Kommentaarid - Austraalias pistavad röövlinnud rohumaadele ja võsale tahtlikult tule otsa - Forte\nAustraalias pistavad röövlinnud rohumaadele ja võsale tahtlikult tule otsa - kommentaare 1-16\nhitchcock oli poisike... :D\nOn ohtlik siis ka kui need linnud peaksid inimtegevuse käigus ka teistele mandritele jõudma, segunevad paljunemisega uued geenid meie lindudega. Peale seda ei saa isegi siis lõket valveta jätta, kui tead, et kõik on tuleohutu. Kujutan ette, et peale volbriööd hakkaksid kulupõlengud massiliselt pihta. Jaaniööl poleks enam nii hull, kuna kuiva kulu vähem, kuid sügisel on teoreetiline võimalus viljast ilma jääda.\nTean harakat, kes pani oma pesa põäema ja sellega koos, puu all asuva puukuuri.\nNimelt hakkas harakas lambist suitsukonisid ümbruskonnast kokku korjama, ning tassis neid pessa. Eks üks hetk pani niiviisi pesa põlema.\nPolnud küll tahtlik tegevus, kuid prügi maha loopimine ja lahtise tulega(ka hõõguva) hppletult ringi käimine, ei vaja ilmtingimata Austraalia linde.\ntahaks sellist videot näha, kui nii kindlalt väidetakse, siis on ka film olemas\n... ja nüüd hakatakse massiliselt linde hävitama\n... isegi inimene ei tule sellise "kavaluse" peale alati :D\nEnne metsa maha võtmist paneme igast otsast tule otsa ja põletame loomad välja, haiged ja väetid saavad hukka, paremad pääsevad trofeedeks, kavalamad aga ära. Mis peale seda? Võtame metsa maha ja paneme nüüd seekord hakkele tule otsa.\nVäimela pommimehed vist eriti raamatuid ei loe, kus näiteks ale põletamisest räägitakse.\nsüüdata oskavad, kustutada mitte. nagu inimene tuuma lõhustamisel...\nhuvitav, kui palju nende lindude hulgas kahejalgseid, lennuvõimetuid linde on?\nkas tõepoolest leidub inimesi, kes usuvadki, et austraalias elab linnukesi, kes tuld levitavad metsatulekahjude ajal?\nJessus-maria! Ma tõepoolest ei arvanud, et eestlaste seas niipalju lolle leidub!!!\nnoh, tolvanid, ikka usute veel, et linnukesed põletavad Austraalait paljaks või?\nkanakull üle krundi, salasuits kärssas nokavahel. Mõtlesin et kuradi hull kuhu ta selle koni nüüd visata tahab? Ornitoloogid vaatasid kevadel drooniga selle debiiliku pesa, poegi polnud, ainult kaks plokki suitsu ja hunnik välgumihkleid oli seal.\nOlen kindel et see õpetab teisi linde ka suitsetama.\nseal need kavalad aborid kärsatavad ise tule laiali ja pärast korjavad küpsetatud sisalikud,maod kokku ja peavad pidusööki,pole ise vaja kokkamisega jännata\nNad õppisid neilt, kes kõrgele hüppavad, et kuuma pulka tasub ümber tõsta.\nSiis voisid ka California suured metsaüolengud ka lindude töö.\nma tunne ära satiiri\naga sinu kirjas see puudub, appike\nKirjuta ise juurde\nei olegi inimene ainus looduse pekki keeraja siin maamunal. Teretulemast klubisse\nKeelata ära välgud,lõkked,linnud ja Austraalia.Austraaliasse sisse ja väljareisimine maksu alla.\nKui kokkupõrge looduse ja inimese vahel jätkuvalt paisub, siis varsti hakkavad linnud-loomad tsivilisatsiooni ruineerima. Mis me siis teeme - viskame tuumapommi metsa või?