Allergia tunnused ja sümptomid - Tuulerõuged\nAllergia on inimese immuunsüsteemi ülitundlikkus teatud ainete - allergeenide - suhtes. Need võivad olla hallitus ja hallitus, erinevad sünteetilised toiduained ja toiduks mittekasutatavad lisandid, looduslikud tooted (eeterlikud õlid, puuviljad, looduslikud värvained), loomakarvad, tolm, papli kohevus, kokkupuude ultraviolettkiirgusega, õistaimed, putukamürk, metallid ja paljud muud otsesed ja kaudsed tegurid.\nErinevate ärritajate allergia sümptomid on enamasti sarnased. Need on nõgestõbi, nohu, sügelus, tursed, valu silmades ja pisaravool, peavalu, aevastamine, seedehäired ja paljud teised. Kuid on ka erinevusi, kuna erinevat tüüpi allergiate puhul on suuremal või vähemal määral iseloomulikud teatud sümptomid..\nNende tundmine ja suutlikkus ära tunda allergilise reaktsiooni esimesi ilminguid on tervise säilitamiseks väga oluline. Allergia on inimkonna tõsine probleem, millel on sageli kehale katastroofilised tagajärjed, kui ravi ei alustata õigeaegselt.\nEsimesed allergia tunnused täiskasvanutel võivad ilmneda kohe pärast söömist, joomist või muud kokkupuudet allergeeniga või võivad need ilmneda alles siis, kui organismi koguneb kriitiline kogus antigeeni (nagu juhtub allergia vastu metallidele)..\nNagu eespool mainitud, võib allergiline reaktsioon tekkida kohe (10–30 minutit) või hiljem, aeglaselt (2 tunni või 2 päeva pärast). Esimesse tüüpi kuuluvad urtikaaria, heinapalavik (immuunsüsteemi hüperreaktsioon õietolmule), bronhiaalastma, Quincke tursed, anafülaktiline šokk.\nHilinenud tüüp hõlmab mitut alamliigi (tsütotoksiline, immunokompleksne) allergiat, mis avaldub hemolüütilise aneemia, müokardiidi, kontaktdermatiidi, reumatoidartriidi kujul. Hiline reaktsioon tekib mitmete ravimite kasutamisel.\nAllergilise reaktsiooni põhjused seisnevad nii hüperallergiliste ainete otseses mõjus kehale kui ka inimese enda eelsoodumuses, tema immuunsüsteemis reageerimisele stiimulitele.\nõietolm ning muud looduslike ja toataimede osad, eriti õitsemisperioodil: ambroosia, papli kohevus, koirohi, sarapuu, paljud okaspuud, teraviljad, heinamaad, sõnajalad, kurereha, asalea, hortensia, tsüklamen, ficus;\nhallitusseente eosed (eriti aspergilluse seen, mis võib areneda aiast maapinnal, toataimede pottides ja mädanenud lehtedes);\nkasside juuksed, koerte jääkained, hamstrid;\nmetallid: nikkel, koobalt, kroom, elavhõbe, raud, molübdeen jt;\nloomset ja taimset päritolu tooted: punased, oranžid puuviljad, köögiviljad, suitsutatud liha, mereannid, kala, munad, vürtsid, piim, juustud, mõned pähklid, kaerahelbed, mesindussaadused;\nvärvainete, stabilisaatorite ja muude keemiliste ühenditega segatud alkohol;\nultraviolettvalgus koos soolvee, kosmeetikavahendite, ravimite, basseinivalgenditega;\ntuba, raamatutolm, milles võivad elada lestad;\nIndividuaalne sallimatus, nõrgenenud immuunsus, pärilik tegur, seotud ajalugu (sugulaste allergia) võivad suurendada allergeenide mõju. Mõni toidutalumatus võib olla tingitud ensüümide puudusest (nt laktoos, sahharoos).\nKuid põhimõtteliselt võivad peaaegu kõik toidud, välja arvatud sool ja suhkur, muutuda allergeenide kandjaks..\nLiigne alkoholi tarvitamine koos tugeva suupistega on ka alkoholi ja toiduallergia raskendav tegur, kuna alkohol suurendab soole läbilaskvust ja seedimata valke, toksiinid lähevad otse vereringesse, suurendades allergeenide mõju.\nUV-kiirguse suhtes ülitundlikkuse korral võivad soolavesi, kosmeetika, pleegitus, naha koorimine toimida võimendina, mille tagajärjel see muutub veelgi tundlikumaks.\nMitteallergilised käivitajad (karmid, ärritavad lõhnad, kõrge õhuniiskus, sigaretisuits, külm, saastunud õhk) võivad samuti süvendada allergeenide mõju.\nEsimeste allergia tunnuste ilmnemise aeg on 2 minutit või tundi kuni mitu päeva või isegi nädalat. Kuigi tavaliselt pärast allaneelamist või muud otsest kokkupuudet patogeeniga, tekib allergiline reaktsioon kohe.\nKeha reageerib toidule, alkoholile, õietolmule, villale, hallitusele kiiremini kui näiteks metallidele, millega nahk ehete, vööpandlate ja muude aksessuaaride kandmisel suhtleb.\nSamal ajal on kõige raskem toime tulla ühega levinumatest allergiatüüpidest, toiduallergiatest, toidu lisaainetest, kuna mis tahes toidust võib leida isegi minimaalse allergeenidoosi.\nAllergeeni toime peatamiseks on oluline kohe loobuda sellest või teisest joogist, puuviljadest, maiustustest, toidulisanditest.\narusaamatud nahalööbed ja tugev sügelus nendes kohtades;\nköha, aevastamine, ninakinnisus, nohu ilma nähtava põhjuse ja temperatuurita;\nsügelus ninas, silmades, suus (peetakse täiskasvanute vaieldamatuks esimeseks allergia tunnuseks);\nilma põhjuseta hajuv, piiratud turse (Quincke ödeem);\nKõik need ilmingud ilmnevad justkui äkki, ilma põhjuseta. Seetõttu, et teha kindlaks, kas need ilmingud on täiskasvanute allergia tunnused, analüüsige, mida te sõite, millega eelmisel päeval kokku puutusite (loomad, taimed, kosmeetika, pesuvahendid, tolm).\nPidage meeles, kas need märgid on varem ilmnenud, kui need on seotud aastaajaga, koristamise, aias (köögiviljaaias) töötamisega, uute ehete ostmisega. Tõenäoliste allergiliste sümptomite korral võib enesediagnostikas olla abiks esimeste märkide foto Internetis..\nKui need märgid leitakse, on tõsisemate sümptomite ilmnemise vältimiseks parem pöörduda viivitamatult arsti poole..\nTäiskasvanute peamised allergia sümptomid erinevad sõltuvalt sellest, millises kehaosas kehas keha allergeeniga kokku puutus: nahk, seedetrakt, sisesekretsioon, vereringe, hingamisteede organid, silmade limaskestad, nina.\nOluline on ka agressiivse komponendi mõju tugevus ja kestus kehale. Kuid isegi sarnaste välistingimuste korral on iga inimese reaktsioon individuaalne ja sama tüüpi allergia sümptomid võivad inimestel olla väga erinevad. Lisaks võivad nad olla nii kohalikud kui ka üldised..\nAlkoholi, puuviljade, köögiviljade, loomse päritoluga toiduallergiate sümptomite välja selgitamiseks vaata järgmist loendit\nsuu sügelus, keele tuimus, maitse kadu;\niiveldus, oksendamine ja muud seedetrakti häirete tunnused.\nSamad sümptomid pluss peavalu, pearinglus, depressioon, närvilisus, hingamisprobleemid, aevastamine, tahhükardia, rõhulangused võivad ilmneda ka siis, kui kosmeetikatoodetes sisalduvad kemikaalide osakesed, hügieenitooted, seente eosed, vill ja õietolm, mitmesugused valguühendid satuvad.\nKui nahk puutub kokku allergeenidega (tolm, õietolm, ultraviolettvalgus, puhastamine), on allergiamärkide iseloomulikud ilmingud dermatiit ja dermatoosid. Allergeenide kokkupuutel hingamisteedega ilmnevad riniit, astma sümptomid, aevastamine.\nPollinoosiga mõjutab hingamissüsteem (aevastamine, ninakinnisus, lämbumine), silma limaskesta (konjunktiviidi sümptomid).\nPutukahammustustega ilmneb lööve, silmade sügelemine, pigistamine rinnus, kurgus, lööve.\nImmuunsüsteemi ülitundlikkus metallide suhtes avaldub peamiselt kontaktdermatiidi, urtikaaria kujul. Sama võib öelda allergia kohta päikesepõletuse, päikese käes.\nAstma on tõsine ja ohtlik allergia sümptom. Seda seostatakse õhupuuduse, köha, lämbumisega.\nAllergiate halvim ilming on anafülaktiline šokk, mille käigus histamiin vabaneb kehakudedest. Samal ajal väheneb vererõhk, täheldatakse kopsuturset ja südamepuudulikkust. Surm on võimalik, kui te ei anna adrenaliiniannust.\nMõnikord on allergeeni välistamise meetodil võimalik iseseisvalt tuvastada. Kui teil on toiduallergia, kõrvaldage toidust enim tarbitud toidud vähemalt 5 päeva jooksul ja vaadake, kas sümptomid kaovad.\nSeejärel tagastage menüüsse kordamööda kahtlased toidud, kuid sööge neid puhtal kujul..\nKui olete leibkonna kemikaalide, ehete, tolmu, seente suhtes allergiline, tehke sama: ärge peske asju kindla pulbriga, ärge pese mõnda aega selle või selle pastaga hambaid, ärge kandke metallist pandlaga vööd, siis proovige üks kahtlustatavatest allergeenidest hoolikalt tagasi anda.