki heitgaasid, määrdeõli lisamine, mahukad murulõigud ... tunneme end looduse meistrina, kui näeme vaeva tööriistadega käes, vaid reostame. Mis siis, kui proovime seda lihtsustada?\nNäiteks a-ga juhtmeta elektriline muruniiduk koos laetava liitiumakuga: lülitub sisse, niidab muru ja hoitakse garaažis. Raseerimise ajal pole vooluvõrku ühendatud kaableid, ei kütuse- ega õlipaake ja väga vähe hooldust: vaid palju praktilisust heitmete null.\nIlmselt räägime ebaprofessionaalsest ja sobivast vahendist väikesed muruplatsid: just see, mida paljud otsivad, et mitte hulluks minna tööriistade ostmisega, mis ei vasta vajadustele, ja soov neid kasutada. Sellepärast, kui me siin oleme, on lisaks nullemissioonile oluline, et muruniiduk minimeeriks niitmise jäätmeid, jättes murule ainult tükeldatud muru, mis muutub väetiseks.\nNende omadustega muruniiduk on selle hiljuti turule toonud Alpi, tõmmates traadita tehnoloogia tagada väikeaedade hooldamisel maksimaalne juhitavus. Roheline idee, mis näib olevat unarusse jätnud detailid.\nTundub, et kõik on lipu all praktilisus ja kasutusmugavus: alustades käepidemest, mis on varustatud topeltjuhtimisega turvalülitiga, mis tagab kasutamise ajal maksimaalse juhtimise. Kiirkinnitusvahendid seevastu võimaldavad teil reguleerida käepideme kallet ja kõrgust kõige mugavamas asendis ning võimaldada selle kokkuklapitamist, vähendades selle mõõtmeid ühe meetri pikkuseks lõplikuks suuruseks umbes 50 cm kõrgus.\nJa kui keha ülemise osa käepide võimaldab teil muruniidukit kiiresti ja mugavalt tõsta ja transportida, siis isegi laadimissüsteem on praktiline ja kiire: aku on tänu kokkupandavale käepidemele hõlpsasti eemaldatav, see on varustatud LED-laadimisindikaatoriga ja laadib kiiresti.\nJah, aga kas see lõikab hästi? Alpina muruniiduk on varustatud süsteemiga tsentraliseeritud lõikekõrguse reguleerimine: 6 erinevat asendit (25–75 mm), mis võimaldavad teil valida maastiku tüübile ja soovitud tulemusele kõige paremini sobiva variandi. Eesmine kamm aitab lisaks peanaha kaitsmisele ka rohuliblesid terade suunas edasi anda, samas kui 40-liitrise kogumiskoti läbipaistev aken võimaldab teil kohe vaadata täitmise tase.\n250 mm tagumised rattad tagavad maksimaalse stabiilsuse ka ebatasasel pinnasel, et tagada kvaliteetne lõikamine ka kõige raskemates oludes. Lõpuks omab see ka ülalmainitud standardit multšimise komplekt mis tükeldab lõigatud rohu peeneks ja jaotab selle väetamiseks mullale.\nCopyright 2022 \_ Juhtmeta elektriline muruniiduk...


[Foorum 2021] Osta Dianabol E-pood Laane Virumaa Eestis\nOsta Dianaboli veebipood Laane Virumaal Eestis . Dianabol DS on hammaste steroid, mis on saadaval tablettidena (kuigi sellel on ka süstitav vorm) ja see õitses 70ndatel. Tänapäeval kasutatakse seda endiselt lihaste mahu suurenemise kiirete tulemuste tõttu, seda on üsna lihtne omandada ning see on ka teiste muude steroididega võrreldes vähem kulukas. Kuna tabletid on tableti kujul, kasutavad algajad seda tavaliselt esimese tsüklina, pidades silmas, et see tekitab palju vähem katset kui nõelad, kuid see pole vähem ohtlik.\nDianabolil või Dbolil oli kunagi praegu keelatud toimeaine Metandienone. Loodud 1955. aastal hüpogonadismi raviks. Kui kulturistid avastasid, kui äärmiselt anaboolne see oli, sai Dbol ülipopulaarseks. Sellest ajast peale on põhimõtteliselt iga riik Dobolit kehtestanud. Dbol, üks juhtivamaid täidise anaboolikuid kunagi varem. Suurendab valkude sünteesi, luues lihaskoe palju kiiremini.\nSellegipoolest mõjutab soovimatute ja ka ebatervislike kõrvaltoimete loetlemine Metandienoneid kiusatuna ning paljud ei soovi sellega kaasnevaid ohte. Akne, maksaprobleemid, südameprobleemid ja ka ebaseaduslik element on teiste hulgas esikohal. Seetõttu lõi Muscle Mass Labs USA riskivaba seadusliku valiku Diandrobol ™, mis on tasuta keelatud ja kahjulikke ühendeid.\nInternetis müüdav Dianabol – parim koht Dbali ostmiseks Laane Virumaa Eestis.\nKust saab Laane Virumaa Eestis osta tõelist dianabooli.\nDianabooli Internetis ostmiseks klõpsake Laane Virumaa Eesti\nOsta Dianaboli veebipood Laane Virumaal Eestis . Dianabool või methandrostenoloon on väga võimas steroid, mida tavaliselt kasutasid nii sportlased kui ka kulturistid vastavalt oma tugevust suurendavate ja ka lihaskoe edendamise funktsioonide jaoks. Konkreetne steroid omab suurt tähtsust selle tõhususe osas rasvavaba massi suurendamisel.\nMis teeb selle ainulaadseks ja teistest anaboolsetest steroididest kasulikumaks, on tõsiasi, et see aitab tõsta glükogenolüüsi ja samal ajal ka tervislikku valkude sünteesi. Dianabol (tuntud ka kui Dbol) on täiuslik esindaja, mida saab kasutada täitefunktsiooni täitmiseks.