Kapitalirendi korral tasud liisinguperioodi jooksul kogu sõiduki hinna koos intressidega ja saad lepingu lõppedes selle omanikuks. Omavastutust rakendatakse varakindlustuse juhtumi, reisitõrkekindlustuse reisikava muutuse ning vastutus- ja õigusabikindlustuse juhtumi korral. Juhul kui lapsel ID-kaart puudub, on võimalik MTA-st küsida e-maksuameti leping ja volitus lapse esindamiseks. Hoolimata lisakaitse olemasolust ei kehti kindlustuskaitse üldiselt välistatud ja ohtliku tegevuse lisakaitsega kaetu kohta. Lepingu saad mugavalt sõlmida kodust lahkumata meie meie iseteeninduses. Muudatuste tegemise eest tuleb maksta tasu vastavalt hinnakirjale.Võta meiega ühendust, koos leiame lahenduse.Maksepuhkuse taotlemiseks täida palun vorm ja saada see digitaalselt allkirjastatuna aadressile [email protected] Maksuaruanne avaneb jaotises „Varad ja kohustused“ → „Maksuaruanne“. LHV pangaautomaatide asukohad leiad meie kodulehelt. Sellisel juhul maksekorralduse selgitusse ISIN koodi ei lisata.Maksekorralduse täitmiseks on mitu võimalust vastavalt sellele, kas soovid end isikustada isikukoodiga või pensionikonto numbriga ning kas soovid kasutada valikuavaldust või mitte. Intressi arvutame laenujäägilt.Võrdsete põhiosamaksetega graafikus on laenu põhiosa jagatud võrdseteks osadeks, millele lisandub intress. Muudatuste tegemise eest tuleb maksta tasu vastavalt hinnakirjale.Kui soovid makset muuta, tuleb muuta lepingut. Seda teenust pakuvad näiteks Coopi grupi kauplused, Grossi poed ja Olerexi täisteenindusjaamad. Lihtkirjalikku volikirja on vaja juhul, kui mõnda Euroopa riiki sõidab registreerimistunnistusele kandmata isik, keda ei soovitagi sinna kasutajaks märkida. Ära anna seda mitte kunagi kellegi teise kätte. Lisavõimalusena saad keelata kaardi need kasutamisõigused, mida sa ei vaja.Pangakaarti kasutades võib tulla ette olukordi, kus sinu tehing kohapeal või internetis ei anna soovitud tulemust. Laenulepingu alusel koostame laenugraafiku, kus on näha kõik tagasimakse kuupäevad ja summad.Sinu ülesanne on hoolitseda selle eest, et su LHV panga kontol oleks iga kuu makse kuupäeval vajalik summa. Riiklikel pühadel, kui välisturud on lahti, siis rahakandeid teostatakse, kuid täpsetest aegadest antakse sellisel juhul teada LHV veebilehel.LHV Traderi seadete kustumisel või mõnel muul tehnilisel põhjusel kaotsiläinud seadeid on võimalik taastada. Ka majaehituse puhul on võimalik kasutada KredExi käendust. Makseraskuste korral võib taotleda maksepuhkust. Üheskoos leiame kindlasti parima viisi, kuidas saad oma raha teenima panna. Sisesta oma kasutajatunnus, mis juhatab isikukoodi juurde ja sealt edasi toimubki identifitseerimine.LHV Pank kasutab Sertifitseerimiskeskuse www.sk.ee pakutavat teenust, mis saadab isikukoodi alusel päringu õigele isikule. Kui sul on võlgu või kindlustuskate ei ole piisav, väljastamine viibib. Kasutatud krediidi ennetähtaegne tagastamine. Varasematel aastatel jagati pensionifondiga liitumise eest kingitusi, kuid praegu on seaduses must-valgelt kirjas, et pensionifondi valikut ei või mõjutada ühegi muu hüvega. Sõlmitud e-arve püsimakse leping hakkab kehtima järgmisest sissetulevast arvest.E-arve püsimakse lepingut on võimalik sõlmida koheselt, kui vormistad e-arve tellimust. Pensioni, peretoetuse või vanemahüvitise enda pangakontole kandmise avalduse vormi leiab Sotsiaalkindlustusameti kodulehelt. Sel juhul sõltub tühistamine makse saaja otsusest. Viipemakse tegemiseks piisab kaardi terminali juures viipamisest ja tehing on sooritatud. Selleks edasta oma soov vabas vormis avaldusena aadressile [email protected] Edaspidi ei pea sa muretsema, kas arve sai õigel ajal tasutud. Laenud 3000 EUR, raha laenu. Laenutaotluse leiad LHV kodulaenu kodulehelt. Kasutades nuppu „Muuda“, saad märkida, milliseid limiite ja kasutajaõigusi soovid internetipanga kasutajale edaspidi anda ning seejärel saad oma sooviavalduse mugavalt meile edastada. Seejärel vali rippmenüüst sobiv võlakiri, sisesta kogus ja hind ning orderi kehtivusaeg.Hinna sisestamisel on oluline teada, et kasutusel on puhashind. Omavastutus Omavastutus on kahjusumma osa, mis iga kindlustusjuhtumi korral jääb Teie kanda. Kindlustusseltsi saad ise valida – meie kindlustusmaakler saadab sulle pakkumuse, kus on kirjas mitme seltsi hindade ja tingimuste võrdlus.Kui soovid teha oma autole muudatusi, siis võta LHV-ga ühendust ja küsi nõusolekut. Kinnisvaralaenud üle Eesti! Meie ei tegutse ainult suuremates linnades, vaid üle Eesti. Välisriigis töötamise lisakaitse Välismaal töötamise või praktikal viibimise tagajärjel tekkinud kahjud hüvitame ainult juhul, kui poliisile on märgitud kehtivana välisriigis töötamise lisakaitse. Samuti võid pöörduda oma kliendihalduri poole või saata sooviavalduse aadressil [email protected] Personaalne Meie finantsteenused on loodud vastama klientide personaalsetele vajadustele ja võimalustele ning ei sisalda varjatud tasusid. Kui see valik puudub, soovitame võtta ühendust LHV klienditoega, et need õigused saada. Me soovime, et liiklusregister kontrolliks vara omandi korrektset üleminekut. Seejärel vajuta nupule „Uuenda väljavõtet“ ning salvesta väljavõte formaadis.Kui sul on vaja raha üle kanda millalgi tulevikus, saad oma internetipangas maksekorralduse ette ära täita. Kaardi kadumise korral ära kasuta kaardi ajutise blokeerimise võimalust internetipangas.Kui su pangakaart kaob või varastatakse, blokeeri see kohe interneti- või mobiilipangas. Selleks piisab e-arve tellimisest ja automaatse makse seadistamisest. Arve tasumisel on võimalik koheselt sõlmida ka e-arve püsimakse leping. Seejuures pole vahet, millal on hoiuseleping sõlmitud või mis perioodi eest intressi makstakse, sest maksustamissüsteem on üles ehitatud nn kassapõhiselt. NB! Ostuorderi limiithind võib turuhinnast asuda ainult allpool ja müügiorderi limiithind turuhinnast ülevalpool, muidu täidetakse order turuhinnaga.\n. Kui auto on müügil mujal, siis vabastust ei saa. Investeerides autolaenuga uue sõiduki hankimisse panustad sa oma tulevikku – auto on vajalik tarbeese, mis teenib end veel 5 või 10 aastat ja enamgi. Kasutusrendi korral ei maksa sa kogu sõiduki hinda, vaid me lepime liisingulepingu sõlmimisel kokku, milline on liisinguperioodi lõpus sõiduki jääkväärtus – see osa sõiduki hinnast, mida sa rendimaksetega ei tasu. Loe rohkem TransferWise´i makse kohtaJuhul kui saaja konto ei asu USA pangas, siis TransferWise’i makset teha ei ole võimalik.Maksete tühistamine ja muutmineVälkmakse jõuab saajale kohale poole minutiga, ei ole seda võimalik tühistada. See laen on mõeldud kõikvõimalikeks ettevõttega seotud arendustegevusteks.Esmalt koostame ettevõttele laenu tagasimakse graafiku. Sellisel juhul tutvustab kaupmees sulle lepingutingimusi ning saadab seejärel sulle lepingu digitaalseks allkirjastamiseks.Osades veebipoodides on olemas LHV järelmaksulink. Hetkel saab stopp-orderit kasutada LHV-s USA optsioonide ja aktsiatega kauplemisel.Limiithinnaga order – määra koos orderi kehtivusega limiithind, kui tahad odavamalt osta või kallimalt müüa kui turuhind. Selle tasu arvelt kaetakse tavapärased kolmandate osapoolte kulud, samuti LHV administratiivsed kulud.Teekond pensionipõlveSisustuslaenu saad kasutada oma kodu või suvemaja sisustamiseks, näiteks kodumasinate või uue mööbli soetamiseks. Kui ühe kindlustuslepinguga on kindlustatud mitu koos elavat pereliiget, rakendub pereliikmetele üks ja ühine omavastutus. Raha väljavõtu soovist tuleb enne ostutehingut kindlasti kassapidajale teada anda. aastal või hiljem.Kui hoiustad raha oma investeerimiskontol ja soovid tulumaksu tasumise edasi lükata, teavita sellest panka esimesel võimalusel internetipangas. Mitteresidendid ja varem sündinud inimesed II sambaga liituda ei saa.Passiivselt juhitud fondidPassiivselt juhitud pensionifondid investeerivad sõltumata turuolukorrast teatud indekseid järgivatesse fondidesse ja aktiivset varade juhtimist neis ei toimu. Kui sa taotled kodulaenu ja ei ole veel LHV klient, siis enne lepingu sõlmimist täida konto avamise ankeet, tee isikutuvastus ja seejärel sõlmi kliendileping.Isikutuvastuse saad teha lähimas tuvastuspunktis, võta palun kaasa kehtiv isikut tõendav dokument. Seejärel vajuta nupule „Uuenda väljavõtet“ ning salvesta väljavõte formaadis.Kontaktandmete muutmiseks sisene internetipanka. Samuti on võimalik teha ülekanne teisest pangast LHV kontole.Tähtaegset hoiust on kõige lihtsam lõpetada internetipangas. Kui kahju on nii suur, et auto läheb mahakandmisele, lõpeb maksete tasumise kohustus pärast seda, kui kindlustusfirma maksab pangale hüvitise. Viitenumbriks märgi oma väikelaenulepingu number.Kõige mugavam on tasuda kuumakseid automaatselt, kasutades e-arve püsimakseteenust. Kaasatavat kapitali kasutame LHV olemasolevate äride kasvatamiseks. Kindlasti ei ole mõistlik teha seda oma igapäevase arvelduskontoga, sest selle deklareerimine muutub hiljem äärmiselt tülikaks.Investeerimiskonto valiku saab teha internetipangas: „Info ja seaded“ ➞ „Kontod ja limiidid“ ➞ „Aktiivsed kontod“. Asjade kuhjamine. Kuid arvestama peab sellega, et iga konto kohta tuleb eraldi maksuametile aru anda.Kasvukonto saab samuti deklareerida investeerimiskontona ning kindlasti soovitame see märkida järgmisel aastal maksudeklaratsioonis.Jah. Vaata täpsemaltPakume mitmesuguseid lahendusi nii era- kui ärikliendile. Tehingud Sinu lähedal ja üle Eesti. Me kontrollime tehinguid ja kui tarvis, algatame valede tehingute vaidlustamise.LHV pangakaardi PIN-koodi saad muuta LHV automaatides. Order täidetakse kogumahus ja täitmiseks võetud ootel orderit on võimalik jälgida „Ootel tehingud“ menüüvalikust. Ära kanna PIN-koodi kaasas ega hoia pangakaardi juures.Kui kaart läheb kaduma, teavita sellest kohe LHV Panka ja meie teenindaja sulgeb kaardi. Kui saaja nõusolekul makse tagastatakse, siis võib sellest olla maha arvatud saaja panga teenustasu ja ka maksevahendajate teenustasud.Kui makset pole veel töötlusesse võetud, saad seda ise internetipangas muuta. Samuti võib laenu kasutada ka aiatehnika ja elektroonikatoodete ostmiseks.Sisustuslaenu puhul on tegemist tagatiseta väikelaenuga, millel on seoses sihtotstarbelise kasutamisega tavapärasest soodsamad tingimused. Laenulepingu sõlmimiseks interneti kaudu on kliendil vajalik kehtiva ID-kaardi või mobiil-ID olemasolu. Nii tuleb MTA-s kohapeal ainult paberid üle anda.Deklaratsiooni saad hiljem parandada kuni kolme aasta vältel. Ehitustööde puhul tõendab eluasemelaenu intresside mahaarvamise õigust ehitusloa või -projekti koopia. Kui makse tehakse väljaspoole EEA piirkonda võib olla makse summast mahaarvamisi.Kui teenustasu tasub maksja, siis maksja tasub nii maksja, saaja kui ka teiste makseahelas osalevate pankade teenustasud. Täpsem info on leitav siit. Kui soovid saada kodulaenu pakkumist maja ehituseks, esita meile laenutaotlus ning saada ehitusprojekt, ehituseelarve ja ehitusluba aadressile [email protected] Aktsiate jaotamisel lähtume eesmärgist kujundada LHV-st börsiettevõte, millel on võimalikult suur omanikering.\nSarnaselt hinnatasemelt oleme teinud ka varasemad LHV aktsiate suunatud emissioonid. Intress sõltub ettevõtte profiilist, riskitasemest ja laenu teenindamise võimekusest. Viimane sõltub sellest, kas ja kuidas aastane tulu ajas muutub. Oluline on teada, et määratud parool kehtib pool aastat.. Kui tasud kogu väikelaenusumma enne tähtaega, siis see on teenustasuta.Kogu väikelaenusumma ennetähtaegne tagasimaksmine on tasuta. Vaata lähemalt prospektist.Emissioonil ei ole kehtestatud märkimisele piirsummasid. Remondi tegemiseks võetud laenu intresse ei saa tulust maha arvata.Vajuta LHV internetipanga esilehe menüüs „Laenud ja liising“ nuppu „Laenuintresside info MTA-sse“. Vaata täpsemaltSularaha saad oma arvelduskontole sisse maksta LHV automaatides. Et käibemaksukohustuslane saab käibemaksu riigilt tagasi küsida, siis maksukohustuslasi soovime üldjuhul rahastada käibemaksuta summa ulatuses. Kui liisingulepingusse lisatakse käendaja, siis on temalt vaja samu dokumente ja andmeid kui taotlejalt. Arvestada tuleb, et soetamismaksumuse all peetakse silmas soetamismaksumust pärandi või kinke saaja jaoks, mis on enamasti null.Järelmaksulepingu sõlmimiseks esita esmalt taotlus. LEI-kood on kordumatu, see määratakse ühekordselt kindlale ettevõttele ja sama koodi ei saa määrata enam teisele ettevõttele. Tasud ei rakendu, kui teed vahetust ühe fondivalitseja fondide vahel.Väljamakse avalduse saad esitada pangakontoris või Pensionikeskuse "Minu konto" rubriigis. TransferWise hoiab sind makse liikumisega kursis e-kirja teel senikaua kuni makse on laekunud saaja kontole.Suunanumbri väljale tuleb kirjutada number. Kuna LHV kontorid sularaha vastu ei võta, saad hoiustatava summa lisada oma kontole tehes LHV pangakaardiga sularaha sissemakse LHV automaadis. Kui tasud kogu järelmaksusumma enne tähtaega, siis see on teenustasuta.Kogu järelmaksusumma ennetähtaegne tagasimaksmine on tasuta. Laenud 3000 EUR, raha laenu. Kui ettevõtte laenutaotlus rahuldatakse, tuleb ettevõttel avada LHV Pangas konto.Kaardi taotlemine ja kasutaminePakume mitmesuguseid deebet- ja krediitkaarte. Seejärel võtame sinuga ühendust, et vajadusel infot täpsustada ning saata sulle digiallkirjastamiseks uus internetipanga leping.Kui sul puudub nii internetipanga kui ka digiallkirjastamise võimalus, saad ülekannete limiite muuta LHV kliendikontoris.\n. Omafinantseeringut saab asendada lisatagatisega, milleks sobib sinu enda või sinu perekonnaliikmele kuuluv muu heas seisukorras kinnisvara. See summa sõltub tehingu sisust ning laenu ja hüpoteegi summast. Sellest lähtuvalt oleks kindlasti vajalik saada kinnitus emitendilt, kas tulumaks on tasutud või mitte. Palume esindusõigust omaval isikul leping digitaalselt allkirjastada ja see meile tagasi saata.Jah, mikrolaenu ennetähtaegne tagastamine on võimalik. Hiljem deklareeri see konto investeerimiskontona ka tuludeklaratsioonis.aasta alguses jõustunud muudatus puudutab nii nõudmiseni kui ka tähtajalise hoiuse intressi. Notariaalne volikiri on tarvilik Venemaale või mõnda teise SRÜ riiki või Aasiasse sõitmisel. Esiteks, fondi makstud summa on väiksem kehtestatud miinimumsummast, mille leiad fondi prospektist. Nii on see juhul, kui lapsevanem on loginud internetipangas sisse oma kontole ja valib seal lapse rolli. Selle limiidi ulatuses võid sõlmida ühe või mitu väikelaenulepingut. Küll aga kaasneb näiteks gaasiseadme paigaldamisega auto ümberehitus, mis vajab panga kooskõlastust.Liisinguvõtjana vastutad sa sõiduki tehnilise hoolduse eest ning pead hoidma korras ka tehnilised ja garantiidokumendid. Makset saab teha nii mobiili- kui ka internetipangas.Mobiilipangas makse algatamiseks vali USD valuuta, internetipangas vali makse tüübiks TransferWise makse. Just väiksem maksumäär on kaalukas põhjus, miks tasub koguda pensioniraha ka III sambasse. Autoga tulles saad mugavalt parkida otse kontori juurde. Aktsepteerimismäär sõltub sellest, kus tagatis asub, mis tüüpi tagatisega on tegu ja millises seisukorras see on.See sõltub sinu kui laenutaotleja krediidivõimekusest. Vahenduse ja töötlemistasude hinnad olenevad kaardimaksja pangakaardi tüübist ja väljastusmaast ning mille indikatiivsed tasud on välja toodud siin.Terminali renditasu sõltub sellest, millist terminali soovite. Lapse kasutajanimi asub jaotises „Info ja seaded“ → „Andmed“.Investeerimiskonto aruande leiad lapse internetipanga jaotisest „Varad ja kohustused“ → „Investeerimiskonto aruanne“. Lisaks võib see väljamakse olla maksustatud füüsilise isiku tasemel. Vaata täpsemat infot KredExi kodulehelt.Ehitusprojekti puhul lähtume kogu projekti maksumusest. Peale selle soovitame hoida limiidid võimalikult väiksed.Kõikidel LHV uutel kaartidel on viipemaksevõimalus. Näiteks vaatad oma kontojääki või võtad välja sularaha. septembril või sellele järgneval tööpäeval.Ei. Lisaks tuleb suurte summade puhul tasuda teenustasu, mille leiad kehtivast hinnakirjast.See võib olla takistatud, kui konto omanik ja/või kaardi kasutaja on kaardile vastava piirangu seadnud. Antud piirang ei kehti futuuridele, kuid kehtib optsioonide ja lühikeseks müügi tehingute puhul.Alustada tuleks kõige lihtsamate vigade kontrollimisest. Isikut tõendava dokumendina võta kaasa oma ID-kaart, digi-ID korral Eesti Vabariigi pass.Aktiveeri Mobiil-ID sertifikaadid Politsei- ja Piirivalveameti kodulehel kehtiva ID-kaardi või digi-ID-ga. See tähendab, et maksepäeval võtame ettevõtte kontolt maha graafikus näidatud summa. Pärast sisenemist vali vasakult menüüst "Varad ja kohustused“ ➞ „Konto väljavõte“.Vali konto ja periood, mille kohta väljavõtet soovid. Iga laekumine kontole vähendab kasutatud laenu summat ning samal ajal jääb laenuraha kogu aeg kättesaadavaks vabade omavahendite ulatuses. Sul on võimalus liisida uus auto ka nii, et vana liisinguleping kehtib edasi, ja panna oma vana auto müüki.Liisingumakseid tuleb edasi tasuda ka siis, kui auto on müügis. Ühe maksekorraldusega saad raha kanda korraga ka mitmesse fondi, kui oled sõlminud III samba valikuavalduse. Liikluskindlustusmaksete tasumisest vabastust ei anta.Auto registreerimistunnistusele kantud kasutaja ei vaja Euroopa riikides sõitmiseks volikirja. Avalduse alusel saadetakse sulle lõppkalkulatsioon. Nõutava omafinantseeringu täpne suurus sõltub tagatise seisukorrast, asukohast ja sinu maksevõimest.Kui soovid, võid omafinantseeringu asendada lisatagatisega. Selleks vali Igapäevapangandus → Maksed → Ootel maksed. Suletud radade kindlustus. Leia loetelust "EstEIDIEPluginBHO Class“, vali see ja kontrolli, et laiendus oleks lubatud. Huvi korral võta palun ühendust LHV klienditoega.Kui soovid püsikorralduse andmeid muuta, siis tuleb kehtiv püsikorralduse leping lõpetada ning sõlmida uus leping uute andmetega. Tehinguraportite vormi kehtestab Euroopa komisjoni rakendusmäärus.Äriühingud, millele on antud investeerimisteenuste osutamise õigus, peavad juriidilisest isikust kliendi väärtpaberitega tehtud tehingutest järelevalveasutustele raporteerima kasutades LEI-koodi. Selleks sisene ID-kaardi, Mobiil-ID, Smart-ID või PIN-kalkulaatoriga oma kontole ning vali seadete alt menüüvalikust "Paroolid". Vali seadistustest, et EstEID plug-in oleks alati lubatud ning peale seda vajuta allkirjastamise vormil nuppu „Tagasi“, sest allkirjastamise protsess on juba ebaõnnestunud. Kui oled varem võtnud mõnest finantsasutusest laenu, ei tohiks sul olla seal tekkinud tagasimaksetega probleeme.Kodulaen on abiks kodu ostmise või ehitamise rahastamisel.Laenu saamiseks palun täida kodulaenu taotlus. Et makse hilinemise korral tuleb tasuda ka viivis, soovitame meid makseraskustest kohe teavitada. Täpsemalt saad erakliendi laenuvõimalustest ja ärikliendi laenuvõimalustest lugeda meie kodulehelt.Kõige põhjalikuma ülevaate oma LHV pensioni seisu kohta saad LHV internetipangast. Vaata lähemalt prospektist.Märkimiseks vajalik rahasumma peab olema märkimiskorralduse edastamise hetkel kontol