\nlinnud nagu pagulasedki\njeeh kõik usuvad, aga ise näinud pole, kas tõesti on nii?\nma nägin metsas kord sipelgat, kes samuti otsustas oma pesa maha põletada ja tiris meie lõkkelt põlevat oksarisu, kui ise ära põles, tuli kohe uus sipelgas ja vedas edasi ja nii kuni pooleldi kustunud oks kuivade kuuseokste juurde tiriti, lahvatas ka pesa põlema, mul oli õnneks kustuti kaasas ja hoidsin suurema kahju ära, sõber võttis kõik lindile, youtubest saate vaadada nime alt:islamisipelgad.\njutuubelda, põhjapanevaid järedusi osas vara vaid mõnede nägijate põhjal teha aga uurides saaks kinnitust või ümber lükata\nIngliskeelsetes kommentaarides arvatakse, et point of the video is that there is a possibility for an interesting study to be carried out. No point drawing conclusions just yet as to the intention or lack thereof when it comes to these birds. Just looking at the many studies done on the adaptability of crows , might make you question what sentient really means.\nVareste osas ongi hulga materjali, kuidas neid on filmitud, kui on hüpoteese, mida nad suudavad või kas ikka suudavad. Lausa töökad linnud.\nkas kunagi see rahva lolliks tegemine ka lüppeb? no näed mõjus, tahtsin ju öelda lõppeb....\nNii ongi. Linnud on mõne asja pealt väga targad. Tädi rääkis, nägi aknast, kuidas vares mässas kuivanud leivatükiga. Ei saanud sealt raasukestki kätte, liiga suur. Siis lükkas selle veelompi. Et ligunedes läheks pehmeks ja laguneks. Mõne aja pärast saigi sööma hakata.\nma olen ka sellist käitumist näinud


Liider on Panasonic\nMaikuu väikeste telefo-nijaamade (kuni 16 siseabonenti) müügiliider on taas Panasonicu kaubamärk. Kuust kuusse kõigub esimese-teise koha vahel Quante.\nASi Telepood poolt maaletoodavad ning Eesti Telefoni, Telefonipood Halloo! ning Univoice'i poolt müüdavad laia tootevalikuga Quante väikesed jaamad sobivad eelkõige eramajadesse ning väga väikestesse büroodesse.\nEelkõige eratarbijale peaks sobima ka maikuu tabeli uustulnuk, Telefonipoes Halloo! müüdav kodukeskjaam Asicom, mis on toodetud Taiwanis.\nSeevastu näiteks Ericssoni telefonijaamu ostetakse veidi suurematesse väikebüroodesse.\nAlla on mais läinud Erifoxi jaamade müük, mille peamine põhjus on suure edasimüüja Telefonipood Halloo! suur etteost aprillis. Mais suurenes aga Erifoxi ostjate hulk jaeklientide seas.\nLexeli Elektrimaterjalide müügijuhi Uku Kerneri sõnul on neil eesmärk hoida tasakaalu jaeklientide ja edasimüüjate vahel.\nMitmeid kaubamärke müüva Univoice'i jaoks oli maikuu hea kuu, seda küll taas peamiselt keskmiste ja suuremate jaamade osas. Väikestest jaamadest läks üks Eesti kaubamärki kandev Miniset mais Lätti, kus Univoice'il on ühe sealse firmaga esindusleping. Veel on Miniseti omanikuks saanud Võru Leib ja Hiiumaa tarbijate ühistu.\nSMSi ja Uherit maaletoovas ning Panasonicut müüvas Vahersoftis vajus ära kuu lõpp. Nimetamisväärseid firmasid Vahersofti direktori Olev Vaheri sõnul neil maikuus ei olnud.