\nKui pärast ühe neist tarvitamist või muud kokkupuudet nahaärrituse allikaga jätkub ebamõistlik nohu (näiteks suhtlemine kassiga), allergia taastub, lisage see püsivalt musta nimekirja.\nEnne allergiasümptomite raviga jätkamist pöörduge immunoloogi, allergoloogi poole, läbige kõik vajalikud allergiatestid (vereanalüüsid, nahatestid).\nAllergiarst peab esitama nii enda kui ka sellega seotud anamneesi, nimetama allergiajuhtumeid vanematel ja vanavanematel, kuna kalduvus allergiale on pärilik, kuid selle põhjustaja, sümptomid võivad varieeruda.\nTäiskasvanute allergia sümptomite korral peaks ravi olema individuaalne, terviklik ja põhinema allergeeniga kokkupuute välistamisel.\nSpetsiifiliste allergia sümptomitega täiskasvanutel ja ravi on näidustatud sümptomaatiliseks, leevendades riniidi, urtikaaria, konjunktiviidi, hooajalise palaviku ilminguid. Niisiis, põletiku leevendamiseks on ette nähtud mittesteroidsed põletikuvastased ained ja kortikosteroidid. Neil on dekongestant, sügelemisvastane, rahustav, anesteetiline toime.\nKuid mõnikord ilmneb allergia haiguste tagajärjel, närvisüsteemi, endokriinsüsteemi talitlushäirete tagajärjel, seetõttu on vaja ravida mitte ainult selle sümptomeid, vaid ka seda algpõhjust.\nAllergiate vastu võitlemisel on kõige levinumad antihistamiinsed rahustid (Tavegil, difenhüdramiin, Suprastin) ja rahustid (Trexil, Histalong, Semprex, Fenistil, Claritin) ja aktiivsed metaboliidid (Zirtek / Cetrin, Telfast).\nEelistada tuleks teist ja kolmandat uimastirühma. Metaboliidid (eriti Telfast / Fexofenadine) on kõige ohutumad ja tõhusamad, ei põhjusta kõrvaltoimeid.\nAntihistamiine võib kasutada suu kaudu, intranasaalselt (näiteks aselastiin riniidi korral), silmatilkade kujul (Levocabastine, Ketotifen, Azelastine), paiksete salvide kujul (Polcortolone, Advantan, Fenistil geel).\nHea efekti annab immunoteraapia (ettevaatlik kokkupuude allergiat provotseeriva ainega järk-järgult suurenevates annustes), mille tõttu tekivad organismis blokeerivad antikehad, mille tagajärjel see enam ei reageeri allergeenidele.\nDesensibiliseerimist kasutatakse õietolmu, putukamürkide, tolmu, seente, villa, loomade väljaheidete, penitsilliini allergia sümptomite raviks. Toidu desensibiliseerimine pole soovitatav.\nAbiks võivad olla ka homöopaatilised ravimid Lymphomyosot, toidulisand Fitosorbovit-plus.\nEnne tõsise allergia rünnakuga arsti kutsumist peate võtma aktiivsütt ja jooma palju vett.\nAllergiaid ei tohiks vallandada, isegi kui need ilmnevad perioodiliselt, näiteks õietolmuallergiad, papplikohv.\nTraditsioonilise meditsiini raamatud sisaldavad palju näpunäiteid allergiasümptomite leevendamiseks. Kuid pidage meeles, et taimne ravim ise võib olla uue allergilise reaktsiooni allikas. Seetõttu kasutage järgmisi retsepte alles pärast üksikasjalikku konsulteerimist oma arstiga..\nArvatakse, et muumia aitab allergiatest (lahjendage 1 g ainet 1 liitris soojas vees ja jooge 100 ml 1 kord päevas (või kaks korda raskete sümptomitega).\nMuumia tugev lahus (1 g 100 ml vee kohta) võib määrida lööbeid.\nSelle juurvilja nõgesekurtide, vereurmarohi, selleri, värske mahla infusioonide joomine leevendab ka allergia sümptomeid. Allergikutele on väga kasulik sarja värske puljong, mida tuleks tee, kohvi asemel pidevalt juua.\nTõsiste allergiahoogude vältimiseks kandke alati kaasas antihistamiine. Tagage oma kodus tervislik õhkkond: eemaldage hallitus, eemaldage allergiat tekitavad lilled vähemalt magamistoast, koristage regulaarselt, kuid ilma kemikaalideta, ärge ajage maaga mädanenud lehtedega, hoiduge loomadest eemal.\nÕistaimedega seotud hooajaliste allergiate korral kuristage koju naastes kurguvett, lisades emarohtu, palderjani. Võtke sageli kontrastset dušši.\nKuidas tehakse allergiatesti ja kui palju see maksab?.\nMillised märgid näitavad, et täiskasvanul ei ole keha õige reaktsioon toidule.\nKuidas väljendub allergiline reaktsioon alkohoolsetele jookidele?.\nKui teate allergeeni kindlalt, proovige see kõrvaldada, mis aitab allergiast vabaneda. Mõnel juhul on seda lihtne teha: võite alati keelduda eksootilisest puuviljast või teatud tüüpi kosmeetikatoodetest. Mõnikord on see keeruline: näiteks tolmust täielikult vabaneda või mitte kontakteeruda õistaimede õietolmuga. Ja mõnel juhul, eriti kui inimesel on korraga mitu ärritajat, on lihtsalt võimatu kõike täielikult välistada. Sellisel juhul on miinimumini viimine kontakt allergeeniga.\nKõige tavalisem leibkonna allergeen on maja tolm. See on terve allergeenide kompleks, mis hõlmab inimeste ja loomade epidermisi, hallituse ja pärmseente mikroskoopilisi eoseid, putukate jääkaineid jne..\nHüpoallergiline dieet on üks allergia ravimeetoditest, millel on allergiliste haiguste ravimisel eriline roll, eriti kui esineb toiduallergia, ilma et oleks selgelt märgitud mis tahes tüüpi toodet. Sellisel juhul on soovitatav toidust välja jätta kõik väga allergiat tekitavad toidud: šokolaad, maasikad, maasikad, tsitrusviljad, tomatid, punased õunad, kala, kana, munad jne. Samuti on vaja keelduda värvainete ja säilitusainetega toodetest, vürtsikatest ja vürtsikatest toitudest, alkohoolsetest ja gaseeritud joogid ning piirata soola tarbimist. Mittespetsiifilist hüpoallergilist dieeti kirjeldatakse siin üksikasjalikult. Sellisest dieedist kinnipidamine on soovitatav kõigile allergikutele ja inimestele, kellel on kalduvus allergilistele reaktsioonidele.\nAntihistamiine (H1-histamiini retseptorite blokaatorid) kasutatakse laialdaselt mitmesuguste allergiliste haiguste korral. Nad kõrvaldavad kliinilised ilmingud kiiresti ja tõhusalt või takistavad nende arengut. Nende toimemehhanism on seotud histamiiniretseptorite blokeerimisega, mis aitab vabaneda allergiatest histamiini - aine, mis vabaneb suures koguses ja peatub haiguse peamiste sümptomite: nohu, aevastamine, ninakinnisus, sügelus, punetus jne - toimimise lakkamise tõttu..\nH1-histamiini retseptorite blokaatorid vähendavad organismi reaktsiooni histamiinile, leevendavad selle põhjustatud silelihaste spasmi, vähendavad kapillaaride läbilaskvust ja koeturset, neil on sügelemisvastane toime.\nVastavalt EAACI (Euroopa Allergoloogia ja Kliinilise Immunoloogia Akadeemia) vastuvõetud klassifikatsioonile on antihistamiinikume 2 põlvkonda *.\nNendel ravimitel on täpselt selektiivne toime ainult H1-histamiini retseptoritele, nad ei blokeeri muud tüüpi retseptoreid, seetõttu puudub neil enamus esimese põlvkonna AGP-de kõrvaltoimeid. Neid saab kasutada enamiku kaasuvate haiguste korral, mis on väga oluline, kuna allergia on ainus probleem väga haruldane. Viimase põlvkonna allergiaravimite toime kestab üle 24 tunni, mis on väga mugav ja võimaldab pille võtta vaid üks kord päevas. Sel juhul ei ole vaja toidu tarbimisega kohaneda, sest tänapäevaste ravimite imendumine ei sõltu tavaliselt sisu olemasolust maos. Lisaks ei tekita selle rühma ravimid sõltuvust..\naktiivsed metaboliidid - uusima põlvkonna allergiaravimid, mis sisenevad kehasse toimeainena (tsetirisiin, levotsetirisiin, desloratadiin, feksofenadiin)..\nGlükokortikosteroide (GCS) kasutatakse mitmesuguste allergiliste haiguste korral. Neil on väljendunud antiallergiline toime, mõjutades samal ajal enamikku allergilise protsessiga seotud rakke. Seda ravimite rühma võib välja kirjutada allergilise riniidi korral pihusti kujul, bronhiaalastma korral inhalaatorite kujul, atoopilise dermatiidi korral salvide või kreemide kujul. Eriti rasketel juhtudel on nende vormidega ühendatud pillid ja süstitavad kortikosteroidid..\nSümptomaatilist ravi kasutatakse laialdaselt ka allergiate ravis. Näiteks bronhiaalastma korral ei saa ilma bronhodilataatoriteta ja allergilise riniidi korral ei saa ilma vasokonstriktoreid allergiate jms vastu. Oluline on meeles pidada, et iga inimene on individuaalne, tal on oma sümptomite raskusaste ja haiguse raskusaste, seetõttu saab neid ravimeid valida ainult spetsialist ja et raviskeem, mis on igal juhul sobiv.