Gerberi noad, multitööriistad, lambid, matkatarbed - Jahipaun – kvaliteetsed jahi-, kalastus- ja matkatarbed soodsate hindadega\nGerberi noad, multitööriistad, lambid, matkatarbed\nJoseph Gerber pani aluse ettevőttele Gerber Legendary Blade 1939 aastal Portlandis, Oregonis. Alguses toodeti ainult köögiriistu, tänu toodangu kőrgele kvaliteedile saavutas Gerber peatselt tuntuse terves maailmas.\nViiekümnendate aastate alguses sai firma presidendiks härra Gerber´i poeg Pete Gerber, kes laiendas ettevőtte tootevalikut ning tői lisaks köögiriistadele turule ka sportnoad. Selliseid uut tüüpi sportnuge saatis tohutu edu ja peatselt pakuti tarbijatele silmapaistvalt kőrge kvaliteediga jahi-, kalastus- ja taskunuge. Gerber´i noad muutusid tänu kőrgele kvaliteedile ja innovatiivsetele kujunduselementidele kiiresti tarbijate seas populaarseks.\nGerber on pidevalt tutvustanud tarbijatele tooteid, mis on omataoliste seas esimesed, "turuvallutajad". Nende seas on näiteks Bob Loveless´i kujundatud kokkupandav nuga ja Blackie Collins´i poolt välja töötatud kerge käepidemega kokkupandav nuga, mille hüüdnimeks kujunes tänu selle mudeli omadustele L.T.S. (light, smooth, tough ehk kerge, sile, vastupidav). Pete Gerber´ile meeldis töötada koos tipptasemel tootekujundajatega ning sellisest koostööst sündis huvitavaid ideid, mis väljendusid nugade uudsetes vormides ja kujundusjoontes. Gerberi meeskonda kuulusid sellised oma alal kőrget tunnustust leidnud inimesed nagu Blackie Collins, Bob Loveless, Al Mar, David Murphy, Michael Walker, Ron Lake, Paul Poehlmann, William Harsey ja Col. Rex Appelgate. Selline tähelepanuväärne tiim oma mitmekülgsuse ja novatiivsete ideedega on teinud Gerber´ist tänaseks laialdast kasutamist leidnud hinnatud kaubamärgi.\nGerber on juba üle kümne aasta säilitanud oma liidripositsiooni turul ning seda eelkőige tänu oma kőrgekvaliteedilisele, mitmeotstarbelisele, uudsele toodangule. Gerber´i tooted on Ameerika Ühendriikides patendeeritud ja nii tarbijad kui ka tööstustoodangu hindamise eksperdid peavad neid parimateks pakutava toodangu seas. Gerber´i tootevalikus on esindatud erinevad hinnaklassid ning neid tööriistu on vőimalik kasutada mitmetes tegevusvaldkondades. Gerber´i kataloog annab täieliku ülevaate selle kaubamärgi mitmekesisest toodangust ja kasutusvaldkondadest.\nGerber soovib oma toodangut veelgi laiendada ning pakkuda tööriistu ja tarvikuid kőikide väliste toimingute ja vaba aja aktiivse veetmise jaoks. Kirved, saed, igas suuruses kokkupandavad labidad ja tööriistakotid on vaid mőned näited pakutavatest toodetest. Gerberi kokkupandavaid labidaid on üle kümne aasta kasutanud nii Ühendriikide Merevägi kui ka NATO jőud Euroopas ning me usume, et see on parim saadaolevate seast. Gerber´i kőrge kvaliteediga tööriistad ja noad on leidnud laialdase tarbijaskonna turul, mis on üleküllastunud viletsa kujundusega toodangust. Teadlik tarbija mőistab, et makstes Gerber´i toote eest veidi kőrgemat hinda, saab ta vastutasuks palju rohkem kui lihtsalt kallima toote.\nGerber annab kőikidele oma toodetele pikaajalise garantii ja see on tarbijale tähtis. Gerber Legendary Blades ühendab oma toodetes kvaliteedi ja uudsed ideed.


Ülevaade Portugali kinnisvaraturust - EstateGuru P2P lending Blog\nÜlevaade Portugali kinnisvaraturust\nPortugali kinnisvaraturg püstitas 2018. aastal viimase 5 aasta investeeringute mahu rekordi, mis tulenes peamiselt kasvust kaubanduspindade segmendis (3,3 miljardit eurot, kasv võrreldes 2017. aastaga 74%). Elamukinnisvara segmendis kasvas müüdud kinnistute arv 19% ja hinnad Portugalis tõusid üle 10% (Lissabonis tõusid hinnad 20%). Kinnisvaraturg oli kõigis kinnisvaraturu segmentides väga aktiivne ja nõudlus on suurem kui pakkumine. Välismaalastele müüakse 50% kodumaisest kinnisvarast (enamasti Suurbritannia ja Prantsuse kodanikele). 2019 aastal on oodata suuremaid ehitusprojekte, mis aitavad rahuldada nõudluse jätkuvat kasvu. Turule saabuvate uusarenduste hulk suureneb sel aastal märkimisväärselt ja kasv tugevneb ka järgmisel aastal, kuid siiski on turul vähem kinnisvara kui kümmekond aastat tagasi. Pankade valduses olevad kinnisvaraportfellid mõjutavad ka turgu, kuna suureneb huvi alternatiivsete varade (tervishoid, sport, spetsialiseeritud elukohad jne) vastu.\n2019. aasta esimeses kvartalis toimus hinnatõus enamikus Portugali piirkondades. Ainult riigi keskosas ja Assooride autonoomses piirkonnas vähenes kinnisvara väärtus umbes. 6%. Lissabon ja selle lähiümbrus on praegu ja ka edaspidi Portugali kõige kallim piirkond, kus maja osta (hinnatase üle 2500 euro ruutmeetri kohta). Järgmisena on Algarve piirkond, kus eluasemete hinnad jäävad pisut alla 2100 euro ruutmeetri kohta. Teistes populaarsetes piirkondades (riigi põhjaosa ja Madeira autonoomne piirkond) on hinnatase umbes 1500 eurot ruutmeetri kohta. Odavaimad piirkonnad on Assooride autonoomne piirkond, riigi keskosa ja Alentejo, kus hinnatase on umbes 900–1000 eurot ruutmeetri kohta.\nKui visata pilk linnadele, siis Lissabon on endiselt Portugali linn, kus on kõige kallim maja osta, keskmise hinnaga üle 4000 euro ruutmeetri kohta. Teine ja kolmas on Porto ja Faro, kus ruutmeetri hind on vastavalt üle 2500 euro ja üle 1500 euro. Portugali maakondade odavaimad pealinnad, mille hinnatase on 700 euro juures ruutmeetri kohta, on Guarda, Castelo Branco ja Vila Real.\nKokkuvõtteks võib öelda, et Portugali kinnisvaraturul on viimase viie aasta jooksul toimunud oluline kasv ja see peaks jätkuma ka järgnevatel aastatel. Kasvutempo aeglustub mainitud populaarsemates maakondades 3–5% -ni. Positiivne on ka see, et ehitustööstuse kasv lähiaastatel annab leevendust ostjale, kes soovib Portugalis soetada kodu või üürikorterit, kuna pakkumine kinnisvaraturul suureneb.\nAutor EstateGuruPostitatud august 7, 2019 august 7, 2019 Rubriigid Ettevõtte uudised\nEelmine Eelmine postitus: Ülevaade Leedu elamukinnisvara turust\nJärgmine Järgmine postitus: Vaade EstateGuru laenuportfelli – Suvi 2019


