Kipaku Virve elu Sörvemaa piiril, Salme jöe ääres | Söuke Sörvemaa\nMineva loupa tormas meitel sii Sörves nönda’t es ole mitte aru säädust peel.\nSeleks aaks kut meite riborterid Sörvemaa väravasse – Salme külase – joudsid, puhus tuul juba sia püsti. Tammeougu Mari ning Oliver katsusid, et tiidsast Kipaku eluse varju ala said ning tegid endid Virvega tuttavaks. Vööti söömarenni ääres istend ning Virve jutustas vöörastel entsest elust sii Salme jöö kaldal.\nKipaku Virve ja Tammeougu Mari, Foto: Tammeougu Oliver\nKui vanapagan sii sedad Salme jöge kaevas ning siis mesilaste kääst kangest minema jooskes, siis tallas see vanapoiss süvad jäljed pehme jöökalda sisse. Iga jäljeougu sisse tuli aga allik. Just sellestsammast vanapagana tallutud alligu soonest saavad ulk inimessi omal kena puhta joomavee tänase päävani.\nAlliguvesi, Foto: Tammeougu Oliver\nSalme jögi mis nendest jälje-alligutest omal muudkut vett juure saab, on ampsest aast kalameestel kena püiukoht old. Niidsel aal püitasse änamast landiga, aga entsel aal söideti lodjaga mööda jöge ning lasti mörrad öige kuha peel sisse!\nVörgukork, foto: SPS\nKipaku elumaja pole mitte teeb mis vana oone – see sai söja aegas uuuest üles ehitud ning sihandsest materjaalist mis umbest käde önnestus saaja. Virve, kis see-aeg souke kooliaraline tüdruk oli, oli muidud vanaisal töös abis.\nSouksid muistise moega elamissi on Salme küla vahel näha teissigid. Umbest kodi sii sovoosiaegsete majade vahel rinki ning pia silmad lahti! Siis nääd ähk muistissi ouekambrid, loutasid ning madalid rannarahva elusid ko! Katsu siis ikke viisakasti vaata, see pole sii ju miskid muusjum vöi midad – igas pool on killegite kodu ning elamine sihes!\nKui meite riborterid jälle Kipaku ouebeele said oli ilm veel tüki püssimaks läind. Tuul ning meri kohisesid üheteise vöitu, vihma sadas umbest egast suuunast. Allik muutkut sirises tasageisti ning soon viis kenad magust vett jöö poole. Justkut poleksked midad teisiti kui umbest ega päe. Küla vahel olid seleks aaks juba liiklusmärgid ülegil maas ning mettsas, maa-p aka rääkimageed.\nTormikahjud Salmel, foto: SPS\nNiid on tuul jälle ee vaibund ning. Meitel kena minna mere ääre vaatma’t onts midad aakriku randa aand vöi ähk on tuhlipöldu vädamiseks kenad muda tuld!\nSouksed luud ning uudised tulad täna meite mönusalt Sörvemaalt.\nSörvekeeltsid uudissi tegid seltsis Tammeougu Mari, Oliver ning Triin. Saate leikas kogu Tammeniidi Margus. Suur attäh Kipaku Virve!\nkalapüük / Kipak / kipaku virve / lodi / Salme / Salme jõgi / Suur Tõll / Tammeougu Mari / Tammeougu Olku / torm / vanapagan\nPrevious PostÖöpail – vöö\nNext PostKust santimise kohta lisa leida?


Felika Tuul: Tartu tublid mehed tegutsevad Garaažis - Riigikorraldus - Meie Eesti\nFelika Tuul: Tartu tublid mehed tegutsevad Garaažis\n3. aprill 2019, 0:01\nFelika Tuulprojekti «CoMe Strong» koordinaator\nTööelust väljudes vajavad mehed head seltskonda ja tegevust.\nÜksindus on tõsine probleem ja kahjustab tervist.\nElu võib olla alati täis põnevat tegevust ja rõõmu.\nMeeste Garaaž käib koos enamasti teisipäeviti alates kella 17.30 Tartus Tiigi 11.\nFOTO: MTÜ Meeste Garaaž\nTööelust kõrvale jäädes võib inimene tunda end ebavajalikuna, sest ei leia võimalust ühiskonnaelus osaleda. Eriti puudutab see mehi, sest tihti seovad mehed oma identiteedi töötamisega. Ühiskonnas on siiani levinud hoiak, et tõeline mees peab olema edukas ja karjäärile orienteeritud perekonna ülalpidaja. Mingit nõrkust ei tohi endale lubada, muidu peetakse pehmoks.\nTartu Ülikooli projekti «CoMe Strong» toel on nn meeste garaaži liikumine hoo sisse saanud ka Eestis ning sheds’i kontseptsioon vormiti meie kultuurikonteksti jaoks sobivaks. Tänu uutele teadmistele ja oskustele on mehed alustanud aktiivset tegevust, et Meeste Garaaži Eestis laiendada.\nKahe aasta vältel on algatajad kaasanud huvilisi, kellega koos kogemusi vahetatakse, uusi oskusi arendatakse, kogukonnaelus osaletakse (üritused, vabatahtlik töö) ning omavahel suheldes tutvusringkonda laiendatakse. Ühistegevuse positiivset mõju vaimsele tervisele tunnetavad asjaosalised juba praegu. Meeste Garaaži tegevuses oodatakse kaasa lööma ka uusi huvilisi.\nsotsiaalsed väljundid meestele


Tühi leht | Pingviinipoeg Lolo\nTühi ekraan, valge paber, on nii hirmutav. Seda jõllitades kaob igasugune mõte sügavale ajukumeruse taha. Pea on tühi ja ise olen ka tühi. Nii koletislikult võib mõjuda puhas leht.\nHulgun ringi mööda ilma, leht näpus. Segadus viib mind siia-sinna, ilma kindla sihita ekslema. Astun sisse esimesest ettejuhtuvast uksest, lootes leida tuntud nägusid, tuttavaid emotsioone.\nKohad on ühed ja samad, ent aeg ja inimesed teised. Iga päev toob midagi uut, meenutades samal ajal ka ammu unustatud vana. Seisan, paber käes, ja püüan mõtteid koondada, kuid pea kumiseb ja tuikab tühjusest.\nMu ajus tekkivad elektrisignaalid, imetillukesed närviimpulsid, on kui välgusähvatused tormises taevas. Nendele sekundeerib kõuemürinal deemonite vihane karjatus. See tuleb kuskilt hingepõhjast, sügavalt minu seest. Täpset asukohta ei tea ma tõtt-öelda isegi. Sähvivad välgud ja mürin täidab mu pealaest jalatallani. Ma olen ainuisikuliselt deemonliku välgujumala sadistlik kehastus.\nPisut toibununa leian end jälle tänavalt. Hakkab juba pimenema. Üksteise järel süttivad tänavalambid, vaateaknad ning saabuvate pühade kaunistused. Inimesed tuhisevad minust mööda, valjuhäälselt vesteldes ja ägedalt žestikuleerides. Seisan ja vaatan neid juhmistunult pealt. Peas viivuks valitsenud selgus on mattunud heitgaaside, hämu, sulalume ja õhtuse rõskuse alla. Tühi paberileht mu käes laperdab õrna novembrituule käes.\nTasahilju vean end pingviinina paterdades edasi. Astun ettevaatlikult, jalg jala ette, takseerin ümbrust, pisike ärevus silmis. Tunnen mingit seletamatut vaimset tõuget ettepoole. Jõuan veel vaid mõelda, et see, mis minust välja tahab pääseda, pole midagi koledat ega roojast, vaid lihtsalt üks ammu minus idanenud mõttetera. Kõrbepinnasele langenud ja seal suikunud seeme, mis nüüd äikesevihma käes tormiselt idanema hakkas.\nAstun trepist üles kohvikusse, ja tellin suurima tassitäie head musta kohvi. Asetan külmast punetavate näppude vahel väriseva lehe lauale ning silun parkunud käeseljaga sirgeks. Üllatunult jään seda pinnalaotust laual takseerima.\nLumivalgest paberilehest on saanud tänavusügisene viimane veripunane vahtraleht.\nDraakoni kõhus →


Metsisekaamera 2018 | Looduskalender.ee\nPostitas Looduskalender - P, 22.04.2018 - 02.18\nTekst: Urmas Sellis, Andres Kalamees, EOÜ\nPildid: Jaanus Tanilsoo ja Hagnat (LK foorumist)\nKaamera süsteemi paigaldamine toimus märtsis. Metsiseid me sel ajal ei näinud, aga leidsime ca 100m eemalt mõned metsise jäljed.\nMetsise jäljed varakevadisel lumel, võrdluseks Jaanuse jäljed.\nSamuti võis leida mõnes kohas metsisekuke sulgi. Kas need olid seal mõne vaenlase rünnakust?\nKaamera paigaldamise ajal meeldis osadele maast õpetada, Olev ja Omar jagavad soovitusi.\nKes aga peenest elektroonikast suurt ei jaga, see pidi puu otsa minema. Urmas.\nTavapärasest kolmandiku võimsamad päikesepaneelid said pisut päikesele lähemale.\nMetsisekaamera võimaldab meil kuni mai lõpuni jälgida metsiste mängurituaale ning hiljemgi kuulata-vaadata, mis seal toimub. Tegemist on uhiuue kaameraga, mida saab operaator liigutada, kallutada ja zoomida. Ehk siis metsiseid jälitada.\nKaamera on küll näha, aga metsised sellele erilist tähelepanu ei pööra, käivad kaamera allgi.\nKui pesakaamerates toimub tegevus enam-vähem ühes piiritletud punktis – pesas, siis metsisemäng hõlmab märksa suuremat ala ning liigutatav kaamera on ainuvõimalik viis metsisemängu edastamiseks. Samas ei saa vältida seda, kui metsised otsustavad mängima hakata kaamera kuklapoolel või puude taga ja sinna me ei näe. Samuti ei saa kogu ümbrust korraga vaadata, mistõttu mõned isendid võivad kohal käia nii, et me neid ei näe. Ka võivad mitu kukke mängida eri suundades ja siis tuleb leppida operaatori valikuga.\nMetsised ei tegutse kaamera ees ööpäevaringselt, vaid saabuvad mänguplatsile õhtul päikeseloojangu ajal. Sellest annab tunnistust suure robinana kostuv sisselend mängupaika. Mõnel õhtul võivad nad ka turniire korraldada. Hommikul algab metsisemäng 2-3 tundi enne päikesetõusu, ehk üsna vara. Siis võib kaamerast metsiseid näha ja kuulda keskhommikuni, mil kuked mängupaigast eemale puhkama ja toituma suunduvad. Igal metsisekukel on mängus oma territoorium, aga kui kanad mängu tulevad, siis võib nende pärast ka kakluseks minna.\nÜhe kuke territoorium on otse kaamera ees. Foto napsas striimist Hagnat.\nLisaks metsistele võivad kaamera kuuldevälja sattuda ka teised männikutele iseloomulikud linnuliigid nagu käbilinnud, rongad ja tutt-tihane, hea õnne korral võib öötundidel kuulda händkakku või värbkakku! Aeg-ajalt kostab metsisekaamerast inimtegevuse hääli: teelt kostev müra, ülelendavad lennukid, raietööd (väljaspool raierahu aega) ja hääled lähedal asuvalt Kaitseväe harjutusväljalt. Kaitseväe harjutused võivad olla üsna häirivad, aga siin elevad linnud-loomad on sellega harjunud ja suuremat tähelepanu paugutamisele ei pööra. Pigem võib see müra segada neid, kes kaamera kaudu kohta külastavad. Kaitseala piires sõjalisi harjutusi ei toimu, kuid lähimas kohas on kaitseala piir umbes 1km kaugusel.\nMetsisekaamera näitab pilti mitme asutuse koostöös. Eesti Ornitoloogiaühing ostis kaamera, Kotkaklubi sättis selle töökorda ning hoiab silma peal, EENet aitab serverivõimsusega ja looduskalender.ee vahendab uudiseid. Valitud videolõike võib leida Eesti Ornitoloogiühingu metsiselehelt või BirdLife Estonia videokogust. Kaamera paigaldamist ja aasta linnu projekti toetab Keskkonnainvesteeringute Keskus.\nMetsise, kui 2018 aasta linnu kohta saab rohkem lugeda aastalinnu lehelt.\nKaamerasüsteem on ehitatud nii, et öösel lülituvad kõik voolutarbijad välja ning hommikul jälle sisse. See võimaldab varakevadel energiatarvet oluliselt vähendada ja pole vaja akusid vahetada. Päikesepaneelid toimivad hästi, kui neil lund peal pole ja päike paistab. Pikema päeva puhul saame ülekannet loodetavasti edastada ööpäevaringselt. Seda saab reguleerida distantsilt, ilma kohal käimata. Kaameraks on uus AXIS P5635-E Mk II PTZ, mille voolutarve on suurem kui pesakaameratel. Aga ka päikesepaneele ja akusid on siin rohkem kasutusel. Mikrofon on kaamerast pisut eemal, et mitte oluliselt kuulda kaamera liigutamise surinat. Mikrofoni ei saa liigutada (suunata), see tähendab, et pisut paremini on kuulda kaamerast paremal toimuvat, aga olulist vahet seal pole. Metsise hääl pole väga tugev, seepärast muud helid võivad seda kergelt summutada. Mikrofoni tegi Omar ise.\nAndmeside toimub 4G mobiilse võrgu kaudu. Kuna mobiilivõrkude levialad on suunatud eelkõige asulate poole, siis metsas pole levi kõige parem, kuigi kasutame lisaantenni. Seetõttu muutub kaamera juhtimine raskeks sel ajal kui inimesed hakkavad kasutama oma mobiilseid seadmeid ning konkreetse mobiilimasti võrguressurss jaguneb eri kasutajate vahel. Kiirus langeb ning kaamera ei allu enam operaatori käsklustele. Õnneks on inimeste ja metsiste aktiivseim tegutsemisaeg erinev. 4G võrgu kaudu jõuab kaamerapilt EENeti serverisse. Serveris toimub pildi jagamine tuhandetele vaatajatele üle ilma, kes tahavad mänguplatsil toimuvast osa saada.\nYouTube striimiteenust saame kasutada siis, kui ööseks ei pea kaamerat välja lülitama.\nKaamera käigushoidmisega seotud minimaalsed kulud katab tänavu KIK, aga seadmeid me selle toega osta ei saa. Nii pidi Eesti Ornitoloogiaühing leidma laenuvõimaluse kaamerasüsteemi ostmiseks. Aga plaanis on algatada projekt hooandja keskkonnas kaamera osturaha tagasisaamiseks ning lisatoiteallika lisamiseks, et energiapuudus ei oleks edaspidi probleemiks. Plaan on metsisekaamerat kasutada mitmel aastal. Kas samas mängus või mõnes muus, see selgub hooaja lõpus.\nMeile teadaolevalt metsisekaamerat mujal veel pole.