\nAllergeenispetsiifilist immunoteraapiat kasutati esmakordselt 1911. aastal hooajalise allergilise riniidi raviks. Sellest ajast alates on ASITist saanud üks tõhusamaid (80–90%) meetodeid allergiliste haiguste ravimiseks, mis hoiab ära allergilise nohu muutumise bronhiaalastmaks, piirab sensibiliseerimisspektri laienemist, vähendab ravimite vajadust ja suurendab allergiliste haiguste remissiooniperioodi..\nProtseduuri vastunäidustused on onkoloogilised, südame-veresoonkonna ja rasked immuunhaigused, teatud ravimite (näiteks beetablokaatorid) võtmine, varane lapsepõlv (kuni 5 aastat), rasedus, imetamine ja mõned muud seisundid.\nAllergiline lööve on naha põletikuline reaktsioon. See on organismi allergilise reaktsiooni tekkimise tulemus. Lööbed on immunopatoloogilise protsessi tagajärg, mida väljendab keha immuunsüsteemi ülitundlikkus. Nii reageerib keha ärritavale..\nKehal esinev allergiline lööve võib olla tingitud ka immuunsüsteemi talitlushäiretest, mille korral tekivad ärritajad kehas endas. Selliseid komponente nimetatakse autoallergeenideks..\nRohkem kui 100 ärritajat, mis põhjustavad allergilisi nahalööbeid.\nSisemisi nimetatakse ka allergiliste nahalöövete endogeenseteks provokaatoriteks. See on immuunvastuste tulemus. Keha toodetavad ained muutuvad provokaatoriteks.\nAllergilisi nahalööbeid põhjustavad ka kosmeetika, sünteetilised rõivad, halva kvaliteediga kodukeemia või isikliku hügieeni tooted, ravimid jne..\nTõelist urtikaariat nimetatakse ka immuunsusseks. Sellega kaasneb antikehade aktiivne vabanemine. Seda saab kombineerida seedesüsteemi patoloogiatega. Naha allergiaga kaasneb tugev sügelus. Nahk muutub punaseks. Laigud võivad olla sümmeetrilised või asümmeetrilised. Need võivad esineda konkreetses piirkonnas, näiteks kaelas, või levida kogu kehas..\nLöövet täiendavad villid. Need ei ole valulikud, kuid põhjustavad esteetilist laadi patsiendile ebamugavust. Need sarnanevad põletushaavadega. Eriti raskel juhul on tõenäoline iiveldus ja oksendamine. See näitab seedetrakti häirete arengut. Inimesel võivad tekkida krambid ja lämbumistunne. Lisaks on tugev pearinglus.\nKontaktdermatiit on inimese süstemaatilise koostoime tulemus sise- või väliste ärritajatega. Rikkumise korral tekib punetav lööve. Lisaks võib patsient kaevata sügeluse üle. Moodustuvad vesised papulad.\nDermatiit mõjutab noori või keskealisi patsiente. Stiimuliga suhtlemise hetkest kuni esimeste sümptomite ilmnemiseni möödub 2 nädalat. Dermatiidi korral paisub nahk alati. Pärast paapulite lõhkemist on kehal nutvad haavad..\nSee on allergia nimi päikesele. Rikkumine avaldub varakevadel. Suve keskpaigaks muutuvad sümptomid vähem väljendunud. Rikkumisega kaasnevad ühinevate sõlmede ilmnemine. Nahal tekivad naastud. Hemorraagilised koorikud ilmnevad pideva sügeluse taustal kriimustamise tagajärjel.\nSee on külma suhtes allergiline. Rikkumise toimumise põhjuseid ei ole veel kindlaks tehtud. Külmas vees ujumine, külmade jookide joomine jms võib esile kutsuda allergiliste nahalöövete ägenemise..\nNeed on allergilised lööbed, mille puhul ärritav aine on kodus esinevad ained. See võib olla tolm, lateks, lemmikloomade karvad, kalatoit jne. Nahale ilmnevad atoopilise dermatiidi sümptomid. Kehaosad muutuvad punaseks. Ebamugavust põhjustab sügelus ja põletus, mis kaasnevad allergilise lööbega.\nSamblike, sealhulgas mikrosporia ravi lapsel kehal ja näol\nLapse äravõtmine on alati ebameeldiv. Kahjuks on see nähtus väga levinud. Peamine on sellises olukorras proovida rahuneda ja alustada laste samblike õigeaegset ravi.\nKuidas ja millistest haigustest aitab meditsiiniline väävel?\nKui kaenlas on tihendeid, muhke, peaksite viivitamatult külastama spetsialisti.Kui kaenlaalune klomp valutab, on see murettekitav märk. Sarnane nähtus on tüüpiline igas vanuses ja soost.


Teadlaste sõnul on meie esivanemate väljasuremisest pääsemine seotud alkoholiga - Tervis\nTeadlaste sõnul on meie esivanemate väljasuremisest pääsemine seotud alkoholiga\n5. detsember 2019, 20:14\nFOTO: Kevin Coombs / REUTERS/Scanpix\nTeadlaste sõnul on võimalik, et meie esivanemad pääsesid väljasuremisest, kuna neil arenes võime seedida alkoholi.\nTeadlased väidavad, et umbes 10 miljonit aastat tagasi elanud Aafrika ahvide kehad hakkasid lagundama etanooli. Nendest primaatidest arenesid nii inimesed, šimpansid, gorillad kui bonobod, kel on võime alkoholi seedida. Meie ja ahvide esivanematel oli nimelt seedesüsteemis valk, mis muutis käärinud puuviljade seedimise hõlpsamaks.\nDr Kim Hockings ja dr Robin Dunbar väidavad uues raamatus «Alkohol ja inimesed: pikk ja sotsiaalne afäär», et meie esivanemad konkureerisid ellujäämise nimel ahviliikidega, kes suutsid süüa tooreid puuvilju. Nii meie kui inimahvid oleme seni kimpus tooreste viinamarjade seedimisega. Teised ahvlased ei suuda aga taluda etanooli.\nKüpsed puuviljad osutusid teadlaste sõnul kaloririkkamaks ja toitvamaks allikaks, mis aitas inimahvidel raskused ületada ja väljusuremisest pääseda.\nExeteri ülikooli loodusteaduste vanemõppejõud dr Hockings ütleb: «Ka tänapäeval näeme suuri ahve kääritatud puuvilju söömas ja isegi inimeste toodetud palmiveini joomas. On raske olla kindel, miks nad seda teevad, aga see peegeldab meie keerulist ajaloolist suhet alkoholiga.»\n«Üks huvitav tahk on veel ka see, et puult alla langenud viljade alkoholisisaldus on tavaliselt umbes 1-4 protsenti – nõrga õlle moodi. Suur osa inimeste nüüdisajal tarbitavast alkoholist on kangem.»


Liiliad Siberisse: valikukriteeriumid, sordid, millal kevadel istutada, viljeluse omadused - Näpunäited - 2020\nKuidas kasvatada õrnu liiliaid Siberi karmis kliimas\nLadinakeelsest liiliast pärit liilia kuulub perekonda Liliaceae või Liliaceae kuuluvate taimede perekonda. Need mitmeaastased taimed, millel on sibulad ja plaaditud struktuuriga lihavad alumised lehed, on valge, roosaka või kollaka värvusega.\nVenemaal on umbes 16 liilia sorti, millest kõige levinum oli Lilium martagon L., mida amatöör-aednikud nimetasid "kuninglikeks lokkideks". Siberi piirkonna looduslikes tingimustes kasvab Lilium tenuifolium Fisch, Lilium spectabile Link või Sarana, samuti Lilium pulchellum Fisch.\nReeglina aretavad suveelanikud ja lillekasvatajad tiigrikroose liiliatega isiklikel ja aiakruntidel. Aasia hübriidide kategooriast pärit liiliad kasvavad väga hästi ja õitsevad rikkalikult Siberi piirkonna mullas ja kliimatingimustes. Seda suurt ja mitmekesist taimerühma sordiaretajad aretasid Dauria, tiigri ja Sahhalini liilia ristamise tulemusel. Neil on kõrge külmakindlus ning need on kasvatamise ja hooldamise osas väga tagasihoidlikud.\nKindlasti Siberis on rasketes ilmastikutingimustes peaaegu võimatu Kaukaasia sordililli kasvatada. Ja selles piirkonnas on pikka aega ja edukalt kasvatatud kõige kohandatud ja tsoneeritud lillede sorte. Eduka kasvatamise võti on sordi õige valimine, samuti liiliatega lilleaia teatavate ettevalmistavate meetmete rakendamine talveperioodiks.\nLiiliad: istutamine ja hooldus\nSiberi jaoks on aretatud terve rühm liiliaid, mille kasvatamine pole keeruline isegi algajatele aednikele. Soovitatav on eelistada Ida-Aasia liiliarühma alusel loodud sorte ja hübriidvorme, mis on suurepäraselt kohandatud kasvatamiseks Siberi ja Kaug-Ida üsna karmides ilmastikutingimustes.\nKlassi nimi Kõrgus Värv Õitsemise periood Lillede arv õisikus\nAlaska Mitte rohkem kui 80 cm Valge Juuli 8\nNavona Kuni 1 m Valge rohelise varjundiga Juuli 9\nLondon 90-100 cm Sidrunkollane, väikeste üksikute täppidega Juuli Kuni 20\nSolemio Kuni 1,1 m Kollane Juuli Mitte rohkem kui 5.