Hundi ulg: Piinlik lugu\nNüüd juhtus selline asi, et kui töötaksin kusagil kontoris, vajuksin häbi pärast maa alla. Seda ajaveebi sirvides on ehk märgatud, et minu jaoks on oluline mingil teemal kirjutades loo visualiseerimine. Mõnikord õnnestunult, teinekord vähem. Enamus minu jutte siia blogisse ei jõuagi, kuid sellegi poolest talletan arvuti kaustadesse märkmeid ja illustreerivat materjali parasjagu mulle huvipakkuval teemal. Sellel kuul sai kunagine V.I. Lenini nimeline Üleliiduline Pioneeriorganisatsioon 93 aastaseks.\nIgasugust materjali olen lugenud ja teinud asjakohaseid märkmeid oma kaustadesse. Palju põnevaid lugusid, fakte, mõtteid. Hakkasin internetis surfama pildi- ja videomaterjali leidmiseks. Näiteks sellist pilti otsisin:\nVõi siis sellist, mida iganes:\nÜhel hetkel otsingumootori poolt väljapakutud lingile vajutades sain ekraanile ... Üks üleilmselt tunnustatud kirjandusklassik nimetab seda tõlkija vahendusel pärani avatud piiberiks. Ega ma ikka nii muldvana või rumal ei ole, et ei teaks, kust taolist kraami internetist saab vaadata. Lihtsalt need frivoolsed pildid ja videoklipid ei sobinud hetkel eesmärgistatud otsitavaga. Ja siis see hakkas! Mistahes leheküljele vajutades viskas ikka ekraanile selle pärani avatud asjanduse. Rumal ma pole, kuid arvutiasjanduses loll küll. Kolm päeva olen mässanud, et neid lehekülgi ilma minu soovita mulle ei näidataks. Sellest ma parem ei räägigi, et kui keegi uuriks nüüd minu arvuti kõvaketast, siis oleks kindel tee kinnimajja. Sisesta veel sõna "pioneer" ... Kes noored ja rohelised ning asjast veel aru ei saanud, siis lisan ühe kenderliku kujutava kunsti näidise. Süütuma, mida need hüpikaknad mulle pakuvad:\nAga üks küsimus tekkis ka. Mäletan uduselt ühte koolipõlve episoodi. Klassivennalt klassivennale käis käest kätte üks üpris räbaldunud pornoajakiri. Kes teab, kelle meremehest isa või venna tagant näpatud. Sealt me siis ammutasime "teadmisi" ja toitsime oma arglike fantaasiaid kõige selle kohta. Süütult ja elutervelt. Aga kuidas see tänapäeval on? Siis kui arvutikäsitlemise oskus on poistel käpas ammu enne tahtele allumatu noku sündroomi?\nPostitaja: Hundi ulg kell 08:25\nTõmba omale arvutisse pahavara koristamise programm Malwarebytes, see kõige ülemine free download ja pane tšekkima: https://www.malwarebytes.org/downloads/\nKui see ei aita lolle aknaid eest ära koristada, siis ütle, mul on veel nippe, mida teha.\nMa pean aeg- ajalt remontima samasuguses hädas kodaniku läpparit.\nC-ketta Program files kaustadest võib ka järgi vaadata, kas seal ehk mõni funny nimega uudisasi peidus pole.\n28. mai 2015 18:35\nKui sa küsid, kas koolilapsed pornot vaatavad, siis jah. Ja mitte poisid, vaid kõik.\n28. mai 2015 20:40\nPahavara programm töötas. Yrt, Sa oled tark inimene!\nAnonüümse kommentaari peale mõtlen, et kas ja kuidas pornograafiliste materjalide üleüldine kättesaadavus juba lapseeas mõjutab inimeste seksuaalkäitumist täiskasvanuna? Või ei mõjuta?\n29. mai 2015 04:57\nTänan ja kummardan :)\n29. mai 2015 07:33\nMina tänan ka yrti, kelle soovituse isegi üles korjasin :) Üle pika aja sai arvutis väike suurpuhastus tehtud. Muidu erinevad tisside ja tusside reklaamid on seni blokeerida õnnestunud, kasutades Chrome brauserit ja Adblocki.\nAga see küsimus, et kuidas materjali varane kättesaadavus inimeste seksuaalkäitumist mõjutab - mulle tundub, et ei mõjuta rohkem kui ammune raamat "Avameelselt abielust" või siis jätab jälje ehk ainult sõltuvushäirega inimestele. 40 aastat tagasi oli nii, et kuna poisikesed pornofilmidest-piltidest midagi ei teadnud, siis joonistati ise vastavad koomiksiseeriad ja pildid, mida siis naeru kihistades üksteisega jagati.\nKuna arvutite parandamine on osa mu igapäevasest tööst, siis tean, et ükskõik mida ontlikud täiskasvanud teile räägivad - porno vaatamine on massiharrastus, seda teevad peaaegu kõik inimesed aeg-ajalt, alates lapsukestest kuni 80+ inimesteni välja, nii koduperenaised kui juhtivtöötajad, vahet pole. Inimene on seksuaalne elukas ja lisaks tihti ka uudishimulik, nii lihtsalt on.\n29. mai 2015 14:34\nMa olen lugenud, et probleem võib tekkida, kui väike pägalik ammutab KOGU oma info seksuaalsuhete kohta pornost. Väike ja loll, võib uskuma jääda, et nii käibki. Et nii ei juhtuks, on adekvaatset seksuaalharidust vaja, kahjuks kooli perekonnaõpetuses pakutav jääb vist enamasti sellest liiga kaugele. Vanematest sõltub väga palju ühesõnaga.\n29. mai 2015 18:19\nMis sel kooli haridusel viga on? Või, mida peaks kool lisaks / teisiti õpetama? Või, mida peaks kool üldse õpetama?\nMa ei kujuta väga ette (enamasti veidi vanemat ja õrnemast soost) õpetajat lastele seletama "see rassidevaheline grupikas, mida te iga päev vahite, ei ole päriselt see".\nKõigile õiges vanuses lastele soovitan aga raamatut "puberteet".\nJa just _seda_ raamatut; samanimelisi teiste autorite teoseid on mitu tükki lisaks, aga see on kõige parem.\n29. mai 2015 19:26\nma olen mingite koolinoorte reportaažidest eelkõige kuulnud, et seksist minnakse niipalju kui võimalik üldse mööda, käsitledes seda rangelt paljunemise aspektist, stiilis "munaraku ja seemneraku ühinemisel tekib sügoot". mis ei ütle midagi selle kohta, kas rassidevaheline grupikas, mida lapsed ise vahivad, ongi see, kuidas asi päriselus käib.\nja siis tekivad meesterahvad, kellele keegi taktitundeline naisterahvas peab kunagi selgitama, et kõik naised ei saa orgasmi, kui neile spermat näkku lasta.\nMinu mõte liigub samas suunas, Notsu. Selle pakutava illusiooni ja päriselus kogetava erinevusest. Polegi kõik naised niiväga kirglikud ja meestegi valmisolek igikestvaks naudinguks piirdub kolme minutiga. Pettumus missugune :)\n29. mai 2015 22:16\npõhiline, et kõik on erinevad ja üksi selle põhjal, mis soost voodikaaslane on, ei saa küll tema voodieelistuste kohta väga põhjapanevaid ennustusi teha.\n29. mai 2015 22:53


Hiiumaa lähistele tuleb Apollo looduskaitseala - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nHiiumaa lähistele tuleb Apollo looduskaitseala\nLooduskaitseala moodustamisega kaitstakse ka langeva arvukusega auli. FOTO: Leho Luigujõe\nEuroopas väärtustatud mereelupaikade ja rändlindude elupaiga kaitseks luuakse Hiiumaa lähistel asuva Apollo meremadaliku looduskaitseala.\nKeskkonnaministeeriumi teatel on kaitseala eesmärk kaitsta Apollo meremadalikku ning seal leiduvaid veelauseid liivamadalaid ja karisid, mis on ohustatud eeskätt mere saastumise tõttu. Lisaks ohustab neid elupaiku tuuleparkidega seotud ehitustegevus ning liivamadalaid ka kaevandamine.\nRändlindudest kaitstakse alal langeva arvukusega auli (Clangula hyemalis), mustvaerast (Melanitta nigra), väikekajakat (Larus minutus) ja hahka (Somateria mollissima). Kuid kaitseala moodustamine oluline teistegi liikide kaitseks, näiteks on tegemist lesta (Platichthys flesus) olulise kudealaga.\nKeskkonnaminister Marko Pomerants selgitas, et see teema on juba mõnda aega keskkonnaministeeriumi haldusalas arutluse all olnud ning teostatud on vajalikud seired ja uuringud, värskeim neist viidi läbi 2015. aastal.\n«Apollo meremadaliku kaitse alla võtmine on vajalik, seda nii mereelupaikade, see tähendab karide ja liivamadalike, ning langeva arvukusega rändlinnuliikide talvitusala kaitseks. Kui tsiteerida loodusmeest Tiit Leitot, siis madalikud ja karid meres on nagu oaasid kõrbes – elurikkad laigud suhtelise vaesuse taustal,» ütles Pomerants.\nKaitse-eeskirja kohaselt on kaitsealal lubatud inimeste viibimine, ujuvvahendiga sõitmine, rahvaürituse korraldamine ja kalapüük. Keelatud on majandustegevus, loodusvarade kasutamine ja uute ehitiste püstitamine, välja arvatud merel navigeerimiseks vajalike ehitiste püstitamine ja nende hooldustööd.\nEttepaneku ala kaitse alla võtta tegi keskkonnaministeeriumile 2011. aasta jaanuaris MTÜ Balti Keskkonnafoorum. Kaitseala algatamise otsusele järgneb kaitse-eeskirja koostamine ning avalikustamine, mille viib läbi keskkonnaamet. Kaitseala loomise kinnitab seejärel vabariigi valitsus.\nKaitseala asub merealal Hiiumaast 14 kilomeetrit kirdes ning jääb halduslikult Hiiu maakonna Hiiu valla Lehtma küla ja Lääne maakonna Noarootsi valla Einbi küla territooriumile.