\nKuid kui tegemist on tervisega seotud komplikatsioonidega, pole see anaboolne steroid erand. Methandrostenolooni vähesed negatiivsed mõjud on veepeetus, kõrge vererõhk ja günekosastia.\nOn oluline märkida, et Dianabol on saadaval erinevat tüüpi. Kõige eelistatavamad on hambatabletid. Sellest hoolimata kasutavad asjatundlikud või raskekujulised kulturistid igapäevase annuse saamiseks tavaliselt pilte. Algajate soovitatav ööpäevane annus on 20–30 mg. Kolmekümnepäevase tsükli jooksul tuleb enne tsükli lõpetamist ja ka parema taastumise kestust tõsta annus optimaalsele väärtusele 50–60 mg päevas.\nArvestades, et enamus tarnijaid pakuvad massilise omandamise korral tavaliselt suuri allahindlusmäärasid, võiksite kaaluda 3 või 4-kuulise pakkumise hankimist. Mõni müüja tarnib tavaliselt toidulisandi täiesti tasuta pudeli, kui tarbijad tellivad kaks tariifi kindla tariifi järgi. Teisest küljest on tarnijaid, kes tarnivad kuni 30% allahindlust, kui tarbijad tellivad vähemalt 3 pudelit Dianabolit.\nDianabol müügil Laane Virumaa Eestis.\nOsta Dianabol (Dbal) Internetis Laane Virumaa Eestis.\nOsta Dianaboli veebipood Laane Virumaal Eestis . Dianabool on testosterooni derivaat ja ka selle keemiline nimetus on 17a-metüül-17b-hüdroksü-1,4-androstadieen-3-oon-1-dehüdro-17 metüültestosteroon.\nDbol, nagu seda sageli nimetatakse, on efektiivne anaboolne steroid, millel on mõõdukad androgeensed ehitised.\nDianabooli keemiline valem on C20H288O2, samuti on selle molekulmass 300,44 mg / mol.\nKui kulturistid otsustavad kasutada konkreetset steroidi, on neil tagatud eesmärgid, mida nad kavatsevad saavutada. Nende hulka kuulub tavaliselt:\nKasvab kvaliteetset lihasmassi\nLihaskoe sitkuse suurendamine\nLihaskoe toonuse tõstmine\nEsmane tegur Dianabol on tegelikult viimase paari aasta jooksul kehaehitajate ja ka profisportlaste seas nii eelistatud olnud, et see on nende eesmärkide saavutamisel tõesti usaldusväärne.\nKust osta kvaliteetset dianabooli Laane Virumaa Eesti.\nOstke Dianabol Dbal Laane Virumaa Eestist.\nDianabol D-bal-l on ravimi võtmisel palju plusse. See toode pälvis tunnustuse juba poole sajandi pärast, kui profisportlased pidid leidma vahendid oma jõudluse parandamiseks. Nüüd on selle ravimi võtmisel leitud eeliseid peale selle meditsiinilise kasutamise. See võimaldab suurendada ja tugevdada kehakaalu. See annab õige lämmastiku tasakaalu, et reklaamida tervisliku valgu säilimist, mis on vajalik kütuse ja keha struktuuri jaoks.\nOsta Dianaboli veebipood Laane Virumaal Eestis . Dianabol D-bal muud eelised hõlmavad vastupidavust, verevarustust ja keskendumist, mis muudavad hariduse paremaks. Nagu varem märgitud, on see palju ohutum valik Dianabolile, mida nimetatakse ka Methandrostenolooniks, mis on praegu keelatud steroid. Sellest hoolimata on Dianabol D-bal ideaalne keelustatud steroidi reprodutseerimine, kuna see annab täpselt samasuguseid eeliseid, seda võib võtta ka suu kaudu ega tekita ka õudseid kahjulikke mõjusid, kui seda võetakse vastavalt juhistele.\nCrazy Mass väidab, et see annab ohu täiendava kindluse, kui te pole tulemustega rahul. Teil on vaja ainult saata toode tagasi ja raha tagasi saada. Nad tarnivad kaupadele hinnaalandust, kus saate 2 kaupa ja kolmanda saate täiesti tasuta. Lisaks sellele saab toodet osta umbes 60 dollari eest pudeli kohta, seda tasuta kohaletoimetamisega ja käitlemisega nii kaua, kui see asub Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias.\nPüüdke seda nii kõrgele kui võimalik, kuid kasutades D-Bolit arukalt, saate selle tungivaks. Teisest küljest tekitavad probleeme nii üledoseerimine kui ka tasakaalustamata koolitusprogrammi puudumine. Enne tsükli alustamist tuleb teha vereproov (test). Ärge kuulake oma venda või soovituskeskuse juhendajat, enne tsükli hüppamist küsige nõu hästi valgust saanud spordiinstruktorilt.\nOstke steroide Internetis madala hinnaga tasuta kohaletoimetamine Laane Virumaa Eestis.\nDianaboolsteroidid Laane Virumaa Eesti.\nDbol pakub pundunud ja tohutut kasu. Seetõttu pole see tsüklite vähendamiseks kõige tõhusam valik. Kulturistid kasutavad seda tavaliselt kahe peamise eesmärgi saavutamiseks – stardiks pikkade vastupidavate süstitavate ravimite ja eraldiseisva täidisega steroidi jaoks.\nOsta Dianaboli veebipood Laane Virumaal Eestis . Methandrostenoloon on tõesti kiiresti toimiv steroid, mis pakub silmapaistvaid tulemusi nii lihasmassi kui ka jõu osas. See on suurepärane tegur, mis võimaldab kasutada dbolit selliste steroidide nagu deka duraboliin ja ka testosteroon stardipauguna. Süstitavad ravimid kulutavad veidi aega täieliku lööklainega töötamise alustamiseks, nii et kuni süstitavate ravimite käivitumiseni suurendab dbol kindlasti tugevust, kogust ja ka enesekindlust.