-7\nSterntiger Mitte rohkem kui 1 m Apelsin tumedate kirsipunktidega Juuli lõpp 9–12\nMarlene Kuni 1 m Kahvatu roosa Juuli teine pool 9-13 lilli\nFermata Kuni 0,9 m Tumeroosade täppidega aprikoos Juuli viimane kümnend 25-30 lilli\nCarmen Kuni 0,9 m Erkpunane väikeste täppidega Juuli keskpaik Kuni 20 lille\nLillemüüjad tunnevad suurt huvi ka tuntud Siberi või Küberia kultivari vastu.. Nimi ise viitab sellele, et lill on suurepäraselt kohandatud kasvatamiseks raskete talvedega piirkondades. Liilia siberia kuulub idapoolsete hübriidide hulka ja seda iseloomustatakse kui seentehaigustele vastupidavat vähenõudlikku ja külmakindlat taime. suurte lilledega, läbimõõduga 20–22 cm, lumivalged õied. Kroonlehtede servad on lainelised, kergelt kollaka täpiga. Õitsemine toimub juuli lõpus või augusti alguses. Taime kõrgus ei ületa 1,1 m. Taime on võimalik istutada mitte ainult sügisperioodil, vaid ka kevadel.\nKevadise istutamise reeglid\nTuleb meeles pidada, et aiarooside kasvatamine samas kohas enam kui viis aastat põhjustab õitsemise vähenemist. Liilia kasvupind peaks olema päikseline või kergelt varjutatud, ilma tugevate tuulteta. Optimaalne aeg liiliate istutamiseks avatud maa lillepeenardele ja lillepeenardele on periood septembri viimasest kümnest päevast oktoobri alguseni.\nLiiliate avamaal istutamisel on kohustuslik kontrollida pinnase seisukorda, see peaks olema hästi sulatatud, pehme ja lahti. Kevadel istutatud liiliad õitsevad istutamise aastal. Kevadine istutamine viiakse läbi pärast mulla soojenemist 16-niumbesKoos, umbes aprillis-mais.\nVahetult enne istutamist tuleks sibulaid paar tundi leotada nõrges kaaliumpermanganaadi lahuses ja seejärel asetada umbes tunniks kasvu soodustavasse lahusesse. Taimede vahekaugus on tavaliselt umbes 30–35 cm, ja istutusmaterjali sukeldamise sügavus ei tohi olla suurem kui 10 cm. Taimede õitsemise tagamiseks kogu suveperioodil on soovitatav istutada liiliad nädala või kümne päeva intervalliga.\nPärast esimeste võrsete ilmumist tuleks neid joota nõrga roosa kaaliumpermanganaadi lahusega. Siis pinnas lahti. Hea tulemuse annab karbamiidi jaotus mullapinnale supilusikatäis ruutmeetri kohta.\nIdamaised liiliad vajavad intensiivset kastmist, kuid pärast õitsemist väheneb niisutamise vajadus. LA hübriidsed vormid, samuti torukujulised ja Aasia liigid, eelistavad mõõdukat kastmist. Tuleb meeles pidada, et lehed on veega ülitundlikud, seetõttu peaks niiskuse sissetoomine olema puhas, juure all.\nKastmist tuleks läbi viia üsna regulaarselt, vältides lillepeenarde ja lillepeenarde liigset kuivamist või mulla liigset niiskust. Kord kuus on soovitatav istutada liiliatega fosfor- või kaaliumväetisi. Kui liilia lehtedele ilmuvad pruunid laigud, tuleb ravida vaske sisaldavate preparaatidega.\nÜsna sageli seisavad lillekasvatajad silmitsi olukorraga, kus kevadel istutatud liiliasibulad on sügisperioodiks üsna kehvas seisus. See probleem tekib seoses habras juurusüsteemi ülekoormamisega, mille tagajärjel vars ja lilled toituvad sibula arvelt. Istutusreeglite järgimine, samuti pädevad põllumajandustehnikad minimeerivad istutusmaterjali kadu ja vähendavad lillesibula surma riski nullini. Veel üks kevadise istutamise tunnusjoon on laste puudumine, mis on eriti oluline, et liiliad sel viisil paljundada.\nPealiskostimist tuleb teha väga hoolikalt, kuna liigne väetisekogus provotseerib liiliates sageli haigusi ja vähendab külmakindluse näitajaid. Lisaks vajavad kõrged taimed õigeaegset sidumist, pleekinud õisikud tuleb eemaldada ja pärast hooaja lõppu tuleb varred lõigata.\nKuidas lahendada veeprobleeme\nKas on võimalik koguda valmimata päiksevilja\nKuidas säästa tulpe pärast õitsemist\nCopyright 2020 \_ Taimed ja istutamine, maastiku kujundamine \_ Kuidas kasvatada õrnu liiliaid Siberi karmis kliimas


Inforegister | HARMET OÜ kasvab mühinal\nHakka HARMET OÜ-d jälgima Hakka HARMET OÜ-d jälgima\nLisa HARMET OÜ jälgimisse Lisa HARMET OÜ jälgimisse\nHarjumaa, Harku vald, 76614\nHARMET OÜ kasvab mühinal\nbränditurundus EHITUS HARMET käibe kasv suur palk TÖÖSTUS tubli maksumaksja\nEelmine aasta oli HARMET OÜ jaoks väga edukas, sest ettevõte kinnitas oma liidripositsiooni elementmajade tootjana, kasvatas käivet, kasumit ning palkas juurde hulga töötajaid.\n2017. aastal toimus tootmine HARMET OÜ kolmes tehases Sauel, Tutermaal ja Pärnus. Juulis võeti kasutusele uus Baltimaade suurim ruumelementide tootmise tehas Harku vallas, Kumnas, kuhu kolis kolis Saue tehas ning ka ettevõtte peakontor.\nIlmselt oli tegemist väga mõistliku käiguga, sest kui 2016. aastal müüs osaühing toodetut 50 miljoni eest, mis pole üldse vilets tulemus, siis 2017. aastal kasvas ettevõtte käive juba 62 miljoni euroni. Lõviosa toodangust läks kaubaks Põhjamaadesse: 73 protsenti Rootsi, 11 protsenti Soome, 8 protsenti Norra.\nEttevõtte majandusaasta aruannet sirvides selgub veel, et kasv tuli peamiselt tänu pikaajalistele koostöölepingutele tellijatega ning see aitas ettevõttel tootmist paremini planeerida ja efektiivsust kasvatada. Ka tütred olid mullusest tublimad.\nNõnda kasvas eelmisel aastal korralikult ka ettevõtte kasum, mis aasta varasemaga võrreldes oli 24 protsenti suurem ja jõudis 5 miljoni euroni. Viimase viie aasta jooksul on ettevõte omanikele kasumit teeninud 15,9 miljonit eurot.\nAinuüksi selle aasta II kvartalis on ettevõtte 500 inimese pealt tööjõumaksudeks tasunud 1,2 miljonit eurot. See tähendab, et palk ettevõttes oli Eesti keskmisest 25 protsendi jagu kõrgem. Kuna aasta jooksul on kasvanud nii käive kui kasum, on tublisti tööle võetud ka inimesi. 2017. aasta alguses oli ettevõttes palgalisi veel 420, selle aasta alguses aga juba 500.\nKui vaadata HARMET OÜ-d koos tema tütardega, siis oli kogu tööjõukulu mullu 13,76 miljonit eurot. Töötajate keskmine arv kasvas võrreldes eelmise perioodiga 43 protsenti. Tütreid on ettevõttel kokku 3: HARMET METALL OÜ, HARMET CONSTRUCTIONS OÜ, HARMET MODULAR BUILDING OÜ\nEHITUS omanike vahetus palju töötajaid suur käive\n29 juuni 18\nHARMET OÜ: Alo Tamm pääses omanikeringi\nSelle aasta kevadel on HARMET OÜ üks juhte Alo Tamm saanud 10 protsendiga ettevõtte omanikuks. Võrre...


Kooliharidus ja tehnika areng keskajal, maadeavastused | Ajalugu\nLae alla Kooliharidus_ja_tehnika_areng_keskajal_maadeavastused.txt\nKooliharidus ja tehnika areng keskajal-maadeavastused (0)\nKORDAMISKSIMUSED 7. KL. KONTROLLTKS\n1. Kellel oli keskajal vimalik koolis ppida? Miks ei kinud koolis\nkik lapsed? (p. lk 72)\nldist koolikohustust keskajal ei olnud. Koolitamise eest tuli maksta ning\nainult vhestel vanematel oli vimalik selliseid kulutusi teha. Seega oli\nElluujeje Õppematerjali autor\nkooliharidus ja tehnika areng keskajal, maadeavastused ja koloniaalvallutused.\n7 klassi ajaloo KT kordamisküsimused.\najalugu , keskaeg , kooliharidus , tehnika areng keskajal , maadeavastused , koloniaalvallutused\nKellel oli keskajal vimalik koolis ppida ?\nMiks ei kinud koolis kik lapsed ?\nKuidas toimus ppet keskaja koolides ?\nMida seal piti (sealhulgas 7 vaba kunsti) ?\nMida uut ti kunsti renessansiaeg ?\nKes olid olulisemad renessansiaja kunstnikud ?\nMida uut ti renessansiaeg teadusesse ?\nMille poolest oli oluline Mikolaj Kopernik ?\nKeda nimetatakse humanistideks ?\nMillega nad tegelesid ?\nMis tegi 15.-16. sajandil vimalikuks suurte maadeavastuste alguse ?\nMiks maadeavastused toimusid ?\nMida kujutasid endast Kolumbuse, da Gama ja Magalhaesi reisid ?\nMida kujutasid endast eurooplaste loodud koloniaalimpeeriumid ?\nLOENGUD MAASTIKUARHITEKTUURI AJALOOST 2010 Õppematerjal maastikuarhitektuuri ning maastikukaitse ja hoolduse üliõpilastele Koostanud Kadi Karro AEGADE ALG\nSissejuhatus Majanduspoliitika loengukonspekti käesolev variant on pärit 2015. aasta kevadest. Selle alusel lugesin ma õppeainet TTP0010 “Majanduspoliitika” TTÜ majand\nkse ja Liide asub koos Martiniga nende majja elama. Martini äraolekul hoolitseb Liide Hansu eest. Viimane igatseb oma naist ja tütart taga. Aliide töötab erinevates kohtades, viimaselt töökohalt ta lahkub, kuna tundis seal ära ühe mehe, kes teda kunagi oli üle\nVARAUUSAEG MATI LAUR 1. VARAUUSAJA ÜHISKOND Uusaja mõiste tõi käibesse Halle ülikooli ajaloo- ja retoorikaprofessor Christoph Cellarius (1638 1707), kes eristas ajaloos vana-\nKiilkirja õigus ja Hammurapi koodeks KIILKIRJAÕIGUS 1. Kiilkirjaõiguse üldiseloomustus Kiilkiri oli kirjaviisina käibel IV aastatuhande teisest poolest eKR kuni meie ajaarvam