Poliitiline kultuur ja Eesti ühiskonna uuenemine | Vikerkaar\nKriis, mida Eesti põeb, ei avaldu kindlasti ainult majandussfääris. Samavõrd on tegu otsustuskriisiga ja võimetusega kujundada kriisisituatsioonis adekvaatset poliitikat. Sümptomid on kõigile silmaga näha: suutmatus valimiskampaaniatega seotud huve kõrvale jättes konsolideerida otsustajate ringi, paigal tammumine ja võimetus kujundada pikaajalisemaid strateegiaid, väljapääsu otsimine üksikutest “imerelvadest”, mis otsekui peaksid lahendama kõik probleemid (euro, madalad maksud, haldusreform) jne.\nKuigi viimasel kahel aastal on pronksiööde ja majandussurutise tõttu tekkinud kaks suurt uuenemisakent, on pisiparanduste toel vanaviisi edasi elatud. Avalikkuses kiidetava innovatsiooni asemel kipub igapäeva iseloomustama stagnatsioon.\nLoomulikult tekib kiusatus süüdistada kõiges selles teatud persoone ja üksikuid erakondi. Meie arvates on aga põhjused palju sügavamal ning peituvad peamiselt Eesti poliitilises kultuuris, selle kandvates väärtustes ja poliitikategemise stiilides. Loomulikult ei saa eitada, et suurt rolli mängivad ka institutsionaalsed tegurid ja blokeeringud, liidrid ja nende juhtimisstiilid, praeguse poliitikatsükli üldine loogika jne. Siiski tuleks nüüdseid ummikussejõudmisi analüüsida sügavamate struktuursete ja poliitilis-kultuuriliste tegurite kaudu, mitte piirduda lahmimisega laadis: “Valitsus on ebakompetentne.”\nPoliitilise kultuuri olemus\nMis on poliitiline kultuur? Tuleb kohe öelda, et me ei pea siin poliitilise kultuuri all silmas lihtsalt poliitikute eetilist käitumist vms, vaid käsitame mõistet tunduvalt avaramalt, nii nagu seda poliitikateadustes harilikult tehakse. Poliitiline kultuur on uskumuste, väärtuste, teadmiste, hoiakute, hinnangute, normide, sümbolite ja rituaalide kogum kõiges, mis seostub poliitikaga. Niisiis see on laiem väärtuste ja arusaamade süsteem, mis loob tausta poliitilise süsteemi toimimisele antud ühiskonnas. Esimesena pakkusid sellise poliitilise kultuuri mõiste 1960. aastate alguses välja Ameerika politoloogid Gabriel Almond ja Sidney Verba.1 Tänapäevaks on mõiste muutunud järjest populaarsemaks ning selle abil püütakse vastata nn suurtele küsimustele: miks osa riikidest on rikkamad kui teised, miks mõnedes riikides juurdub demokraatia, teistes mitte jne.2\nPoliitilise kultuuri uuringutes keskendutakse tihtipeale ühiskonnas valitsevate üldiste väärtushinnangute ja hoiakute uurimisele, mis raamivad poliitikat (nt kas ühiskonnas on ülekaalus demokraatlikud või autoritaarsed, elitistlikud või pluralistlikud väärtused). Kõnekad on ka indikaatorid, mis näitavad, kuivõrd antud ühiskonnas usaldatakse demokraatlikke institutsioone, millised on inimeste hoiakud poliitikas osalemise suhtes, milliseid osaluse viise soositakse (kas tänavale protestima tulekut või läbirääkimisi ja konsensuseotsinguid) jne. Sageli pöördutakse poliitilise kultuuri uurimisel ka ajalukku, et mõista praeguste väärtuste-arusaamade juuri.3\nKäitumisnormid ja poliitiline eetika on niisiis vaid üks kitsas valdkond, mida sellega seoses vaadeldakse. Seega räägime edaspidi poliitilise kultuuri puhul ennekõike üldistest väärtustest ja arusaamadest, mis raamivad poliitika toimimist Eestis. Üksikute poliitikute/parteide taunitav või vähemtaunitav käitumine ei ole kindlasti see, mis meid siinses artiklis huvitaks.\nMilline on Eesti poliitiline kultuur?\nMis siis iseloomustab Eesti poliitilist kultuuri? Pakume välja kimbu võtmetunnuseid, millel meie meelest on üsna tublisti seletavat jõudu, mõistmaks Eesti poliitikas toimuvat ka laiemalt.4 Keskendume aga just neile tunnustele, millel on tähendust praeguse kriisisituatsiooni analüüsimise seisukohalt. Kirjeldame neid tunnuseid lühidalt, et anda põgus pilt Eesti poliitilise kultuuri alusväärtustest ja karakteristikutest.\nEesti poliitilist kultuuri iseloomustavad seega:\nMateriaalsus ja instrumentaalsus. Ühiskonnas tervikuna on ülekaalus pigem materiaalsed väärtused. Majanduskasv, majanduslik heaolu, palgad – need on teemad, mis inimesi ka poliitika puhul huvitavad. Poliitikast mõeldakse suuresti läbi materiaalse heaolu ja raha prisma. Seda on selgelt näha ka avalikes debattides ja avaliku arvamuse uuringutes. Valitsustelt oodatakse ennekõike pensionide, sotsiaaltoetuste, palkade tõusu, demokraatia toimimisega seonduv või strateegilisemad poliitikavalikud on tagaplaanil. Reformide puhul näiteks piirduvad arutelud tulu-kuluefektiivsusega, muud aspektid ja argumendid jäävad tihti kõrvaliseks (nt hiljutine haldusreformi debatt).\nMaskuliinsus. Hollandi kultuuriuurija Geert Hofstede eristab maskuliinseid ja feminiinseid kultuure.5 Maskuliinsetes kultuurides rõhutatakse eneseteostust, edukust, võistlust ja materiaalseid väärtusi, feminiinsetes on tähtsal kohal pehmemad väärtused, nagu hoolivus ja sallivus. Sellest vaatekohast iseloomustab Eesti poliitilist kultuuri ja ka ühiskonda maskuliinsus. Edukultus ja üksteist ületrumpav võistluslikkus on kandvad jõud ka Eesti poliitilises konkurentsis ning annavad tihti tooni poliitilistes sihiseadetes (“Viieteist aastaga viie rikkama riigi hulka!”).\nRahvuslik maailmanägemus. Eesti poliitilist kultuuri pole võimalik mõista, võtmata arvesse tugevat rõhuasetust rahvuslikule ideoloogiale. See väljendub nii igapäevases poliitilises retoorikas kui ka erakondade programmides, millel on Eestis tugev rahvuslik värving. Mitmel puhul oleme näinud, et rahvuslus ja viited ajaloole on Eesti ühiskonnas osutunud tugevaks mobiliseerivaks jõuks, tekitades ka poliitilises eliidis kiusatust keskenduda pigem “sümbolite poliitikale” kui sisulistele sotsiaalmajanduslikele probleemidele.\nIndividualism, ilmalikkus ja kommunitaarsete väärtuste nõrkus. Eesti ühiskond on üsna individualistlik ja atomiseeritud. Levinud on seisukoht, et “igaüks rabagu enda eest”. Tahet koos tegutseda, koopereeruda ja liikuda mingite ühiste kollektiivsete eesmärkide poole on vähevõitu. Seda kommunitaarsete väärtuste nõrkust näitavad ka mitmed uuringud.6 Tulemuseks on kodanike üha suurem võõrandumine poliitikast ja ühiskonnaasjadest, suutmatus oma huvide kaitsmiseks koopereeruda, viitsimatus kuidagi ise ühiskondlikku arengusse panust anda jne.\nKuna Eesti puhul on tegemist ka sügavalt ilmaliku ühiskonnaga, siis puuduvad jõud, mis suudaks valitsevale materialistlikule ja individualistlikule elukäsitusele mingilgi määral vastukaalu pakkuda, et kas või usundigi kaudu tugevdada “meie”-tunnet või rahakultuse asemel rõhutada transtsendentaalsemaid väärtusi.\nNõrk kodanikukultuur. Eesti elanike poliitiline aktiivsus on pigem tagasihoidlik. Kodakondsust mõistetakse rohkem õiguslik-poliitilises võtmes (stiilis “pass taskus”). Seda ei seostata kohustusega riigi asjades aktiivsemalt kaasa rääkida. Ponnistused välja arendada kodanikupädevusi on jäänud samuti tagasihoidlikuks. Vähearenenud kodanikukultuuri indikaatoriks on ka nõrgapoolne kodanikuühiskond. Neid tendentse võimendab veelgi kommunitaarsete väärtuste nõrkus, mis jätab vähe lootust, et Eestis kunagi tõeliselt elujõuline kodanikuühiskond üleüldse välja kujuneks.\nTugeva riigi pelgus. Kuna ajalooline riigitraditsioon on nõrk, siis ei panda keskvõimule ülemäära suuri lootusi. Eesti demokraatliku poliitilise kultuuri arengus on kohalik omavalitsus olnud tunduvalt olulisem demokraatia kool kui Toompea. Pelgust tugeva keskvõimu vastu süvendas tugevalt ka Nõukogude süsteemi kogemus. Seetõttu pole juhus, et neoliberaalsed ideed minimaalriigist on Eestis nii edukalt juurdunud ja kohati nii enesestmõistetavaks saanud, et seda võiks nimetada lausa “minimaalriigi konsensuseks”. Loomulikult on sellele kõigele kaasa aidanud ennekõike antikommunistlik eetos, kuid algsemaid põhjusi tuleb nähtavasti otsida veelgi sügavamatest ajaloolistest kihistustest.\nOrienteeritus muutustele. Mitmesugused väärtusteuuringud näitavad, et eestlased on orienteeritud muutustele. Väärtustatakse aktiivset tegutsemist ja väljakutseid, mitte rahulikku elu, traditsioone ega hetki iseendaga.7 See dünaamilisus on paistnud silma ka Eesti poliitikas, eriti 1990. aastatel, kui võeti ette mitmeid suuri ja ambitsioonikaid reforme ning ühiskond tuli üldjoontes ka kiirete muutustega kaasa. Käesoleval aastakümnel on olnud näha nihet stabiilsuse poole nii ühiskonnas valitsevate väärtuste kui ka poliitika enda tasandil. Ometi on Eesti endiselt ühiskond, mis on suunatud pigem muutustele ning kus tugevalt alalhoidlikul ja ettevaatlikul konservatismil pole eriti kõlapinda.\nEbamäärasuse sallimine. Geert Hofstede jaotab kultuurid ka ebamäärasust vältivateks ja ebamäärasust sallivateks. Sellest vaatenurgast kuulub Eesti pigem viimaste hulka. Meil ei oodata, et kõik oleks peaaegu 100% täpselt ennustatav, ära reguleeritud, ette kindlaks määratud jne. Kuigi koos ühiskonna stabiilsusele orienteerituse suurenemisega on ebamäärasuse vältimine kasvanud, ei saa me ikkagi poliitika planeerimist ja bürokraatiat Eestis jäikusastmelt võrrelda mitmete mandri-Euroopa näidetega (nt Saksamaaga). Ebamäärasuse sallimine on muidugi tihedalt seotud eelmise tunnusjoonega – orienteeritusega muutustele.\nLühiajaline perspektiiviseade. Oodatakse, et kavandatavad tegevussuunad annaksid kiiresti tulemusi ja materiaalseid hüvesid ning huvi pikemaajaliste arengukavade vastu on tihtipeale pigem leige. See joon on murettegevalt esile tulnud just 2000. aastate Eesti poliitikas.\nMajoritaarne poliitika tegemise stiil. Eesti kuulub riikide hulka, kus on levinud pigem majoritaarne, mitte konsensuslik poliitikategemis- ja otsustamisstiil. Väga lihtsustatult öeldes tähendab majoritaarne stiil “võitja võtab kõik”-loogikat või “teerulli”-taktikat. Küsimus pole ainult selles, et võimuerakonnad ei räägi läbi opositsiooniga, püüdmaks leida kavandatavale poliitikale laiemat ühiskondlikku heakskiitu, vaid ka üldist poliitikategemise stiili iseloomustab pigem suhtlemine jõupositsioonilt ja “ärapanemine”. Konsensuseotsinguid peetakse ennem nõrkuse tundemärgiks. Konfliktid ja konfrontatsioonid pole midagi sellist, mida iga hinna eest soovitaks vältida. Selles mõttes vastandub Eesti muidugi teravalt Skandinaavia maadele ja Soomele, kus konsensuslikum poliitikastiil on valitsevaks normiks.\nUnipolaarne ja imagotepõhine parteikonkurents. Sageli on täheldatud, et Eesti parteisüsteem on üsnagi paremale kaldu.8 Vasakpoolsuse nõrkus ja tooni andvad antivasakpoolsed meeleolud on kindlasti üks Eesti poliitilise kultuuri iseloomulikke jooni, mis eristab teda paljudest teistest riikidest (eelkõige Põhjamaadest ja Kesk-Euroopast). Seetõttu kandub parteidevahelise konkurentsi raskuskese üpris kitsale alale paremal tiival ja eristumine ei toimu tihti mitte ideoloogiate alusel, vaid imagoloogilises võtmes. Kuna Eesti erakondliku konkurentsi loogikale on vajutanud tugeva pitseri ka ajalooline taak ja personaalse mõõtme ületähtsustamine (peame siin silmas just “Savisaare poolt – Savisaare vastu” dihhotoomiat), siis ahendab see peale muu tihti ka võimalikke koalitsioonivalikuid.\nEdasi vaatleme, millised neist poliitilise kultuuri elementidest võiksid praeguses kriisisituatsioonis saada ressurssideks (aidata meil kriisist välja tulla) ja millised takistavateks jõududeks.\nRessursid kriisist väljatulekuks\nEsimese ressursina näeme ühiskondlikku valmisolekut muutusteks. Kui vaadata viimaste kuude avalikku debatti, siis ei kritiseerita mitte niivõrd seda, mida valitsus teeb, vaid seda, et ta ei tee peaaegu midagi. Loomulikult nõutakse kriisisituatsioonis poliitikutelt aktiivset tegutsemist ükskõik mis riigis. Siiski on riikides, kus poliitiline kultuur on altim muutustele, väljavaated läbi viia radikaalseid ja julgeid reforme paremad kui konservatiivsemates ühiskondades. Poliitiline eliit pole lihtsalt seda ressurssi osanud ega tahtnud kasutada. Ühiskond on suuremateks ümberkorraldusteks ja reformideks praegu rohkem valmis kui kogu käesoleva aastakümne vältel.\nTeiseks ressursiks loeme ebamäärasuse sallimist. See aitab inimestel pikemaajalise kriisisituatsiooniga toime tulla ja raskusi kauem taluda. Poliitikutelgi võimaldab see maha müüa ideid muutusteks, millega võivad kaasneda ka küllalt arvestatavad riskid.\nKolmandaks ressursiks võiks olla tugeva riigi pelgus ja toetus minimaalriigi kontseptsioonile. Inimesed ei ootagi riigilt eriti palju, pigem valitseb ühiskonnas arusaam, et igaüks peab lootma endale ja ise tegutsema. Teatud piirini võib see olla väga oluline ressurss – ellu jäävad tugevamad ning nemad on ka paremini kohanenud ja karastunud. Teisalt on võimalik nii kodanike pahameelt riigiinstitutsioonidest mööda kanaliseerida – ise oled saamatu, kui töötuks jääd ja hakkama ei saa. Iseküsimus on muidugi, kuivõrd on tänapäeva Eesti mõttelaad 1990. aastatega võrreldes muutunud ning kas minimaalriigi ja “loodusliku valiku” kontseptsiooni õnnestub endist viisi legitimeerida.\nSamuti võib poliitikute jõulisemat tegutsemist mõningal määral soodustada ühiskonna üldine materialistlik orientatsioon. Kuigi ahnus võib olla ka manipuleerimise lähtekohaks, on selline materialism ennekõike poliitikat ratsionaliseeriv joon. Kuna materiaalne heaolu on esmane, paneb see kriisi tingimustes väga tugeva majandusratsionaalsuse surve alla ka poliitikud. Seda enam, et viimastel on tugev kiusatus just enne valimisi kasutada ainelisele heaolule suunatud loosungeid ja kliendipoliitikat (sina annad hääled, mina annan sulle teatud toetusi/hüvesid). Lisaks mängib siin kindlasti rolli ka eestlaste rahvuslik uhkus: “Balti tiigril” ei saa ju lihtsalt lasta täiesti käpuli kukkuda.\nRatsionaliseerivalt võivad mõjuda ka individualism ja ilmalikkus. Ilmalikes, kuid protestantliku taustaga ühiskondades valitseb arusaam, et heaolu nimel tuleb ise pingutada, ja seda eeldatakse ka teistelt. See tugevdab kalduvust nõuda ratsionaalset tegutsemisjoont ka poliitiliselt eliidilt.\nTõelist ressurssi näeme seejuures siiski vaid ühiskonna muutustealtisuses. Ebamäärasuse sallimine ja kodanike vähene lootus riigi abile võivad küll sotsiaalset plahvatust ja protestiaktsioone edasi lükata, kuid ei kätke endas veel lahendust. Ratsionaalsust toetavad jooned, nagu ilmalikkus ja individualism, võivad olla muutusi soosivateks teguriteks, aga on kasutatavad ka hoopis teistel eesmärkidel.\nKriisi süvenedes kasvab arvatavasti valmisolek radikaalsemateks reformideks, millele on seni olnud väga keeruline laiemat toetust leida. Kui poliitiline eliit ei suuda avanenud võimalusteakent kasutada, on sellest lihtsalt väga kahju.\nKriisist väljatulekut takistavad tegurid\nMajoritaarne poliitikategemise stiil pole kindlasti eriti heaks eelduseks, et asuda kriisisituatsioonis taotlema erakondadevahelist või laiemat ühiskondlikku konsensust. Pigem jätkub täie hooga senine praktika, et iga partei püüab omaenese ideoloogiast lähtudes teatud lahendusvariandid välja käia ja ühispinna otsimise asemel neid jõuliselt teistele peale suruda. Laiema tegevuskava koostamise asemel käib pigem vihane võitlus “Isamaa päästja” tiitli pärast. Sellele, kes teise üle trumpab, aplodeerib ka valija, sest Eesti-suguses majoritaarse poliitilise kultuuriga ühiskonnas ei käsita valija poliitikat mitte sisuliste tegevuskavade planeerimise ja kokkulepete tegemise kunstina, vaid parteidevahelise efektse “ärapanemisena”. Seetõttu on liiast loota, et erakonnad, nii koalitsioonist kui opositsioonist, istuksid ühe laua taha ja püüaksid koos kriisipoliitikat välja töötama hakata. See kõik süvendab veelgi rahulolematust ja pingeid. Majoritaarse poliitikategemise stiiliga forsseeritud vormis edasi minnes ootab meid lõpuks ees täielik ummik, kust väljapääsu leida on üliraske.\nÜhe laua taha ei suuda istuda isegi valitsuserakonnad. See asjaolu on seotud teise takistava teguriga meie poliitilises kultuuris – unipolaarse, imagotel põhineva parteikonkurentsi loogikaga. Kaks praeguse valitsuse paremerakonda võitlevad sisuliselt ühe ja sama valijaskonna pärast ning see pärsib tugevalt kogu täitevvõimu võimet teha strateegilisi ja olulisi otsuseid. Kuigi koalitsiooniteooria järgi peaksid seesugused ideoloogiliselt üsna ühtsed võimuliidud töötama võrdlemisi tõhusalt, on majoritaarse poliitikastiili tingimustes olukord kujunenud vastupidiseks. Kaks võimuerakonda saavad üksteiselt punktide võitmiseks keskenduda vaid sümboolsele imagoloogilisele konkurentsile, sest nendevahelised maailmavaatelised erinevused on tühised. Koalitsioonisisene kodusõda ägeneb ilmselt veelgi valimiste eel ning võib kaasa tuua selle, et võimalus olulisi otsuseid teha on pooleks aastaks samahästi kui blokeeritud. Selles mõttes töötaks paradoksaalsel kombel isegi paremini selline koalitsioon, kus parteide ideoloogiline distants oleks küllalt suur ja juhtparteide valijaskonnad piisavalt eriilmelised. Kahjuks aga on koalitsioonivalikud ajaloolise taaga ja liidrite omavahelise antagonismi tõttu üsna ahtad.\nVeel tõsisem probleem on Eesti poliitika kujundamise praktikates prevaleeriv lühiajaline perspektiiviseade. 2000. aastate Eesti suurimaks probleemiks ongi olnud võimetus genereerida strateegilisi reformisuundi ja vaadata ette kaugemale kui üks valimistsükkel. Nüüdne majanduskriis nõuab aga just kaugemaleulatuvat perspektiiviseadet. Paistab, et see on “keel”, milles praegune poliitiline eliit ja ilmselt isegi ametnikkond pole veel võimeline mõtlema. Kui siin nihet ei toimu, ei ole ka üldse erilist nihet paremuse poole oodata. Euro kasutuselevõtt ei saa olla kindlasti ainus Eesti strateegiline siht ega mingi “imerelv”, tarvis on palju laiemat visiooni: milline saab riik ja selle majandus olema näiteks 10 või 20 aasta pärast.\nNiisiis peab nii ametnike, poliitikute kui ka valijate suhtumises toimuma nihe – jõudmine arusaamani, et poliitika tähendab ka teatud pikemajaliste sihtide ja eesmärkide seadmist, mitte ainult reageerimist juba olemasolevatele akuutsetele probleemidele, efektset “ärapanemist” ega loosunglikkust.\nEesti üheks peamiseks vajakajäämiseks on ilmselt siiski nõrgad kommunitaarsed väärtused ja selline kodanikukultuur, mis pole kuigivõrd suunatud osalemisele. See tähendab, et kriitilistel hetkedel ei suudeta mobiliseerida laiemaid ühiskondlikke jõude uute sihtide või ideede väljatöötamiseks. Minu Eesti mõttetalgud tõotavad saada tähelepanuväärseks ürituseks kodanikuaktiivsuse arengu seisukohalt, kuid poliitilise eliidi halvasti varjatud umbusk seda tüüpi ettevõtmiste vastu paneb kahtlema kogu aktsiooni tulemuslikkuses. Lahendusi pakutakse võib-olla küll, kuid küsitav on, kas poliitiline süsteem on suuteline ja aldis nende alusel välja töötama mingeid reaalseid tegevussuundi.\nKaasamisega seotud vajakajäämisi saab täheldada ka mujal, mitte ainult kodanikuühiskonna tasandil. Seni on näiteks üsna puudulik olnud teadlaste ja ekspertide osalus kõikvõimalike kriisiprogrammide ja -poliitikate väljatöötamisel. Kui paljudes riikides (nt Soomes, Suurbritannias, Sloveenias jne) on valitsused kokku kutsunud teadlastest ja poliitikutest koosnevaid mõttekodasid, siis meil on olemasolevate ekspertiisivõimaluste kasutamine jäänud rohkem kui tagasihoidlikuks. Pigem on teadlaste-ekspertide seisukohti tarvis olnud selleks, et õigustada juba varem poliitikaringkondades otsustatut (pensionisüsteemi teise samba sissemaksete külmutamise juhtum).\nKuigi lootustandev pole ka üldine vähesele koopereerumisele suunatud ühiskondlik mentaliteet. Kui majandusteadlased on rõhutanud, et kriisist väljatulekuks on vajalik nii ettevõtjate tihe omavaheline koostöö kui ka koostöö riigiga, siis praegu ei näe me kumbagi. Igaüks pusib oma nurgas ja esiplaanil on pigem konkurents kui püüd koos tegutsedes raskused ületada.\nNiisiis, kuna kommunitaarsed väärtused on üldühiskondlikul tasandil nõrgad ja koostöövalmidus nii eri sektorite vahel kui ka sees on väike, jääb suur osa sünergiast lihtsalt kasutamata. Kusjuures otsustajad ei näe selles praegu veel probleemi ja võimalik, et ei hakkagi nägema. Väga atomiseeritud individualistlikes ühiskondades võib arusaam laiema koopereerumise vajadusest kohale jõuda ka siis, kui on juba liiga hilja.\nOmamoodi pärssivaks teguriks võib saada ka suhtumine riigi rolli. Paljude majandusteadlaste meelest on Eestil edukaks kriisist väljatulekuks ja struktuurimuutuseks majanduses vaja senisest tuntavamat riigipoolset sekkumist strateegiliste sihtide seadmisel.9 Minimaalriigi kontseptsiooniga jätkamine viib meid nende arvates “loodusliku valiku” stsenaariumisse, kus ellu jäävad vaid tugevad. Majandus väljub kriisist üksikute sektorite lõikes küll konkurentsivõimelisemana kui varem, kuid sotsiaalne hind, mis selle kõige eest tuleb maksta, võib osutuda tohutuks. Kuna nn minimaalriigi konsensus on teatud poliitilise eliidi ringkondades ja elanikkonnasegmentides üsna tugevalt juurdunud, siis nähakse riigis pigem probleemi ega tunnistata, et just riik on üks võtmetoimijaid alusepanemisel uuele majanduskasvule ja struktuurimuutusele. USA-s ja Lääne-Euroopas on praegu omaks võetud pigem keinsiaanlik paradigma, mis rõhutab, et riik peabki kriisisituatsioonis rohkem majanduse käigushoidmisse panustama. Kas saab olla nii, et Euroopa ja USA on praegu täiesti valel teel ja Eesti ainsana on valinud õige raja?\nSeega on hädavajalik teha kas või mõningad korrektiivid suhtumises riigi rolli – riigi sekkumine pole a priori negatiivne, vaid võib genereerida hoopis olulisi ressursse edasiminekuks. Kas poliitiline eliit ja suur osa avalikkusest on selliseks paradigmanihkeks valmis, on iseküsimus.\nMis puutub rahvusliku maailmanägemuse olulisusse Eesti poliitilise kultuuri väärtustaustas, siis kõige halvema stsenaariumi puhul võib poliitilisel eliidil tekkida kiusatus summutada üle pea kasvavaid probleeme ja tõusvat kriitikalainet sellega, et hakatakse taas rõhuma “sümbolite poliitikale” ja “vaenlase kuju” konstrueerimisele. Teisisõnu, sublimeeritakse sotsiaalmajanduslik rahulolematus rahvuslikuks vastasseisuks. Pronksiööjärgne ühiskondlik kliima ja Venemaa kasvav agressiivsus võimaldaks seda ka edukalt teostada. Loodame siiski, et midagi sellist isegi ei üritata, sihiteadlikest püüdlustest selles suunas rääkimata.\nKas poliitiline kultuur peab muutuma?\nNagu nägime, on kriisist väljatulekut takistada võivaid jõude poliitilises kultuuris märgatavalt enam kui seda hõlbustavaid ressursse. Paljud mainitud tunnusjooned on meie ühiskonda iseloomustanud pikka aega. Seetõttu tekib küsimus nende mõju võimendumisest ehk rajasõltuvusest. Meie arvates on selle võimendumisega seonduvaks põhiprobleemiks suutmatus adekvaatselt toimida demokraatlikes protsessides. Kakskümmend aastat pärast demokratiseerumise algust Eestis ei saa veel sugugi öelda, et poliitiliste eelistuste kujundamise põhialuseks oleksid saanud demokraatlikud kodanikupädevused ühiskonnas. Pigem domineerivad praktiline materialism ja poliitilise konjunktuuriga seotud kaalutlused. Sellel on oma tagajärjed nii kodanikuühiskonna kui poliitilise võimu jaoks.\nPuudulik arusaam oma rollist demokraatia toimimisel niihästi tekitab kodanikuühiskonnas võimetuse luua sektorit tugevdavaid sihistatud, avatud ja laiapõhjalisi võrgustikke kui ka pärsib ratsionaliseeriva diskursiivse aluskoodi loomist, millele saaks kodanikuühiskonna toimimise rajada. Demokraatlikul ratsionaalsusel põhinevat kultuuri asendab kultuur, mis sünnib nappide ressursside pärast peetavas võitluses. Ellujäämiskultuur kipub vajaduse korral kodanikuühenduse tegevuseesmärke ressursside nimel ohverdama.\nPoliitilise eliidi tasandil võimendavad konkurents ja ellujäämishuvi imagopoliitikat, lühiajalist eesmärgiseadet jt eelmainitud jooni ning tugevdavad kalduvust välistada igasugune võimalik konkurents juba eos. Ühelt poolt tekitab see probleeme eliidi ringluses – ühes kõigi sellest tulenevate tagajärgedega (klientelism, liidrivõimekuse kahanemine jne). Teisalt ei võimalda see kasutada ühiskonnas olevaid koostööressursse, mis võiksid poliitilise eliidi kandepinda ja mõju suurendada. Ilmekaks näiteks on Riigikogus valitsev diskursus, kus nähakse kodanikuühiskonda ennekõike inimestevahelise suhtluskeskkonnana ja teenustepakkujana, ent suhtutakse ettevaatlikult tema avalikkuse sfääri toetavatesse või poliitika sisu mõjutavatesse ehk teisisõnu siis just demokraatia toimimise seisukohalt olulistesse ülesannetesse.10\nKokkuvõttes tekib eri tasandi toimijatel raskusi tegutseda rollides, mida nende puhul demokraatlikus poliitilises süsteemis eeldatakse. Ratsionaliseeriva koodi nõrkus tekitab probleeme demokraatliku poliitika argipäevas, saadud negatiivsed kogemused vähendavad inimeste usku demokraatliku toimimisjoone võimalikkusse ja sobivusse laiemalt. Nende suundumuste võimendumine tekitab probleeme tänapäevase lääneliku ühiskonnamudeli järgimisel.\nSee viib paratamatult järeldusele, et nii väärtustes kui ka poliitikategemise stiilides on vaja teatud nihkeid.\n* Valdav otsustamisstiil poliitikas peaks muutuma konsensuslikumaks ja kaasavamaks. Erakonnad peaksid mõistma, et kui üritatakse teisi üle trumbates “Eesti päästja” aumärki vaid endale rinda riputada, jäävad kaotajaks lõpuks kõik. Ilmselt on siin vaja mingit märgilise tähendusega läbimurret. Näiteks võiks president või mõni parteijuhtidest tõesti kutsuda kokku erakonnaülese ümarlaua, arutamaks Eesti ees seisvaid probleeme. Kusjuures vaikivaks kokkuleppeks oleks, et seal ei hakataks valimiskampaaniate tarvis punkte korjama, vaid tehtaks sisulist, konstruktiivset tööd. Lootused seesuguse ürituse toimumiseks on õhkõrnad, peaaegu utoopilised. Aga lootus sureb viimasena.\n* Tuleks liikuda rohkem osalusele ja kaasatusele suunatud ühiskonnamudeli poole. Kuigi puht institutsionaalselt on Eestis püütud mitmeid kaasamismehhanisme välja arendada (Kaasamise hea tava, Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsioon jt), on siiani kõige rohkem olnud puudust sellest, et poliitiline eliit ka ise suudaks avalikkusele selgelt edastada sõnumi, et tugev kodanikuühiskond on Eesti oluline arenguressurss. Senimaani on toetus olnud vaid deklaratiivne ja tegelikkuses on suhtutud kodanikualgatustesse pigem umbusklikult. Alustada võiks kas või sellest, et Minu Eesti mõttetalgutel sündinud parimaid ideid püütaks tõesti ka poliitilisteks lahendusteks vormida ning asi ei piirduks üksnes õõnsate kiidusõnade ja “põhimõttelise heakskiiduga”, millele midagi ei järgne.\n* 21. sajandi riigijuhtimine peaks olema tunduvalt teadmispõhisem. Ei saa olla nii, et teaduslik ekspertiis on teretulnud vaid siis, kui kinnitab juba varem otsustatut. Ilmselt oleks vaja luua institutsionaalseid lisamehhanisme, mis võimaldaksid teadlaste-ekspertide laiemat kaasamist juba tegevuskavade väljatöötamise faasis. Seni on Eestis üsna puudulikult rakendatud ka lahenduste tulemuslikkuse hindamist. Seegi võimaldaks tegevussuundi paremini planeerida ja korrigeerida. Ilmselt nõuab nii kaasamis- kui ka tagasisidestamismehhanismide laiem juurutamine uusi regulatsioone ja institutsionaalseid reforme alates Riigikogu komisjonidest, lõpetades ministeeriumidega. Alustada aga võiks kas või sellest, et peaminister kutsuks kokku teadlaste-ekspertide mõttekoja, leidmaks vastuseid praegustele tõsistele väljakutsetele.\n* Eelmises punktis öelduga seostub ka pikemaajalisem perspektiiviseade poliitikakujundamisel. Ilmselt on siingi vaja mõningate juhtparteide initsiatiivi, nii et mõningates valdkondades asutaks koostama pikemaajalisi tegevusplaane ja loobutaks pelgalt valimiskampaaniate vaimust kantud loosunglike dokumentide üllitamisest.\nTuleb tunnistada, et poliitiline kultuur muutub väga aeglaselt. Seega mingit revolutsiooni pole Eestis mõne aastaga kindlasti oodata. Kirjeldatud sammud ja kriis ise võiksid aga algatada teatavaid nihkeid ja tendentse, mis ajapikku võimendudes suudaksid kaasa tuua suuremaidki muutusi. Muutusteks aga on vaja tahet. Uute arusaamade sünd oleneb suuresti sellest, kui sügavale antud kriis ulatub ja kas ka poliitilises eliidis tekib lõpuks selge arusaam, et “vanaviisi enam ei saa”.\nKui see arusaam tekib, siis on vähemalt lootust, et praegune kriisisituatsioon aitab laduda alusmüüri poliitilise kultuuri teisenemiseks Eestis, liikumaks kaasavama ja strateegiatepõhisema poliitikategemise poole. Lähenemisviisi poole, mis 21. sajandi väljakutsetele vastamisel osutuks märksa elujõulisemaks.\n1 G. A l m o n d, S. V e r b a, The Civic Culture. New York, 1963.\n2 Vt. nt ka eesti keeles ilmunud L. E. H a r r i s o n, S. P. H u n t i n g t o n, “Kultuur on tähtis. Kuidas väärtushinnagud kujundavad inimarengut”. Tallinn, 2000.\n3 Vt nt European Political Cultures: Conflict or Convergence. Ed. R. Eatwell. London, 1997.\n4 Vt ka L. K a l e v, M.-L. J a k o b s o n, T. S a a r t s, Eesti poliitiline kultuur: alusväärtused. Riigikogu Toimetised, nr 18, 2008.\n5 G. H o f s t e d e, Culture’s Consequences: Comparing Values, Behaviors, Institutions, and Organizations across Nations. Thousand Oaks (CA), 2001.\n6 Nt J. H ä m m a l, Eesti elanike väärtusmaailm. Rmt-s: Eesti inimarengu aruanne 2006. Tallinn, 2007, lk 60–63.\n7 Vt nt T. V i h a l e m m, A. M a s s o, Eesti sidusus ja killustatus väärtuste peeglis. Rmt-s: Eesti inimarengu aruanne 2003. Tallinn, 2003, lk 68–72.\n8 Vt nt E. M i k k e l, Patterns of Party Formation in Estonia: Consolidation Unaccomplished. Rmt-s: Post-Communist EU Member States: Parties and Party Systems. Ed. S. Jungerstam-Mulders. Burlington (VT); Aldershot, 2006, lk 23–50.\n9 Vt Eesti majanduse konkurentsivõime hetkeseis ja tulevikuväljavaated. Tallinn, 2008. http://www.arengufond.ee/upload/Editor/ty_raport.pdf\n10 Vt nt K. L i n g, Kodanikeühiskonna diskursuse areng Riigikogus. Magistritöö. Tallinna Ülikool. Juhendaja R. Ruutsoo. Tallinn, 2008.