\nAutonoomse mahuainena pakub dbol suurepärase kvaliteediga lihaste suurepärast suurenemist, millest paljud jäävad pärast tsükli lõppu teie juurde, kui jooksete PCT-d. Sellegipoolest on ülioluline kirjeldada, et mõlemal juhul ei tohi dianabooli tsüklid, stardi- või iseseisvalt, kesta isegi üle 6 nädala.\nTegutsemisega võrreldes tundub 25-50 milligrammi (mgs) päevas üks taskukohasemaid. See annus annab häid tulemusi mõõdukate kõrvaltulemustega. Kui seda kasutatakse stardina, teeb see lähemale 25–30 mgs. iga päev läheb lihtsalt suurepäraselt. Need, kes kasutavad dianabooli eraldiseisva steroidina, võivad läheneda 50 mg-le. Kuigi elukutselised sportlased võtavad päevas koguni 75 mg, hakkavad negatiivsed mõjud kindlasti ületama anaboolseid eeliseid, mis ületavad 60 mg / ED.\nTeine lähenemisviis, mida raskekujulised kulturistid doosi arvutamisel kasutavad, on lihtsalt 5 mikrogrammi võtmine 25 lisakilo kohta. Näiteks kehaehitajal, kes kaalub 250 naela, tuleb kindlasti võtta 50 mg dianabooli päevas.\nDianabol müügil – saate teada, kust saate Dianabol’i Internetis Laane Virumaa Eestis osta.\nOsta Dianabol Laane Virumaa veebiturult.\nOsta Dianaboli veebipood Laane Virumaal Eestis . Niisiis, lootke hullu hulgi peamise veebisaidi usaldusväärsetele ja omandavatele d-balidele. Ja mitte ainult, saate ka palju säästa, kui valite oma ostmiseks hullumeelset massi, kuna see pakub toidulisandeid väga praktiliste hindadega ja tähendab ka nende toidulisandite turuhindadest madalamaid.\nLisaks saate ka oma käed toidulisandilt hankida, maksmata selle eest ükski peenraha. Võite valida, kas osta üksinda 2 hullu toidulisandit hullus massist! Mida sa siis ootad? Alustage juba täna Crazy Mass Dboliga!\nSaate seaduslikult osta steroide, kui need on teie riigis legaliseeritud. Või muidu ei saa. Mõnikord saate neid arstilt teile soovitada, kui teil on tõsiseid kliinilisi probleeme (varem oli inimesel neeruprobleeme ja lisaks soovitati ta steroidide kasutamist kasvamise, hüpertroofia jms korral), kuid see pole täpselt levinud. Kui soovite osta steroide, on teile kaks alternatiivi.\nSuure tõenäosusega saate pöörduda lähimasse kliinikusse, kust saate steroide, mida proovite leida. Sellel on siiski üks oluline negatiivne aspekt. Võib-olla ei pruugi te kõiki steroide hankida, kuna see on teatud pood. Kindlasti soovitaksin teil legaalseid steroide hankida veebipoest. Kui teete seda, on praktiliselt eriline, et saate kindlasti kõik vajalikud steroidid veebipoest.\nKas saate Dianabol’i seaduslikult Laane Virumaa Eestis osta.\nKust osta kvaliteetset dianabolit Laane Virumaa Eesti.


Lasteaiatasu: 81, 71 ja 61 eurot? — Vahur Kollom\n18. jaanuar 2022,\nMullu oktoobris edastati petitsioon linnale. Praegu on volikogu menetluses eelnõu, millega muudetakse määrust Tartu koolieelsete munitsipaallasteasutuste rahastamisel vanemate kaetava osa määra kehtestamise kohta ja alates tuleva aasta algusest seotakse kohatasu lahti palga alammäärast. Selle tulemusena jääb kohatasu sama suureks, kui oli mullu või on tänavu ehk 81 eurot kuus lapse kohta.\nSelline muudatus tähendab linnale saamata jäävat tulu ning puudujääv summa kaetakse linnaeelarve muude laekumiste arvelt.\nHea meel on, et volikogu otsustas menetleda rahvaalgatust ja linnavalitsuse esitatud eelnõu koos, lubades anda ka algatuse esindajale volikogus sõna. Siin võib kaasamise ja kohatasu tõusu peatamise eest võimukoalitsiooni ainult kiita, kuigi linna väljastatud 10. jaanuari pressiteates puudus vähimgi viide rahvaalgatusele.\nAllkirjade kogumine ja selle ümber toimunud tegevus kestis pea neli aastat. Täpselt niikaua läks ka võimuerakondadel aega mõistmaks, et Tartu ei vääri kõrgeima lasteaia kohatasuga linna tiitlit. Oluline on märkida, et 746 tartlast aitasid oma isikliku allkirjaga muutustele kaasa. Allkirjade kogumine õige eesmärgi nimel kandis vilja ja avaldas valitsevatele erakondadele piisavalt survet, et lisada ka vastavasisuline punkt koalitsioonilepingusse.\nVäärib märkimist, et riigikogu valimistel lubasid Reformierakond, Keskerakond ja sotsid üleüldse tasuta lasteaiakohta. Riigis ja linnas on koalitsiooni juhtpartner üks ja sama erakond, kuid mingist reformist pole midagi kuulda.\nTutvunud nüüd Tartu lasteaiatasu külmutamise eelnõuga, tekkis mul ainult üks küsimus. Miks ei võiks tasu tulevikus langeda? Näiteks 2023. aastal 81 eurot, järgneval aastal 71 ja siis juba 61 eurot? Nendele küsimustele võiksid linnavolikogu liikmed eelnõu menetlemise käigus ettekandja tähelepanu juhtida. Kohatasu langetamise ühe katteallikana pakun aga välja kõrgemate linnaametnike palga vähendamist.\nTartu Postimees, 17.jaanuar 2022 "Vahur Kollom: lasteaia tasu: 81, 71 ja 61?"