Piret Räni: Eestist ei tohi saada järgmine Poola – Eestimaa Rohelised\nSelle pärast, et meile on olulised kõikide inimeste inimõigused ja solidaarne ühiskond, kus ei tohi kedagi represseerida, diskrimineerida, vihakõnedega üle kallata ega tõrjuda rahvuse, rassi, nahavärvuse, soo, keele, päritolu, usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, samuti varalise ja sotsiaalse seisundi või muude asjaolude tõttu – nagu on kirjas meie Põhiseaduses.\nSelle pärast, et kõik eestimaalased on meie oma inimesed ja neile peavad avanema võrdsed võimalused – ka võimalus abielluda teise inimesega, keda sa armastad.\nSelle pärast, et kui me lubame kiusata üht osa meie inimesi, siis järgmiseks kiusatakse juba järgmist gruppi. Vaadake, mis toimub Poolas! Me ei soovi, et populistlikud konservatiivid rikuksid meie sõbraliku Eesti ära ning võtaksid samuti järgmiseks päevakorda naiste vaenamise. Meid, eestimaalasi, on vähe, me peame tegutsema koos, ühtsena ja mitte otsima vaenlasi meie endi inimeste seast.\nAjal, mil meile etendati poliittsirkusena väikest valitsuskriisi, võttis Poola põhiseaduskohus vastu otsuse, mis annab Poola valitsusele võimaluse üht Euroopa karmimat abordiseadust veelgi karmimaks muuta ning keelustada raseduse katkestamine ka loote tõsise väärarengu korral. Kujutleme nüüd ette, kui kohutav see on – naine peab kandma ja sünnitama sügava puudega lapse, seda ise ette teades, ning siis ta peab terve edasise elu olema selle lapse ori, nõrkema hoolduskoormuse all. Ja seda olukorras, kus inimesi on Maa peal liiga palju ja me oleme jõudnud piirini, kust edasi ei jaksa Maa meid kanda.\nPõhjamaa kultuuriruumi ei sobi kiusukultuur\nMe peame näitama, et inimõiguste tõrjumine ei ole suund, kuhu inimühiskond peaks suunduma! Me peame seisma kindlalt selle vastu, et selline naiste rõhumine võiks meile üldse mingilgi moel normaalne tunduda.\nSelle pärast on meile – kogu Eestile, kogu meie kodanikuühiskonnale – äärmiselt oluline, et me saaksime ühise jõupingutusega kokku abieluvõrdsuse petitsioonile rohkem allkirju kui Varro Vooglaid SAPTKi eesotsas Kooseluseaduse vastu allkirju kogus – 14. mail 2013 andis SAPTK Riigikogule üle 38 000 allkirjaga petitsiooni. SAPTK saatis igale eestimaalasele sellekohase palvekirja – ei suuda mõeldagi, kui suur summa selleks pidi kuluma. Toonane kampaania oli radikaalsete katoliiklaste rünnak sõbraliku Eesti vastu, ning see rünnak jätkub ka nüüd, vaikselt, populistlike konservatiivide võimumaia hõlma all.\nEesti ei ole katoliiklik maa. Eesti ei ole ka luterlik või õigeusklik maa. Eesti on sekulaarne vabade inimeste maa, kes saavad ise valida, kas nad pooldavad mõnd (risti)kirikut või jälgivad pärimuslikke maausutavasid või põimivad oma maailmapildi kokku eri filosoofiaid ühendades. Mis aga on oluline – Eesti ei tõrju oma inimesi võõrailt mailt meile tulnud religioonide reeglite järgi!\nPalju on öeldud, et kuulge, Rohelised, tegelege teie loodusega, misasja te inimeste ellu kipute. Eestimaa Rohelised on erakond. See tähendab, et me ei ole pelgalt looduskaitseselts ning et me soovime muuta kogu Eesti ühiskonda meie inimestele paremaks paigaks.\nNaised, kes elavad naistega ning mehed, kes elavad meestega on meie oma inimesed. Nad kannavad Eesti kultuuri, nad kannavad Eesti mõtet ja nad hoiavad koos meiega Eesti loodust. Me peame kõik koos hoidma kõiki oma inimesi. Toetama neid, kui nad vajavad abi ja pakkuma kõigile võrdseid võimalusi.\nMe peame kõik koos hoidma, et Eestist ei saaks kiusuühiskond, kus keegi ei julge kaitsta nõrgemat osapoolt ning kus naisi koheldakse lihtsalt kui paratamatuse külge aheldatud sünnitusmasinaid.\nÜhena vähestest Euroopa riikidest ei mõistnud Eesti hukka vägivalda Poola LGBT+ kogukonna suhtes. Häbi!\nNõudkem, et Eesti tauniks Poola käitumist oma inimeste suhtes\nNõuame üheskoos, et Eesti ei tohi progressiivset edasivaatavat riiki vahetada Poola eeskujul keskaegse usuga alla surutud ühiskonna vastu.\nToetagem abieluvõrdsust ja näidakem Varrole, et neid, keda tal õnnestub minevikuvaatega manipuleerida, on siiski vähem kui teineteisest hoolivate võrdsete inimeste tulevikku suundujaid.\nTunneme kaasa Poola naistele ning loodame, et nende ühiskond leiab siiski üles inimlikkuse ja hoolivuse.\nOma solidaarsust Poola naistega on võimalik üles näidata sel kolmapäeval Tallinnas ja reedel Tartus toimuvatel protestidel.\nTartus toimub meeleavaldus kell 12 Raekoja platsis: https://www.facebook.com/events/685283655433832\nTallinnas plaanitakse meeleavaldust kolmapäeval kell 18:00 Vabaduse väljakul. https://www.facebook.com/events/919818618546021/\nKutsun üles allkirjastama ka samasisulist nõuet Euroopa Roheliste petitsiooniportaalis Tilt!: https://www.tilt.green/abortion_access\nLigipääs turvalisele abordile on inimõigus ning see on häbiväärne, kui keset Euroopat inimõigusi niivõrd räigelt rikutakse. Kõik EL riigid peaksid sellist olukorda taunima kui otsest rünnet meie kõigi vastu.\nPiret Räni, Eestimaa Rohelised volikogu liige\nAbordiõigus, Piret Räni, Poola


Koolitus: Digidokumentide käitlemine – andmete turvaline hävitamine ning dokumentide ja andmekandjate krüpteerimine - Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskus\nKuidas käidelda konfidentsiaalseid digidokumente?\nTänapäeval on suur hulk andmeid ning dokumente sellised, mis ei tohi sattuda võõraste pilkude kätte – seda nii kasutamisel kui ka hilisemal hävitamisel. Organisatsiooni jaoks salajasi andmeid ning tundlikku informatsiooni aitab võõraste pilkude eest oskuslikul kasutamisel kaitsta krüpteerimine. Soovides aga dokumente ja andmeid turvaliselt hävitada, ei piisa paraku vaid delete klahvi vajutamisest klaviatuuril – kuidas tuleb tegelikult digiandmeid hävitada?\nKoolituspäeva eesmärgiks on anda põhjalik ülevaade dokumentide ja andmekandjate krüpteerimisest ning kustutamisest.\nKoolituspäeva läbinu teab, kuidas dokumente ja andmekandjaid TURVALISELT edastada, säilitada ning hävitada.\nKoolitus on eriti aktuaalne seoses maikuus jõustuva Euroopa Liidu uue andmekaitsemäärusega, mis nõuab paljude dokumentide (sh digitaalsete) konfidentsiaalsena hoidmist.\nMillal ja milliste vahenditega on dokumenti saatmisel mõistlik krüpteerida?\nMillal ja milliste vahenditega on dokumenti mõistlik krüpteerida ka hoidmise faasis?\nMiks ei kõlba transpordikrüpto CDOC dokumentide säilitamiseks?\nVälised pilveteenused ja krüpteerimine - kas ja millal oleks mõistlik neid koos rakendada?\nLõunapaus restoranis Senso\nAndmeturbespetsialist, digiallkirja seaduse kaasautor\nMillist autentimisviisi valida dokumentide hoidmisel mingis võrguteenuses?\nKuidas ja kas üldse saab tarbetuks muutunud digiteavet lugemiskindlalt kustutada nii, et see enam loetavaks ei jääks?\nTurvalise kustutamise võimalused arvutist, väliselt andmekandjalt, serverist, pilveteenusest ja mujalt. Millal tuleks turvalise kustutamise asemel andmekandja hävitada?\nTüüplibastumisi konfidentsiaalsete digidokumentide käitlemisel\nÕppe kestvus 4,6 AT. Interaktiivne loeng ning auditooriumi kaasatus, juhtumi analüüs.\nLoobumistingimused: Kirjalikul teavitamisel 100% maksumusest kuni 03.04.2018; 50% maksumusest ajavahemikus 04.04 – 17.04.2018. Kui loobutakse hiljem kui 17.04.2018, osavõtutasu ei tagastata ning arve kuulub tasumisele.