Google Chrome tähistab kõigi HTTP-saitide turvalisust, mis pole täna turvaline | artiklid\nGoogle Chrome tähistab kõigi HTTP-saitide turvalisust, mis pole täna turvaline\nKui kasutate oma sirvimiseks Google Chrome'i veebibrauserit, võite vähemalt osaliselt märgata saitide arvu suurenemist, mis brauseri poolt on märgitud kui turvalised.\nAlates tänasest tähistab Google Chrome kõiki liidese jaoks HTTP-sid kasutavaid veebisaite oma turvalisena. Brauser käsitas asju varem teisiti. See näitas saidi URL-i ees ikooni ja näitas kasutajatele, et sait pole turvaline, kui kasutajad selle ikooniga suhtlesid.\nAlates täna ilmunud Chrome 68-st kuvab Chrome turvalise hoiatuse otse aadressi kõrval, mis muudab selle palju nähtavamaks. Chrome'i kasutajad saavad endiselt klõpsata hoiatusel "pole turvaline", kuid see kuvab ainult üldise kirjelduse, miks HTTP-saidid on vähem turvalised kui HTTPS-saidid.\nMuudatus mõjutab Interneti- ja sisevõrgu saite.\nKirjeldus on järgmine: teie ühendus selle saidiga pole turvaline. Sellel saidil ei tohiks sisestada tundlikku teavet (näiteks paroole või krediitkaarte), kuna ründajad võivad selle varastada.\nLisateave viib Google'i ametliku Chrome'i tugisaidi abilehele, mis pakub lisateavet:\nChrome kasutab ühenduse turvalisuse märkimiseks kolme ikooni: roheline turvaliste ühenduste jaoks, valge teabeikoon (i) tähise "teave või pole turvaline" jaoks ja punane hüüumärk "pole turvaline ega ohtlik" jaoks.\nÜks võimalus, mis kasutajatel on, on proovida luua ühendus nende saitide HTTPS-i versiooniga, mis on Chrome'i poolt märgitud kui mitte turvalised. Kui sait säilitab kehtivate protokollidena HTTP ja HTTPS, võib ühenduse turvaliseks tagamiseks vajalikuks URL-ile s-de lisamine.\nKasutajad võivad aidata brauserilaiendit, näiteks HTTPS Kõikjal, kuna see võib paljude saitide puhul muudatuse automaatselt teha.\nKui kasutajad kavatsevad saitidele andmeid sisestada, plaanib Google lisada Chrome 69-i aadressiribale mitte turvalisele teatisele punase hoiatusvärvi.\nSaidid, mis kasutavad endiselt HTTP-d ainult ühenduste jaoks, võivad selle tõttu märgata külastuste arvu vähenemist või rohkem põrkumisi. Kasutajad ei pruugi soovida ühenduse luua saitidega, mida Chrome tähistab mitte turvalisteks, isegi kui seda tehes pole tegelikult ohtu, nt kui saadakse saidilt teatud teemat käsitlevat artiklit.\nHTTPS-i kasutavatel saitidel võib liiklus suureneda saitidel, mis kasutavad endiselt HTTP-d.\nVeebimeistrid, kes haldavad saite, mis kasutavad ainult HTTP-d, hakkavad tõenäoliselt kiirendama üleminekut HTTPS-ile ja just seda loodab Google rakenduse abil saavutada.\nSaidid, mida enam ei hooldata, ei värskendata.\nKolimine suurendab kindlasti toetustaotlusi; veebimeistrid võivad saada rohkem saidikülastajate e-kirju ja teatisi ning ettevõtted võivad märgata tugiteenuste päringute arvu suurenemist.\nHuvitaval kombel kavatseb Google turvaliste ühenduste jaoks eemaldada Chrome'i aadressiribalt turvalise sildi. Ettevõte plaanib lukuikooni kuvada alles siis, kui Chrome 69 vabastatakse 2018. aasta septembris, ja eemaldatakse see ka lõpuks.\nMuudatuse põhiidee on see, et turvalised ühendused peaksid olema normid ja etikett ei tähenda, et ühendus oleks turvaline.\nPraegu on võimalik muudatus tagasi pöörata või seda muuta:\nLaadige Chrome'i aadressiribale kroom: // lipud / # luba-tehke-http-as.\nSeadke eelistus ühele saadaolevatest sätetest, nt välja lülitada, et see välja lülitada, või veelgi rangemaks, et näha muudatuste mõju, mida Google hiljem kasutusele võtab.\nParandage Chrome'i ohutu sirvimise funktsioon, mis blokeerib brauseris mõned allalaadimised\nParandage Windows 7 töölaua otseteede kadumine\nÜlevaade Manjaro XFCE väljaandest