Sel aastal möödub 330 aastat Tallinna toomkiriku taaspühitsemisest, mistõttu hakatakse kirikus korrastama ja uurima Christian Ackermanni tippteost, toomkiriku altariseina. Selle tarbeks lõid kunstiakadeemia tudengid kirikusse praktilised, kuid ka esteetiliselt nauditavad tellingud. Just tellingute ehitamisega kogu projekt toomkirikus pihta hakkabki. Esmakordselt on Ackermanni altarisein täies ulatuses nii uurijatele kui laiemale avalikkusele ligipääsetav, vahendasid ...\nTiiu Pikkur 31.10.2016 Loe edasi\nEELK peapiiskop Urmas Viilma ja Rooma-Katoliku Kiriku Eesti apostelliku administraatori piiskop Philippe Jourdan kohtusid esmaspäeval Rootsis paavst Franciscusega. Koos kogu maailma katoliku ja luteri kiriku kõrgemate peadega peeti ühispalvust, millega tähistati kirikute leppimist 500-aastase lõhe järel Lundi katedraalis toimunud ühispalvusel meenutati 500 aasta möödumist luterliku reformatsiooni algusest.Aastal 1517 avaldas munk Martin Luther Wittenbergis, Saksamaal oma ...\nTäna külastas Rootsis Lundi linna paavst Franciscus ning esimest korda ajaloos tähistas katoliku kiriku juht reformatsiooni aastapäeva üheskoos protestantide esindajatega. Luteri ja katoliku kirikute dialoog üksteisemõistmisele ja leppimisele jõudmiseks on kestnud juba 50 aastat. 500 aasta taguste sündmuste meenutamiseks olid ühisel palvusel Lundi katedraalis paavst Franciscus ja Luterliku Maailmaliidu president, piiskop Munib Younani ja peasekretär pastor dr Martin ...\nEELK peapiiskop Urmas Viilma osaleb koos Rooma-Katoliku Kiriku Eesti apostelliku administraatori piiskop Philippe Jourdani ning Eesti Kirikute Nõukogu täitevsekretär Ruudi Leinusega täna Rootsimaal Lundi katedraalis toimuval palvusel, millega meenutatakse 500 aasta möödumist luterliku reformatsiooni algusest. Paavst Franciscuse ning Luterliku Maailmaliidu presidendi piiskop Munib Younani ja peasekretäri pastor dr Martin Junge osavõtul toimuval palvusel meenutavad ...\nEELK Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärgi saab diplomaadist kirikuõpetaja, Haapsalu elu edendaja ja rahvusvaheliste suhete arendaja Kristel Engman. Kristel Engman töötab välisministeeriumi poliitikaosakonnas. Ta on ainus pastor välisministeeriumis ja ainus diplomaat luterliku kiriku pastorite hulgas. Põhitöö kõrval on Kristel Engmanil palju muid ülesandeid. Muu hulgas on ta EELK rahvusvaheliste suhete komisjoni liige ja ajalehe Eesti Kirik kolumnist. Tal on ...\nTiiu Pikkur 30.10.2016 Loe edasi\nTiiu Pikkur 28.10.2016 Loe edasi\n22.–25. oktoobrini viibis Eestis visiidil EELK vaimulikke ja töötegijaid pikkade aastate jooksul jõulutoetustega rõõmustanud Evangelische Partnerhilfe delegatsioon Saksamaalt. Visiidi käigus peeti ühingu juhatuse koosolek ja ühiskoosolek koos EELK ja Läti ELK esindajatega. Delegatsiooni liikmed jõudsid külastada ka Hageri ja Saku kogudust, Saksa koguduse perelaagrit ning osaleda Haljala kirikus jumalateenistusel. Pühapäevasel jumalateenistusel Tallinna toomkirikus jutlustas ...\nTiiu Pikkur 25.10.2016 Loe edasi\nEile alanud ja täna jätkuva kongressiga «Reformatsioon 500 – vaimsus, kultuurimõjud, perspektiivid» tähistab Eesti vanim erakõrgkool EELK Usuteaduse Instituut (UI) 70. sünnipäeva. Tallinnas rahvusraamatukogu suures konverentsisaalis esinesid tervituskõnega peapiiskop Urmas Viilma ja UI rektor Ove Sander. Kongressi eesmärk on avada reformatsiooni mõju Eesti kontekstis. Sõna võtavad erinevate valdkondade esindajad, kes arutlevad kriitiliselt ka selle üle, kuidas võiks ...\nKäesoleva aasta 31. oktoobril leiab aset ajalooline sündmus – paavst Franciscuse ja Luterliku Maailmaliidu (LML) juhtide Martin Junge ja Munib Younani osavõtul meenutavad luterlased ja katoliiklased Rootsis Lundi katedraalis toimuval ühispalvusel reformatsiooni 500. aastapäeva. Palvusele järgneb diakooniale ja sõdades kannatanute abistamisele keskenduv üritus Malmö staadionil, mille kujundamisele on kaasa aidanud LMLi maailmateenistuse osakond ning Caritas Internationalis. ...\nAnne Burghardt 25.10.2016 Loe edasi\nMöödunud nädalal oli võimalus liikuda Pärnust Võrumaale Vastseliina ja Oravale. Kui mereäärses piirkonnas olid põhiliseks jututeemaks karged idatuuled, mis on madala veetaseme kaasa toonud ja kalurite sõnul ka kala Pärnu lahest viinud, siis Võrumaal Oraval pärast jumalateenistust valutasid kirikulised südant valdade ühinemise pärast. Vaidlused pole midagi uut. Pikk sõit andis lisaks võimaluse «Keelesaate» vahendusel teha ajalooline mõtteretk ühte 200 aasta tagusesse ...\nLundi suurüritus on ukse ees\n31. oktoobril tehakse Rootsis kirikuajalugu. Kui minevikus on reformatsiooni alguse aastapäevadel rõhutatud konfessioonidevahelisi erinevusi, siis nüüd tähistavad roomakatoliku kirik ja Luterlik Maailmaliit (LML) seda sõbralikult koos suurejoonelise ühisüritusega «Konfliktist osaduseni – lootusega üheskoos». Selle kõrgpunktiks on Eesti aja järgi kell pool neli Lundi toomkirikus algav oikumeeniline palvus, millest võtavad osa paavst Franciscus, LMLi president Munib Younani, ...\nFookuses kiriku eelarve\n18. oktoobril oli Tallinna piiskoplikus toomkirikus koos piiskoplik nõukogu. Nõukogu koosolek algas jumalateenistusega toomkirikus, kus teenisid piiskop Tiit Salumäe ja praost Jüri Vallsalu. Pärast jumalateenistust kõneles assessor dr Ove Sander jutlustajatest EELKs. Jutlustajate staatusest Ove Sander esitas hariduskomisjoni seisukoha, et tuleks luua uus kord, mis vastaks oludele, ning seniks tuleks peatada jutlustajate koolitamine. Küll võivad saada eksami järel litsentsi ...


Eesti Opel Calibra Klubi • Vaata teemat - Opel calibra 1993 16v 110kw (Intel)\nOpel calibra 1993 16v 110kw (Intel)\nTeema pealkiri: Re: Opel calibra 1993 16v 110kw (Intel)\nPostitatud: Reede Okt 15, 2010 18:23\nKle nägin täna su calit viljandis favora tanklas.....päris kena oli teine\nJah olin seal lõunal\naga proovi auto ikka ühtevärvi saada siis oleks väga viis......\nPostitatud: Reede Okt 15, 2010 18:30\nEi seda stanget ei hakka värvima,(võibolla) see jääb talveks Hetkel ootab tegemist teine stange koos lisaga. ja enne lund eemaldan küljelisad,tagumise stange ja valud Nii et seda välimust enam kauaks ei ole. Loodan, et talvel aega rohkem värvimisega tegeleda.\nPostitatud: Pühapäev Okt 17, 2010 15:10\nIntel selline huvitav küsimus sulle räägi kas see koonus seal alla liiga kiiresti liiga mustaks ei saa v? Pildi pealt paistab et rattale suht lähedal ja sama ka siis maapinnaga. Aga ütlen ausalt, olen suht kinnel et kui oma cali kõik ühte tooni saad ja tagant need tulede likvideerid siis on sul vägagi kena masin See muidugi on ainult minu arvamus Et siis jätka aga samas vaimus ja õnne, edu ja paksu rahakotti sulle\nPostitatud: Esmaspäev Jaan 10, 2011 15:23\nHetkel siis masin garaazis laiali (hooratta vahetus). Avastuseks et siduriketast ei olnud ollagi. Endalegi küsimus, kuidas sidur ei libisenud veel :S Sidurikorvid on ka erinevad. Hetkel puudu korv. Survelaager hakkas ka vaikselt märku andma, et oleks aeg vahetada.\nVahepeal sai soetatud peeglid päikesesirmides. Mis kahjuks jälle ei sobi 1-1le.\nTagumised tuled vahetatud originaalide vastu.\nSinine esistange vahetatud, kasutaja alariga, halli vastu.\nKarteritihend vahetatud, mis ei andnud tulemust :S Sai siis tiba uuritud ja 110kwle käib topelt tihendid mida sain alles teises auto poes teada.\nMõned pildid siis hooratast kergem ja raskem.\nJa peeglid päikesesirmides.Ei tea veel kuidas asja lahendada.\nPostitatud: Esmaspäev Jaan 10, 2011 16:07\nsee raskem hooratas ei kuulu 110kw motole,see peaks kuuluma 1.8doch 92kw opeli motole.\nPostitatud: Esmaspäev Jaan 10, 2011 17:16\nkuulub küll 110kw motole\nPostitatud: Esmaspäev Jaan 10, 2011 22:40\nKrt.kui nüüd õigesti mäletan siis oli minu Cali 110 kw-l ka kerge hooratas,sest see teine tundub nii paks,et see oleks raudselt meelde jäänud!!!\nPostitatud: Kolmapäev Jaan 12, 2011 3:54\nuuema tüübi NE on ka paks hooratas, endal sai ka vanematüübi oma pandud ja vahe oli tunda,aga ma lasin õhemast veel maha treida 5kg sai lõpp tulemuseks\naga edu ehitamisel.\nPostitatud: Teisipäev Jaan 18, 2011 20:53\nMingi aeg jälle tiir garaazis käidud, koos enda 4 aastase tütrega. Kes kohe hakkas seletama, et mix autosüda pealt nii kole on (ehk klapikambi kaan). Ega ei jäänudki muud üle kui võti kätte ja kaan maha. Kaanel ikka lakk koorus tublisti. Mis seal ikka suurem jama traatharjaga maha ja siis mitupäeva lihvimist. Tulemus ei ole veel see mida loodan saada, aga eks näha.\nMingi pildike ka siis hetkest.\nPostitatud: Teisipäev Jaan 18, 2011 21:45\nKunagi soetasid minu käest el. sport peeglid,kas krutid need ka ikka külge?\nedu auto ehitusel!\nPostitatud: Teisipäev Jaan 18, 2011 23:31\nJah need läksid müüki ja sai kohe ostetud teised. Ei tea millal külge panen.\nPostitatud: Neljapäev Veebr 24, 2011 21:56\nUuendustest niipalju, sai teisest foorumist sebitud sidurikomplekt, kergema hooratavarjandile. Luki korv ja kettal on peal väheke paremad katted.\nVanaketas vs uusketas.\nKuna ei ole sooja garaasi siis asjad tiba venivad :S\nVarsti masin jälle liikumas\nPostitatud: Neljapäev Veebr 24, 2011 22:05\nLiitunud: Reede Aug 14, 2009 16:33\nPostitatud: Neljapäev Mär 03, 2011 23:47\nTäna kahjuks oli sp päev. Sai korraks masin garaasist väljaaetud, kui hakkasin garaasi tagasi ajama siis krt oli suurem tuul mis lõi garaasiukse täpselt vastu peeglit. Kahjuks nii õnnetult, et korpus ja peegel ka puru\nPostitatud: Teisipäev Mai 24, 2011 20:16\nPolegi siia ammu midagi kirja pannud.\nMasin igapeäevases sõidus, kes näinud see näinud. Plaan siis suvepoole värvimis tööd ettevõta. Kaua ma ikka punase stangega sõidan :S\nUuendusi siis niipalju, et sai sebitud kasutaja darkness500lt lagi koos päikesesirmidega.\nRoolilatt hakkas ka vahepeal hirmsalt lekkima ja seegi sai kiirelt kasutaja hellriderilt muidugi esimene latt ei sobinud, aga õnneks tal oli ka teine Tänud teile mõlemale.\nPiilarisse sai ka paigaldatud Autogauge Smoke II lisanäidikud segu+voltmeeter hetkel 1 auk veel tühi. Eks näha mis sinna panen. Võibolla õlirõhk.


On arvatud, et praegune nimekuju tähendas tagasiulatuvalt Taanilinnust (Tanin Lydna ja Talyna). Ebatõenäoliselt on võimalik ka lüüriline viide külma põhjalaiust iseloomustavale Talilinnale (sõnast talvine)[viide?]. Praeguse Tallinna nime esialgne nimekuju esines esmakordselt 1536. aastal kirja pandud sõnapaaris tallyna lynnhall. See pärineb esimesest säilinud sidusast eestikeelsest ilmalikust tekstist, mille kirjutas raesekretär Johann Sulstorp. Tekst oli olemuselt Tallinna eestlaste kui ka mittesakslaste truudusvanne Liivi ordu maameistri kohuseid täitvale Hermann von Brüggeneyle. Esimest korda kasutas Pühavaimu kiriku pastor Johannes Kohsen selgesõnalist Tallinna nime eestikeelses matuselaulus, mille kirjutas 7. detsembril 1670 Niguliste pastori Gotthard von Rentelni katkusurma puhul. Eesti riigi loomisel 1918. aastal võetigi vastse riigi pealinna nimeks seni ainult eesti keeles pruugitud nimi Tallinna, alates 1933. aastast Tallinn.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tallinn&oldid=5711880"\nLehekülje viimane muutmine: 9. september 2020, 09:37\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:37, 9. september 2020.