24. aprillil toimus Audrus TOREkate kogemuskohtumine, kus osalesid Audru Kooli, Tallinna Nõmme Gümnaasiumi ja Viimsi Keskkooli TORE noored ja juhendajad.\nTegemist oli septembris TORE põhikoolitusega alustanud grupi veel ühe kohtumisega, kus sai vaadata tagasi kogetule ning teha edasisi TOREdaid plaane koolielu parendamiseks ning rohkema koolirõõmu loomiseks.\nKohal käis MTÜ NÜ TORE tegevjuhi asetäitja Kristel Päll. Kogemuskohtumise jäädvustas pildidele Viimsi Keskkooli TORE noor Merylin Sepp – lugeda saab ma tema kokkuvõtvat arvamust kohtumisest. <?xml:namespace prefix = "o" ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nMerylin: „Kogemuskohtumine oli tõsiselt armas! Nii tore oli põhikoolituse olnud torekaid jälle näha! Kõik olid äärmiselt rõõmsad, et rõõmu jäi ülegi... Muidugi oli hea meel tunnistused kätte saada! Kallistusi ja kingitusi jagus kõigile!“\nPärast esimest jällenägemisrõõmu jagamist ja kallistamist istusid kõik TORE ringi... Ja käest-kätte hakkas käima tutt-uus TOREvant!!!\nKõigepealt muidugi oli tutt-uus TOREvant imetlemiseks ja juhendajad said kohe aru, et see on üks tarvilik tegelane kõikidel TORE koolitustel või ringikohtumistel...\nVandi abil saime meenutada, mis on see, mis põhikoolituses "külge" jäi?\nVälja võis tuua ka kõige meeldejäävamaid hetki, mis loomulikult tõid kõikidele muigeid või naeratusi suule...\nKogemuskohtumisele tulid kõik osalejad koduse tööga ehk esitlusega sellest, millised on nende TOREdad tuleviku plaanid... Siin näeme, kuidas Tallinna Nõmme Gümnaasiumi TOREkad on valmistanud "jõupunkti" esitluse, mille täpsustuseks kogu meeskond kenasti juurde jutustab.\nTulevikuplaani võib esitleda ka suure plakatina - siin on Audru TOREkate uhke TORElaev koos pisemate paatidega - igal oma roll ja oma tähtsus!!! Purjel TOREvant! Vägev!\nKosutav paus külus vahepeal ära - sai head ja paremat, mida iga kooli grupp ise kaasa tõi... Mmm-nämm!\nNüüd tuli AJAJOONE ülesanne - iga kooli TOREkate grupp istus omavahel kokku ja hakkas meenutama koolituskohtumisi ning seda, mis eriti meeldejääv oli... Nõnda sündisid pildid erinevatest ajajoontest. Siin audrukad!\nJa siin on näha Tallinna Nõmme Gümnaasiumi TOREkad, kes mõnuga meenutavad, mis on see, mida ajajoonele tasuks panna.\nJa siin valmib Viimsi Keskkooli torekate oma ajajoon...\nIgat ajajoont asuti mõnuga ühises ringis esitlema... Audru ajajoon sai päikseline ja lilleline - eks see kõneleb nii mõndagi sellest, kuidas kogu protsessi kogeti. Rõõm-rõõm!\nPäikseline ajajoon on ka Tallinna Nõmme Gümnaasiumi TOREkatel ja paistab, et neid on liitnud tugevalt ka see, et vahepeal tulid pea kohale äikesepilved, millest on siiski kenasti välja tuldud... On näha, et üldjoontes on kõik rõõmsalt tõusuteel.\nViimsikate ajajoon sai vinge ja viitadega - mõnus kulgemine on samuti kenasti tõusuteel... Elame südames kaasa!\nLõpuks läks pidulikuks tunnistuste jagamiseks.\nJuhendajaid ootas lisaks tunnistusele VEEL MIDAGI - see on juhendaja koolituskott, mis sisaldab TORE laienduskoolituse jaoks tarvilikke erivahendeid: käsiraamat, Punane TOREvant, nöörimängunöör jne.\nJa siin see uhke TORE kott ongi... Juhendaja Annaliis on õnnelik, eks!\nLoomulikult said tunnistuse ka kõik TORE noored!!!\nJa igal TOREkal võiks kindlasti olla ka üks TORE kleeps, mida panna NÄHTAVASSE kohta - kas märkmikule, päevikule, rahakotile, pinalile, tarkupeeglile, sülearvutile jne. LAS KÕIK NÄEVAD!!!\nFotode autor: Merylin Sepp, Viimsi Keskkooli TORE noor


Pohjustada liigestes haige -\nPohjustada liigestes haige, Vastas dr Kati Otsa\nPõlvevalu on tunda esmalt trepist laskumisel, hiljem ka tõusmisel. Nende kõikide oluline sümptom on valu. Ka juustu- ja kalatoidud on heaks kaltsiumiallikaks. Lülisambapõletikku esineb ühepalju nii meestel kui naistel, kuid haigus avaldub meestel märgatavalt raskemini kui naistel. Ravi Osteoartroosi ei ole võimalik välja ravida. Need on ohutud, kuid suhteliselt kallid.\nKõhrepind koos liigesevõidega tagab liigutuste sujuvuse, aitab pehmendada liikumisega kaasnevaid põrutusi ning kõhr Pohjustada liigestes haige ka liigese ainevahetuses.\nLiigesevaevused võib jagada Pohjustada liigestes haige ülekoormamise tagajärgedeks, kulumisega kaasnevateks ja põletikulisteks.\nKaes liigeste artriit kõikide oluline sümptom on valu. Puhkust ja rahu Üleliigset või ühekülgset koormust liigestele põhjustavad kõige sagedamini raske füüsiline töö ja sportimine, lisaks valesti sooritatud liigutused ja ülekaal. Füüsilise ülekoormuse korral ei pruugi üldjuhul olla kahjustatud liiges ise, põletikust on haaratud liigesekapsel, kõõlused ja kõõluste kinnituskohad luudel.


Looderdamine on töötulemustele kasulik — Ajurünnakustuudio Loovusait\n9. märts 2009,\nKas tead, mis on Einsteini hullumeelsuse definintsioon?\nTeha asju üha uuesti ja uuesti samamoodi ning oodata samal ajal uusi tulemusi.\nOmeti käitume me sageli täpselt vastavalt sellele definitsioonile – kiirustame ise ja pressime töötajatelt ka viimase välja.\nUurijad arvavad, et see pole kuigi arukas kui eesmärgiks on tõhusus - kiirustamine ning igapäevategevustesse takerdumine jätab vähe aega esiteks selle jaoks mida tahaksime teha ja teiseks jätab see vähe aega mõtlemiseks kuidas asju senisest paremini teha. Kui sellele mõtleme, siis lubame endale, et küll see varsti muutub. No ei muutu kui ei muuda!\nAmeerika konsultant David Allen väidab, et igal juhil on alati mitusada tundi tegemata töid ning lisab, et ei ole võimalik õppida asju kiiremini tegema enne kui „hoog maha võetakse”. Sama meelt on ka Carl Honoré, raamatu ”In praise of slow”, autor. Honoré nimelt usub, et kvaliteetsema elu elamiseks on vaja olla aeglasem – mitte tormata iga telefonikõne pärast, mitte samastada ennast oma tööga. Ta väidab, et heas mõttes aeglased teevad kõike paremini ja on pikas perspektiivis efektiivsemad. Ja lisab sinna juurde, et tüüpiline põhjendus - "elu on tänapäeval nii kiire" - on lihtsalt mugav tüüpvale iseendaga sõbraks jäämiseks. Loll kiirustab kogu aeg, tark valib ise tempo, ütleb Honoré.\nÜhest American Online poolt läbiviidud uuringust selgus, et keskmisest tööpäevast kulutab töötaja kaks tundi isiklike asjade korraldamiseks. Loomulikult ei ole kerge avastada kui töötaja näiteks aruande jaoks vajaliku info töötlemise asemel internetis kinopileteid tellib, arveid maksab või tabloide loeb. Samas tundub, et selle eest palga maksmine on tiba liiga kulukas. Mida siis teha?\nOslo Handelshögskola uurija Birthe Kåfjord Lange arvab, et juhid peaks mõistlikule looderdamisele läbi sõrmede vaatama. ”On selge, et töötajad ei ole sellel ajal plaaninud midagi sisukat teha ning tegemist on nö puhkepausiga. Head ideed aga tulevad sageli just siis kui aju saab lahenduse otsimisest puhata, näiteks millegi muuga tegeledes. Kui me väga täpselt jälgima millega töötajad igal ajahetkel tegelevad, siis teevad nad ainult seda, mida on kästud teha. Suurema vabadusega kasvab loomingulisus ülesannete lahendamisel aga oluliselt.”


Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele - Teatis ühenduse mitmeaastase programmi „Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamine" (Safer Internet Plus) rakendamise kohta\n/* KOM/2006/0661 lõplik */\nKomisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele - Teatis ühenduse mitmeaastase programmi „Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamine" (Safer Internet Plus) rakendamise kohta /* KOM/2006/0661 lõplik */\nKOM(2006) 661 lõplik\nTeatis ühenduse mitmeaastase programmi „Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamine" (Safer Internet Plus) rakendamise kohta\nTeatis ühenduse mitmeaastase programmi „Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamine" (Safer Internet Plus) rakendamise kohta (EMAs kohaldatav tekst)\nTeatis koostati vastuseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta otsuse 854/2005/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane programm Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks) artikli 5 lõikes 3 ettenähtud nõudele, milles on sätestatud, et „hiljemalt 2006. aasta keskpaigaks kannab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele ette artikli 1 lõikes 2 osutatud meetmete rakendamisest. Sellega seoses annab komisjon aru ajavahemiku 2007–2008 summade kooskõla kohta finantsperspektiiviga.“\nOtsuses on programmi finantsraamistik määratud järgmiselt (artikkel 6):\n- finantsraamistikuks ajavahemikus 1. jaanuar 2005 kuni 31. detsember 2008 määratakse 45 miljonit eurot;\n- sellest 20,05 miljonit eurot on ette nähtud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2006 (artikli 6 lõige 1).\n- 31. detsembrile 2006 järgneva ajavahemiku summa on kinnitatud, kui see on asjaomasel etapil kooskõlas 2007. aastal algava ajavahemiku kehtiva finantsperspektiiviga (artikli 6 lõige 2).\nINTERNETI JA UUTE SIDUSTEHNOLOOGIATE TURVALISEMA KASUTAMISE EDENDAMISE PROGRAMMI EESMÄRGID\nProgrammi eesmärk on edendada Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisemat kasutamist, eriti juhul, kui kasutajad on lapsed, ning võidelda ebaseadusliku ja lõppkasutajale soovimatu sisuga materjalide vastu.\nProgramm keskendub lõppkasutajale – eelkõige lastele kodus või koolis.\nProgramm on jagatud neljaks põhimeetmeks:\na) ebaseadusliku sisuga materjalide vastu võitlemine;\nb) soovimatu ja kahjuliku sisuga materjalide tõkestamine;\nc) turvalisema keskkonna edendamine,\nd) teadlikkuse tõstmine.\nInterneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programm järgneb turvalisema Interneti tegevuskavale ( Safer Internet Action Plan ); kõnealune kava hõlmas ajavahemikku 1999–2004 ja selle eelarve oli 38,3 miljonit eurot.\nUus programm hõlmab lisaks mobiili- ja lairibainfot, interaktiivseid mänge, failiedastust võrdõigusvõrgus ja teabevahetust reaalajas, näiteks jututoad ja sõnumivahetus, ning muid uusi sidustehnoloogiaid; eelkõige on eesmärk tõhustada laste ja alaealiste kaitset. Programm hõlmab laiemalt ebaseadusliku ja kahjuliku sisuga ning murettekitavaid valdkondi, sealhulgas rassismi ja vägivalda.\nInterneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi rakendab Euroopa Komisjon. Liikmesriigid on esindatud Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi korralduskomitee kaudu. Programmi rahastatakse toetuste abil ja hangete kaudu.\n2005 . aasta konkursikutse\nProgrammi käsitleva otsuse artikli 3 kohaselt koostas komisjon 2005. aasta tööprogrammi,  mis on programmi rakendamise alus. Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi 2005. aasta konkursikutse avaldati 10. septembril 2005.