Betooni peenestamine - Assamblee 2021\nReeglid ja soovitused betoonpõranda lihvimiseks\nBetoon on ainulaadne ehitusmaterjal, mis suudab vastu pidada märkimisväärse koormusega, nii et seda ainet kasutatakse erinevates tööstusharudes, mille hulgas on betoonpõrandate paigutus.\nPinna ainulaadseks muutmiseks on soovitav seda lihvida. Oluline on järgida reegleid ja soovitusi betoonpõrandate lihvimiseks. See annab kindlaid ja vastupidavaid tooteid, mis on täiesti vastupidav välistest teguritest.\nBetoonpõranda lihvimine on selle töötlemine spetsiaalsete abrasiivmaterjalidega, et tasandada ja tugevdada konstruktsiooni. Pärast nimetatud protseduure luuakse sile pind, mis sobib edasiseks töötlemiseks.\nSeda tüüpi lihvimisbetoon poleerib. See protsess hõlmab väga väikese materjalikihi eemaldamist selle järjestikuse tihenemisega. See võimaldab teil anda poolest läikiva struktuuri. Lihvimistööd kasutatakse põrandakatete rajamiseks sellistes asutustes nagu haiglad, kaubanduskeskused, veeparkid ja eeslinnad.\nPõranda betoonpõrandatele on teiste põrandakatete suhtes mitmeid olulisi eeliseid:\nVastupidavus Materjali saab kasutada mitut aastakümmet ilma põhiliste tehniliste parameetrite kaotamata. Soovi korral võite teha perioodilist poleerimist, taastada põranda dekoratiivsed omadused.\nLäikiv betoonpõrand tundub väga sarnane materjalidega nagu looduslik kivi või isetasanduvad alused. Erinevate komponentide abil saate muuta pinna (näiteks kvartsi) kujundust.\nSuhteliselt madal hind. Sellise põranda paigaldamine on üsna lihtne, sest kõik materjalid on turul kättesaadavad ja nendega töötamine ei vaja erilisi oskusi.\nPoleeritud betooni saab kasutada laminaadi või parkettina dekoratiivse viimistluse alusena. See alus on täiesti tasane ja ei sisalda olulisi erinevusi, mis välistab plaatide kiire kulumise.\nPraegu toimub betoonitöötlus kahel viisil.\nSel juhul eemaldatakse töövahendid betoonist ilma täiendavate lahenduseta. Selle tulemuseks on palju tolmu. Need kopsuga kokkupuutuvad ained on hoiustatud ja neid praktiliselt ei tule. Seetõttu peaksite seda lähenemisviisi kasutades kasutama kvaliteetseid isikukaitsevahendeid. Selle tehnoloogia abil saate betooni eemaldada paksusega kuni 2 mm.\nKasutage seda, kui põrandale on lisatud mineraalaineid või mosaiiki. Betooni töötlemisel suunatakse pinnale vesi, mis takistab suure koguse tolmu tekkimist. Kuid see juba viib vedelate mustuse moodustumiseni, mis pole ka väga meeldiv.\nMärgtehnoloogia abil saate juba 5 mm betooni lasta, kuid selline töö nõuab erilisi oskusi.\nBetoon on vastupidav materjal, mida on mehaaniliselt raske hävitada, nii et lihvimist tehakse ainult spetsiaalse tööriistaga, mida täiendavad erinevad tööriistad. Neid kujundusi saab jagada kaheks suureks rühmaks.\nSee hõlmab ka spetsiaalseid lihvimismasinaid, mis võimaldavad teil töödelda suures koguses pindu. Sõltumata elektri- ja bensiinimootoritest. Seal on palju selliseid seadmeid, erinevat võimsust ja jõudlust. Nende hulgas tuleks jaotada helikopterautod. Need on varustatud 4 teraga, mis on juba põrandaga kokkupuutes.\nTäiendavad mehhanismid võimaldavad teil muuta tööobjektide pöörlemiskiirust. Seega võite sõltuvalt põranda eesmärgist saada erineva jahvatamise taseme.