Individualistile ei piisa oma jõust - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Individualistile ei piisa oma jõust\n03.08.2005 | ek | Rubriik: Jutlus\nInimloomus on olnud vastuoluline aegade algusest ja tõenäoliselt jääb selleks ka tulevikus. See kaasasündinud paradoksaalsus ilmneb nii igapäevase praktilise elu üksikasjades ja valikutes kui ka eksistentsialistlikes küsimustes. Inimese loomupärane antagonism heiastub muuhulgas inimese ja Jumala suhtes. Pühakirjas nenditakse erinevate autorite poolt korduvalt inimese vastuolulisust ning sellele viitas ka Jeesus rääkides tähendamissõna kahest pojast.\nInimesel oli kaks poega ja ta astus esimese juurde, öeldes: «Poeg, mine täna tööle viinamäele!» Kuid too kostis: «Ei taha!», ent hiljem ta kahetses ja läks. Siis astus isa teise juurde, öeldes sedasama, ent too vastas: «Küll ma lähen, isand!», kuid ei läinud. Kumb neist tegi isa tahtmist?» Nad ütlesid: «Esimene.» Jeesus ütles neile: «Tõesti, ma ütlen teile, tölnerid ja hoorad saavad enne teid Jumala riiki! Sest kui Johannes tuli teie juurde õiguse teed näitama, siis te ei uskunud teda, kuid tölnerid ja hoorad uskusid. Teie nägite seda ja ometi ei kahetsenud hiljemgi, et teda uskuda.»\nIlmselt ei olnud Tema eesmärk tuua võrdpildi abil esile vendade erinevat meelsust ja kuulekust, vaid loo kaudu kirjeldab Jeesus kuulajatele nende endi olukorda ja suhet Temasse, kelle meelevalla ja missiooni suhtes ei ole inimesed täielikku selgust saanud. Jeesus viitab inimeste võimetusele mõista ja uskuda isegi siis, kui faktid räägivad enda eest ning kahtluse asemel peaks olema kindel veendumus, usk.\nPraegust aega iseloomustavad üleilmastumine, jõukuse ebaproportsionaalne jaotumine, infotehnoloogia kiire areng, religioosne sekulariseerumine, seniste väärtushinnangute ümberkujunemine, väga erinevad julgeolekuriskid ja seni tundmata ohud. Elame kiiresti muutuval ja rahutul ajal. Üleilmastumine on teinud võimalikuks operatiivse riigipiire ja ajavööndeid ületava suhtlemise ning globaliseerumine on toonud seni kauge lähedale ja lähedase viinud kaugemale või jätnud sootuks tähelepanuta. See tendents ilmneb ka inimsuhetes.\nPraegune aeg ja valitsevad trendid soosivad individualismi rohkem kui ükski eelnev periood läänemaailma kultuuri- ja ajaloos. Individualismi hind on tavaliselt üksindus. See aga, kes märkab, et üksnes oma jõust ei piisa, arvestab ka väljastpoolt tulevate mõjudega. Tajub elu suuri vastuolusid ja hakkab otsima tõde, esitama küsimusi elu põhiväätuste, k.a usu kohta.\nVaatamata sellele, et inimene muutub näiliselt üha sõltumatumaks, ei ole meie ümber toimuvat jälgides põhjust arvata, et usk Kõigekõrgemasse on maailmas otsa saamas või asendumas usuga progressi ja piiritutesse inimvõimetesse. Analoogsete suundumustega aegu on olnud ka varem. Religioossus on aga inimestele ürgomane ning kuulub lahutamatu osana meie ellu. Iseäranis pakub usk turvatunnet ja kindlust rahututel ning ebastabiilsetel aegadel, seda nii üksikisiku kui ka ühiskonna tasandil.\nHea lugeja, kristlastena on meie kohus anda oma igapäevast elu väärikalt elades ning oma erinevates ülesannetes Jumalat ja ligimest teenides tunnistust oma usust ja neist väärtushinnangutest, mis meie religioossetest veendumustest lähtuvad, ning vähem Jeesust kuulama kogunenud rahvahulga kombel kahelda. Olla kindlad oma usus, Jumala kaitses ja juhtimises ning otsides alandliku ja rõõmsa meelega vahetut suhet Temaga.\nUsk, mis meile on antud, on suurim and Jumalalt inimesele. Usk on üks võimsamaid motiveerijaid ning selle jõud seisneb muu hulgas võimes anda inimesele lootust ka lootusetus olukorras. Samas ei ole usk õpitav, vaid see sünnib Sõna ja sakramendi läbi. Nagu Jeesuse päevil, nii ka täna, ei peaks me kahtlema Jumala armus ja Kristuse meelevallas, vaid pidama meeles Martin Lutheri sõnu: kui oled patune, ära vaata enda, vaid Jumala poole, kelle ilmutuses ja armus ei tule kahelda.\nMatteuse evangeelium päädib Jeesuse sõnadega: «Ja vaata, mina olen iga päev teie juures ajastu lõpuni.» Jumala üks suuremaid erinevusi võrreldes inimestega on see, et Tema arm ei lõpe ja Ta ei ammenda ennast, vastuolulisteks loodud inimesed aga reeglina ilma usu ja Jumalata küll.\nMõtle selle peale, mida oled saanud oma Loojalt ja ära kahtle Tema armus. XX sajandi Euroopa üks mõjukaim kristlik teoloog Karl Barth on tõdenud, et see, mis inimesele kingitakse, on kogu tema rikkus. Olgem siis selle rikkuse – meile antud usu – väärilised!\nEelmine: Teadmine Jumala armastusest annab jõudu\nJärgmine: Et oleksime headuse ja õigluse külvajad


KARIN PAULUS: asundustalud luubi all\nEesti Ekspress 28.09.2006\nÄsja magistritöö "Uudisasundused – 1930. aastate sotsiaalpoliitika ja arhitektuuri kohtumisi" kaitsnud Elo Lutsepaga vestles Karin Paulus.\nMis on su töö olulisemad märksõnad?\nKõigepealt tahan rõhuasetuse panna sinna, et tegu on uudismaa-asundustega, mis rajati suuremalt osalt 1930ndatel. Nii et räägin asundustaludest, mitte asunikutaludest, sest viimaste all mõeldakse peamiselt 1920ndail pärast Vabadussõda jagatud talusid.\nVahe tuleb eelkõige sellest, et asunikutalud rajati endistele mõisamaadele (teiste põlistalude vahele), võis endale ehitada sellise maja, nagu tahtsid (kui raha oli). Kui raha polnud ja tuli laenu võtta, tuli pangale esitada midagi projekti meenutavat.\nAsundustalude all mõtlen talusid, mis kerkisid riigi poolt tervikuna rajatud uutesse küladesse ehk asundustesse. Kuna endised mõisamaad olid juba kahekümnendate keskel praktiliselt laiali jagatud, tuli kasutusele võtta riigi tagavaramaad - peamiselt sood ja rabad. See tähendab, et asundused rajati uudismaadele - kõigepealt kuivendati sood, rajati juurdepääsuteed, siis jagati maa kruntideks ja võeti maha mets, juuriti kännud. Seejärel jagati krundid ja ehitati terviklikult välja kogu asundus. Seda muidugi ideaalis.\nKuidas jõudsid selle teemani?\nTeema valikul oligi oluline suur sarnasus tänapäeva ulatusliku kinnisvaraarendusega, kus toimitakse ju paljus täpselt samuti. Ainult kinnisvaraarendajaks oli tollal riik, täpsemalt Põllutööministeeriumi juurde loodud Asundusamet. Selle teemaga on enne tegelnud vaid paar inimest - Mart Kalm, Aleksei Peterson - ja sedagi muu uurimisteema kõrvalsaadusena. Teema tundus praegusajal väga aktuaalne olevat.\nKas mõni su enda lähisugulastest ka sellises talus elab? Isiklikud varasemad sidemed uudisasundustega mul puudusid. Teadsin vaid mõnda asundust: Peressaare, Lepplaane, Pillapalu, Mustamäe. Alustasin kodutööd Regio autoteedeatlasega. Otsisin üles suured soomassiivid ning katsusin leida neis veel säilinud külasid.\nOskad sa öelda kui palju selliseid maju ehitati? Mitu protsenti see võis olla enne II maailmasõda?\nKui võtta arvesse, et selliseid asundusi rajati kindlasti rohkem kui 100, suurimas (Peressaares) oli umbes 130 talu, kümmekond oli umbes 50 taluga, ja ülejäänud väiksemad, siis... oletan, et kolme tuhande ringis. Täpset arvu on raske öelda, sest kõik asundused ei jõudnud omandada kavandatud mahtusid. Ajad muutusid... Ja paljud hooned jäid pooleli ning kõiki planeeritud kruntegi ei jõutud laiali jagada.\nMis on neist majadest praegu saanud?\nSeda, mis neist praegu on saanud, saan ka vaid mõne asunduse näitel täpsemalt öelda. Pole kahjuks veel jõudnud neid kõiki külastada.\nKõige esimene neist - Leetse-Pallaste asundus - on tänaseks täielikult hävinud, täpsemalt hävitatud. Tegemist on endise Nõukogude sõjaväebaasi territooriumiga, millel kasvab tihe padrik. Teine - Matsalu asundus (tänapäeval tuntud enam Keemu külana) - on tänu sealsetele endistele ja praegustele asunikele peaaegu täielikult säilitanud omaaegse ilme. Esimene suurem - Pikavere - hakkab taas jõudu koguma, sest asupaik on soodne - vaid 28 km Tallinnast.\nLepplaanes on raske ära tunda esialgset. Hilisem maaparandus on hävitanud paljud talud ning o lemasolevad on kuube vahetanud. Vaid suur tühi koolimaja oma uhkes üksinduses meenutab omaaegset uhket asundust.\nPillapalu asupaik Piibe maantee ääres on olnud sedavõrd soodne, et väga palju endisaegsest on säilinud, nüüdisaegse elulaadiga sobitatud ja tänagi äratuntav.\nSuurim asundus - Peressaare - on jäänud päris pisikeseks. Umbes viiendik on vist sellest hiilgusest leitav. Mina leidsin kuus endist majapidamist, kus veel toimus mingi elutegevus. Võin numbritega ka veidi eksida. Aga kahekorruseline koolimaja on tõeline vaatamisväärsus praegugi, ehkki aknad on sisse pekstud ja katus on hakanud läbi laskma.\nKes olid asundustalude autoriks?\nArhitekti kavandatud projektid valmisid enamasti Asundusametis tervele asundusele korraga. Ehitada võis ka tellitud unikaalprojekti alusel või tellida muudatusi tüüpprojektidele. Pikaverest alates kohtame peamiselt Erika Nõva (tollal Volberg) projekte. Unikaalprojektidest tuntuim on kindlasti Pillapallu kahekordsele olümpiavõitjale Kristjan Palusalule kingitud hoone projekt (arh Nõva), Erika Nõva oma maja projekt Mustamäe asundusse jne.\nKas tehti ka unikaalprojekte?\nPeamised selged äratuntavad erinevused ilmnevad alles 1930ndate algul, kui riigi poolt ehitatud hoonete puhul võeti kasutusele enamasti tulekindlad materjalid - need on ehitatud tsementkividest, hiljem lubjavärvidega valgeks, kollakaks või roosakaks toonitud. Kohati kasutati ka tsement-katusekive. Soovitatavalt värviti nii laastu- kui ka kivikatused punaseks. Selle ajani rajati aga vanadel traditsioonidel rajanevaid palk- ja savihooneid.\nPõlistalude hooned rajati tavaliselt isadelt saadud ehitustavade ja -kogemuste põhjal. Asundustalude hoonete rajamist juhtisid ja teostasid ehitusjärelevalvet õppinud ehitusmeistrid ja insenerid. Seda muidugi ideaalis. Tegelikkuses tehti hoonete rajamisel ikkagi ehitustehnilisi vigu ja hiljem omapead jäetuna ei osanud peremehed hooneid tehniliselt õieti hooldada. Tsementkiviseintesse tekkisid õige pea suured praod.\nMida põlistaludega võrreldes teisiti tehti?\nPõlistalude puhul püüti uuemal ajal vältida koosehitusi - elumaja ja laut ühe katuse all. Uudismaa-asundustes kasutati aga ehitustüübina just koosehitust, lähtudes praktilistest kaalutlustest - ehituse väiksem maksumus ja talituse hõlpsus.\nKuidas sulle endale tundub, kas asundustalude arhitektuuris teostus eesmärk "traditsioonilisest, kuid moodsast" elamisest?\nMa arvan küll. Oleks vaid olnud enam aega talude sisseseadmiseks, lõpuni ehitamiseks, viimistlemiseks. Liiga ruttu toimusid ajaloolised muutused.\nKas oli ka mõningaid n-ö kõrgmoest tulnud stilistilisi võtteid?\nKas just "kõrgmoest", aga ruumid muutusid valgusküllasemaks, sageli ehitati elutoale suur üheksa ruuduga aken, pööningukorrus võeti kasutusele tubadena, lagesid, uksi ja aknaid hakati kruntimise asemel valgeks värvima...\nMis olid suurimad üllatused?\nMinu suurim üllatus oli Leetse-Pallaste asundus, mis nagu Matsalu asunduski oli rajatud Petserimaal üleujutuse tõttu puudustkannatavatele kaluritele. Leetse-Pallaste asunduse üheksa hoone projekti autor on arhitekt Anton Soans. Tegu on kahekorruselise taluhoonega, kus teine korrus oli mõeldud suvel puhkajate majutamiseks.\nKui saaksid teha ettepaneku muinsuskaitsele, siis millised asumid sa võtaksid kaitse alla?\nSelle vähese nähtu põhjal on raske vastata. Oma töös kajastan ju pikemalt vaid Leetse-Pallaste, Matsalu, Pikavere, Lepplaane, Viruna, Pillapalu, Mustamäe, Peressaare ja Tuleviku asundust. Võib-olla on pärlid veel nägemata-leidmata. Seninähtu põhjal pakuks miljööväärtuslikeks asundusteks kindlasti Matsalut (Keemu küla!) ja ka Pillapalut. Mõlemas on tänaseni minevik ja kaasaeg osatud päris kenasti sobitada. Praegune ehitusbuum võib aga osutuda neile saatuslikuks.\nAVE RANDVIIR: uuendatud arhitektuurimuuseum nüüd publikusõbralikum\nHARDO AASMÄE: terroristidega siiski kõneldakse\nKARIN HALLAS-MURULA: kui linnahalli Lasnamäele kavandati\nPIRET PEENSOO: Tallinna ümbruse põldudele kasvavad uued asumid\nMARK SOOSAAR: homsed linnad iidses Veeneitsi linnas, meil hakkab seal arvatavasti kitsas\nAVE RANDVIIR: Veneetsia 10. arhitektuuribiennaal võttis fookusesse linnad ja inimesed\nAVE RANDVIIR: Veneetsia arhitektuuribiennaal avab ennast


ORJALAAGER: Saksa lapsed pidid Rumeenias loomavankreid vedama | Õhtuleht\nORJALAAGER: Saksa lapsed pidid Rumeenias loomavankreid vedama (29)\nSelles uhkes farmis korraldab Saksa abielupaar juba aastaid projekti Maramures. Paraku selgub, et heategevuse varjus võis toimuda barbaarne orjapidamine ja projektiraha omastamine.Foto: AFP/Scanpix\nSaksa õppe- ja reisiprogrammis Maramures saavad osaleda probleemsed noored, kes sõidavad Rumeenia samanimelises maakonnas asuvasse farmi. Seal saavad nad rangete tingimustega töölaagris uusi oskusi omandada ning õppida eluga hakkama saama. Paraku selgub, et programmi tingimused olid enam kui vaid ranged ja spartalikud ning läbiviijad kasutasid lapsi õppetöö loosungi varjus sisuliselt orjatööjõuna. Orjalaagris toimuva paljastas üks põgenenud kasvandik.\nRumeenia politsei avastas kahtlase laagri möödunud nädalal ning võttis ühendust Saksa saatkonnaga, kirjutavad AFP ja Deutsche Welle. Politseinikud tuvastasid, et lapsi koheldi orjadena, täiskasvanud peksid neid ja sundisid neid tegema füüsilist tööd, mis oli laste jaoks kaugelt liiga raske.\nLigi 20 aastat toimunud Maramurese projektis osalevad käitumisraskuste ning sõltuvusprobleemidega Saksa noored vanuses 12-18.\nProjekti korraldajad keelasid lastel neile välja kirjutatud retseptiravimeid võtta, jätsid nad sageli toiduta, samuti olid nende õppemeetodid barbaarsed. Näiteks pidid lapsed loomadega kõrvuti raskeid vankreid vedama. Lapsed olid laagris kui tööjõuks täiskasvanute heaks, mitte endi harimise pärast. Laagrikeskusest välja nad ei saanud minna ning sageli hoidsid töötajad mõnd last nädalate kaupa täielikus isolatsioonis.\nRumeenia lastekaitse sõnul viibis keskuses läbiotsimise ajal 20 Saksa last. Lastekaitse sai seal toimuvast kuulda ühelt keskusest põgenema pääsenud noorelt.\nRumeenia prokurörid süüdistavad projekti korraldajaid, üht abielupaari ning veel kolme täiskasvanud isikut inimkaubandusega tegelemises. Väidetavalt toimus kahtlane tegevus juba 2014. aastast saati. Saksa välisministeeriumi sõnul on see aga esimene kord, mil projekti kohta mingeid kaebusi kuulevad.\nProjekti Maramures toetab Rumeenia tööministeerium. Projekti korraldajateks on üks 61aastane Saksa kodanik ja tema naine. Mõlemal sakslasel on keelatud Rumeeniast lahkuda.\nLisaks laste väärkohtlemisele kahtlustavad prokurörid, et sakslased ei tarvitanud Rumeenia valitsuselt tulnud rahasid otstarbekohaselt. Sakslastest laagrikorraldaja elamise läbiotsimisel tuli välja 137 000 euro väärtuses sularaha, ühe abielupaari alluva kodust leidis politsei ligi 9000 eurot. Kumbki kahtlusalune ei osanud anda ammendavat põhjendust, kuidas sellised summad sularaha nende kätte jõudsid.