\nLaekus 59 ettepanekut, millest pärast hindamist valiti läbirääkimisteks 37, mis hõlmasid EÜ suunatavat rahastamist umbes 11,79 miljoni euro ulatuses (9,21 miljonit eurot 2005. aasta eelarvest ja 2,58 miljonit eurot 2006. aasta eelarvest) järgmiselt:\n- vihjeliinid: 1 võrgukoordinaator ja 16 vihjeliini 15 riigis;\n- teadlikkuse tõstmise keskused ja abiliinid: 1 võrgukoordinaator ja 16 teadlikkuse tõstmise keskust;\n- kasutaja vastutus: 1 teemavõrgustik;\n- iseregulatsioon: 1 teemavõrgustik,\n- massiteabevahendid: 1 teemavõrgustik.\nEriti hästi reageeriti kutsele vihjeliinide ja teadlikkuse tõstmise keskuste puhul. Vihjeliinide olemasolevat võrku laiendatakse Tšehhi Vabariiki ja Sloveeniasse, kus vihjeliinid puudusid, ning teadlikkuse tõstmise keskuste võrku laiendatakse Küprosele, Luksemburgi ja Lätti, kus puudusid teadlikkuse tõstmise keskused. EÜ vahenditest soovitati rahastada 16 teadlikkuse tõstmise keskust, millest 10 sisaldavad uue teenusena abiliini.\nTurvalisema Interneti foorum\nTurvalisema Interneti foorum loodi turvalisema Interneti tegevuskava raames arutelukeskusena, mis ergutaks tegevust ebaseadusliku, soovimatu ning kahjuliku sisuga materjalide vastu. Kõnealuse keskuse vahendusel saavad asjaomased riigisisesed ja Euroopa institutsioonid saavutada konsensuse ning edastada järeldusi, soovitusi, juhiseid jms. Foorumi vahendusel on võimalik arutada, kuidas tööstus saab kaasa aidata võitluses ebaseadusliku sisuga materjalide vastu.\nTurvalisema Interneti foorumis oli 2005. aastal arutatud põhiteema „Laste turvalisus ja mobiiltelefonid“, milles keskenduti riski hindamisele, lahendustele ja riiklikele tegevusjuhistele. Arutelu jätkus 2006. aastal mobiilsideoperaatorite, lastekaitseorganisatsioonide ja avalik-õiguslike asutustega, et saavutada kokkulepe lastekaitse heade tavade ja nende üle-euroopalise rakendamise kohta.\nJuunis 2006 oli foorumis arutlusel kaks uut teemat: kuidas lapsed kasutavad uusi massiteabevahendeid ja kuidas tõkestada juurdepääs laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavatele piltidele.\nEsimese teema kohta esitati Interneti turvalisuse valdkonnas hiljuti tehtud uurimuse tulemused. Komisjon esitas eelkõige Eurobaromeetri viimase uuringu tulemused; kõnealune uuring algatati 2005. aasta detsembris raamlepingu alusel, et tagada võrreldavad andmed Interneti turvalisuse kohta kogu Euroopas, ja see hõlmas kõiki ELi liikmesriike ning Bulgaariat, Rumeeniat, Horvaatiat ja Türgit.\nVarasemad uuringud tehti 2003. aasta sügisel 15 vanas liikmesriigis ja 2004. aasta alguses 10 uues liikmesriigis, vahetult enne nende riikide ühinemist Euroopa Liiduga 1. mail 2004. Võrreldavuse huvides põhines uus küsimustik suures ulatuses 2003. ja 2004. aasta uuringul. Tausta (kuidas lapsevanemad kasutavad massiteabevahendeid) paremaks mõistmiseks ja uute teenuste (mobiiltelefonid, interaktiivsed mängud ja filtreerimisvahendid) kaasamiseks lisati täiendavaid küsimusi.\nEurobaromeetri uuringu kohaselt ütlevad 18% Euroopa 17aastaste ja nooremate laste vanematest, et nende laps on puutunud Internetis kokku kahjuliku või ebaseadusliku sisuga materjalidega. Kuigi 15 vanas liikmesriigis oli teadlikkus varasema uuringuga võrreldes oluliselt tõusnud, sooviksid 44% vanematest rohkem teavet selle kohta, kuidas kaitsta last ebaseadusliku ja kahjuliku sisuga materjalide ning kontaktide eest. Vastajate sõnul võiks sellist teavet saada koolist (36%), internetiteenuse pakkujalt (31%) ja massiteabevahenditest (21%). Eurobaromeetri uuringu tulemuste põhjal esitasid sidusrühmad järgmised soovitused:\n- keskenduda rohkem kuni 10aastastele lastele, kes juba on Interneti ja mobiiltelefoni suurtarbijad;\n- parema koostöö kaudu politseiga suurendada vihjeliinide tuntust;\n- esitada teave kanalite kaudu, mis on kooskõlas vanemate vajadustega ning laste vanusega (koolid, internetiteenuse pakkujad, massiteabevahendid).\nUuring kinnitas, et Interneti kasutus, lapsevanemate ootused ja teadlikkus on Euroopas siiski veel väga erinevad. Euroopa teadlikkuse tõstmise võrgustik koos riikide keskustega tundub pidevate sihtotstarbeliste kohalike kampaaniatega hästi sobivat.\nTurvalisema Interneti päevad\nTurvalisema Interneti päev on osa teadlikkuse tõstmise partnerite ülemaailmsest püüdlusest edendada Interneti turvalisemat kasutamist kõigi kasutajate ja eelkõige noorte hulgas. 2005. ja 2006. aasta veebruaris korraldas turvalisema Interneti programmi kaudu kaasrahastatav Euroopa Interneti turvalisuse võrgustik INSAFE volinik Viviane Redingi egiidi all turvalisema Interneti päevad, kus osalesid paljud organisatsioonid ja riigid Euroopast ning mujalt maailmast.\n2005. aasta 8. veebruaril tähistati turvalisema Interneti päeva, kus osales 65 organisatsiooni 30 riigist. Üritusel algatati jutuvõistlus 9–16aastastele noortele. Pärast riiklikke tseremooniaid 16 riigis avaldati nendest juttudest koostatud raamat.\n2006. aastal tähistati turvalisema Interneti päeva 7. veebruaril, osalesid erinevad organisatsioonid (ligikaudu 100 organisatsiooni 37 riigist): riigiasutused, internetiteenuse pakkujad ja telekommunikatsioonioperaatorid, tööstusettevõtted, koolid, raamatukogud ja muuseumid, Interneti turvalisuse organisatsioonid ja rahvusvahelised organisatsioonid.\nInterneti turvalisuse üritusi, nagu ülemaailmseid ajaveebe, interaktiivseid mänge, jutuvõistlusi ja ümarlauakohtumisi, korraldati kogu Euroopas ja ka väljaspool ELi piire, näiteks Ameerika Ühendriikides, Venemaal, Brasiilias, Argentiinas ja Uus-Meremaal.\nTäpsem teave turvalisema Interneti päeva 2006 raames korraldatud ürituste kohta on esitatud programmi veebileheküljel.\nUued arengusuunad alates aastast 2006\nKOMISJON KAVATSEB 2006. AASTAL JÄTKATA EESPOOL KIRJELDATUD TEGEVUST JA LAIENDADA SELLE MÕJU.\n- Ühendatakse vihjeliine ja teadlikkuse tõstmise võrgustikke ning laiendatakse nende geograafilist ulatust. Aastail 2003 ja 2004 rahastati turvalisema Interneti tegevuskava raames 21 vihjeliini, mis hõlmavad 20 riiki, ja 23 teadlikkuse tõstmise keskust, mis hõlmavad 21 riiki. Enamik neist jätkab 2005. aasta konkursikutse tulemusel tegevust. Uue, 2006. aasta konkursikutse eesmärk on anda kahele võrgustikule võimalikult suur geograafiline ulatus.\n- Tegevuses turvalisema Interneti nimel suurendatakse koostööd kõigi sidusrühmadega. Kõnealune koostöö oli üks eesmärkidest 20. juunil 2006. aastal Luxembourgis toimunud vihjeliinide ja teadlikkuse võrgustike ühisel iga-aastasel kohtumisel ja 21. juunil 2006. aastal toimunud turvalisema Interneti foorumil, kus osalesid teadlased, tööstusettevõtted, õiguskaitseorganid ja Euroopa võrgustike liikmed.\n- Euroopa kodanikel aidatakse saada praktilist teavet Interneti turvalisema kasutamise kohta. Kõnealust abi antakse riigisiseste teadlikkuse tõstmise keskuste tegevuse ja üle-euroopalise abiliini ( Europa Direct service ) edendamise kaudu.\n- Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi tutvustatakse Euroopa kodanike, nii täiskasvanute kui ka laste seas, rohkem. Lisaks riigisiseste teadlikkuse tõstmise keskuste korraldatud teadlikkuse tõstmise kampaaniatele korraldab komisjon turvalisema Interneti päeva 2007 puhul ürituse Brüsselis.\nKomisjon arvestab Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi rakendades ja tulevasi järelprogramme kavandades turvalisema Interneti tegevuskava lõpphinnangu järeldusi ning soovitusi. Kõnealuse hinnanguga asjaomase valdkonna kohta kindlustatakse juba tehtud edusamme.\nPärast institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist uue finantsraamistiku kohta, mis allkirjastati 17. mail 2006, esitas komisjon „ELi 2007.–2013. aasta programmide täpsustatud ettepanekud“, millega vajaduse korral muudetakse olemasolevaid ja kavandatavaid õigusakte, et jõustada kõnealune kokkulepe. Kõnealuste ettepanekute kohaselt määratakse ajavahemikuks 2005–2008 Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmile 45 miljonit eurot, mis vastab otsusega määratud summale.\nSeetõttu on programmi käsitlevas otsuses ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2008 määratud summa – 24,95 miljonit eurot – asjaomasel etapil kooskõlas 2007. aastal algava ajavahemiku kehtiva finantsperspektiiviga.\nVihjeliinide kaudu saadud teadete rohkus (üksnes 2005. aastal üle 534 000) näitab järjest suuremat vajadust kõnealuse teenuse järele, et võidelda ebaseadusliku sisuga materjalide vastu.\nTurvalisema Interneti päeva tunnustatakse riigisisese laialdase osaluse ja massiteabevahendites kajastamise tõttu järjest väärtuslikuma võimalusena, mis aitab parandada sidusrühmade teabevahetust ja jõuda laiema üldsuseni.\nTeadlikkuse tõstmise keskused korraldavad üha rohkem sihtkampaaniaid, et jõuda laste, vanemate ja õpetajateni, ning võrgustiku kaudu vahetatakse üha rohkem häid kogemusi asjaomases valdkonnas.\nRahastamist on vaja jätkata, et võetud meetmeid edasi arendada, saavutada programmi täielik mõju (nt laiendades geograafilist ulatust ja suurendades sidusrühmade koostööd) ja suurendada kõnealuse programmi tuntust.\n Komisjoni 9. septembri 2005. aasta otsus K(2005) 3231, www.europa.eu.int/saferinternet.\n ELT C 223, 10.9.2005, lk 8 ning Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi veebisait:www.europa.eu.int/saferinternet.\n Vihjeliini vahendusel saavad kasutajad teatada Interneti ebaseadusliku sisuga materjalidest. Meetmete võtmiseks edastatakse teated vihjeliinidelt asjaomasele asutusele (politseile, internetiteenuste pakkujatele või teisele vihjeliinile).\n Teadlikkuse tõstmise keskused korraldavad vanematele, õpetajatele ja lastele suunatud tegevust, mis hõlmab teavet erineva ebaseadusliku, soovimatu ja kahjuliku sisuga materjalide kohta.\n Abiliinide kaudu on võimalik pidada neljasilmavestlusi väljaõppinud abistajaga (telefoni teel või interaktiivselt), et lapsed saaksid teavitada Interneti ebaseadusliku ja kahjuliku sisuga materjalidest.\n Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsus 276/1999/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane tegevuskava Interneti kasutamise turvaliseks muutmise kohta ülemaailmsetes võrkudes leiduva ebaseadusliku ja kahjuliku sisuga materjali vastu võitlemise teel (EÜT L 33, 6.2.1999, lk 1), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta otsusega 1151/2003/EÜ (ELT L 162, 1.7.2003).\n ELT C 167, 19.7.2006 ning Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi veebisait: http://europa.eu.int/information_society/activities/sip/call/proposals/index_en.htm.\n http://europa.eu/europedirect ja tasuta number 008 006 789 1011.\n IP/06/673, 24/05/2006 ja MEMO/06/213.