Maaklerita tehingud jätavad korteriomanikud kaitseta | peegel.ut.ee\nKui üks üüriline maakleritasu maksta ei soovi, tuleb järgmine, kes maksab ja saab korteri.\nDomus Kinnisvara maakler Diana Kurvits\nMaaklerita tehingud jätavad korteriomanikud kaitseta\nTartus on üürilisel raske leida soodsa hinnaga korterit. Allikas: Andwhatsnext/Wikimedia Commons\nKuigi üha rohkem korteriomanikke ja üürnike eelistab teha kinnisvaratehinguid maaklerita, pääsedes nii vahendustasu maksmisest, jätab see osapooled ilma juriidilistest õigustest oma huve kaitsta.\nPereema Birgit Allilenderi sõnul ajendas teda otse omanikult korterit üürima eelkõige võimalus säästa raha. „Korterit üürides tuleb niigi tasuda tagatisraha ning ühe kuu üür ja kui sinna lisada veel maakleri vahendustasu, muutub see summa üsna suureks,“ ütles Allilender. Maakleri vahendustasu on tavaliselt sama suur kui üüritava korteri ühe kuu üür.\nKuigi praegu eelistavad paljud korteriomanikud kasutada üürnike leidmisel maaklerite teenuseid, on Tartu kinnisvaraturul keskmiselt 15 protsenti pakutavatest korteritest üürimiseks otse omanikult. Tallinnas on see kuus protsenti. Allilenderi sõnul on praegu liiga vähe kortereid, mille saab üürida otse omanikult.\nMaksuametit kartnud Tartu korteriomanik ütles, et üürnike leidmine pole probleem, kui omanikul on aega ja tahet nende otsimisega tegeleda. Tema hinnangul on oluline uurida kandidaatide tausta ja nendega kohtuda. Korteriomanik rääkis, et maaklerid on tahavad raha kiiresti kätte saada ega uuri tavaliselt võimalike üürnike tausta.\nTa lisas, et Eestis ei ole levinud let and managed kinnisvaratehingute tüüp, mille eelis on maaklerite suurem pühendus projektile. Sellise kinnisvaratüübi puhul garanteerib maakler omanikule kokkulepitud sissetuleku ning majandab korteriga ise. Ta määrab üürisumma, otsib üürnikud, sisustab ja remondib elamispinna. „Sel juhul on juba maakleri huvi, et korter pole tühi ja seal elavad head üürnikud,“ lausus ta.\nDomus Kinnisvara maakler Diana Kurvits ütles, et maaklerite abil tehingute tegemine on korteriomanikele juriidiliselt soodsam. „Sel juhul on neil olemas ametlik vahelüli ning leping, mis kaitseb mõlemaid pooli,“ rääkis Kurvits.\nKurvitsa sõnul ajendab üürnikke korteriomanikega lepinguta tehinguid sõlmima ilmselt vahendustasust pääsemine. Maakler lisas, et kuigi talle teada olevalt ükski seadus vahendustasu maksmist ei reguleeri, üürilevõtjad sellest siiski ei pääse. „Kui üks üüriline seda maksta ei soovi, tuleb järgmine, kes maksab ja saab korteri,“ ütles ta.\nLoodud: L, 12/06/2014 - 12:01, muudetud: L, 12/06/2014 - 12:04 kasutaja tarm


Suicidal Romance – seda noor Werther kuulaks – Rada7.ee\nKuulsal kaunishingel Goethel ilmus igiammu romaan noorest Wertherist. Kohalikul tume-elektroonikabändil Suicidal Romance ilmus äsja album "Love Beyond Reach". Esmapilgul annab tõmmata vaid pinnapealseid ja kõige ilmsemaid paralleele, uurisime kas see mulje säilib ka teisel või koguni kolmandal pilgul. Vanade romantikute-kirjasaatjate kombe kohaselt, mitte silmast silma, vaid moodsa suhtlusprogrammi, mis peaks seletama ka intervjuu mõnetise kaootilisuse, vahendusel, sai päritud "ennastohverdava armuloo" tänasida toimetuste kohta. Et mitte ennast sõnadevahu alla matta, anname jutujärje üle märksa "ametlikumale" kanalile.\nR – Rene\nD – Dmitry\nM – Maarja\nA: Kust pärineb nimi Suicidal Romance? Mis on enesetapus romantilist?\nD: Nimi Suicidal Romance tuli kahe vastandi kokkumiksimisest, see väljendab seda, et miski pole siin maailmas puhtalt hea või kuri, isegi kõige imelisemas armastusloos võib olla palju valu. Siinjuures ei räägi sõna suicide otseselt enesetapust, pigem on see termin millelegi suuremasisulisele.\nR: Ennist vaatasin MySpace’i ja otsingufraasi suicidal romance peale tuli päris mitu vastet, kas olete nimekaimude tegemistega kursis?\nM: Teame-teame, Ameerikast teame vähemalt ühte bändi, kellel on sama nimi, mingid 15-aastased.\nD: See oli 4 aastat tagasi, aga keda see huvitab, praegu oleme ainuke bänd sellise nimega, kes on label’i all. Järelikult we are the one.\nA: Rääkige lähemalt, kuidas nii noore bändina kohe nii hea lepingu saite?\nSuhteliselt suur ettevõte ja oma skenes väga arvestatav?\nR: Puhtalt demode saatmise värk?\nD: Me ei saatnud ühtegi demot selle jaoks.\nM: Leidsime label’i tänu MySpace’ile, kust tuli veel pakkumisi. Nende seas näiteks Trisol Music Group GmbH-lt, kuid Torbeni oma oli meie jaoks kõige sobivam.