Karilaid: EKRE kaagutab ka siis, kui muna veel näha pole - Poliitika - Postimees.ee\nKarilaid: EKRE kaagutab ka siis, kui muna veel näha pole\n26. juuli 2019, 13:36\nRiigikogu liige Jaanus Karilaid.\n«Tunnustus EKRE-le, et oskavad kaagutada ka siis, kui muna veel näha pole,» kommenteeris juulikuu erakondade populaarsusküsitlust Keskerakonna aseesimees, riigikogu liige Jaanus Karilaid. Keskerakonna ja Isamaa reitingute tõusu lubas ta sügiseks.\nVärskest Postimehe ja BNSi tellitud Kantar Emori uuringust selgus, et juulikuus vaieldamatult enim häält teinud konservatiivide taktika on toonud edu ning kasvatanud nende toetust 2,7 protsendipunkti võrra 19,4 protsendile. Ühtlasi tähendab see, et tegu on populaarsuselt teise poliitjõuga Eestis.\nKonservatiivid edestavad Keskerakonda 4,1 protsendipuntiga ehk seni suurima edumaaga. Kui praegu toimuksid riigikogu valimised, annaks EKRE-le hääle 19,4 protsenti kindlat erakondlikku eelistust omavatest valijaist. EKRE on valitsusse pääsemisest võitnud ja nende reiting on nüüd parem kui valimistel saadud 17,8-protsendine tulemus.\n«Keskerakonna ja Isamaa reitingud kosuvad sügisel, koos munadega – siis kaagutame.»\nKeskerakonna veebruari alguse 26,5-protsendine toetus sulas võimuliidu loomise järel enam kui kolmandiku võrra – mai esimeseks pooleks langes erakonna toetus 15,3 protsendile – ning on jäänud sinnakanti tänaseni püsima.\nIsamaa reiting on kukkus viimase poole aasta madalaimale tasemele. Kui märtsikuistel valimistel andis Isamaa poolt hääle 11,4 protsenti osalenutest, siis nüüd toetaks parteid vaid 6,8 protsenti valijatest.\n«Keskerakonna ja Isamaa reitingud kosuvad sügisel, koos munadega – siis kaagutame,» lubas Karilaid.\nSüdasuvised kisklused toovad edu EKRE-le\nPärast viimaseid valimisi on Keskerakonna toetus märgatavalt langenud. Kas te ei leia, et teie valijad ei toeta praegust võimuliitu? Vastab peaminister Jüri Ratas (Keskerakond):\nKeskerakonna valijabaas on olnud alati väga lai. On olnud tugev ja on olnud kindel. Ma ei saa eitada, et tõesti meie reitingud, kui me võtame 3. märtsi valimised, on olnud pigem hetkel langusfaasis. Aga ma usun, et nad kindlasti taastuvad. Ma olen päris paljude Keskerakonna liikmetega erinevatest piirkondadest, toetajatega seda teemat arutanud ja Keskerakonna liikmed, meie valijad on öelnud seda, et on oluline, et me suudaksime hoida Eestis sidusat ühiskonda, tugevat ühiskonda, edukat majandusmudelit. Aga on oluline ka see, et me suudame viia Keskerakonna põhimõtteid ja ideid ellu. Ja eks valitsus on alles alustanud ja nüüd on neljal aastal võimalik oma tegevusega näidata, et need ei ole mitte ainult sõnad, vaid on ka teod.


Süürias hukkus relvahoidla plahvatuses 39 inimest - news\nSüürias Idlibi provintsis hukkus relvahoidla plahvatuses vähemalt 39 tsiviilisikut, teiste seas 12 last, teatas täna Londonis baseeruv vabaühendus.\nSüürias hukkus relvahoidla plahvatuses 39 inimest\nPlahvatus leidis aset Türgi piiri lähistel Sarmada linnas, kus selle tagajärjel varises kokku kaks hoonet, teatas AFP korrespondent.\nSüüria Inimõiguste Vaatluskeskuse andmeil kasvas ohvrite arv, kui päästjad tõid hoonerusude alt veel surnukehi välja. Päästeti vähemalt viis ellujäänut, vahendas BNS.\n"Plahvatus leidis aset Sarmada elumajas olnud relvahoidlas," ütles keskuse juht Rami Abdel Rahman. Plahvatuse põhjused "pole veel selged" lisas ta.\nIdlibi provints on mässuliste ja džihadistide kontrolli all, kuid viimastel kuudel on provintsis toimunud mitmeid plahvatusi ja tapetud on mitmeid mässuliste liidreid.\nMõned rünnakud on omaks võtnud äärmusrühmitus Islamiriik (IS), kuid enamik rünnakuid on kantud provintsis tegutsevate erinevate relvarühmituste omavaheliste konfliktide arvele.\nSamuti on viimastel päevadel muutunud provintsis sagedasemaks valitsusvägede õhurünnakud. Damaskuse teatel on Idlibi kontrolli alla saamine sõjaväe järgmiseks prioriteediks.\n11:39 Ida-Virumaal suri Covid-19 tõttu 90-aastane mees