\nProfessionaalset seadet kasutatakse klassikaliste betoonpindade ja aluspõhjaga töötamiseks. Viimased tüüpi vundamendid hõlmavad kuiva tsemendi ja muude komponentide paigaldamist tasanduskihi pealmisele kihile. See võimaldab pärast lihvimist saada mitte ainult tugevaid, vaid ka ilusaid põhjuseid. Sellised lisaained võivad betoonpõrandate kasutusiga pikendada kuni 15 aastat.\nSellised seadmed on väikesed ja kompaktsed. Mõnel juhul võib neid asendada tavapärase veskiga, mida täiendavad teemandiringid.\nSeda tüüpi seadmeid iseloomustab väike võimsus ja väikesed mõõtmed. See võimaldab täiuslikult betooni käepidemeid isegi ruumi nurkades, mis ei ole alati tööstusmasina puhul.\nAga betoonpinna töötlemise kvaliteet sõltub mitte ainult seadme võimsusest, vaid ka abrasiivdüülikest. Need, kes hävitavad materjali ülemise kihi, eemaldavad tarbetuid elemente. Tööriist võib jagada mitmeks põhitüübiks.\nÜks levinumaid on ketta pihustid. Välimuselt sarnanevad nad lihvkettad, mis varustavad veskit. Kuid abrasiivsel osal võib olla teistsugune struktuur, mis võimaldab teil põhi painutada erinevate tugevustega.\nSõltuvalt sellest on kettaseadmete alamtüübid:\nKilpkonnad Nende struktuuride peamine eesmärk on aluste viimistlemine. Tooted eristuvad painduva aluspinnaga, mis on kaetud teemantsete žetoonidega. Ring on fikseeritud töökorrusele klassikalise velcro abil. See võimaldab teil kiiresti tööriista vahetada pärast hõõrdumist.\nSeibid. Sellise ketta pind on kaetud erinevate suurustega teemantidega, nii et tööriista kasutatakse põrandate roogimiseks, sest need eemaldavad hästi suured küpsised. Tootjad esindavad mitut tööpinna kombinatsiooni, mis on ette nähtud erinevate kõvaduspindade lihvimiseks.\nTassid. Väljastpoolt on need tooted sarnased ringile, kuid nende disain sarnaneb plaadile. Ringi perimeetri kõrval on teemantkomponentidega spetsiaalsed sooned. Just need, kes oma konstruktsiooniga kokku puutuvad, eemaldavad.\nSõltuvalt lihvimispinnast on põrandakangid jaotatud järgmistesse tüüpi:\nKahekordne segment - peamine eesmärk on eemaldada ülemised paksud kihid.\nRuut. Ring töötab hästi, kui pind on kaetud suurte üksikute külmutatud seguosadega. Samas töötab tööriist vastupidi hästi ja ei kaota oma tehnilisi omadusi.\nBoomerang Tööpinda iseloomustab väike tera, mis võimaldab töödelda ainult viimistluspõrandaid, kus peate kõrgekvaliteedilist lihvimist.\nFrankfurt. Seda tööriista kasutatakse peeneks jahvatamiseks. Sellega saate hõõguvat pinda, mis on erineva läikega. Sõltuvalt tööobjekti terasest võib lõplik disain olla erinev.\nBetoonpõranda lihvimine on aeganõudev ülesanne, mida saab teha kodus. Ilusa pinna saamiseks on tähtis seda korralikult ette valmistada töötlemiseks.\nVajalik on alustada ettevalmistamist vana põranda ülevaatusega. Kui selle pinnal on tugevdus või muud metallist insertsioonid, siis on soovitav neid eemaldada. Selleks kasutage veski, millega metallist põhikonstruktsioonist lõigatakse. Kui metalli kogus on märkimisväärne, siis on parem asetada aluspinnale tugeva tasanduskihi paksus 2-5 cm, sõltuvalt aluse langusest.\nKui pinnal on pragusid või kiipe, tuleb need eemaldada tsemendimörtsiga. Poleerimine ei alga enne, kui aine kuivab vähemalt poole tugevusest.\nIlmne betoonpõrand tõesti muutub eksklusiivseks viimistluseks. Portaali osalejate tehnoloogia.