\nA: Nii et lihtsalt panite lood üles MySpace’i ja oligi peos?\nD: Talle nii meeldis meie muusika, et tahtis kohe meid endale. Muidu ma saatsin hiljem talle igaks juhuks demo ka.\nA: Mis saab, kui homme saate kõne maailma juhtivalt plaadikompaniilt, näiteks EMI-st. Kas teil on õigus Infactedi alt kohe lahkuda? Või on teil mingisugused erilised kohustused?\nD: Me ei plaani lahkumist selle plaadifirma alt, sest Torben teeb meie heaks nii palju kui ta saab. Lepingu järgi peame me temaga viis aastat olema, mis tähendab, et peame välja andma veel 2 albumit ja nii palju EP-sid ja asju kui ise tahame. Igal juhul oleme Infactediga väga rahul. Ma arvan, et kui on suur soov, on kõik võimalik, aga ma ise ei tunne, et tahaks "suure" plaadifirma all praegu olla.\nA: Kuidas teie album siiani müünud on? Millised on esimesed vastukajad?\nD: Infot albumi müügi kohta saame vast paari nädala pärast. Sest asi käib nii, et label saab esimesed tulemused teada alles 4 nädalat pärast väljalaskmist. Praegu tean ainult veebipoodide kohta, näiteks poponaut.de-saidil olime 4. kohal ja top 10-s kuskil 2–3 nädalat ja infrarot.de-s olime 20. vist. Vastukajad on erinevad. Meie muusika on vist liiga ühepoolne, neile, kellele meeldib gooti muusika, meeldib ka meie plaat. Ja teistele vist nii ja naa. Ühel saidil oli 2 arvustust, mis kirjutanud eri inimesed. Üks oli 2,75/5 ja teine 4,5/5 – vastukajad ON erinevad.\nA: Kuulsin, et ka Inglismaal olevat lausa teie plaadi esitlus olnud?\nM: See plaadipresentatsioon Inglismaal toimub alles 21. juulil.\nA: Tulite ka just Soomest, põhjanaabrite olulisemalt gooti festivalilt Lumous. Kuidas seal läks?\nM: Kommentaare pole veel põhjalikumalt lugenud, aga siiani oleme ainult positiivset kuulnud. Koht ja tehnika olid ka üsna head ja järgmine kord läheks uuesti, kui kutsutakse. Rahvast oli üllatavalt palju, kuulsime, et üle 500 inimese.\nA: Plaadid olite ka vist sekundiga läbi müünud?\nM: Meil ainult 2 tükki oli järgi, need läksid jah esimeste minutitega. Just tellisime label’ilt hunniku juurde.\nA: Kus teie plaati Eestist ka osta saab? Ja kas siiani saab ka teie endi väljaantud mini-CD-R-i kuskilt?\nM: Praegu müüme saidi kaudu. Kes soovib, saatku meil ja paneme kiiremas korras posti. Mini-CD-R-i enam õnneks kusagilt mujalt ei saa, kui just veebist või mõnelt omanikult ümber ei lindista.\nA: Millised plaanid on lähitulevikuks? Palju kontserte või äkki lausa tuur?\nM: Selle aasta sees loodame leida korraliku agentuuri, kelle kaudu võiks hakata kontserte organiseerima. Tänavu tuurile vist ei jõua, kuid arvan, et nendest kontsertidest, mis sügiseni plaanitud, täitsa piisab. See suvi on veel ees Holland ja Venemaa.\nA: Kuidas suhtute gooti muusika juurtesse? Palju on need teid mõjutanud, kas samastate end üldse stiiliga gothic?\nD: Ainukesed bändid gooti muusikast, kes on otseselt mõjutanud meie loomingut, on Dust of Basement, Blutengel ja Black Heaven. Päris gooti muusika, mis oli 80–90-ndatel mind väga palju ei huvita. Muidugi meeldivad mõned. Sisters of Mercyl on päris palju häid lugusid, aga iga päev ma seda ei kuula. Kui rääkida meie stiilist, arvan, et seda sobiks kõige paremini iseloomustama väljend gothic dance, sest me ei ole just väga tõsised inimesed (need, kes meid teavad, saavad aru), pigem üsna elurõõmsad. Ka meie muusikas on päris palju elemente, mis on võetud näiteks trance’ist või popist ja me ei ürita seda piiritleda mingi teatud stiiliga.\nR: Kas trance-muusika mõjutused väljenduvad ka albumi saundis? Minu arvates on see veidi liiga kliiniline, näiteks demo meeldis mulle tunduvalt rohkem just selle pehme ja soojema saundi poolest.\nR: Kliiniline selles mõttes, et nagu oleks keevast piiritusest läbi lastud ja läikima hõõrutud. Kas see oli teil taotluslik just niimoodi plaat kõlama saada või keegi produtsent käis välja mõtte, et teeks hoopis niipidi?\nD: Ma kasutasin sünti, sämpleid ja muid instrumente täpselt nii, nagu ma tahtsin. Hästi palju sõltub ka sellest, kes teeb mix’i ja master’i, seekord tegi seda Vasi Vallis, kes on üsnagi tuntud oma projektide NamNamBulu, Reaper ja Frozen Plasma läbi, ta on samuti Infactedi all. Mina ütleks, et see saund, mis välja tuli, meeldib mulle väga. See ei ole popp ja ei ole väga industriaalne. See on täpselt selline, nagu ma selle albumi saundi ette kujutasin – natuke märg ja tume. Mis väga hästi loob õige atmosfääri. Aga MCD või demo oli tehtud Basskraftiga, kes on tegelikult rohkem trance-muusika tegelane ja seda on ka kuulda, tuli välja hea popp-raadiokvaliteetiga, mis polnud küll paha, aga mitte just õige meie muusika jaoks.