Vooremaa Alar Varrakule pole treeneriks olemine lohutusauhind\nAlar Varrakule pole treeneriks olemine lohutusauhind\nTänavu sai Eesti korvpall endale lisaks TÜ/Rocki esindusmeeskonna peatreenerile Indrek Visnapuule veel ühe noore, andeka ja ambitsioonika treeneri, Alar Varraku, kes asus selle aasta jaanuaris BC Kalev/Cramo peatreeneri kohale. Lõppenud hooajal Tallina klubi Eesti meistriliigas kolmandale kohale viinud Varrak puhkab paar päeva koos pisipoja Frederikuga Jõgeval vanematekodus ning valmistab end ette suvel toimuvateks treeninglaagriteks.\nKuidas Sa enda jaoks korvpalli avastasid?\nEsimeses klassis viis ema mind hokitrenni. Seda tegin ma koos endast paar aastat vanemate poistega. Teistest oluliselt nooremana ei saanud ma võistlustel käies väga palju mänguaega ja minu tase jäi teistest hokipoistest esialgu oluliselt maha. Siiski, nüüd tagantjärele arvan, et kõvasti pingutades oleks minustki võib-olla kõva hokimängija saanud. Nimelt käis lisaks mulle trennis veel üks teistest noorem poiss, minust aasta vanem Rein Kivi, kes saavutas sel hooajal Soome kõrgeimas saalihokiliigas meistritiitli.\nHokitrennist otsustasin õige pea loobuda ning siirdusin hoopis jalgpalli juurde. Lembit Sepa juhendamisel saavutasime Jõgeva noorte jalgpallimeeskonnaga vabariigis oma vanuseklassis päris häid kohti. Parimaks neist oli oma vanuseklassi meistrivõistluste kolmas koht. Mängisin jalgpalli koos veel ühe tuntud sportlase, praegu TÜ/Rockis mängiva Silver Leppikuga. Segastel asjaoludel lõppesid Jõgeval poiste jalgpallitreeningud ning järjekordselt tuli minul ja teistel jalgpallipoistel hobi vahetada.\nViiendas klassis käies pani Priit Hendre kokku Jõgeva poiste korvpallimeeskonna. Korvpallihuvilisi poisse tuli kokku niivõrd palju, et moodustati mitme vanuseklassi meeskonnad. Arvan, et korvpallitrenni suur populaarsus oli seotud jalgpallitrenni kadumisega. Vaat Hendrele olen ma õlle võlgu. Nii et Priit, kui sa seda lehte loed, siis võta minuga ühendust, ma pean sulle õlle välja tegema.\nJust tänu temale hakkasin aktiivselt korvpalliga tegelema. Pärast aasta aega Hendre käe all treenimist pidi korvpallitreener teadmata asjaoludel Jõgevalt lahkuma ning poiste treeningrühma võttis üle toona ise veel koolis käiv Andres Kangur, kellega ma veel tänaselgi päeval tihedalt suhtlen. Jumal tänatud, et Kangur leidis aega meiega tegelda, talle olen ka vist õlle võlgu. Aga tegelikult olen ma talle selle õlle juba ära tasunud.\nKuidas sattusid Tallinna?\nPärast Jõgeva Gümnaasiumi 8. klassi lõpetamist siirdusin pealinna, Eesti Spordigümnaasiumi, mis tänasel päeval kannab Audentese nime. Sealt läksid ka minu ja Silver Leppiku teed lahku, nimelt siirdus Leppik kaks aastat hiljem Tartu lähistele Ülenurme Gümnaasiumi.\nKuidas sattusid Tallinna Kalevi ridadesse mängima?\nTallinnas liikusin ma Jõgeva mõistes suure korvpalli suunas. Spordigümnaasiumis õppides sattusin ma noortekoondise treenerite vaatevälja ning jäin silma ka Kalevi korvpalliklubi juhendajatele. Kalevi korvpalli esindusmeeskonnaga liitusin 1999. aastal.\nEsimesel meistriliiga hooajal 1999/2000 aastal, siis alles täisealiseks saanuna näitasid end platsil väga heast küljest. Ehk on nii mõnelgi tulihingelisemal korvpallifännil meeles kümne aasta tagune Tallinna Kalevi ja Tartu Delta vaheline põhiturniirikohtumine, kus toona Kalevi ridades mänginud Gert Kullamäe viskas palli vaid paar sekundit enne normaalaja lõppu vabaviskejoone tagant nimelt vastu korvirõngast, mis läbi Andres Pärna söödu Sinuni jõudis. Palli saatsid Sa koos kohtumise lõpuvilega korvi, viigistades skoori ning viies mängu lisaajale. Kas see oli Sinu korvpallurikarjääri üks kõrghetki?\nToona oli see hea ja silmapaistev vise küll ning selle kohtumise me lisaajal ka võitsime, kuid ise pean oma korvpallurikarjääri tipphetkeks noortekoondises mängitud aastaid. Eriti Pärnus peetud meistrivõistlusi, mil pääsesime alagrupist edasi.\nMiks Sinu korvpallurikarjäär lõppes?\nTipptasemel korvpalli mängisin ma 2005. aastani. Selle aja jooksul mängisin viis hooaega Tallina Kalevi ridades, aasta Ehitustöörist/Kalevi nimelises meeskonnas ning aasta Audentese Ülikooli meeskonnas. Ma ei olnud korvpallis mingi supertalent, enamiku meistriliigas mängitud ajast olin tagumise otsa pingipoiss.\nLastega treenimist alustasin juba spordigümnaasiumis käies. Algul oli see mulle vajalik, et majanduslikult paremini toime tulla. Hiljem hakkasin end sellele rohkem pühendama. Mulle see lastega töötamine sobib ning ma ei arva, et professionaalse korvpalluri elu treeneri oma vastu vahetamine oleks olnud kehv otsus ning minu jaoks lohutusauhind.\nKas jaanuaris pakutud BC Kalev/Cramo peatreeneri ametikoht tuli Sulle üllatusena?\nSee ei olnud mulle eriliseks üllatuseks, sest juba varem andis serblane Nenad Vucinic mulle mõista, et soovib siit lahkuda. Ta tuli Eestisse endale nime tegema, kuid klubi praeguse eelarvega oli see äärmiselt keeruline. Serblasele pakuti Türgis paremat kohta ning ta haaras sellest võimalusest kinni. Pärast tema lahkumist tehti mulle pakkumine abitreeneri kohalt peatreeneriks tõusta ning ma võtsin selle vastu.\nOli Sul raske nii-öelda ripakile jäetud meeskonda uuesti vormi ajada?\nBC Kalev/Cramo juhendajana oli minu esimeseks ülesandeks teha võimalikult väheste rahaliste vahenditega võimalikult head mängu. Aasta algul oli see üsna suur väljakutse viia meeskond võimalikult heasse vormi. Meeste üldfüüsiline vorm ei olnud päris see, mis oleks võinud tippmeeskonna mängijatel keset hooaega olla, seega tegime treeningplaanis suuri muutusi, pannes rõhku mängijate füüsise parandamisele ning jättes mängutaktika tagaplaanile. Siiski jäi õige mänguvormi saavutamiseks ajast puudu ning samas ei osanud me ette näha, et nad lähevad poolfinaalis vastamisi TÜ/Rocki korvpalliklubiga. Tuli leppida kolmanda kohaga.\nEnnustamine on küll üks tänamatu töö, kuid kuidas oleks Kalev finaalis Tarvaga hakkama saanud?\nÜtleme nii, et meil oleks oluliselt raskemaks läinud, kui nüüd Rockil finaalis läks, kuid usun, et oleksime neid võitnud. Võib võrrelda meie kolmanda koha mänge TTÜ-ga ja Tarva poolfinaalmänge TTÜ-ga.\nKas jätkad Kalevi peatreenerina ka järgmisel hooajal?\nSelle hooaja lõpuga lõppes ka minu peatreenerileping. Momendil ma tõesti ei tea, mis minust edasi saab, kas jätkan Kalevi peatreenerina või mitte. See on juba klubi juhtkonna otsustada. Üks on kindel — laste treenimist jätkan ma igal juhul.\nNüüd on korvpallihooaeg läbi, kas võtad ka pikema puhkuse?\nEga siin pikka puhkust endale lubada ei saa, sest laste trennid käivad ikka edasi. Seda pole küll palju, kuid päris jalgu seinale visata ei saa. Kui mul on päris vabad päevad, siis ma poega lasteaeda ei vii ja veedan aega temaga koos. Nüüdki tõin lapse vanaema-vanaisa juurde. Siin saame nii tema kui mina suurest linnakärast eemal olla ning poisile siin meeldib, ta on suur rongifänn. (Terve intervjuu vältel läbis linna kaks kaubarongi, mida väike Frederik andunult jälgis – toim). Suvel algavad treeninglaagrid Lõuna-Eesti metsade vahel, mis on ka nagu omamoodi puhkuseks — pole ajalehti ega internetti.\nKas pojast saab ka kunagi korvpallur?\nOh, ei tea, eks ta ise valib.\n(Samal ajal valab Frederik oma mahlajoogi suurde plastämbrisse ning asub seda sealt jooma. “No oota nüüd, Nukitsamees,” ütleb isa leebelt, võttes poisil plastämbri peast.)\nPraegu huvitavad teda rohkem autod ja selline asi. Mina teda sel alal küll kuidagi suunama ei hakka.\nAlar Varraku CV\n*Sünniaeg: 24. aprill 1982\n*Haridustee: 1.-8. klass Jõgeva Gümnaasiumis\n9.-12. klass Eesti Spordigümnaasiumis\n*Korvpalliklubid: Jõgeva noorte korvpalliklubi\nVabaabielus, peres kasvab 2-aastane Frederik


Ostusoovitus: oh seda suveootust!\nAppiiiikeneee kuidas ma ei suuda suve juba ära oodata. See tundub samas nii nii lähedal, kuid samas nii kauge olevat. Praegused ilmadki on nii nagu nad on - õiget kevadetunnet polegi veel tekkinud, kuid mõelda vaid, et juba kuu aja pärast algab juba suvi.\nKuna Sheinside palus mul taaskord teile ühe wishlisti edastada, siis seekord valisin välja riideid, mis minu suvegarderoobi kuuluda võiksid. Seelik, kleit, lühikesed püksid, pluusikesed, mahukas käekotike ning otseloomulikult - päikeseprillid!\nPidage vastuu, küll varsti kauaoodatud puhkus saabub! :)


Statistika: Jae- ja hulgimüük | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\n30.12.2003 Tõnu Toompark\n10.09.2003 Statistika: jae- ja hulgimüük\nTags: hulgimüük, müük, statistika\n02.02.2009 Statistika: Kaupade jae- ja hulgimüük 2008. a. III kvartalis kasvas tagasihoidlikult\n2008. a. III kvartalis oli kaupade jae- ja hulgimüügi kasv enam kui tagasihoidlik. Kaupu müüdi vaid paar protsenti enam, kui aasta varem. Arvestades vahepealset suurt inflatsiooni tuleb tõdeda, et kaupade jaemüügi mahuindeks aastataguse ajaga


Korteriühistu tegevuse eesmärgiks on elamu ja selle juurde kuuluva maa ühine majandamine, hooldamine ja remont ning seoses sellega ühistu huvide esindamine. Vastavalt korteriühistuseaduse (KÜS) § 2 lg 1 on korteriühistu korteriomandiseaduses sätestatud korteriomanike loodud mittetulundusühistu, mille eesmärgiks on korteriomandite eseme osaks olevate ehitiste ja maatüki mõtteliste osade ühine majandamine ja korteriühistu liikmete ühiste huvide esindamine.\nAlates korteriühistu loomise hetkest on kõik elamu korteriomanikud korteriühistu liikmeteks (KÜS § 5 lg 1). Korteriühistu lähtub oma majandustegevuses korteriomandiseadusest, korteriühistuseadusest ja oma põhikirjast. Seega korteriühistu on kohustatud vormistama kommunaalteenuste arve korteriomaniku nimele.