Imetava ema osteokondroosi ravi Vahendid osteokondroosist imetamise ajal\nVahendid osteokondroosist imetamise ajal. Milliseid ravimeid saab imetamise ajal kasutada peavalude jaoks?\nEsimeste ebamugavustunnuste ilmnemisel peavad nad viskit hõõruma. Siiski on vaja meeles pidada selle ettevaatlikku kasutamist patsientide puhul, kellel on varem esinenud haavandtõbe, feokromotsütoomi, bronhiaalastmat. Loe Viljatus Sünnitusjärgne periood. Imetava ema haiguse peamiseks põhjuseks on aga elustiili muutus: pidev ärevustunne beebi jaoks, ebapiisav uni ja puhkus.\nOn vaja jagada päevane annus neljaks ravimi annuseks. Kui peavalu ei kao pikka aega, peaksite pöörduma arsti poole.\nArtriit Raseduse planeerimise etapis saavutab naine arstide abiga krooniliste patoloogiate stabiilse remissiooni. Kuid lapse kandmise ajal on tulevase ema keha stressis.\nHormonaalne taust muutub, kasvav emakas surub siseorganeid, esineb mikro- ja makroelementide puudus. See võib provotseerida kroonilise haiguse ägenemist, millest üks on osteokondroos. Selle peamisteks sümptomiteks on valu kahjustatud lülidevaheliste ketaste vahendid osteokondroosist imetamise ajal selgroolülide piirkonnas, vähenenud liikumisulatus.\nKui enne rasestumist olid kliinilised ilmingud hõlpsasti kõrvaldatavad pillide võtmise või salvide kohaliku manustamise abil, siis nüüd on igasugune farmakoloogiline koormus äärmiselt ebasoovitav. Kuidas ravida osteokondroosi raseduse ajal, otsustab arst.\nOsteokondroosi tekkimise eeldused Tähtis on teada! Osteokondroos raseduse ajal ei saa mitte ainult süveneda, vaid ka areneda. Sel ajal mõjutavad selgroogu mitmete tegurite kombinatsioon, mis provotseerivad kõhreüleste lülidevaheliste ketaste kiiret hõrenemist ja kulumist.\nEmaka, loote kaalu ja lootevedeliku mahu pideva suurenemise tagajärjel suureneb lumbosakraalse piirkonna koormus märkimisväärselt.\nSamuti suureneb tulevase ema kehakaal, mis mõjutab negatiivselt kogu selgroo seisundit. Lapse kandmisel raskuskese nihkub. Nüüd asub see kõhu keskosas, kuna kerge tahapoole kallutamine stabiliseerib kõndimisasendi.\nNimmelülide koormust suurendatakse, suurendades skeletilihaste pinget. Mis tahes lokaliseerimise emakakaela, rindkere, lumbosakraalse osteokondroos areneb lülidevaheliste ketaste toitainetega varustamise katkemise, niiskuse säilitamise võimetuse tõttu.\nKõhrestruktuurid kaotavad lööke neelavad omadused ja seejärel lülitatakse selgroolülid patoloogia protsessi.\nEmakakaela-rindkere või nimmepiirkonna osteokondroos raseduse ajal süveneb või areneb järgmiste tegurite mõjul: hormonaalsed muutused kehas, suure hulga naissuguhormoonide tootmine; metaboolsed muutused, mis on vajalikud embrüo kõigi elutähtsate süsteemide moodustamiseks; istuv eluviis, mida naine juhib, püüdes mitte lapsele kahjustada.\nIsegi kui tulevane ema vahendid osteokondroosist imetamise ajal ainult tervislikku toitu, ei taga see vitamiinide ja mikroelementide puuduse puudumist tema kehas. Teatud etapis on loote luustiku moodustamiseks vaja suurenenud kogust bioaktiivseid aineid. Neid toiduga saamata eraldab keha vajalikud elemendid ema luustruktuuridest. Nende suurenenud haprus muutub osteokondroosi arengu eelduseks.\nSümptomite tunnused Osteokondroosi tuvastamisel rasedal naisel võib arstil olla raskusi diagnoosi seadmisega. Nimmepiirkonna patoloogia iseloomulik sümptom on valu, mida süvendab keha kallutamine, pööramine, pikaajaline viibimine keha ühes asendis.\nSamad aistingud tekivad raseduse 2. Kuid erinevalt osteokondroosist ei ole lapse kandmise ajal valu äge, vaid valutab, nagu oleks see veidi kaugel.\nCitramon Ravim on populaarne ravim, kuid sisaldab emale ja lapsele kahjulikke elemente. Citramon sisaldab paratsetamooli, kofeiini ja aspiriini, millel on närvisüsteemi stimuleeriv toime. Ravimi pikaajaline kasutamine mõjutab negatiivselt lapse maksa ja aju toimimist. Kui võtate ainult 1 pilli, ei juhtu muidugi midagi kohutavat, kuid see on lubatud ainult siis, kui sobivat alternatiivi pole. Paar korda peate söötmise vahele jätma.\nPeamine ebamugavuse põhjus on luukoe muutus sünnikanali ettevalmistamiseks toodetud hormoonide toimel. Ja emakas surub vaagnaelundeid ja seal asuvaid närvilõpmeid. Need raseduse ajal esinevad valud on füsioloogilised, pikaajalise puhkuse abil kergesti kõrvaldatavad.\nIgal naisel on oma valulävi. Seetõttu võtab patsient kaebuse esitamisel arvesse tema kirjeldatud tunnete subjektiivsust. Järgmised kliinilised ilmingud viitavad osteokondroosi ägenemisele või selle kiirele arengule: painutamine selgroolülis, kaela või keha pööramine; kerge turse, turse ilmnemine valu piirkonnas; liigutuste jäikus, jäikus.\nKui patoloogia mõjutab emakakaela või rindkere intervertebralseid kettaid, ilmnevad spetsiifilised neurogeensed sümptomid. Need ei põhjusta mitte ainult ebamugavusi, vaid võivad ohustada ka rasedat. Näiteks emakakaela osteokondroosi korral täheldatakse sagedast peapööritust, liikumise koordinatsioon on häiritud, mis võib põhjustada kukkumist. Mõnikord tõuseb vererõhk, nägemisteravus ja kuulmine vähenevad.\nPidage meeles, et määrige see sellega üks kord päevas. Kui rindkere selgroolüli struktuurid on kahjustatud, on tekkinud valud tunda nende lokaliseerimise kohast kaugel. Valulikkus ilmneb maksa ja seedetrakti piirkonnas, neerudes, sapipõies. Südamevalud põhjustavad füüsilist ja psühholoogilist ebamugavust, sundides tulevast ema muretsema oma seisundi ja lapse tervise pärast.\nOsteokondroosi sümptomite raskusaste raseduse ajal on erinev. Kui patoloogia on just hakanud arenema, tunneb naine tavaliselt väikest ebamugavust. Ta seostab selle välimust lapse kandmisel loomuliku olekuga. Aga kui osteokondroos areneb kiiresti, siis varsti sümptomite intensiivsus suureneb. Kui patoloogiat süvendavad hormoonid ja suurenev emaka suurus, siis on peaaegu kohe kahjustatud ketaste piirkonnas tõsised valud ja liikumiste jäikus.\nOsteokondroosi ravimid - Artroos\nDiagnostika Mis tahes vahendid osteokondroosist imetamise ajal osteokondroosi diagnoosimiseks on kõige informatiivsem meetod lumbosakraalse või selgroo ellujaamise haiguse susta osade radiograafia. Kuid rasedatele on see rangelt keelatud. Kuigi tänapäevased seadmed on palju turvalisemad kui varem kasutatud, saab loote protseduuri ajal osa kiirgusest.\nSee mõjutab negatiivselt emakasisest arengut, eriti 1. Rasedat saab teha röntgenülesvõtet ainult ühel juhul - tervisliku seisundi kiire halvenemisega, mille põhjust ei saa turvalisemate diagnostiliste meetoditega kindlaks teha.\nArtriit Raseduse planeerimise etapis saavutab naine arstide abiga krooniliste patoloogiate stabiilse remissiooni. Kuid lapse kandmise ajal on tulevase ema keha stressis. Hormonaalne taust muutub, kasvav emakas surub siseorganeid, esineb mikro- ja makroelementide puudus.\nÜlejäänud osas kasutatakse osteokondroosi tuvastamiseks tervet rida meetmeid: väline uuring, valulike piirkondade palpatsioon; testid selgroolülide segmentide liikuvuse hindamiseks uuring neuroloogilt, kes suudab osteokondroosi diagnoosida neurogeensete sümptomite kombinatsiooni abil. MRI-l ei ole kahjulikku mõju rase naise ja loote kehale, seetõttu on lapse raseduse ajal lubatud seda läbi viia, kuid ainult ilma kontrastita.\nLülisamba uurimine kompuutertomograafiaga hõlmab kiiritust.\nCT-d ei kasutata raseduse ajal osteokondroosi diagnoosimiseks. Kui on vaja uuringut, eelistab arst röntgenikiirgust kompuutertomograafiale. Ultraheli on tulevasele emale ja lapsele ohutu, kuid ka kõige vähem informatiivne. Uuring viitab vereringe halvenemisest ja kõhrestruktuuride hõrenemisest tingitud osteokondroosile. Ravi Mis tahes haiguse meditsiiniline ravi raseduse ajal põhjustab arstidele raskusi.\nPillide võtmisega kaasneb süstelahuste kasutuselevõtt farmakoloogiline koormus naise kehale. Ravimite toimeained ületavad kõik bioloogilised barjäärid, sealhulgas platsentaarbarjäärid. Isegi kui rasedusperiood ei kuulu vastunäidustuste loetellu, on oht kohalike või süsteemsete allergiliste reaktsioonide tekkeks. Enne rasedate naiste osteokondroosi ravimist ilmneb naise individuaalne tundlikkus ravimite komponentide suhtes.\nRavimite rühm osteokondroosi raviks Nende kasutamise võimalus raseduse ajal Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid Kõiki ravimvorme raseduse ajal kasutatakse erandjuhtudel.\nArst võtab arvesse võimalikku ohtu lootele ja kasu emale. Vahendid osteokondroosist imetamise ajal oht varases staadiumis on veidi väiksem Lihasrelaksandid Raseduse ajal on keelatud kasutada preparaate skeletilihaste lõdvestamiseks. Võib määrata raske lihasspasmi korral koos närvijuure pigistamise või veresoonte ohtliku kokkusurumisega B-vitamiinid Hoolimata koostisest võib bioaktiivsete ainete kombinatsioon avaldada negatiivset mõju loote emakasisesele arengule.\nOsteokondroosi sümptomid raseduse ajal: haiguse diagnoosimise ja ravi meetodid - Artriit\nEnamikku ravimeid ei määrata patsientidele usaldusväärsete kliiniliste andmete puudumise tõttu, mis kinnitavad kasutamise ohutust raseduse ajal Glükokortikosteroidid Hormonaalseid ravimeid mis tahes ravimvormides on keelatud kasutada raseduse kõikides etappides Arst võib välja kirjutada teatud ravimeid minimaalsetes annustes, mis ei ole võimelised kahjustama naist ja loodet.\nKuid sagedamini määravad neuroloogid ja vertebroloogid ravimiteta. Kuidas saab osteokondroosi raseduse ajal ravida - jälgides kahjustatud selgroolülide ja ketaste säästmist ning kandes ortopeedilisi vahendeid.\nEmakakaela patoloogia korral on soovitatav kasutada Shantsi kaelarihmasid ning rinna- ja nimmehaiguste korral harjutatakse kõhu kokku surumata jäikade sisestustega elastsete sidemete kasutamist. Pärast ägeda valu kõrvaldamist soovitatakse rasedatele naistele igapäevast harjutusravi ja võimlemist. Emakakaela osteokondroosi sümptomid rasedatel: kuidas seda seisundit leevendada?\nOsteokondroosi tekkimise eeldused\nEmakakaela osteokondroos raseduse ajal võib naise heaolu oluliselt halvendada. Hoolimata asjaolust, et sel perioodil on nimmelüli suurim füüsiline stress, võib haigus mõjutada selle mis tahes osa. Sisu: Osteokondroos on haigus, millega kaasneb lülidevaheliste ketaste hävitamine nende toitumise rikkumise tagajärjel. Selle protsessi tulemuseks on selgroo fikseerimisvõime muutus, lihaste ja sidemete nõrgenemine. Lülidevaheline ketas kaotab imamisvõime, muutub vähem elastseks ja elastseks, ei talu tekkivat ülekoormust.\nPõhjused Emakakaela lülisamba osteokondroos on noorte inimeste haigus. Valdava enamuse diagnoositud vahendid osteokondroosist imetamise ajal vanus ei ületa 35 aastat. Kõige tavalisemad põhjused on: kehahoia muutused, selgroo omandatud deformatsioonid "istuva" eluviisi tõttu; alatoitumus ja ainevahetushäired, rasvumine; selgroo traumaatiline vigastus, liigne stress; mitterahuldav füüsiline vorm; emotsionaalse stressi, kroonilise stressi seisundis viibimine; immuunsuse nõrgenemine, sagedased nakkushaigused.\nRaseduse ajal haiguse ägenemist esile kutsuvad tegurid on: kehakaalu muutus, mis viib raskuskeskme nihkumiseni; suurenenud vitamiinide ja mineraalide vajadus; hormonaalsed muutused kehas, mis paratamatult viib ainevahetusprotsesside muutumiseni; elustiili muutus, mis avaldub piiratud liikuvuses; toksikoos.\nEmakakaela lülisamba osteokondroos ei ole surmav haigus, kuid see võib oluliselt halvendada rase naise elukvaliteeti, mõjutades sellega seotud elundite ja süsteemide funktsionaalset seisundit. See on krooniline protsess, mida saab parandada ainult selle sümptomite leevendamise teel, või ägenemisperioodide vältimiseks võib võtta ennetusmeetmeid.\nKliiniline pilt Emakakaela selgroogu mõjutavat osteokondroosi saab ära tunda selle tüüpiliste ilmingute järgi. Kõige tavalisemad sümptomid on: tuim, pidev valu, mis lokaliseerub peamiselt kaela tagaküljel, süveneb pea liikumise ajal, pööramisel või painutamisel; ebamugavustunne lihastes ja valu, levides õlavöötmele ja ülajäsemetele; keha ülemise poole liikumiste jäikus; sõrmede tuimus; erineva raskusastmega peavalud, pearinglus, silmade tumenemise rünnakud; neuroloogilise defitsiidi nähud, reflekside ilmnemine, tugevnemine või nõrgenemine, asümmeetria, neuromuskulaarse juhtivuse muutused õlavöötme piirkonnas; vererõhu langus.\nMilliseid ravimeid saab imetamise ajal kasutada peavalude jaoks? - Hematoom\nToimeained: 4 mg alfa-dihüdroergokriptiinmesülaati, 40 mg kofeiini Abikomponendid: laktoos monohüdraadinaCMK, EAerosil\nMääratud anatoomilise piirkonna anatoomilise struktuuri iseärasustest ja innervatsioonist tingitud vaskulaarse puudulikkuse tunnused muutuvad lülisamba kaelaosa osteokondroosi üsna sagedasteks kliinilisteks ilminguteks. Seda meditsiiniuhenduste ravi, et emakakaela selgroolülide spetsiaalsete aukude kaudu lähenevad selgroogarterid ajule ja sisemised unearterid asuvad mõlemal küljel kaela ülemise kolmandiku külgpinnal.\nVere väljavool ajust viiakse läbi sisemise kaelaveeni süsteemi kaudu, mis asub ka näidatud anatoomilise piirkonna anterolateraalsel pinnal. Konfiguratsiooni muutused, lülisamba kaelaosa lülisamba deformatsioon toob kindlasti kaasa verevoolu halvenemise ja muutused aju toitumises.\nSee avaldub minestamise, teadvusekaotuse, müra peas ja kõrvades, näo kolju turse ja rasketel rasketel juhtudel on võimalikud vaimse tervise muutused. Teraapia Emakakaela osteokondroosi ägenemise meditsiiniline ravi põhjustab raseduse ajal teatud raskusi. Seetõttu on esmatähtsad sellised meetodid nagu harjutusravi ja rahvapäraste ravimite kasutamine. Igal juhul tuleks selgelt mõista, et te ei saa ise ravida.\nSee võib kahjustada nii tulevast ema kui ka last. Kuidas ja kuidas ravida osteokondroosi raseduse ajal, peaks arst soovitama pärast naise uurimist ja diagnoosi seadmist. Narkoteraapia Kasutamine on piiratud. Raseduse ajal heaks kiidetud mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite hulka kuuluvad paratsetamool ja diklofenak. Kuid neid ei saa kontrollimatult võtta. Raviarst aitab määrata optimaalset annust ja ravi kestust.


Vladimir Putinit võimult kukutada soovinud Siberi šamaan loobus oma plaanist | Õhtuleht\nVladimir Putinit võimult kukutada soovinud Siberi šamaan loobus oma plaanist\nToimetas Aare Kartau, 27. juuli 2020 14:37\nSiberi šamaan Aleksandr Gabõšev otsustas Putini rahule jätta.Foto: Youtube'i kuvatõmmis\nSiberi šamaan, kes lubas Venemaa president Vladimir Putini kukutada, loobus viimaks oma missioonist. Palju kõneainet tekitanud teisitimõtleja lubas oma tervise eest hoolt kanda ja nüüdsest rahulikumat elu elada, vahendab The Moscow Times.\n„Selle nimel, et mu tervis korda saaks, pean nüüd omaette elama. Ma usun, et saate minu otsusest aru,“ sõnas 62aastane Gabõšev ja lisas, et soovib eelkõige oma hammaste eest hoolitseda ja tulevikus ka töökoha leida. Ta tänas inimesi, kes talle võrdlemisi reisi ajal toitu ja rõivaid pakkusid ning teda vaimselt toetasid. „Avaldan tänu ja siirast heatahtlikkust. Nüüd, südant kaotamata, peame elama nagu inimesed,“ sõnas šamaan meediale tehtud avalduses.\nMoskvasse teel olnud šamaan, kes kavatses Putini välja ajada, paigutati psühhiaatriahaiglasse (20)\nVIDEO | Jakuudi šamaan marsib Putinit kukutama (19)\nSahha ehk Jakuutia vabariigis elav Aleksandr Gabõšev sattus Vene meedia huviorbiiti eelmisel aastal, kui ta teatas, et alustab Vladimir Putini kukutamise nimel enam kui 8000 km pikkust teekonda. Gabõševi „jalutuskäigu“ eesmärgiks oli jõuda Moskvasse, kus ta pidi sooritama rituaali Putini Kremlist minemaajamiseks. Nimelt kinnitas šamaan, et Vene riigipea pole üldsegi inimene, vaid deemon. Gabõšev lubas, et kasutab koos mõttekaaslastega esmalt Putini vastu rahulikke proteste, ent kinnitas, et leebete meetmete ebaõnnestumisel võib ta võtta kasutusele ka karmimad vahendid.\nGabõševi ja tema toetajaid peeti mitu korda rännaku alguses kinni, mistõttu pidi ta kodulinnast Jakutskist korduvalt oma reisi taasalustama. Eelmise aasta juunis, kui šamaan lubas kolmandat korda Moskva suunas teekonda alustada, pistsid kohalikud võimud mehe riiklikusse psühhiaatriahaiglasse. Inimõiguslased mõistsid võimude käigu rangelt hukka ja võrdlesid teisitimõtleja vaigistamist nõukogudeaegse karistusliku psühhiaatriaga.


Eestirootslaste IV Laulu- ja Tantsupeo "Aiboland, mu arm" kava\n15. juuli 2021 11:01\n14.augustil toimub Haapsalu piiskopilinnuses Eestirootslaste IV Laulu- ja Tantsupidu "Aiboland, mu arm".\nKl 11-11.20 Laulu- ja Tantsupeo palvus Toomkirikus\nKl 12.40 Alustab rongkäik ümber piiskopilinnuse, et jõuda peopaigale tagasi suurest väravast.\nKl 13 algab Haapsalu piiskopilinnuse suurel õuel Eestirootslaste IV Laulu- ja Tantsupidu "Aiboland, mu arm". Osaleb 9 koori: Noarootsi koolide naiskoor, Paldiski segakoor, S:T Mikaels kören segakoor, naiskoor Kaasike, Haapsalu koguduse toomkoor, Gustaf Adolfi Gümnaasiumi rootsi keele klassid, naiskoor Paula ja Ruhnu koor. Lisaks 9 rahvatantsurühma: Leigarite koolirühm ja põhirühm, Ürgleigarid, tantsuansambel Leesikad, Lepalind, Laagri Leegid, Sädemed (lapsed), rahvatantsurühm Vormsi ja naisrühm Padise. Kogu peo muusikalist poolt toetab rahvamuusikute 11-liikmeline grupp, talharpaorkester (14-liiget) ja puhkpilliorkester.\nÜritust toetab Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapital ja Eesti Rahvakultuuri Keskus.\n22. juuni 2021 11:37\n14.augustil 2021 algab kl 12 palvusega Eestirootslaste IV Laulu-ja Tantsupidu Haapsalu piiskopilinnuse suurel õuel. Laulu- ja Tantsupidu algab kl 13 ning sellele eelneb rongkäik.\nMeenutusi eestirootslaste laulu- ja tantsupidudest aastatel 2013 ja 1933.