\nA: Teie laulja Viktoria on tegev ka legendaarses Eesti gothic metal bändis Whispering Forest….. kumb bänd talle nagu esmane on? ja kumb talle endale hingelähedasem muusikaliselt on?\nD: Kurat see on raske, tegu on ju väga erinevate bändidega, sest Viktoria ei ole ju siin.\nM: Metal on kindlasti tugevamini seotud tema minevikuga, kuid see ei tähenda, et Suicidal Romance talle vähem tähtis on. Ta on sellist tüüpi inimene, kes üritab end pidevalt täiendada ning avastada uusi väljakutseid. Tume-elektrooniline muusika on tema jaoks küll midagi uut, kuid ma arvan, et Suicidal Romance nõuab talt piisavalt oma oskuste, teadmiste ning ande kasutamist enda arendamiseks.\nA: Kas albumil olevad remix’id Lost Area ja Blutengeli poolt on eelkõige teile endile suureks asjaks või pigem lisamaks hoogu müügiedule?\nD: Jan Moser Lost Areast on juba mu ammune tuttav Interneti kaudu. Ta aitas mind päris palju näiteks süntidega. Tema tehtud remix on plaadil, kuna me oleme head sõbrad, ja teiseks, mulle see remix meeldib. Siin ei olnudki soovi teha midagi väga commercial’it, lihtsalt label ütles, et oleks hea, kui plaadil oleks paar remix’i ka. Jan oli esimene, kellelt küsisin. Ja Blutengeli omaga on asi selles, et mõned tegelased ütlevad, et meie ja meie muusika on väga sarnane Blutengeliga. Tahtsin selle remix’iga näidata, kuidas kõlaks Suicidal Romance, kui see oleks Blutengeli stiilis. Samuti on selle remix’iga hea võimalus teha natuke rohkem reklaami meie CD jaoks. Need bändid ei olnud ainukesed, kes meid remix’isid. Näiteks ootavad kogumiku jaoks järjekorras remix’id sellistelt bändidelt nagu Derma-Tek, Mechanical Moth, Adam, ja on olemas isegi vocal trance remix Eesti trance-muusiku Andrew Kay poolt, mida on korduvalt mänginud nt Dinamit FM (90,2 MHz).\nR: Rääkige paari sõnaga oma plaadikujundusest, kuivõrd plaadikaas vastab teie muusikale? Näiteks poes vaatab keegi kaant ja kas ta suudab ilma kuulamata aimata, millega on tegu?\nM: Promopildid albumi jaoks tegi Maido Juss, kaanekujunduse pani põhiliselt kokku labeli oma disainer user.dx. Leian, et plaadikaas annab hästi edasi sünget- romantilist meeleolu, mis valitseb ka muusikas. Samuti mõjub see väärikalt promopiltide taustal, mis on ühendatud klassikaliste, romantiliste elementidega. Kui keegi imestab, miks fotodel on korduvalt kujutatud klaverit, kuigi tegemist on elektroonilise muusikaga, siis teadmiseks, et klaver on tegelikult üks ühendavaid instrumente läbi albumi.\nR: Kui näiteks heavy metal’i bändide kaantel on sageli draakonid, leegid ja mootorrattad ning death metali’i puhul laibad ja soolikad, siis just sellises nn romantilise elektrogooti skenes on just need sümbolid: küünlad ja roosid ja miks mitte klaver. Kas te ei karda, et kisub pisut kli¨eeks?\nM: Nõustun. Kuid esimese albumi jaoks, kui keegi veel niikuinii ei tea, millise muusikaga tegemist on, siis miks mitte, kui see ilusti mõjub.\nD: Vaata, sa just ise ütlesid, et kõikidel on kli¨eed. Asi on selles et ARMASTUS on juba one big CLICHE ja meil on terve album sellega seotud, Suicidal Romance on väga kli¨eelik bänd kui nii vaadata, dark, love, suicide noh?\nA: Oled minevikus olnud seotud ka tuntuima tume-elektro bändiga Eestist Cyclone B, oled neile kunagi lausa muusikat kirjutanud, nende ainus nn hitt "Cybernation" on ka rohkem SR-i lugu kui CB oma, miks nii? Miks sa seda SR-i all ei tahtnud avaldada? No see on lugu, mida olen kuulnud veebiraadiotest ja ka kogumikel on olnud.\nD: Noh, praegu olen ka tegelikult seotud Cyclone B-ga. Oot-oot kes ütles, et see on HITT? : ) Kuidas see track võib olla seotud SR-iga? See on umbes sama, miks sa ei taha Killembothi lugusid kasutada FS-i plaatidel.\nA: Sest meie stiilid olid päev ja öö. CB ja SR aga on samas skenes ja "Cybernation" sobiks ju kenasti SR-i looks.\nD: Siin on sama asi, day and night, ei soiks. See on "kuri" ja techno vms, SR on gooti muusika. /Cybernation – new creation. Party music for all the nation./ Jaa, väga SR-i stiilis, SR-i moodi oleks siis, kui oleks "I FEEL YOUR NAKED FEET, WE ARE IN THE DARK ALONE", ha-ha.\nM: Kas sa "Cybernationile" paneks küünlad ja klaveri kõrvale? SR on natuke romantilisem.\nR: Missugune on teie nägemus romantikast, ma tahaks seda täitsa teada?