\nBetoon on üks kõige mitmekülgsemaid ja populaarsemaid materjale, mida kasutatakse nii tööstuses kui ka erasektoris. Vundament, tahvlid, soomustatud vöö, trepid ja seinad on valmistatud täielikult betoonist. Tehnoloogia järgimisega, pärast brändi tugevust, teenib see aastakümneid. Forumhose kasutajaid, betooni kasutatakse laialdaselt ka baasina, kuid see võib saada ka esialgse viimistlusega, näiteks põrandal.\nTugevuse ja vastupidavuse poolest on betoonpõrand ületanud paljusid katteid, mis tagavad selle nõudluse vaatamata kaasaegsete materjalide rohkusele. Kuid koos visuaalse komponendiga on sellel palju eeliseid, see kaotab - valge halli värv ei ole parim disainivalik. Lisaks on betoonkonstruktsioon poorne - pind imab niiskust ja laguneb järk-järgult mehhaanilise mõju või agressiivse keskkonna tõttu. Erosiooni tulemusena moodustuvad tolm ja väikseimad purustavad, valamud, praod, ebakorrapärasused, mis samuti ei anna eeliseid. Seetõttu kasutatakse betoonpõrandat tehnilises ruumis esialgsel kujul või viimistlusmaterjalide universaalseks aluseks.\nSee protsess on pühendatud foorumi tervikteemale - "Ground concrete floor", kus portaali limur8484 osaleja sai top-starteriks. Ta nägi võrgus töödeldud betooni fotosid ja mõtlesin, et ta põrandaks tema majas. Ja peamine ekspert teema oli Tiamo.\nPoleeritud / poleeritud betoonpõrand on suurepärane võimalus kõigile, kellel on betoonpõrand. Eriti olulised sellised põrandad neile, kes kasutavad põrandakatteid betoonpõrandaga. Sellised põrandad on veelgi olulisemad nende jaoks, kes kasutavad soojuspumpa kuumuse eraldamiseks, sest nende põrandate puhul ei ole lõpliku kihi, näiteks plaatide või laminaadi soojustakistus.\nTe saate tavalise betooni muuta graniidist või marmorist erksamasse kujundusse kahel peamisel viisil.\nBetooni tugevuse ja veekindluse parameetrite parandamiseks kasutatakse keemilisi kompositsioone pärast töötlemist, millega katmine muutub monoliitseks ja praktiliselt ei ima niiskust. Mõju on kahel viisil:\nSilikatsioon - betooni komponentide keemilise reaktsiooni tulemusena silikaadi (naatrium, kaalium, liitium) rakendatud lahusega moodustub pinnale ühend, pooride blokeerimine, erosiooni vältimine.\nFluidasioon (fluatsioon) - silikofluoriidhappe soolad, reaktsiooni käigus moodustub kaltsiumdifluoriid (üks hambaemaili koostisosadest) ja pinnakiht ise muutub veel vastupidavaks.\nThiamo sõnul on keemiliste protsesside, mis esinevad nii betoonis ise kui ka reagentide kasutamisel, põhjalikum tundmine, fluorimise meetod on tõhusam. Kuigi enamus profiiliettevõtetest rakendab silitsierimist ja müügiks valmis kujul, on enamasti silikaatvahendid - tihendajad.\nKuivsegud - täidised\nEt monoliitseks pealispinna betooni pindmine kiht, mis muudab selle võimalikult tugevaks ja siledaks, kasutati traditsiooniliselt triikimist - täitematerjali täitmist ja tsemendiga immutamist. See meetod andis tulemuse, kuid aja jooksul algas pinnase erosioon ja see manipuleerimine ei suurendanud betoonile palju atraktiivsust. Praegu on triikimisasjad välja vahetanud - tööpõhimõte on sama, kuid kuiv tsemendi asemel on olemas spetsiaalsed tugevdajad:\nKvarts - suurte fraktsioonide kvartsliiv, et liiva atraktiivsust suurendada, on sageli toonitud.\nKorund - täitekorund (mineraal, alumiiniumoksiid) koorimata.\nMetalliseeritud: täiteainena - väikesed metallist laastud (kasutatakse tööstuslikus konstruktsioonis).