Mart Laari valitsus oli Eesti Vabariigi 30. valitsus 21. oktoobrist 1992 kuni 8. novembrini 1994. See oli esimene Eesti Vabariigi 1992. aasta põhiseaduse alusel ametisse astunud valitsus. Alates 1993. aasta keskpaigast tegutses Mart Laari juhitud valitsus sisuliselt vähemusvalitsusena. Valimisliit Isamaa võitis 1992. aasta Riigikogu valimised, saades 22 protsenti häältest ning 29 mandaati Riigikogus. Valimisliitu kuulusid Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit ja Vabariiklaste Koonderakond. Koalitsiooni asutakse koos ERSP ja Mõõdukatega. 26. september 1994 avaldati Mart Laari valitsusele umbusaldust, ajendiks rahareformi käigus kokkukogutud rublade müük Tšetšeeniasse. Koalitsioon siiski ei lagunenud, Isamaa ja ERSP jäid edasi Andres Tarandi valitsusse.\nMinistrite vahetumise põhjused ja poliitilised kriisid[muuda | muuda lähteteksti]\nSiseminister Lagle Pareki nõunikuks määrati Tiit Madisson, kes hakkas juhtima illegaalse metalliäri tõkestamise erigruppi. 1993. aastal puhkesid rahutused vangilaagrites, nende mahasurumiseks jõudu kasutanud Kinnipidamiskohtade Ameti peadirektor Rein Laid vallandati. Poliitilistel põhjustel sunniti lahkuma Eesti piirivalvejuht Andrus Öövel. Esimesena astus Jäägrikriisi tulemusel tagasi kaitseminister Hain Rebas 5. august. Parekile endale sai saatuslikuks 26. november 1993, kui mässulise jäägrikompanii ülem Asso Kommer haavas Tallinna kesklinnas teda kinni pidada üritanud Koit Pikarot ja Argo Aunapuud. Järgmisel päeval astus siseminister nn. Pullapää kriisi tõttu tagasi. 27. novembrist kuni 14. detsembrini 1993 täitis siseministri ülesandeid peaminister Mart Laar, seejärel sai siseministriks senine ministeeriumi asekantsler Heiki Arike. Tema periood oli illegaalse relvaäri õitseaeg ja enam kui 30 000 püstol TT-d müüdi kahtlaste tehingutega Venemaale. Opositsioon püüdis Arikesele relvaäri tõttu umbusaldust avaldada, kuid Isamaa ja ERSP vastuseis nurjas selle. 7. detsember 1993 sai teatavaks, et Iisraeli relvaostu hinnaks kujunes 59 miljonit dollarit, mis tuli tasuda aastaks 2000. 15. detsember 1993 deklareerisid Eesti, Läti ja Leedu presidendid Tallinnas toimunud kohtumisel, et Balti riikide peamine julgeolekugarantii saab olla ainult NATO. 1994. aastal tulid valitsuses ilmsiks sisevastuolud ja Rahvuslik Koonderakond Isamaa lõhenes. Isamaast eraldusid Vabariiklaste Koonderakonna ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liikmed (nende hulgas Isamaa fraktsioonijuht Illar Hallaste, kaitseminister Indrek Kanniku ja justiitsminister Kaido Kamaga), kes hiljem moodustasid Parempoolsete erakonna.\n4. jaanuar 1994 tutvustas Isamaa valitsusremondi kava ja 6. jaanuaril 1994 esitas Eesti peaminister Mart Laar presidendile ettepaneku kaitseministri, majandusministri, välisministri ja rahandusministri väljavahetamiseks. President Lennart Meri ei vabastanud ametist majandusminister Toomas Sildmäed ega kinnitanud uut rahandusministrit. Uueks välisministriks nimetatud Jüri Luik ja kaitseminister Indrek Kannik teatasid, et kujunenud olukorras ei saa nad ministrikohuseid täita. 11. jaanuar 1994 kirjutas president alla valitsusuuendusele, arvestades täielikult peaministri soove. Majandusministriks sai Toivo Jürgenson ja rahandusministriks Heiki Kranich. 14. jaanuar 1994 kirjutasid president Lennart Meri ja peaminister Mart Laar alla soovikirjale NATO rahupartnerlusprogrammiga ühinemiseks.\nMaksunduse seisukohast algas 1994. aasta jaanuarist uus ajajärk. Senise progresseeruva tulumaksu asemel hakkas kehtima 26-protsendiline tulumaksumäär nii füüsilistele kui ka juriidilistele isikutele. Samuti hakkas senise 10-protsendilise käibemaksu asemel kehtima 18-protsendiline määr. 1994. aasta juulist hakkas Venemaa Föderatsioon maksustama põllumajandussaadusi topelttollidega, mis tähendas põllumajandussektorile hoopi. 1994. aasta suvel lahkus Eestist Venemaa Föderatsiooni sõjavägi.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Mart_Laari_esimene_valitsus&oldid=5865018"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:37, 2. aprill 2021.


FOTOTÕESTUS: Mis juhtub sinu keha ja näonahaga pärast neljatunnist und? - Kasulik.ee\nFOTOTÕESTUS: Mis juhtub sinu keha ja näonahaga pärast neljatunnist und?\nChloe pärast uneeksperimentiFoto: The Sun / Kuvatõmmis\nKas 7-8 tundi und päevas on tõesti vajalik, nagu meile räägitakse? 18-aastane Chloe proovis järele, mida teeb unepuudus tema kehaga.\nEelmisel nädalal levis välismeedias uudis, et neli tundi und päevas rohkem kui üks öö järjest teeb meie kehale ja välimusele tõelise karuteene, kirjutab The Sun uudisteportaali News.au.com vahendusel.\nEt järele proovida, mida neli tundi und tegelikult inimesega teeb, otsustas 18-aastane Chloe de Garis, kes tavaliselt magab kaheksa tundi päevas, järele proovida, mis tunne on kolm ööd järjest vaid neli tundi magada. Tulemus oli šokeeriv.\nLondoni lähistel elava Chloe uneeksperimendi tulemusi aitasid hinnata tema pereliikmed: ema, isa, kolm nooremat õde ja Chloe poiss-sõber.\nEma arvates nägi Chloe meigiga normaalne välja, aga kui jumestus maha võtta, oli selgelt aru saada, kui väsinud ta on. "Tema silmad olid punased ja hoolimata sellest, et ta tuli äsja puhkuselt, nägi ta kahvatu välja," ütles ema.\nChloe õe sõnul näeb tema vanem õde lausa kohutav välja - täpselt nagu oleks terve öö väljas pidutsenud. "Ta on päris punniline ja ta on söönud tavapärasest enam. Ta on meie kõigiga olnud väga tige, nii et me oleme temast kaugele hoidnud," ütles õde.\nUnespetsialist selgitab: mida teha, kui keset ööd läheb uni ära ja magama enam ei jää? (59) 26.01.2017\nSpetsialist õpetab: kuidas vältida aastavahetuspeoga kaasnevat peavalu? (1) 29.12.2016\nPoiss-sõbra sõnul ei ütleks ta Chloele kunagi, et ta näeb kole välja, ent selge on see, et ta ei näe nii hea välja kui tavaliselt. "Ta on kahvatu, aga tema silmad on kõige hullem osa sellest. Need on punased ja silma all on sügavad varjud," ütles ta.\nDermatoloog ja jumestuskunstnik, kellelt The Sun samuti kommentaari palus, kinnitasid kui ühest suust, et Chloe nahk on kaotanud oma tavapärase sära ja tal on varasemast oluliselt rohkem vistrikke ning silmaalused on väga tumedad.\nUURING: Päeval tekkiv väsimus on otseselt seotud sellega, mida sa endale sisse sööd


5 Küberjulgeoleku meetmed Iga väikeettevõte peaks võtma selle aasta | Tehnoloogia - 2019\nAvaldatud: Tehnoloogia • Vaatamisi: 29653\nKui olete väikeettevõtte omanik ja te ei ole veel oma ettevõttele küberjulgeolekumeetmeid võtnud, on nüüd aeg tegutseda.\nKuidas küberkurjategijad ohustavad väikeettevõtteid\nKüberjulgeolek on tänapäeva maailmas oluline teema, kuid enamik inimesi seostab küberjulgeolekut massiivsete korporatsioonidega, kellel on kogu IT-osakonnad, et kaitsta krediitkaardi numbreid ja miljonite klientide isiklikku teavet.\nKüberohtud ei ole siiski ainult suurettevõtetele. Väikeettevõtted, mis kasutavad mis tahes tehnoloogiat, on sama haavatavad süsteemi sissetungide, nende klientide andmete, konfidentsiaalse teabe ja muude varade suhtes.\nTeie ettevõtte teabe varastamise eest vastutav isik ei ole ilmselt teismeline maskis ja kapuutsis, kirjutades pimedas toas sülearvutile jõuliselt. See on ilmselt keegi, keda te ei peaks ootama, kellel võib olla piiratud tehniline pädevus. Lõppude lõpuks on parool tavaliselt kõik, mis on vajalik süsteemi häkkimiseks.\nPeamised ohud väikeettevõtetele on järgmised:\nTäiustatud, püsivad ohud mis hõlmavad aeglast uurimise, sondimise ja teabe vaikset eraldamist.\nParoolipõhised rünnakud mis hõlmavad varastatud või muul viisil omandatud parooli kasutamist teabe saamiseks või kahju tekitamiseks.\nPahavara mis on välise programmi kujul, mis võimaldab seadmele kaugjuurdepääsu.\nAndmepüük mis kasutab seaduslike vaadetega e-kirju kasutajate isikuandmete edastamiseks.\nEttevõtte kaitsmiseks nende ohtude eest kehtestage järgmised protokollid:\nHoidke oma töötajaid kursis ja ajakohastage. Vaja on vaid ühte töötajat, kes seab ohtu kogu süsteemi; ta võib kuuluda andmepüügiskeemi, kasutada lihtsalt arvanavat parooli või alla laadida välise programmi, ilma et oleks võimalik tuvastada, et see on pahavara. Nende vigade ärahoidmine võib aidata hoida oma töötajaid kursis ja ajakohastada parimaid küberjulgeoleku tavasid. Andke neile teada, mida otsida e-kirjadest ja tarkvara allalaadimistest, mis võivad viidata ohtlikule allikale, ning julgustada neid oma paroole hoolikalt kaitsma.\nSäilitage spetsiaalne IT-ressurss. Juhul, kui midagi läheb valesti, on hea, et meil oleks spetsiaalne IT-ressurss. See võib olla välise IT-ettevõtte, personali IT-eksperdi või juhusliku konsultandi igakuine teenus, sõltuvalt teie vajadustest ja eelarvest. Võti on kutsuda ekspert, kui teie süsteemid vajavad uuendamist, kui teil on küsimus midagi või kui tekib probleem.\nTurvaline Wi-Fi võrk. Wi-Fi on töö vajalikkus, kuid veenduge, et teie turvalisus on tagatud. Tagamata võrkude juurde pääseb igaüks, mis tähendab, et igaüks, kellel on natuke tehnilisi teadmisi ja tugev motivatsioon, saab liiklust hõlpsasti jälgida ja jäädvustada. Tagamata Wi-Fi-süsteemis on suhteliselt lihtne pääseda juurde vahetatud kirjadele, jagatud failidele ja muule edastatud teabele, mis võib põhjustada suuremaid rikkumisi.\nPiirake väliste seadmete kasutamist oma Wi-Fi võrgus. Te ei pruugi arvata, et ükski meeskonnaliige toob sisse isikliku sülearvuti, mida kasutada lõunasöögi ajal, kuid teil ei ole kontrolli nende isiklike seadmete üle. Nad võivad neile juba omada pahavara või võivad muidu võimaldada välispoolel juurdepääsu teie võrgule ja seega ka teie teavet. Kui teil on oma ettevõtte jaoks oma-oma-oma-seadme (BYOD) reegel, siis värskendage seda kindlasti teie turvalisust kaitsvate nõuetega, nagu kohustuslik turvatarkvara või piiratud WiFi-ühendus.\nPöörake oma paroole kord kvartalis. See on lihtne samm, kuid see, mida väikeettevõtted sageli puuduvad. Mida kauem on teie paroolid samad, seda lihtsam on arvata - ja pikemad küberkurjategijad saavad teie süsteemile juurdepääsu (eeldusel, et neil on olnud võimalus saada esmakordne juurdepääs). Paroolide muutmine hoiab tihti tihti oma varbad, kõrvaldab juurdepääsu volitamata kasutajatele, kes üritavad APT-rünnakuid pikema aja jooksul proovida, ning leevendab parooliga arvatajate juurdepääsu teie võrgule. Vältige paroolide talletamist ühest kohast ja proovige kasutada erinevat parooli iga kasutatava süsteemi või platvormi jaoks.\nNeed kaitsemeetmed ei lõpe kõike, kuid nad kaitsevad teid täna kõige levinumate ja kõige ohtlikumate küberohtude eest. Kuna enamik rikkumisi esineb lihtsate vigade tõttu, võivad kaitsemeetmed teie andmete turvaliseks hoidmiseks kaugele minna.\nÄra arva lihtsalt, et olete piisavalt kaitstud viirusetõrjeprogrammiga ja ärge arvake, et te ei ole sihtmärk; mõelge seda kui kindlustuspoliisi halvima stsenaariumi vastu.


Järgmise iPad Pro 2018 juhtum jätab meid väga huvitatuks | IPhone'i uudised\nVeidi rohkem kui kaks nädalat pärast uue iPhone'i väidetavat Keynote'i esitlust (12. september on kuupäev, mida kuulujutud kõige rohkem segasid) Slashleaks on avalikustanud oletatav korpus, mis on mõeldud uuele iPad Pro-le et Apple võiks avalikustada samal päeval iPhone 2018 esitluse.\nSee on tagumine cachaça, nagu paljud teised turul eksisteerivad, kuid taga on kummaline auk, mis siiani see ei vasta ühelegi meile tuttavale iPadi mudelite elemendile. Kas see võib olla ruumi uuele nutikale ühendajale? Kas mõne muu elemendi jaoks, mida me veel ei tea?\nKuulujutud väidavad, et Apple toob välja kaks uut iPad Pro, millest üks on 11-tollise ja teine 12,9-tollise ekraaniga. Näib, et ümbris vastab iPad, mille mõõtmed on samad kui praegusel 10,5-tollisel iPad Pro-l, kuid kaadreid vähendades võiksime hõlpsasti jõuda 11-tollise ekraanini et kuulujutud näitavad. Ühel küljel näeme ka Smart Connectori auku, kus see pistik lisatarvikute jaoks nagu Apple klaviatuur ja muud kolmanda osapoole klaviatuurid, näiteks Logitech, praegu asuvad. Kuid näeme ka salapärast auku, mida seni polnud.\nRäägiti nutikontakti võimalikust ümberpaigutamisest just sinna, välgu lähedale, et saaksime iPadi paigutada vertikaalasendisse, nii et Face ID töötaks, näotuvastussüsteemist, mis iPhone X-l juba on ja töötab ainult vertikaalselt. Kuid loogika ja muud kuulujutud tagavad, et Face ID töötab uues iPadis ka horisontaalselt, seega poleks vaja iPadi paigutada vertikaalselt, mis on ka kõige loogilisem, kuna selle suurusega seade tundub vertikaalselt üsna ebastabiilne. Mis see auk siis olla võiks? Pistik muude tarvikute jaoks? Puute ID? On neid, kes väidavad, et tegemist võib olla tagaküljel asuva sõrmejäljeanduriga ... Tehke panused.\nTäielik tee artiklini: IPhone'i uudised » iPad » Järgmise iPad Pro 2018 juhtum jätab meid väga huvitatuks