Siseinfo: Kremlis otsitakse juba Putinile asendajat, kuna arvatakse, et ta loobub riigi juhtimisest - eestinen\nVenemaa juhtkonnas otsitakse siseinfo põhjal juba Vladimir Putinile asendajat, kuna leitakse, et ta peab loobuma riigi juhtimisest, sest on kõigiga tülli pööranud.\nKolm kuud pärast rünnaku algust Ukrainale ütles üks Kremli allikas Vene-Läti väljaandele Meduza, et pea kõik on Kremlis Putiniga rahulolematud, vahendab Daily Mail.\nPutiniga on rahulolematud nii ettevõtjad kui ametnikud, kuna Putin ei mõelnud sõda alustades võimalikele sanktsioonidele. Allikate väitel pole selliste sanktsioonidega võimalik elada.\nProbleemid on mitmes valdkonnas: transport, meditsiin ja põllumajandus.\nEnne seda rääkis Ukraina luurejuht, kuidas Putinile korraldati atentaat umbes kuu pärast rünnaku algust Ukrainale. Vene presidendil õnnestus ellu jääda.\nVenemaa kolm kuud kestnud rünnak Ukraina vastu on suurim sõjaline rünnak Euroopas alates 1945. aastast. Enam kui 6,5 miljonit inimest on Ukrainast pärast seda põgenenud, paljud Ukraina linnad on varemetes ning Venemaa vastu on kehtestatud enneolematud majanduslikud sanktsioonid.


Märksõnad - Sevenline internetiturundus\nby Priit Kallas · December 20, 2005\nSuur osa külastajatest jõuab sinu kodulehele pärast mingite sõnade sisestamist otsingumootorisse ja tulemustel klikkimist. Aga mida inimesed otsivad? Milliseid sõnu ja fraase kasutavad? Lühidalt peatusin selles oma varasemas postituses (Internetiturundus: Kuidas otsingumootorites paremat positsiooni saavutada?).\nNatukene pikema ülevaate märksõnade valimise protsessist on kirjutanud Ralph Wilson: Keyword Research for Natural Search and Paid Search Advertising. Samas ei tahaks kõigega nõustuda. Ralph kirjutab märksõnade kasutamisest kodulehel nii:\nSelect the top dozen or so of the most frequently searched for keywords to optimize your webpages so your site ranks high for these keywords.\nSellel nõuandel pole otseselt midagi viga, kui sul on optimeerimises “must vöö”. Kui sa aga pole sellel alal veel kõrgemat pilotaaži saavutanud, siis võiks kaaluda vähem konkurentsitihedaid sõnu nimekirja lõpust, kuid kasutada rohkem märksõnu.\nÜhe ja kahesõnalised fraaside seas toimub reeglina tihe rebimine, sest nende sõnade peale tuleb igaüks. Üldiste märksõnade puhul võib külastajate hulk suurem olla aga nad ei pruugi lõpuks soovitud tegevusteni jõuda, sest tegemist polnud ikkagi päris sellega, mida nad otsisid.\nSeega soovitaksin kasutada nii palju sõnu nimekirja lõpust, et otsingute koguarv oleks samas suurusjärgus Top 10 päringutega. Tööd on kindlasti rohkem aga tulemuseks peaks olema rohkem kvaliteetseid külastajaid, kes teevad lehel seda, mida neilt ootad.\nInglise keelsetes keskkondades on töö märksõnadega oluliselt lihtsam, kui eesti keeles. Põhjuseks on see, et inglise keeles püsivad sõnad peaaegu alati muutumatutena ja arvestada tuleb vaid ainsuse ja mitmuse…\nNext story RSS ikoon\nPrevious story Kuidas kirjutada firma ajaveebi?


Rebenenud aneurüsmid: mis need on, kuidas neid ravida | Hädaabi otse\nAneurüsmid on ajuarteri laienemised, mis rebenemisel võivad põhjustada subarahnoidaalset verejooksu. Need väljenduvad tugeva peavaluna, sageli koos kaela kiiritusega\nRavivõimalusi on kaks: neurokirurgiline ja endovaskulaarne ravi.\nMis on rebenenud aneurüsmid?\nAneurüsm on ajuarteri laienemine. Suurus võib varieeruda mõnest millimeetrist kuni kahjustusteni, mida nimetatakse hiiglasteks ja mille läbimõõt on üle 2.5 cm.\nAneurüsmid võivad mõjutada mis tahes ajuarterit, kuigi erineva sagedusega ja mõnikord erinevate sümptomitega.\nAneurüsmid, lisaks suurusele ja asukohale, võib jagada kaheks suureks perekonnaks: lõhkenud aneurüsmid ja mitterebenevad aneurüsmid.\nRebenenud aneurüsmid on need, mis põhjustavad subarahnoidaalset hemorraagiat\nPatsiendi kliiniline pilt varieerub lihtsast peavalust koomani.\nSubarahnoidaalne hemorraagia, mis tekib aneurüsmi rebenemise või aju mis tahes väärarengu tagajärjel, seisneb vere väljavoolus subarahnoidaalsetes ruumides. Aju näib olevat "verega värvitud".\nHaiguse esinemissagedus on 10 juhtu 100,000 60 suremuse või tõsiste tervisehäiretega inimese kohta XNUMX% juhtudest.\nNeed arvud viitavad tõsisele ja keerulisele haigusele, millel on suur perekondlik ja sotsiaalne mõju.\nKolmandik patsientidest ei jõua äkksurma tõttu haiglasse.\nSeetõttu on selge, et teadmine, kuidas sümptomeid tõlgendada ja viivitamatult numbril 118/112/911 helistada, muutub ülioluliseks patoloogia puhul, kus ajafaktor on nii oluline.\nMillised on aneurüsmide rebenemise põhjused?\nLigikaudu 4–5% elanikkonnast on aneurüsmide kandjad, kuid ainult väga väikesel arvul neist ilmnevad sümptomid.