Eesti Pank: Kriis tabas teenustesektorit tipphetkel – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nEesti Pank: Kriis tabas teenustesektorit tipphetkel\n15.05.2020 Orsolya Soosaar\nSildid: Eesti, Eesti Pank, hõive, koroona, kriis, kvartal, leping, maja, majutus, nõudlus, pank, sektor, statistika, teenus, tööstus, töötus, valitsus\n2020. aasta esimeses kvartalis suurenes hõive aasta varasemaga võrreldes 1,3% ja tööturul osalemise aktiivsus kasvas. Hõive kasvu toetas nii esimeses kvartalis kui ka möödunud aastal põhiliselt teenuste sektor, tööstussektori hõives peegeldus majanduse jahenemine.\nTeise kvartali kiirstatistika kohaselt on viiruse leviku tõkestamise meetmete mõju tööjõu nõudlusele teenindussektoris tugev, kuid töökohtade kadu leevendavad valitsuse kriisimeetmed.\nKoroonaviiruse kriisi mõju on tööturule jõudnud kiiresti, sest üheaegselt sai pihta majanduse nõudluse kui ka pakkumise pool, ning esimesena sattus löögi alla just tööjõumahuks teenindussektor. Seda näitab registreeritud töötute arvu kiire kasv märtsis ja aprillis. Samas on valitsuse kriisimeetmed aidanud töökohti alles hoida ja leevendanud töötuse kasvu. Aprillis said ettevõtted palgahüvitist tänaseks teadaolevalt juba 91 tuhande töötaja eest, kes moodustavad kõigist Eesti palgatöötajatest ligikaudu 15%. Sealhulgas saadi hüvitist majutuse ja toitlustuse vallas ligikaudu 45% palgatöötajate eest, töötlevas tööstuses pea viiendiku eest. Ilma selle meetmeta oleks töölepingute lõpetamine olnud kindlasti märksa ulatuslikum.\nPalgakulude hüvitamisele seab pikemas vaates piirid selle kulukus ning tuleb olla valmis selleks, et osa töökohti kriisist rohkem räsitud valdkondades kaob. Selleks on oluline, et inimesed, kes on kaotanud oma töökoha saaksid riigilt tuge oma teadmiste ja oskuste täiendamiseks, mis aitaks neil edaspidi tööd leida kasvupotentsiaaliga valdkondades.\nUuem uudis: Tõnu Toompark ja Kristo Aab kriisi mõjust kinnisvarale ››\n‹‹ Vanem uudis: Majandus-ja kommunikatsiooniministeerium: Riik eraldas korterelamute rekonstrueerimiseks täiendavalt 71 miljonit eurot


NÄDALA NÄGU | Teisiku argipäev - Eesti Päevaleht\nNÄDALA NÄGU | Teisiku argipäev\nKremli kell lööb. Issake, veel seitse tundi tuleb Putinit teeselda! Õudne.\nAndrus Kivirähk andrus.kivirahk@epl.ee\nVassili Leguškin istub piraka kirjutuslaua taga ning põrnitseb mornilt omaenese ristatud sõrmi. Ta on sündinud Tambovis, jättis kooli varakult pooleli ja hakkas asfalti panema. Selle töö juurest ta leitigi, tiriti musta limusiini ja toodi Moskvasse. Nüüd töötab ta president Putini teisikuna.\nVaremalt polnud ju tööl vigagi, maksti korralikult ja süüa anti kolm korda päevas. Aga viimasel ajal, pärast sõja algust, hakkasid asjad viltu vedama. Esiteks need telefonikõned! Keegi Macron muudkui kõllab ja vadistab tundide kaupa arusaamatus keeles, mis kõlab, justkui määgiks lammas. Pärast on selline tunne, nagu oleks keegi kõrva peeretanud.\nJa tüütud on ka kõik need Kremli asjapulgad, Šoigud ning Patruševid. Inglise kõmulehed arvasid heaks väita, et Putin on juba ammu surnud, ja nüüd teevad kohalikud jupijumalad temaga muudkui katseid, lootes välja selgitada, kas see uudis ka tõele vastab. Näe, jälle läheneb Patrušev oma imala naeratusega, väike taskupeegel käes.\n„Suvatsege pilk peale heita, teie hiilgus,“ kõneleb ta mesiselt. „Nižni Novgorodi laadalt ostsin, öeldi, et ehtne antiik, valmistatud Stalini ajal. Mis teie arvate, kas kaupmees kõneles õigust?“\nJa üritab peeglikest talle nina alla toppida. Leguškin teab suurepäraselt, miks: et näha, kas tal suust hingeõhku välja tuleb, mis peegli uduseks teeb. Ühesõnaga, et saada selgust, kas tema, keda loll Patrušev ehtsaks Putiniks peab, on surnud või mitte.\nAga vaat ei tee tohmanile seda rõõmu, ei hinga peeglile!\n„Pole mul aega sinu rämpsu vahtida,“ ütleb ta pahuralt. „Tööd on palju! Kasi minema!“\nPatrušev lähebki, nina norus, aga samal hetkel peab Leguškin silmad ereda valgusesähvatuse peale sulgema.\n„Kes see raisk laskis mulle laserkiire silma?“ röögatab ta. „Sina, Šoigu!“\n„Mis laserist te kõnelete, isand?“ laliseb ehmunud kaitseminister ja püüab kohmakalt laserit selja taha peita. „See oli ehk päikesejänku. Tuli teile tere hommikust ütlema!“\n„Ise sa oled üks jänku! Ma topin selle jänku sulle tead küll kuhu!“\nKremli kell lööb. Issake, veel seitse tundi tuleb Putinit teeselda! Õudne. Leguškin kuulab tülpinult, kuidas Šoigu ja Partrušev nurgas sosistavad.\n„Pupill reageeris, tähendab: elab!“ arvab Šoigu.\n„Aga see võib teisik olla,“ kahtleb Patrušev.\n„Me alles köögis nägime ühte, sõi viinereid,“ räägib Šoigu. „Ega siis teisikuid mitu ei ole!“\nLeguškin muigab kõveralt. Kui nad vaid teaksid! Putinil on teisikuid terve trobikond. See, kes köögis viinereid mugib, on ilmselt Tarakanov, toodud siia Volgogradi hullumajast. Kõnelda ta ei oska, ainult iniseb, aga see-eest lehvitab ilusasti. Tema asendab Putinit paraadidel.\nTelefon hakkab helisema. Neetud Macron, et susi teda sööks!\n„Mis sa tahad, sitaratas?“ karjub Leguškin torusse.\n„Oi, te tundsite mu kohe ära,“ vastab talle üllatunud hääl. „See olen tõesti mina – Ratas, Jüri, Eestist. Ma tahtsin öelda, et saan võib-olla varsti jälle peaministriks, sellepärast helistan kõik tähtsad mehed maailmas läbi, et nad oleksid selle rõõmsa sündmusega kursis.“\n„Ime muna!“ ütleb Leguškin ja katkestab kõne. Küll see teisiku amet on tüütu! Kui ta asfalti pani, ei roninud keegi temaga rääkima ja pärast sai poe taga rahus viina võtta. Nüüd trimpa koos selle idioodist Tarakanoviga salaja peldikus. On see kellegi elu?


Mobiilirakendus on mõeldud kasutamiseks üle Eesti\nRasedusäpp muudab lapseootuse lihtsamaks\n18:01 12.03.2018 (Uuendatud 11:11 13.03.2018) lühendatud link\nRaseduse jälgimine mobiilirakendus on eesti- ja venekeelne ning mõeldud kasutamiseks üle Eesti.\nTALLINN, 12. märts — Sputnik. Alates tänasest on kättesaadav ja allalaetav esimene eestikeelne raseduse jälgimise mobiilirakendus, mis võimaldab saada ka teavet rasedusaegsete uuringute ning sünnituseks ettevalmistuse kohta ja sisestada rasedust puudutavaid terviseandmeid, teatab Ida-Tallinna Keskhaigla oma kodulehel.\nVanemad saavad lapse sündi registreerida veebis >>\n"See on kingitus kõigile Eesti naistele. Vajaduse mobiilirakenduse järele näitasid rasedad meile ise kätte. Nimelt on palju rasedad endale alla laadinud erinevaid võõrkeelseid rakendusi, kuid alati oli neis midagi puudu või meie keskkonda mitte sobivat," ütles Ida-Tallinna Keskhaigla Naistekliiniku ämmaemandusjuht Vivian Arusaar.\nEestikeelse äpiga "Rasedus" on võimalik jälgida raseduse kulgu, saada teavet rasedusaegsete uuringute ja sünnituseks ettevalmistuse kohta ning salvestada isiklikke rasedust puudutavaid terviseandmeid. Rakenduses on olemas ka mitmed kalkulaatorid ning praktiline info tähtaegade ja toimingute kohta.\n© Фото: Ida-Tallinna Keskhaigla\nEsimene eestikeelne raseduse jälgimise mobiilirakendus\nRakendus pakub kasulikku infot alates sellest, kuidas ja kuhu tulla esimeseks ämmaemanda vastuvõtuks, milliseid uuringuid tehakse, kuidas kasvab ja areneb oodatav laps, millised on muutused kaasnevad ootusajaga ja mida peaks jälgima.\nVanemahüvitis on edaspidi paindlikum >>\n"Uus rakendus on mõeldud kasutamiseks kõigile rasedatele, aga ka neile naistele, kes alles rasestumist planeerivad. Kuigi internetis on infot palju, on alati küsimusi, millele vastuse ja asjakohase teabe leidmine võib osutuda arvatust keerulisemaks. Selles rakenduses antavad soovitused ja nõuanded on koostatud meie haigla parimate erialaspetsialistide poolt," lisas Vivian Arusaar.\nSoome vald maksab iga lapse kohta 10 000 eurot toetust\nIda-Tallinna Keskhaigla Emadusnõuandla ämmaemandusjuht Silja Staalfeldt-Rahumägi ütles, et rakenduse abil saavad patsiendid infot ja vastuseid nendele küsimustele, mis igapäevaselt tekivad ja mille vastamiseks ja läbirääkimiseks ei pruugi vastuvõtu ajal alati aega jääda. "Loodame, et loodud äpp soodustab ka rasedaid ise oma tervist rohkem jälgima," märkis Staalfeldt-Rahumägi.\nRakendus on tasuta ning märksõna "Rasedus" alt allalaetav Androidi ja iOS operatsioonisüsteemidele vastavatest mobiilirakenduste e-poest.\nRiigikogu võttis möödunud aasta lõpus vastu perekonnaseisutoimingute seaduse muudatused, mis muu hulgas võimaldavad kõigil vanematel edaspidi lapse sünni registreerimise avalduse esitada digitaalallkirjaga kinnitatult, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti.\nSotsiaalministeerium saatis eelmisel nädalal kooskõlastusringile vanemapuhkuste ja —hüvitiste süsteemi teise etapi muudatused, millega lapsevanemad saavad võimaluse vanemahüvitist senisest oluliselt paindlikumalt kasutada ja mõlema vanema vahel jagada.\nErinevate vanemapuhkuste tasustamise põhimõtted ühtlustatakse ja edaspidi maksab kõiki vanemapuhkustega seotud hüvitisi sotsiaalkindlustusamet, vahendas Sputnik Eesti.\nrasedusäpp, rasedus, naised, mobiilirakendus, lapsed, Ida-Tallinna Keskhaigla, Eesti


MyFitness Tartu Lõunakeskuse spordiklubis 16.11.2013 MyFitness trenažööride võistlused - MyFitness\nMyFitness Tartu Lõunakeskuse spordiklubis 16.11.2013 MyFitness trenažööride võistlused\n16.11.2013.a viiakse Lõunakeskuses läbi Suurt Suusalaata, mille käigus toimub MyFitness trenažööride mitmevõistlus. Võistluse esimene ala, so jooks toimub MyFitness spordiklubi jõusaalis jooksuradadel. Klubis ei saa samal päeval kasutada ka sõudeergomeetreid, mis on võistluse tarbeks kasutusse võetud. Klubi tavapärane töö on võistluste tõttu pisut häiritud. Klubis toimub filmimine. Neile, kes soovivad segamatult treenida soovitame samal päeval külastada MyFitness Tartu Kesklinna spordiklubi. Vabandame!\nVõistlusel osalevad kutsutud külalised – Tartu linna ja maakonna gümnaasiumid, spordiklubid, meedia, Tartu vaimud ja tegevsportlased. Korraga on võistlustules 4 võistkonda, igas võistkonnas 4 liiget. Korraga toimub üheaegselt 4 võistkonna mõõduvõtt.\n14.00 Tartu linna ja maakonna gümnaasiumid\n1 start: Hugo Treffneri Gümnaasium, Elva Gümnaasium, Miina Härma Gümnaasium, Lähte Ühisgümnaasium\n2 start: Kivilinna Gümnaasium, Nõo Reaalgümnaasium, Tartu Jaan Poska Gümnaasium, Karlova Gümnaasium\n1. start: Suusahullud, Trismile, Peloton, Tartu Suusaklubi\n2. start: MyFitness, Arctic Sport Club, EMÜ Spordiklubi, Crossfit Tartu\nTartu Linnavalitsus, Postimees, Sky Plus, Eesti Päevaleht\n16.30 Tartu vaimud\nTartu Ülikool, Eesti Maaülikool, Tartu Tervishoiu Kõrgkool, Kõrgem Sõjakool\nSõudjad, kergejõustiklased, jalgratturid, suusatajad


VOLVO XC90 2.4 136 kW -06, müük, kuulutus 81670714 - Kuldne Börs\nID: 81670714, muudetud 16:10 17.03.2018\nhall metallik, odomeetri näit 352000, diisel, nelivedu, automaat, 5 ust, 5 kohta, toodetud 01.2006, puldiga kesklukk, ABS pidurid, turvapadjad, signalisatsioon, lisastopptuli, stabiilsuskontroll, pidurdusjõukontroll, veojõukontroll, udutuled, ksenoon lähituled, valuveljed 17, talverehvid, nahkkattega MF rool, reguleeritav roolisammas, roolivõimendi, vihmasensor, elektriliselt reguleeritavad peeglid, peeglisoojendused, 4x elektriaknad, toonklaasid, päikesesirm peegliga, tagaklaasi soojendus, välistemperatuuri näidik, mootori eelsoojendus, püsikiirusehoidja, katusereelingud, nahkkattega käigukanginupp, nahksisu, kohtvalgustid, pagasivõrk, karterikaitse, stereo, CD box, helivõimendi, kõlarid, subwoofer, autotelefon, käed vabad süsteem, käetugi (ees, laekaga, taga), jalamatid, tühimass (kg): 2073, täismass (kg): 2650, kandevõime (kg): 577, kütusepaagi maht (l): 70, kütusekulu keskmine (l/100km): 8.4, ülevaatus kehtib 08.2018, toodud Itaaliast\nvahetuse võimalus, esitulede pesurid, päevasõidutulede automaatne lülitus, salongi ja pakiruumi eraldusvõrk, tagaistme seljatugi allaklapitav, tagaklaasi puhasti, turvavööde eelpingutid esiistmetel, autokompuuter, kliimaseade konditsioneer, 02.02.2018. 351000 km pealt vahetatud nookurid, tõukurid, hammasrihma komplekt, veepump, mootori õli+filter, kütusefilter ja õhufilter. Pihustid kontrollitud ja käigud paika pandud. Mootor töötab väga hästi ja õli ei võta. 2013 aastal Tartu Volvo esinduses loetud peale uus tarkvara,2014 aasta tehtud mootori remont, 2015 aasta vahetatud esinduses piduri vaakumpump. 2017 novembris vahetatud tagumised rattalaagrid, termostaat, geneka rihm koos rullikutega. Taga istujatel võimalus kõrvaklappidega kuulata eraldi muusikat. Auto lisainvesteeringut ei vaja, istu sisse ja sõida. Auto igapäevases kasutuses.