Venelased on kehvade majandusolude tõttu langemas kiirlaenude lõksu - ärileht.ee\nVene rubladFoto: Artyom Geodakyan, Artyom Geodakyan/TASS/Scanpix\nVenemaa kehvad majandusolud on tekitanud olukorra, kus üha suurem hulk venelasi on sattunud sõltuvusse tarbimislaenudest, mida ei võeta üksnes selleks, et mingeid suuremaid väljaminekuid katta, vaid ka oma senise elatustaseme säilitamiseks või puhtalt ellujäämiseks vajalike kulutuste tegemiseks.\nSoovist osta oma esimene auto – Hyundai sedaan –, taotles Elmira Agalijeva 2016. aastal pangast 800 000 rubla ehk 11 034 euro suurust laenu, kirjutab Wall Street Journal. Sisuliselt tund aega pärast laenuavalduse sisse andmist oli tema laen heakskiidetud.\n„Muidugi oli see hea tunne, sest ma tundsin, et suudan saavutada kõik, mida tahan,” kirjeldab 34-aastane jurist, kes teeb oma põhitöö kõrvalt ka lisaotsi, et toime tulla. Lisaks autoostule on Agalijeva laenanud raha maaostuks, puhkusereisiks ja korteriremondiks. Oma igakuisest 50 000 rubla ehk 690 euro suurusest palgast maksab venelanna laenude osamaksetena ära 30 000 rubla ehk 414 eurot.\nAgalijeva-sarnaste venelaste hulk on viimase viie-kuue aasta jooksul korralikult kasvanud, kuna inflatsioon sööb venelaste palgad ära ning tarbimislaenud aitavad igapäevaste kulutustega järjest enam toime tulla. Ajavahemikus 2017-2018 kasvas tarbimislaenude maht 46%, küündides mullu 130 miljardi dollarini ehk 117,05 miljardi euroni.\nVene armee loob sõja juhtimiseks oma interneti (111) 02.08.2019\nVene keskpanga sõnul on venelaste laenukoormus kasvanud ennekõike tagatiseta väikelaenude arvelt. Nende intressid jäävad keskmiselt 12% ja 19% vahele, olenevalt sellest, kui pikaks perioodiks laen võetakse. Kohalike finantsekspertide sõnul on ka palju nö kiirlaenu pakkujaid, kes koorivad laenajatelt lausa 500% intressi.\nVene ametnikud muretsevad, et laenubuum võib veelgi halvendada riigi kehva majandusolukorda. Lääne sanktsioonid ja madalad naftahinnad on oluliselt nõrgendanud Vene majandust, sealhulgas rubla kurssi. Valitsuse statistika järgi elab 13% venelasi vaesuses.\nKa Venemaa president Vladimir Putin hoiatas juunis pankasid selle eest, et need annavad välja laenusid, mille tagasimaksed nõuavad 40% venelaste igakuisetest sissetulekutest ning see ainult toidab tulevast laenumulli.\nVene majandusminister Maksim Oreškin kardab juba mulli peatset lõhkemist. See aga võib Vene majanduse täielikku langusse juhtida, kui keskpank laenamisele tugevamat kontrolli peale ei pane. „Meie prognooside kohaselt lõhkeb tarbimislaenude mull 2021. aastal,” märkis ta juulis kohalikule raadiojaamale Ehho Moskvõ.\nVenelaste keskmine laenukoorem on 290 000 rubla ehk ligi 4000 eurot. See on küll oluliselt väiksem summa, kui ameeriklase keskmine laenukoorem, mis küündib 38 000 dollari ehk üle 34 215 euro. Samas venelaste keskmine kuusissetulek on 670 dollarit ehk natuke üle 600 euro.\nLaenukoorem on kaelas umbes 44% leibkondadest Venemaal. Alles aasta tagasi oli see osakaal 34%. Iga kaheksas laenuvõtja maksab igakuiselt rohkem kui 50% oma sissetulekutest laenu tagasimakseteks.


10 nippi kuidas triikimisega vähem vaeva näha - Sekretär\n10 nippi kuidas triikimisega vähem vaeva näha\n13. juuli 2009 00:00\nTriikimine on üks tüütu ja aeganõudev tegevus. Palju mugavam on triikimata jätta"» Ja kohe oletegi sammukese keskkonnasõbralikum. Nii säästate elektrit ja aurutriikraua korral hoiate kokku ka vett. Bioneer toob ära mõned nipid, kuidas triikimisega vähem vaeva näha.\n?· Valige juba poes rõivaid ostes sellised esemed, mis ei vaja triikimist. Kuigi triikimist mitte vajavad rõivad on sagedamini sünteetilised, leidub siiski ka looduslikest materjalidest riiete hulgas sobivaid. Esmase ülevaate riietuseseme kortsuvusest saab juba poes, kuigi rõivaid uuena ostes sellele 100% lootma jääda ei saa. Uued rõivad on enamasti kortsumisvastaste ainetega töödeldud. Kasutatud rõivaste poes saab nn kortsutesti teha küll. Kortsutesti tegemiseks võtke tükike rõivast pihku, suruge käsi tugevasti kokku ja seejärel uurige, kas ja kui palju riie kortsus.\n?· Pange riided võimalikult sirgena kuivama. Kui nööril on ruumi vähe, siis voltige riided kenasti kitsamaks. Ärge lükake riideid nööril kortsu, sest sellistest kortsudest on isegi triikides raske lahti saada.\n?· Valige rõivale õige riputamisviis. Tihti on vaja triikida riideid vaid seetõttu, et kuivamine on jätnud kangale koledad kortsus jäljed. Keegi ei taha ju välja minna T-särgiga, millel on rinna peal tugevad kortsus jäljed nöörist ning pesulõksudest. Kui aga T-särk riputada nöörile alumist otsa pidi siis ei panda sageli jälge tähelegi, eriti kui T-särk juhtub olema pere noorimate trennivarustuse hulgas.\n?· Kuivatage riideid pahupidi. Nii vähendate kortsumisjälgi ja säästate rõivaid päikese käes pleekimise eest.\n?· Pange pesulõksude alla valged paksemast riidest tükid. Sedasi hoiate ära pesulõksujälgede tekke ja väldite pestud esemete määrdumist (kui pesulõksud on puidust).\n?· Kui võimalik, siis loobuge pesulõksudest üldse. Kui teie majas on olemas pesukuivatamise ruum (näiteks pööning), mida saab korralikult tuulutada, siis saab vähemalt osaliselt pesulõksudest loobuda. Sellises ruumis pole otsest vajadust pesulõksudega näiteks voodilinasid nöörile kinnitada.\n?· Triikige vaid neid riideesemeid, mida kindlasti on vaja triikida. Näiteks sokid passivad jalga triikimatagi, lasteaialaste õuepükse pole samuti mõtet triikida ja köögirätikud lähevad nagunii kortsu. Kui voodipesu on kapis kenasti voldituna olnud, siis pääseb ka selle triikimisest.\n?· Hoidke oma kapp korras. Te võite osta heast materjalist rõiva ja kuivatada seda ideaalselt, aga kui te selle lihtsalt puule riputamata ja voltimata kappi surute, ei pääse te triikimisest sellegipoolest.\n?· Kuivatage triiksärke riidepuul. Kontrollige, et särgi varrukad poleks kuivamise ajal puntras ja krae oleks õiges asendis. Olgugi, et te peate särgi üle triikima, kulutate te sirgelt kuivanud rõivale vähem aega ja energiat.\n?· Triikige õige kuumusega. Nii säästate materjali ja energiat. Kui riietusesemel on märge, et seda tohib triikida näiteks teise kuumusastmega, aga teie saate eseme kergelt sirgeks ka esimese kuumusastme juures, siis kasutage madalamat.


ja ongi kõik..\nposted by Indrek at 10:08 7 comments\nLäbitud linnad kaardil: Delhi - Agra - Varanasi - (Mahoba) - Khajuraho - (Jhansi) - Agra - Jaipur - Jodhpur - Jaisalmer - Thar Desert - Jodhpur - (Uidapur) - Mumbai - Goa Airport - Palolem Beach - Goa Airport - Delhi\nPS. Terve India kaart koos meie reisiga\nposted by Indrek at 10:41 1 comments\nReisi kulud (kahe inimese omad kokku):\nHelsinki – Delhi – Helsinki\n(PS. Helsinki – Tallinn piletid on arvestatud reisil tehtud kulutuste sisse)\nReisi- ja pagasikindlustused:\n2x(328.- + 133.-) EEK\nViisad ja viisadokumentide saatmiskulud:\n2x(50.- + 5.-) EUR = 2x861.- EEK\nRavimid ja vaktsiinid:\nLaeto7 + söetabletid = 180.- EEK\nMalaariatabletid = 630.- EEK\nCutasept = 78.- EEK\nVaktsiinid = 722.- EEK\n21 866.- EEK (10 933.- EEK/inimese kohta),\nsellest 8930.- EEK (4465.- EEK/inimese kohta), ehk ligi pool reisil kulutatust on olnud kulutused kohalikele lennupiletitele: Jodhpur-Mumbai-Goa (3244.- EEK/inimene) ja Goa-Delhi (1221.- EEK/inimene)\nKÕIK KULUD KOKKU:\n40 432.- EEK (20 216.- EEK/inimene)\nposted by Indrek at 10:19 4 comments\nposted by Indrek at 08:59 0 comments\nGoa Airport – Delhi (omapäi seigeldes läbi Delhi)\nk0400 – täitsa uskumatu! Nagu kellavärk avati terminali uksed ja pärast pisikest kontrolli (et meil ikka on peatselt väljuvale lennule pilet ja me mitte niisama ei proovi terminali pinkide peale magama minna) lasti meid püssimehe poolt kenasti sisse.\nKeerasin käsipuudega pinkidele niiviisi kerra, et kuidagigi tukkuda veidi saaks – sain kah. Anni tegi must paar pilti kah, paras koom on neid nüüd vaadata ;)\nKuna olime nii vara kohal siis saime ka kõik paberimajandused ja pagasi kontrolid varakult tehtud ning ei pidanud sarnaselt eelmisele korrale, kui me Jodhpur’is viimasel hetkel läbi turvakontrolli tormasime.\nk0730 – jalutame tõusva päikese saatel soojas hommikuses õhus mööda Goa lennuvälja meie lennuki poole. Kuskil 3h ja 1600km hiljem astusime juba jahedasse ja India suurlinnadele omase lõhnaga sudusesse Dehli hommikusse. Kuna tegu oli kohaliku lennuga, siis maandusime alguses lennuvälja teises otsas, kus asus Domestic Airport. Õues oli +9kraadi sooja (hiljem kohalikest lehtedest lugedes, selgus, et tegu oli selle aasta kõikse jahedama ilmaga Dehli's) – nagu varasügisene ilm Eestis ;)\nPesime hambad puhtaks (sest polnud ju veel jõudnud seda teha) ja uurisime siva välja, et domestic ja international lennuvälja osade vahel kimab lennuvälja sisene lennuk – mis meid tasuta teise otsa ära viskab. Selleks pidi kah end identifitseerima nii passi kui ka olemasoleva väljuva lennu piletiga ning kuskil 20mi hiljem vuraski buss meil ukse ette ja me leidsime endid mõne minuti pärast juba õige lennujaama ukse taga.\nSeal aga selgus tõsiasi, et lennujaama lastakse sisse alles 3h enne lennu väljumist, st meil tuli oma 9h veel oodata sest meie lend väljus kuskil k2300-2330 ajal.\nKa terminali vastas olev ooteruum ‘passanger lounge’ oli täitsa olemas, aga sinnagi sai sisse pileti alusel ja alles 5h enne lennu väljumist. Jah sai ka 30Rs’i eest pileti osta, kui varem tahad sisse pääseda, aga selle piletiga sai lisaks vaid 3h (meil aga oli vaja 9h oodata).\nNii siis otsustasime esmalt veidi keha kinnitada ja suundusime ühte ‘passanger lounge’ kõrval olevasse 24h bar-restoran’i sööma. Toitu just kiita ei saa, aga kõhtu täitis küll.\nEdasi otsustasime, et kuna tüdrukud (Katrin ja Triin) linna enam ei viitsi minna vaid parem puhkavad siin ja ootavad lendu, et jätame ka enda suured seljakotid nende valve alla ning läheme linna – hotelli järgi enda talveasjadele.\nKuna meie esimene sõit Delhi’s suunal lennujaam-hotell oli toimunud k0300 öösel ja meil olid kaasas vaid USD, siis küsitud 300Rs’i eest maksime tookord 10USD’d (mis tegelikult on kuskil 440Rs’i väärt). Nüüd aga – kogenumad ja paremate kauplemisoskustega otsustasime hinna alla 300Rs’i kaubelda. Kahjuks väga palju rikshasid siin ringi ei vuranud, ja need vähesed keda nägime ei tahtnud isegi sellist diili, et oleks meid edasi tagasi sõidutanud 500Rs’i eest, seega otsustasime minna alumisele korrusele, kust väljuvad linnaliini bussid.\nSaime teada, et miski buss, mis pidi tulema täistunni ajal maksab 50Rs’i ja sõidab New Delhi Railway Station’isse nagu meil just vaja oligi, sest hotell oli meil ju seal samas kõrval. Muidugi ei tulnud buss täpselt vaid alles miski tunni möödudes – aga kuna meil kiiret kuskile polnud, siis võtsime asja rahulikult ja jälgisime kuidas kohalikud meid jälgivad ;) eriti aga Annit. Õnneks me nägime pärast kuuajast reisi India's ja sellises jahedas hommikus parajate kadjakatena välja, et ega need kohalikud meid väga kaua ei viitsinud seirata.\nEnne bussi saabumist nägime veel kuida käib kohalike tõupullide transport – õigemini tagaajamine, sest üks selline hiigelsuur tegelane (sellist me polnud siin enne näinud) oli kuidagi vabadusse pääsenud ja kappas mööda lennujaama esist liiklust ringi. Mehed olid talle juba kuidagi sure ja pika köie ümber pea suutnud visata, aga see ajas härja veel enam vihale. Nii see juhtuski, et need kolm mees seal nööri otsas lasid nööri lõpuks lahti – kui härg nende suunas hirmsa kiirusega ajama pani – ning suur isane lasi masinate vahel tagumisi jalgu üles loopides tuhat nelja Delhi kesklinna poole ajama.\nHiljem nägime, et inimesed olid ta siiski kuidagi suutnud kätte saada ning masinasse pista. Sellega aga show ei lõppenud. Mõni hetk hiljem tuli sealt samas nurga tagant, kuhu masin nende veistega oli suundunud üks väiksem (aga siiski parajalt suur) emane ja kappas omapäi mööda teed ringi. Tema kinnipüüdmine sujus aga paremini ja kiiremini. Rahvas oli aga mõnisalt ärvil kogu sellest värgist ;)\nBuss lõpuks saabuski ja maksime kenasti 50Rs’i/inimese kohta (mis muideks oli sellel bussil ka kenasti suurte punaste tähtedega esiakna peale märgitud) ning mõne aja päras olimegi juba New Delhi raudteejaama's kohal. Nüüd tundsime endid siin juba nagu kodus ;), sest koht oli tuttav ja kogemusi kah rohkem kohalikega suhtlemisel ja pealegi, meil puudusid turistidele omased suured seljakotid (mille olime lennujaama jätnud tüdrukute valvata) – seega ei äratanud me laisemale silmale erilist tähelepanu.\nKappasime kindel siht silme ees üle raudteede viivate jalakäijate sildade ning olimegi mõne minuti pärast juba oma esimeses hotellis kohal. To turismiministeeriumi vanake teretas meid kahtlasel pilgul – sest mei ei olnud ju tema pakutud paketti võtnud ja ju ta arvas, et ega me oma enda valitud reisiga rahul ei ole, aga meie nägudest säras vaid ülim rahulolu ja enesekindlus. Muidugi meie riietus oli võrreldes esimese visiidiga siia sootuks hullemas seisus – aga see ei häirinud meid põrmugi.\nSaime oma pakihoidu jäetud asjad kenasti kätte – kõik oli alles ja terved. Kuna me teadsime, et siinne katuserestoran pakub head toitu, siis läksime ja võtsime siva viimase piduliku eine ning kiikasime üle suddu vajuva Delhi veel viimast korda härdusega südames :)\nLennujaama tagasi plaanisime minna sama bussiga, millega tulime. Aga oh häda – me unustasime vaadata, mis oli selle bussi number. Seega läksime sinna, kus ta meid maha pani – seal asus kohe päris bussijaama moodi moodustis - ja uurisime rahva käest, mis buss ja kuna International lennujaama läheb, sest kuskil miskeid graafikuid väljas küll ei olnud. Vastuseid oli seinast seina: kes väitis, et kohe kohe tuleb; kes aga et ei siit ei lähe miskit bussi lennujaama.\nNii võtsime, pärast mõningast ootamist, nõu kuulda ühelt noormehelt, kes oli ise kah meie küsimise peale veidi kohalike käest maad uurinud ja soovitas liikuda suure ristmikuni, mis selle tänava otsas paistis.\nPS. Selleks ajaks olime teada saanud juba vähemalt 5-6 erinevat bussi numbrit, mis peaks meid lennujaama viima, kuigi kõik väitsid, et ainult üks liin siit sinna sõitmas ongi ;) - lahe mis?\nNii me siis võtsime jalad kõhu alt välja ja kappasime veidi eemal oleva liikluse tuiksooneni, kus palju busse rivis just punase tule taga ootasivad. Läksime siva üle tee nende poole üle kui nad vaiskelt kõik rohelise tule süttides liikuma hakkasid.\nKüsisime kiirelt esimesest, et kas see sõidab International lennujaama – saime eitava vastuse, aga samas viibati, et taga pool on selline, mis läheb lennujaama. Kappasime edasi – küsisime siis ülejärgmisest, et kas sellega saab lennujaama. Kuna kõik masinad ja bussid hakkasid liikuma siis viipas bussijuht meile, et hüpaku me aga peale – mida ka tegime. Ning olles paar meetrit liikunud vastas, et ei tema ei lähe lennujaama – selle peale läksid meil silmad suureks ja süda jättis löögi vahele – aga lisas siva juurde, et tema ees sõitev buss läheb ja kimas sellele järgi - see oli just see buss, millest me ei olnud küsinud tema sihtkoha kohta.\nJärgmise foori taga hõikas bussijuht – NÜÜD! Ja me kargasime sellest bussist maha ning jooksime läbi väikse rahvasumma ja rikshade eesolevale bussile järgi – napilt saime peale juba liikuma hakanud bussile.\nSellega nali alles algas ;) – selgus pärast pikki päringuid seal istuvate inimeste käest, kes mitte eriti head inglise keelt rääkisid ja kes hääldasid kohanimesid nii nagu õige on, mitte nii nagu meie seda oletasime kõlavat, et ka see buss ikka PÄRIS lennujaama ei lähe vaid kuskile sinna lähedale.\nAnni oli juba täitsa mures ja valmis sellestki bussist maha minema.\nPärast mõningaid seletamisi bussis viibijatega saime siiski ühe käest teada, et tema läheb ka lennujaama ja just nimelt International’, mitte Domestic’usse, ja ta näitab meile, kus ja kuna peab maha minema, et teisele bussile ümber istuda. Saime kinnitust ühelt normehelt ka selle kohta, kuhu see buss kaardi peal läheb – oli õige suund küll. Kohalike abiga saime teada ja soetasime endile ka piletid - need maksid 10Rs’i inimese kohta. Poole tee peal tuli isegi pileti kontroll peale!\nOlles veidi rahunenud nägime peagi ka paari tuttavat kohta ja leidsime üles ka selle kus me hetkel bussiga viibime – nüüd oli juba täitsa rahulik olla. Buss muideks läks isegi lähemale lennujaamale kui me alguses arvasime (st. meile öeldi).\nOlles siis ühes suvalises kohas lennujaama lähistel (lennujaam juba paistis) maha läinud koos selle noormehega, kes ka pidi International lennujaama minema, tuli meile kohe üks vanemapoolne härrasmees ligi ning uuris kuhu meil minek. Saades teada, et International lenujaama, siis andis kohe nõu, et buss 717 läheb siit õige pea sinna poole ja pilet maksab 2-5Rs’i/inimene.\nVõiks öelda, et tänu nendele abivalmitele, heasüdamlikele ja mitte omakasupüüdlikele inimestele, hakkas meie usk India inimestesse veel viimasel hetkel tagasi tulema. Kõik nad ei ole siiski vaid turisti raha peale väljas!\nAga bussis 717, kuhu vanamees meid kenasti peale juhatas, võisime taas seda rahamaiast ja omakasupüüdlikku pilku kohata – piletimüüa ütles esmalt pileti hinnaks 50Rs’i/inimese kohta. Mul oli tol hetkel väikseima rahana just 50Rs’ine käes, et piletite eest maksta. Tõstsin kohe häält, et pilet maksab 5Rs’i ja mina talle enne oma raha ei anna, kui tal pole tagasi anda (kuigi enamasti käisid bussides piletimehed raha korjates alguses tagasiandmiseks puudu jäänud raha tagasi toomas).\nBussis, meie taga olnud noored ütlesid ka, et üle 5Rs’i ei tasu meil anda pileti eest - nii me siis ka tegime. Kui kõigilt teistelt oli raha käes, tuli piletimees siis lõpuks meie juurde ja nii said noored ja ka teised bussis, meie lähedal, istunud nalja ja naerda, kui ma piletimehe käest enne tagastatava raha vastu võtsin ja üle lugesin kui enda 50’Rs’ise talle andsin ;)\nSõita enam palju ei jäänud ja lennujaama esise ringristmiku juures läksimegi kenasti maha – olime õnnelikult Delhi ühistranspordiga liiklemise kursustelt tagasi ;)\nTüdrukud olid vahepeal sinna ‘passanger lounge’ üle läinud ja sinna suundusime meiegi.\nOlime teel tagasi lennujaama hotelli tänavalt ja sealt lähedalt mõningaid puuvilju neile kaasa võtnud – tänutäheks meie kottide valvamise eest. Muljetasime neile väga värvikalt meie seiklustest alates sellest kuidas härjad mööda lennujaama territooriumi vabalt ringi kappavad ja lõppetades busside ralliga Delhi kesklinnas :)\nPärast sellist päeva – kus ööd nagu ei olnudki ja päevased emotsioonid külvasid meid üle – oli hea pehmetel pinkidel siruli heita ja paar tunnikest magada.\nk2230 – kirjutasin päeva muljeid ülesse ja pärast seda suundusime ka lennujaama terminali. Seal lõime oma viimased 330Rs’i laiaks, tegime check-in’i ära ja läksime meie lendu ootama, et pärast seda juba hommikul k0600 end sombusest ja jahedast põhjamaa hommikust leida.\nposted by Indrek at 08:36 3 comments