LIA VIRKUS SOOVITAB: SÕBRAPÄEVAKS KÜPSETAME BANAANIKEEKS - Raadio 7\nLIA VIRKUS SOOVITAB: SÕBRAPÄEVAKS KÜPSETAME BANAANIKEEKS\nMeie pere lemmik, mida küpsetame tihti, kui banaanid on puuviljavaagnale seisma jäänud ja nende koor tumedatäpiliseks muutunud. Just selliste, veidi üleküpsenud banaanidega tuleb keeks parim. Õppisin banaanikeeksi tegema Inglismaal sugulastel külas olles ja nüüd küpsetan seda ise nädalavahetustel. Köök ja kodu saavad kohe hommikul oivalist magusat lõhna täis.\n2,5 dl tumedat suhkrut (Demerara, muscovado või fariinsuhkrut)\n3 suuremat väheke üleküpsenud banaani\nÜhenda jahu, küpsetuspulber, sooda, sool, kaneel ja vanillsuhkur. Lisa jahusegu ja piim või-munavahule ning sega ühtlaseks. Koori banaanid ja purusta kahvliga, sega ka need taina hulka. Vala tainas võiga määritud piklikku keeksivormi (kui kasutad silikoonvormi, pole vaja vormi määrida). Küpseta 180kraadises ahjus 50–60 minutit. Katsu tikuga küpsust – keeks on valmis, kui sissetorgatud tikk jääb kuivaks.\n« Kingitus Jeesusele 2021 loosi tulemused:\nLia Virkus soovitab: vastlapäevaks hernetamp »


Rallikrossi Maailma- ning Euroopa meistrivõistlused suunduvad sel nädalavahetusel Belgiasse - Ralli.ee\nRallikrossi Maailma- ning Euroopa meistrivõistlused suunduvad sel nädalavahetusel Belgiasse\nFIA World Rallycross Championship presented by Monster Energy sari suundub edasi Belgiasse, kus sel nädalavahetusel toimub Jules Tacheny Mettet nimelisel rajal III etapp, kirjutab rallikross.ee.\nMettet rajal on võistlusklasse neli: WorldRX SuperCar, EuroRX SuperCar, TouringCar ning RXLites(WorldRX SuperCar klassis 19, EuroRX SuperCar klassis 26, TouringCar klassis 18 ning RXLites klassis 9 võistlejat). Võistlejate nimekiri on nähtav SIIN.\nEelnevad kaks aastat on võidu võtnud soomlane Toomas Heikkinen. Kas Heikkinen võidab ka sel aastal? Seda näeme peagi. Mainida võib ka seda, et seni toimunud kahel etapil on Heikkinen platseerunud mõlemal korral poodiumile: Portugalis oli ta kolmas ning Saksamaal teine.\nEuroRX SuperCar klassile on Belgias hooaja esimene etapp, kus kaasa pidi tegema Reinsalu Sport tiimi sõitja Andri Õun, kuid Olerex EMV rallikrossis I etapil sai Õun intsidendi käigus niiviisi viga, mistõttu pole võimalik etappi kaasa sõita.\nAndri Õun: „Möödunud laupäeval toimus Kulbilohu rallikrossirajal Olerex Eesti meistrivõistlused rallikrossis 1.etapp, kus alustasin oma 6.hooaega Supercar klassis. Võistluspäev pakkus väga huvitavaid eelsõite, mille tulemusena startisin finaali 1.kohalt. Auto toimis hästi ja meeskond tegi head tööd. Kohalolijad olid tunnistajaks minu senise võidusõitja karjääri valusaimale avariile. Stardisirge keskel toimus intsident kaasvõistlejaga, mille tulemusena põrkasime vastu rajapiiret:\nKokkupõrke tulemusena sai minu vasak käsi sedavõrd tugevalt kannatada, et kahjuks, pean jätma vahele FIA European Rallycross Championship 1.etapi Belgias sel nädalavahetusel. See on minu ja kogu meeskonna jaoks väga halb uudis. Tänan teid rohkete toetuskõnede eest ja loodan kiirele paranemisele ja üritan olla taas tagasi Supercar roolis veel enne Olerex EMV rallikrossis 2.etappi.“\nMeenutus 2015.aasta SuperCar finaalist:\nPeale II etappi on SuperCar klassi punktitabel järgmine:\n1 PETTER SOLBERG CITRÖEN DS3 29 19 48\n2 MATTIAS EKSTRÖM AUDI S1 19 29 48\n3 TOOMAS HEIKKINEN AUDI S1 20 25 45\nVaata lisaks: Rallikross.ee\nMärksõnad: FIA World Rallycross ChampionshiprallikrossTopWorldRX\nOtt Tänak ja uue kaardilugejaga Sander Pärn, osalevad Portugalis uute Dmack rehvidega\nKarl Kruuda teed soomlasest mänedžeriga läksid lahku


Annetamine mõjusatele heategevustele - Efektiivne Altruism Eesti\nAnnetamine mõjusatele heategevustele\nIga päev surevad inimesed ravitavatesse haigustesse, kannatavad miljardid loomad tööstusfarmides ja meie planeedile on kõrged riskid tuumarelvade ning muude uute tehnoloogiate poolt – kõige selle taustal tundub väga oluline annetada võimalikult kõrge mõjuga heategevustele.\nOletame, et Sul on sada eurot üle ja Sa mõtled, kuhu seda raha annetada, et selle annetuse mõju oleks maksimaalne. Siin on mõned küsimused, mida endalt küsida enne, kui otsustad, kellele annetuse teed:\nKas heategevusühing tegeleb kõige pakilisema probleemiga?\nMida heategevusühing täpsemalt teeb?\nKui kuluefektiivne heategevusühingu tegevus on?\nMilliseid tõendeid heategevusühing oma tegevuse kohta pakub?\nMida heategevusühing teeks lisarahastusega?\nPraegune efektiivse altruismi soovitus enamusele annetajatest on anda Effective Altruism Funds-i. See on ekspertide poolt hallatud fond, mis suunab raha edasi kõige tõhusamatele heategevustele vastavalt annetaja valdkonna-eelistustele. Samas kindlasti kõigile EA Funds ei ole parim variant – täpsema argumentidest arusaamiseks saab lugeda nende lehelt.\nKes tunnevad, et on kasulik annetada mõnele konkreetsele heategevusele, siis häid analüüse heategevuste mõjust koostavad iga-aastaselt GiveWell ja Animal Charity Evaluators. GiveWell soovitab annetada näiteks Against Malaria Foundation-ile, Malaria Consortium-ile ja Schistosomiasis Control Initiative-ile. Animal Charity Evaluators soovitab annetada näiteks Animal Equality-ile, The Humane League-ile ja The Good Food Institute-ile.\nSelleks, et ennast heategevusega siduda, tasub kaaluda andmisvannet. Tuhanded inimesed on avalikult lubanud anda vähemalt 10% oma sissetulekust kõige mõjusamatele heategevusühingutele kuni pensionile minekuni. Nad on valinud andmisvande sellepärast, et see aitab neil annetamisest harjumuse teha ning nad saavad osaks kogukonnast, mis annab nõuandeid annetamisotsuste tegemiseks.\nEestis ei ole efektiivne annetamine väga põhjalikult uuritud. Siin tegelevad mõned vabaühendused samades valdkondades, milles tegutsemine on hinnatud efektiivses altruismis mõjusaks. Täpne arusaam nende organisatsioonide mõjust meil aga hetkel puudub. Siin on mõned organisatsioonid, mille toetamist tasub kaaluda sellepärast, et nad keskenduvad prioriteetsetele probleemidele:\nNähtamatud Loomad tegelevad põllumajandusloomade kaitsega (Animal Charity Evaluators-i poolt on silmapaistvaks heategevuseks hinnatud Poola Open Cages, mille tütarorganisatsioon on Nähtamatud Loomad).\nMondo tegeleb humanitaarabi ja arengukoostööga.\nMeie organisatsioon, Efektiivne Altruism Eesti, tegeleb efektiivse altruismi uurimise ja edendamisega.\nKokkuvõttena, soovitame luua regulaarse annetamise harjumuse. Näiteks suuna oma annetused EA Funds-i või mine mõne väga efektiivse heategevusühingu veebilehele ja registreeru püsiannetajaks, isegi kui annetus on vaid 10 eurot kuus. Kaalu ka võimalust andmisvandega liituda.\nBy Siim Schults|2018-06-10T11:54:00+03:0021.05.2018, 10:33|Categories: Heategevus|0 Comments\nAbout the Author: Siim Schults