\nKõige tavalisemad ja taskukohasemad - kvartsist kõvendid, kuid need on dekoratiivsest korundist madalamad. Kuid mõlema sorti kombinatsioon võib luua ainuõigusliku soo.\nKui tugevdate pealmist kihti koos viimistlusega, näiteks valge korundiga, kaunistades seda kvartsviljadega, on ruum väga kerge ja peaaegu läbipaistmatu. Nagu pildil näidatud.\nPinnase / poleeritud betooni valmistamise tehnoloogia sõltub modifitseerimismeetodist.\nSee viiakse läbi mitmel etapil.\nPinna peenestamine toimub nii vanades kui ka uutes alustes ühe eesmärgiga - tahtlikult nõrgestatud kihi eemaldamiseks. Ainult vanas betoonis tekkis see aja jooksul erosiooni tõttu ja uus - see on nn piim, mis tuleneb suurte fraktsioonide sadestumisest.\nJah, ja katte dekoratiivsus lihvimise ajal suureneb mitu korda - pind muutub täiesti siledaks, joonistus ilmub, eriti kui pakendis kasutati spetsiaalset täiteainet.\nSõltuvalt pinna esialgsest seisukorrast võib olla vajalik tasanduskihi eelpuhastamine. Kui seal on õmblused, tõmblused või sõlmed, siis ei eemalda neid lihvimist, on lõikur vaja lõigata. Värske betooni kahjustuste vältimiseks, millest täiteainet saab suurel kiirusel teemantkettaga tõmmata, pole poleerimine teostatud alles pärast brändi tugevuse komplekti - kuu aega pärast valamist.\nLihvimiseks toodetakse professionaalseid ja kodumasinaid, millest esimene eristub tootlikkuse ja töökvaliteedi poolest. Kuid selliste seadmete erakasutuse kulude tõttu saate seda teha kodumasinatega, lähenemiste arvu suurendamise ja sobivate abrasiivsete ainete valimisega. Kui välja pakutud ravi ruut on alla saja meetri või isegi mõnisada (majad on erinevad), võite rentida professionaalseid seadmeid. See on odavam kui osta ja palju kiiremini kui territooriumi vallutamine käsitsi nurklihvijatega. Mis puudutab lihvimismeetodit - ettevõtted kasutavad tavaliselt märjaks ja kodu käsitöölised maksavad kuiva poleerimist ja ehituspuhumist.\nValitud kompositsioon kantakse maapinnale ja tolmuvabale pinnale vastavalt juhistele. Seda võib pihustada, rakendada rulli või pintsliga, moodustades ühtlase kihi. Lähenemisarvude arv sõltub ka reagendi tüübist - ühe kihiga kantakse tihendid tihti, fluorosilikaadid (silikofluor-happe sool) betooni kaetakse mitu korda teatud intervalliga. Tõenäoliselt on see, et esimene lahendus on vähem kontsentreeritud kui järgnevad.\nImpregnatsioon algab kõige nõrgemast lahusest, nii et ülemisele poole ei ole aega sulgeda. Mida varem on lahendus rakendatud, seda sügavamal on aega tungida allapoole. Kuid seda tugevam on, seda rohkem poorid suletakse, kuid on vaja tagada võimalikult paksema kihi muutmine, mistõttu nad algavad nõrgimatest. Siis on see immutatud tugevama lahendusega, see langeb rakenduse taha, mis on aeglasemalt vastupidav ja seega ka tungimise sügavus. Kuid kuna esialgne oli nõrk kontsentratsioon, on tugevamad poorid jäänud avatuks ja seda suurem, seda väiksem on eelmise lahuse kontsentratsioon. Viimased kasutavad tugevaimat lahendust, mistõttu ülemine kiht on kõige monoliitsem.\nReagentidega töötlemise järel poleeritakse betoonpind, et maksimeerida sära ning põrand peegeldub. See protsess on üsna vaevatu ja seda tehakse ka mitmel etapil, kasutades väikseimat abrasiive. Seepärast otsustavad paljud, et viimasel etapil pole poleerimist, vaid akrüülil põhinevad erimassid, mis säravad kohe pärast kasutamist. Polüureerimise mõju tugevdamiseks kasutatakse ka polüuretaaniühendeid, moodustades pinnale õhukese, kulumiskindla kattekihi.