Aeti askeldused: jaanuar 2007\nNädalapäevad tagasi sain valmis ka oma teise masinas vilditud/vanutatud koti.\nVastuseks leili33-le: tõepoolest pole ma varem selliseid kotte teinud :) Eks ma olen ikka teiste ilusaid kotte juba jupp aega vaadanud ja imetlenud ja kui oleks mu kodu lähedal kuskil pood, kust heiet osta, siis tõenäoliselt oleks ka varem ja juba rohkem neid teinud, kuna ma aga kodust suht vähe välja saan, siis linna peale poodidesse eriti ei satu. Nüüd viimane kord Viljandis vanemate juures käies ma muidugi avastasin, et Külli käsitööpoes müüakse heiet, nii et nüüdsest jääb see pood tõenäoliselt mu trajektoorile (lisaks antikvariaadile ja ühele Tartu tn kaltsukale, kust ma ikka läbi püüan käia, kui Viljandisse satun).\nAga kotist. Seekord heegeldasin kahekordsest heidest heegelnõelaga nr 5. Ka sangad heegeldasin seekord kohe külge. Heiet kulus 2 tokki (gramme ma ei vaadanud, aga eks nad ju enamvähem ühesuurused alati on). Lisaks tegin kotile kaunistuseks lilled: võtsin paar ribakest loori, mis mul koju olid jäänud iidamast aadamast ja kerisin need üle järelejäänud heidega, need kerakesed panin soki sisse, sidusin lõngaga kinni, et nad üksteisega kokku ei puutuks ja panin samuti masinasse (tagantjärele tarkusena oleks pidanud loori rohkem ribastama ja eri suundades kerima, nüüd jäid kerade sisud natuke pudedad). Kui need kerad masinast välja tulid, lõikasin nad pealt kuueks (lõikasin pisut ka kroonlehti tasasemaks), panin tolmukateks Tiimarist ostetud jubinad ja õmblesin lille tagaküljele prossi kinnituse, et soovi korral saaks lilli kotilt eemaldada või neid teise kohta paigutada. Lillede tegemise mõtte sain Mannilt (sellest kinnituslillest siis, need suured ja kaunid on minu jaoks veel teisest universumist).\nKunagi tuleb kotile ka vooder ja lukk, aga seda siis, kui õmblemistöid rohkem kuhjunud on, siis teen kõik ühekorraga ära.\nkirjutas Aet @ 10:58 AM 5 vastust\nMinu Haapsalu sallid\nLõpuks ometi on siis kõik tähtsad üritused möödas, mille tarvis ma oma Haapsalu salle suures saladuses hoidsin. Juba eelmise aasta oktoobris hakkasin ämma ja ema sünnipäevadeks valmistuma (käisin Kirju Kummuti poolt korraldatud kursusel), ämm sai nüüd jaanuari alguses 65 ja ema jaanuari lõpus 55. Kursuselt saime kõik kaasa ka u 100 g peenvillast lõnga, millest minul jätkus terveks ämma salliks ja ema salli keskosaks, alles äärepitsi jaoks pidin uuest kerast lõnga võtma (õnneks oli Terje mulle seda juba varem toonud).\nMõlemad sallid said kootud varrastega nr 2,5. Sallide mõõdud on u 55 x 165 cm (mõned sentimeetrid siia-sinna).\nSallide mustrid on Leili Reimanni raamatust "Pitsilised koekirjad" (1986), ämma salli muster nr 136, ema salli muster nr 184.\nNüüd tuleb ennast kokku võtta, et ka enda sall valmis teha :)\nkirjutas Aet @ 10:08 AM 7 vastust\nPaar varasemat asja\nEelmise aasta viimastel tundidel lõpetasin ühe väikese suvise kotikese heegeldamise, kott on mõeldud randmel kandmiseks, sinna sisse saab panna lõngakera ja poolelioleva pisema heegeldustöö. Kuna kott on nii hõre ja heegelnõela sinna kotti küll panna ei saa, siis heegeldasin kotile lisaks väikese heegelnõelahoidiku. Õpetuse sain Talking Crochet´ infolehest (siin on erinevaid infolehti, mida endale tellida saab), mis mulle aegajalt inboxi tuleb. Kuna ma lõngaks valisin second handist ostetud puuvillase lõnga, mida mul oli ainult üks tokk, siis pidin koti mustrit natuke muutma, et lõngast ikka jaguks, nupud tegin teistsugused, kui olid ette nähtud ja viimase rea jätsin sootuks heegeldamata.\nLisaks tegelesin eelmise aasta lõpus ja natuke ka uue aasta alguses helmestega kudumisega. Tegin päris mitu sellist lihtsa mustriga kaunistatud käevõru(randmesoojendajat). Enamus neist olen ära kinkinud nii, et pildile ei jäädvustanudki. Kootud on need kahekordsest peenvillasest lõngast varrastega nr 1,5, helmed (või on ikka pärlid? see helmes on nii võõras ja harjumatu sõna :S) on ostetud Tiimarist, mõnusa suure auguga, saab probleemideta lõngale ajada. Mõned käevõrud kudusin algul ka puuvillasest heegelniidist, kuid pärast kandmist selgus, et puuvillane venib liiga kergesti välja (vbl oleks pidanud kudumisel kasutama veel peenemaid vardaid või töö sisse seda kumminiiti kuduma vms).\nkirjutas Aet @ 10:16 AM 2 vastust\nPunane ja must oli siis detsembrikoti teema. Minul sai selleks minu esimene masinas vilditud kott. Punase ja musta heide ostsin Mardilaadalt, mõlemat 2 tokki ja enamvähem kõik kulus ka ära. Kudusin 4-kordsest heidest varrastega nr 8. Ruudustiku osa on kootud ribadena ja kokku põimitud, lootsin, et need ribad kõik üksteise külge jäävad masinas, aga seda ei teinud nad mitte, eks kude oli ju paks ka (tagantjärele targutades oleks ikka pidanud lihtsalt ruudud kuduma, oleks igatepidi lihtsam ja parem olnud, aga mis teha, kui see põimimise mõte ennast nii tugevalt mu pähe oli istutanud). Lootsin, et pääsen voodrita, aga pidin siiski ka voodri kotile tegema, tegelikult tuli voodrivajadus veel ka sellest, et kott jäi üsna karvane. Soovituse peale kraapisin seda küll žiletiga, aga see eriti midagi ei muutnud. Sangad käisid masinas kotist eraldi, õmblesin nad kotile külge hiljem. Mingit kinnitust kotile ei teinud.\nkirjutas Aet @ 11:46 PM 7 vastust\nNagu Terje juba kirjutas, käisime kolmapäeval koos Eleniga (kellele ma veel avalikult ei olegi tänu avaldanud selle suurepärase kingituse eest, mis ta mulle jõulude ajal tõi - suure kotitäie lõngu :) AITÄH AITÄH AITÄH :)) Kai juures, kes õpetas meile pottide-pudelite kaunistamist - värvisime, lakkisime, paigaldasime salvrätikuid. See oli nii tore ja seltskond oli tore ja sealtmaalt läks mu aasta juba palju paremaks, kui see enne seda oli olnud :) Minu proovitööks sai salvrätikuga kaetud karp (algselt oli salvrätik ainult kaanel, karbi värvisin ja krakleetasin, aga täna panin karbile ka ikka salvrätiku, see tundus antud juhul paremini sobivat).\nEile käisime Vunderis, kus Terje aitas mul kõike vajalikku kokku osta - värvid, lakid, pintslid, salvrätikud. Ja öösel kell 12 ma siis võtsin ühe vana A Le Coqi pudeli ja pintseldasin selle krakleelakiga kokku ja kuivatasin fööniga ja värvisin kollaseks. Hommikul rebisin natuke salvrätikult luuderohtu, panin pudelile ja lakkisin üle.\nTäna ostsin Prismast lillepotte ja veel mõned salvrätikud ja ehk saan õhtul aega veel mõned pudelid-potid üle võõbata. See on ikka ütlemata tore tegevus! :) Ja nii kiiresti saab valmis. Ja on hea vaheldus nendele kiiretele asjatoimetustele, mis tegelikult tegemist tahavad. Aga küll ma kõigega hakkama saan, sest pere on haigustest paranemas, tuju on parem, elu ilusam. :)\nEdit: näe nüüd, ühe olulise asja jätsin ikka ütlemata. Nimelt tahtsin tänada Heidit, tänu kellele mul asja vastu huvi tekkis. Varem olin küll näinud pilte siit ja sealt, aga kordagi ei tekkinud tahtmist ise proovida (isegi Käsitöö esimeses numbris oli artikkel salvrätitehnika kohta, mis mul küll alguses täiesti märkamata jäi). Aitäh Heidi!!! :)\nSildid: Muu käsitöö\nkirjutas Aet @ 4:40 PM 7 vastust