\nAneurüsm paikneb sageli ajuveresoonte hargnemiskohas, mis on märk sellest, et põhjus on sageli embrüoloogiline.\nPärast moodustumist on selle looduslugu muutuv. Olulised kaastegurid on kõrge vererõhk, suitsetamine, hulgi aneurüsmid ja sidekoehaigused.\nMillised on aneurüsmide rebenemise sümptomid?\nVerejooksuga aneurüsmide rebenemise korral ilmneb aneurüsm pärast verejooksu.\nKõige sagedasem sümptom on tugev peavalu, sageli koos kaela kiiritusega; seda peavalu kirjeldatakse kui äkilist.\nSageli kaasnevad segasus, valgusfoobia, kraniaalnärvi häired (silma motoorika häired).\nMõnikord esineb ka intraparenhümaalne hematoom koos sellest tulenevate motoorsete häiretega.\nKooma on tavaline.\nDiagnoos tehakse kiirabis, kus kompuutertomograafia näitab hemorraagiat.\nNiipea kui diagnoos on tehtud, otsustatakse teha ANGIOTAC (tavaline CT-uuring, mis toob esile ajuveresooned ja tehakse kontrastainega).\nKahtlastel juhtudel tehakse ajuangiograafia (lokaalne anesteesia kubemes, kateteriseerimine läbi reiearteri, et jõuda intrakraniaalsetesse veresoontesse ja süstitakse kontrastainet, saades ajuvoolu täieliku dünaamilise visualiseerimise).\nNeurovaskulaarse patoloogiaga patsiendi ravis osalevad operatsiooniüksused tavaliselt:\nKui multidistsiplinaarne meeskond on andnud näidustuse raviks, on kaks võimalust:\nEndovaskulaarne ravi ei ole alternatiiv mikrokirurgiale, vaid tõeline sekkumisvalik.\nMõned aneurüsmid on näidustatud operatsiooniks, teised endovaskulaarseks raviks.\nMeeskonna ülesanne on hinnata igal konkreetsel juhul valitud ravi.\nMikrokirurgiline ravi seisneb aneurüsmikoti välistamises, asetades väärarengu krae tasemele ühe või mitu “klambrit” (väikest tihvti).\nSeda tehakse kõige kaasaegsema tehnoloogia abil:\nOperatsioonisisene neurofüsioloogiline jälgimine\nRiskid on piiratud, arvestades, et ajuveresooned toetuvad aju pinnale, mitte sees, ning seetõttu "töötab" mikrokirurgiline protseduur ajukude läbimata pinnal.\nOperatsioonisisese monitori kasutamine patsiendi motoorseks ja sensoorseks hindamiseks ravikuuri ajal on hädavajalik.\nEndovaskulaarne ravi on tavaline angiograafia protseduur, mis seisneb reiearteri kaudu ajuveresoonteni jõudmises ja aneurüsmikoti täitmises väikeste titaanfilamentidega või stentide (malmistest materjalidest väikeste silindrite) paigaldamises, mis välistavad aneurüsmi ajust.\nRiskid on seotud mööduvate või püsivate isheemiliste sündmuste võimalusega (stentides rohkem kui spiraalides) ja aneurüsmi võimaliku rebendiga protseduurisiseselt.\nAju hemorraagia, millised on kahtlased sümptomid? Teave tavakodanikule\nAju aneurüsm: mis see on ja kuidas seda ravida\nInsult, telemeditsiini asjakohasus USA insuldiüksustes: Harvardi meditsiinikooli uuringud telestroke'i kohta\nKäte ja randme nikastused ja luumurrud: levinumad põhjused ja mida teha


Kommentaarid - Kommersant: Vene teadlast süüdistatakse NATO-le andmete edastamises hüperhelikiirusega rakettide kohta - DELFI\nKommersant: Vene teadlast süüdistatakse NATO-le andmete edastamises hüperhelikiirusega rakettide kohta - kommentaare 1-5\nRegistreeritud (11) Anonüümne (13)\n"Reetmine" seisnes selles, et teatas, et mingit raketti pole olemas?\nPotsataja, sa ei olegi paadis, et Venemaale sõuda poliitilist varjupaika anuma?\nstrainseir, mine pane kyprokit!\nSa rebane võid venemaale põgeneda küll, saad ehk kommunalka kusagil saraatovi getos ja ehk kukub mõni kopikas ka venemaale kasulikuks idioodiks olemise eest... seal võid ka oma trollitööd jätkata ja palga saad ametlikult kätte, pole vaja mingeid varikontosid kasutada... tõsi küll, maksud võetakse maha kah ametlikult. Aga seal on vova ja pole sorost koos reptiilidega! Põgene, rebane oma unelmate maale! :))))))\nPutin teeb sõjaringkonnas perioodilist puhastustööd. Ehk siis vaja pinnuks silmas olevaid isikuid kõrvaldada.\nKas Eesti kohus Keskerakonda riigireetmises süüdi mõistab?\nKesikud tegid raketi mida pole olemas ja reetsid selle läänele? Või mida su kommentaar tähendama pidi? Sa artiklit ika lugesid? :))))))\nTegemist on tegeliklult NSVL aegse arenduse edasiarendusega ... omal ajal jäo tehnoloogilostel põhjustel pooleli. Nüüd saab ühe jubina siit, teise asja sealt, kolmanda ... häbi küll, aga ... Hiinast ... (Meie õpetasime neid!!! ;-) ... ja Tehtud! Kõigepealt tehti sellest Iskander ja nüüd see siis on omakorda selle edasiarendus. Aga ei pidavat olema üldsegi nii hea nagu Vova kelkis, olla veel lugematu hulk probleeme.\nMida see teadlane lääne imperialistidele teatada sai, ongi ilmselt see, millest kirjutasin.\nTarkade klubi jälle tööl üks targem kui teine-raketti ei ole,rakett ei lenda,Vova on loll jne.Alaväärsusest teiste sõimamise ja mõnitamisega pole võimalik lahti saada !\nSa ätt ikka ise said aru, mida kirjutasid?