RAAMATUBLOGI: Venemaa ja vargad seaduses, kes neid jõuaks lahuta... - Eesti Päevaleht\nRAAMATUBLOGI: Venemaa ja vargad seaduses, kes neid jõuaks lahuta...\nMark Galeotti, „Vargad seaduses. Vene supermaffia”, tõlkinud Tiina Randus, Ühinenud Ajakirjad, 320 lk.\nHonore de Balzac on öelnud, et iga varanduse taga on kuritegu. Vaid varanduse omanikud teavad, palju ses tõdemuses tõtt on, aga ega kuulus prantslane vist väga mööda pannudki.\nSeda, mis on peidus hämaras, võib vaid aimata. Mark Galeotti üritab Venemaa organiseeritud kuritegevuselt pisut katet kergitada ning jõudes rännakul läbi mineviku ehk juurte tänapäeva ehk latva, leiab, et meie idanaaber on kui suursugune maffiaorganisatsioon, mida juhib isake Vladimir Putin.\n„Vene organiseeritud kuritegevuse ulatus on märkimisväärne. Kodupinnal tõkestab see katseid kontrollida ja mitmekesistada Vene majandust. See pidurdab katseid tuua Venemaale paremat majandusmudelit. See on tunginud riigi finants- ja politseistruktuuridesse ning määrib ära ka „riikliku brändi välismaal (Vene mafioosnik ja korrumpeerunud ärimees on kõigile teada stereotüübid). Samuti on see globaalne väljakutse. Vene või Euraasia organiseeritud kuritegevus, nimetagem seda siis kuidas tahes, tegutseb aktiivselt, agressiivselt ja ettevõtlikult üle kogu maailma kui üks kõige dünaamilisemaid jõude uues rahvusteüleses allmaailmas. See relvastab mässulisi ja kurjategijaid, kaupleb uimastite ja inimestega ning pakub kõiki kriminaalseid teenuseid alates rahapesust kuni arvutite häkkimiseni. Selle kõige tõttu on see ühteaegu nii sümptom kui ka põhjus, miks Vene valitsusel ja poliitilisel eliidil ei õnnestu kehtestada ja tugevdada seadusenorme, samal ajal, kui suurem osa maailmast on lausa rõõmsalt valmis mafioosode raha pesema ning neile kalleid katusekortereid müüma.”\nAutori jutt on igati õige kuni viimase lauseni ses lõigus. Eks meiegi nühkisime ida poolt tulnud miljardeid dollareid puhtaks ning vaevalt kuulusid need vaestele Venemaa pensionäridele. Ning kes oskab öelda, kui suur osa Eestimaast on venelastele müüdud.\nTänane Venemaa sündis kaugel minevikus ja seda iseloomustab tsaar Nikolai I tõdemus oma pojale: „Ma usun, et mina ja sina oleme ainsad inimesed Venemaal, kes ei varasta.” Meenutades, kuivõrd kaua on Eesti idanaabriga seotud, siis pole vaja pikalt mõtiskleda, kust pärineb meiegi korruptiivne kultuur. Aga see selleks.\nKriminaalide maailm, mis hakkas pärast Nõukogude Liidu lagunemist Venemaad üle võtma, kujunes siiski välja just punasel perioodil. Tekkis niiöelda eliit ehk nagu ütles Aleksandr Solženitsõn: „Kakskümmend protsenti kurjategijaid hoiab hirmuvalitsuse alla kaheksakümmet protsenti moraalselt puhtaid vange. Kolm protsenti kriminaale (blatarõ) hoiavad pimedas kuulekuses kogu ülejäänud kriminaalset maailma.”\nVahelepõikeks: autorile ei meeldi termin seaduslikud vargad, nagu kutsutakse Venemaa kuritegelikke autoriteete, vaid peab õigemaks: vargad seaduses.\nÜhes vestluses kurtnud Vene miilits: „Kaheksakümnendate tegelik tragöödia on selles, et seni olid kuritegelikud autoriteedid riigi käpa all. Meie olime võitmas. Ja siis lasime selle kõik käest.”\nTõsi. Nõukogude ajal oli kommunistlik partei ise kui ülivõimas maffia, mis hoidis konkurendid jõuga eemal. Kui NSVL lagunes, muutusid ühtäkki mängureeglid kõigile võrdseks ja tekkis meeletu mänguruum – saadaval oli kogu Venemaa. Vaevalt keegi arvab, et jõuline ja jõhker kuritegelik allmaailm otsustas saagijagamisest kõrvale jääda. Vastupidi, oldi koos endiste punaparteilastega esirinnas, et riik võimalikult kiiresti enda tasku röövida.


Karkasshoonete seinte ehitusel on Bauroci ehitusmaterjalide eeliseks kerge kaal ja lisaks ka väga hea tulepüsivus. Merko Ehitus, Veerenni elamukvartal Tallinnas.Oleg Hartšenko, XOfoto OÜ\n„Maja kerkib vundamendi peale kiiresti, 2 nädalaga on terve majakarp püsti. Seinad saavad soojapidavad ja näevad kenad välja,“\tOleg Hartšenko, XOfoto OÜ\nMonteeritavad tehnoloogiad aitavad vähendada tööjõu vajadust ehitusplatsil, kiiremini ehitada ning ehitustööde maksumuse mõistlikuna hoida.\tOleg Hartšenko, XOfoto OÜ\nKortermaja “Noblessner Kodusadam”.\tOleg Hartšenko, XOfoto OÜ\nLiginullenergiahoone kriteeriumidele vastava Palamuse uue lasteaiahoone kandekonstruktsioonid on projekteeritud poorbetoonplokkidest müüritisena\tBauroc AS


EL plaanib Hiina jalatsitele imporditolli - Äripäev\nEL plaanib Hiina jalatsitele imporditolli\n20. veebruar 2006, 10:29\nEL plaanib odavate jalatsite imporditulva ohjamiseks kehtestada Hiina ja Vietnami jalanõudele aprillikuust 20%lised dumpinguvastased tollid.\nTollid puudutavad 8% Euroopa Liidus müüdavatest jalatsitest ning võivad ELi ja Hiina vahel vallandada samasuguse tüli kui mullune vaidlus tekstiilikaupade impordi tõkestamise üle, kirjutab tänane Financial Times.\nHiina on ähvardanud abi otsida Maailma Kaubandusorganisatsioonilt. ELi kaubandusvolinik Peter Mandelson väidab aga, et on kogunud piisavalt materjali tõendamaks, et Aasia tootjad on riiklike subsiidiumide toel müünud ELi turul oma jalatseid allpool koduturu hinda.\nHiina on maailma suurim jalatsite eksportija ning Aasia riikide arvele langeb täna juba kolm neljandikku maailma jalatsitootmisest. Euroopas on jalatsite valmistamine ajavahemikul 1995-2003 vähenenud 19%.


Loomkatse: Tallinna uus transpordisüsteem ehk ühiskaart ja miks ma keeldun 2 eurot maksmast… | VarjuOrg\nLoomkatse: Tallinna uus transpordisüsteem ehk ühiskaart ja miks ma keeldun 2 eurot maksmast…\n14/12/2012 [D_A] Head lingid, HOWTO, Kasulik, Varia, 0\nKui kuulutati välja, et saab regada ka ISIC kaarte uues piletisüsteemis olin elevil, sest siis ma ei peaks maksma 2 eurot lisaraha, et omandada endale järjekordne loll plastikkaart taskusse muude kõrvale. Testisin ühistranspordis oma puutekiibiga ISIC kaarti – toimis küll – tuvastas ära aga süsteemist ei leidnud. :S\nMis aga välja tuli suheldes erinevate instanstidega (Ühtsed piletisüsteemid, SEB, Swedbank jms, sealhulgas ka uue ühiskaardi osad tehnikud) – ISIC kaarti ei ole võimalik registreerida, kuna andmebaaside maht läheks liiga suureks :S\nArvasin, et olen kavalam. Kuuldes, et tuttav sai regatud oma koolikaardi, proovisin samuti www.pilet.ee süsteemis oma ISIC kaarti enda kasutaja alla registreerida. (Tegelikult peaks saama sedasi isikustades kaardi ka süsteemi kirja panna, isegi juhul kui kaart ei ole “linnaviletsuse” või “ühtse piletisüsteemi” poolt sinna lisatud)\nEi õnnestunud… Sest www.pilet.ee süsteemis onb sisestuskastis lubatud kaardinumbriks ainult 11 tähemärki, ISIC kaardi numer on aga 14 tähemärki.\nMõtlesin peaaegu löödult, et minusugune peab aga jälle ühe lisaplastiku muretsema see kuu, et saaks järgmisest aastast valge inimese kombel ühistranspordis sõita…\nSamas nägin aga FB-s teadet,\nkus teavitati, et on olemas mingi uus ja äge IYTC kaart, mille andmed saab www.minukool.ee keskkonnast pilet.ee süsteemi üle transportida.\nSiit hakkaski pihta uus loomkatse:\nLäksin www.minukool.ee veebikeskkonda ja tuvastasin, et minu ISIC kaart on seal endiselt aktiivne\nLogisin kiiremas korras sisse lehele www.pilet.ee ja sealt:\nPilet.ee › Ühiskaart › Kaardi isikustamine › IYTC Noortekaart\nIsikukoodi lahtrisse kirjutasin oma isikukoodi, nõustusin, et pilet.ee saab minu andmeid pärida minukool.ee süsteemist ja vajutasin nupule “REGISTREERI KAARDID”\nSuur oli mu imestus kui sain vastuseks:\nIgaks juhuks üle kontrollides: Pilet.ee › Ühiskaart › Minu kaardid – sain vaste:\n(NB! Konkreetset kaarti ühistranspordis veel katsetanud ei ole!)\nNiisiis kallid kaaskannatajad, kes:\nei taha maksta lisa 2 € mingi mõttetu plastiku eest;\nei taha endale lisaplastikut rahakotti;\nei ole nõus süsteemiga;\nonn nõus ära kasutama seda auku;\n… kiirelt kaarte registreerima 😉\nNB! Eelmainitud lahendus TOIMIB AINULT SIIS, kui sul on puutekiibiga ISIC, ITIC, IYTC või muu äge kaart, mis minukool.ee‘s sinu isikukoodiga regatud!\n14.12.2012 – 17:00 / pilet.ee keskkond endiselt lubab tekstiväljale kirjutada ainult 11 kohalist ühiskaardi numbrit. Saatsin [email protected] kirja oma murega, et tahaks testimiseks kaardile paar eurot laadida aga teie süsteem ei luba…\n14.12.2012 – 20:00 / registreerisin oma sõidu ühistranspordis ISIC kaardiga! 🙂\nISIC üliõpilaskaart, ITIC, IYTC, minukool.ee, pilet.ee, süsteemiaugud, ühiskaart\nGL master records transferral over iDoc’s and config howto SCOT / SAPConnect configuration


O-KOONDIS: WOC (metsa)teated\nTeatevõistlus on MM-i kroon. Eestlastel on selle mõistmine minu arvates veidi aega võtnud, või isegi võtab veel, kuid tasapisi hakkab tulema. (PS. teadmine ja (sisimas) mõistmine ei ole enamasti samad). See on nüüd öeldud positiivses võtmes!\nSeekord läks nii, et päris kogu tahtmine õigeks tulemuseks ei realiseerunud.\nNaiste rajad olid 1.-2. vahetusel 4,6-4,7 km, 3.vahetusel 4,9-5,1 km. Tõusumeetreid 245-265 m vahel. Meie naised jooksid samas järjestuses mis kevadel EM-il andis tulemuseks riikide arvestuses 5. koha.\nLiis alustas, juba enne jooksu tundis, et ei ole õige päev ja tulemuseks 19. koht oma vahetuselt.\nAnnika tõstis võistluskeskusest läbijooksuks koha veidi 10+ peale, kuid lõpukaarel tuli väga suur viga ja koht vahetusel 21. Evely tõstis koha võrra 20.ndaks.\n1. Śveits 1:51:21\n2. Taani 1:51:32\n3. Rootsi 1:53:56\n20. Eesti 2:27:26\nMehed olid mõistatus. Rajad 1.-2.vahetusel 6,1-6,2 km, 3.vahetusel 6,7-6,9 km. Tõusumeetreid 275-315 m.\nAvavahetust läks jooksma Sander, kes teadis oma vahetust juba ~3 nädalat ette, jooksis 5.juulil Veneetsias ainukese eestlasena sprindi finaalis (koht 29.) ja vahepealsed 6 päeva tegeles valmistumisega teatevõistluseks. Timo teise vahetusse - soovis kõige lühemat, sest jaksu pole. Varuvarianti Kennyga spekuleerisin korra, kuid Kenny leidis et Timo on parem ja Timo ise tahtis siiski teadet joosta. Viimane vahetus Laurile, kes eelmisel päeval tegi eriti kõva soorituse, millega andis endast palju.\nJa Sander tuli alanud vihmasajus avavahetuselt viiendana! Kaotus liidrile Prantsusmaale (Frederic Tranchand, lõppkoht 3.) 1:49, vahele mahtusid veel Fabian Hertner (Śveits, lõppkoht 2.), Jonas Leandersson (Rootsi, hilisem võitja) ja Gernot Kerschbaumer (Austria, lõppkoht 8.). Võistlust kõrvalt jälginud Olle arvas, et ta ei tahaks Sandri asemel seal joosta. Ja Sandrile meenus rajal põhikooli krossijooks ja sealne veremaitse suus.\nTimo tuli raja esimese poole veel nö pundis, kuid lõpuosas kiirus langes (telepilti vaadates sai ainult kaasa tunda), koht vahetuse üle andmisel 7. ja kaotus liidrile Śveitsile 5:32.\nViimasel vahetusel oli metsas "raskekahurvägi": Thierry Gueorgiou, Gustav Bergman, Matthias Kyburz, Olav Lundanes, Marten Bostrom, Jan Prochazka, Graham Gristwood, Lauri Sild jne. Mehed jooksid ikka kiiresti/jõuliselt! Mõnedel riikidel oli teadlikult pandud viimaseks vahetuseks kõige kiirem jooksja (kes alati pole kõige kindlam orienteerumises). Meie meeste lõppkoht 9., erinevalt eelnenud lõpetajatest ei pidanud Lauri lõpuspurti tegema.\nKommentaarid jooksudele tulevad MM-i kajastavas Orienteeruja ajakirjas.\nPoodiumile (ikka) veel ei saanud, kuid ainest on ja ootame meile sobivamat maastikku:\nPosted by Elo Saue at 23:31\nWOC tavaraja eel\nWOC sprinditeatest veel\nWOC Italy - enne sprinditeadet\nEesti koondis Maailmameistrivõistlustel 5.-12.juul...