\nErinevalt keemilisest töötlemisest on see meetod asjakohane ainult betooni valamisel. Kui vana kate on vaja taastada, valatakse uus standardkinnitust pakkuv uus tasanduskiht ja tugevalt ülemine ping. On mõtet planeerida betoonpõranda parendamist ette.\nKui betoonpõrand on projektis paigaldatud, on parem asetada betoonpindadele korundiga. Sellisel juhul moodustatakse hõõrdumise suhtes väga vastupidav kiht 2 cm paksusega. See moodustub kaevandamise ajal ja siis, pärast 28 päeva möödumist, peate pehmeks peenestamiseks või poleerimiseks viimistlema, kui vajate sära. Sellist sära ei kustutata, ehk mitte kunagi.\nElectrokorund on mitmevärviline: valge, roosa, lilla tooniga (kroom) ja sinakasvärviga. Huvitav on see, et roosa korundi kristallid - väike rubiin ja sinine - topaziki. Betoonpõrand ei ole lihtsalt tugev, see muutub peaaegu vääriliseks.\nNagu Tiamo mainis, on betooni modifitseerimine täiteainega, korundi või kvartsiga, tehnoloogia on oluliselt erinev.\nBetoonmargi tugevdamiseks peaks olema vähemalt 300 ja eelistatavalt 350. Lüli viiakse klassikaliselt, tugevdades, tihendades vibratsiooni ja hoides taset. Seinapaksuse paksus sõltub alusetüübist. Kui see valatakse üle vana betooni, siis umbes 7 cm ja kui see on maapinnal tasanduskiht ja selle variatsioonid - 10-12 cm. Keskmise temperatuuri ja niiskuse juures hoitakse betooni esialgseks seadmiseks 4-6 tundi. Pind ei tohi liiga kuivada, nii et seda ei pea niisutama - see põhjustab katte omaduste halvenemist.\nValitud pealekandmine on hajunud kihtide pinnale ühtlasel kihil. Esimeses etapis kasutatakse 2/3 materjali massist, jaotamine on võimalik käsitsi või improviseeritud vahenditega. Sõltuvalt sordist võib tarbimine ületada 3 kuni 8 kg / m2. Segu tuleb peale kanda tsemendi "piimaga", seejärel hõõrutakse see tasandusse, kasutades spetsiaalseid seadmeid või käsitööriistade abil. Peale immutamist jaotatakse põhiosa ülemisest osast ja ülejäänud osa ka kustutatakse. Mõne aja pärast lõpetage betooni hõõrumine. Viimane töötlemisetapp rakendatakse pinnale, kattele, mis vajaduse korral tekitab niiskust (lakk, pitser) ja paisumisvuukide lõikamist.\nSelleks, et muuta oma korrus unikaalseks, ilma kalli viimistlusmaterjalideta, on reaalne. Kasutage valget tsementi, värvilist täiteainet, värviskeeme korjates, looge pilt veerisest või värvilisest klaasist, järgige märgistust või joonistage mustriga, millel on kontrastne pealispind - valikud on massi järgi. Isegi ainult poleeritud betoon, poleeritud ja kaetud polümeeriga, selle dekoratiivse mõjuga ületab tüüpilise plaadi ja on palju odavam. Põrandaküttesüsteemide puhul vähendatakse ka soojuskadu. Kui te laienete horisondi, saab selle töötlemisega betooni kasutada mitte ainult põrandale, vaid ka seina kaunistamiseks, töölaua või kamina portaalide loomiseks - keegi teile meeldib.\nNõrgused loovad maapinnale betoonpõranda - artiklis pealkirjaga põrandate tüübi kohta. Artiklist, kuidas säästa ehitusmaterjale, saate teada, mida veel saab tõesti kvaliteedi kahjustamata. Videokas paekivistunud betoonmaja ehitamise kohta jagab portaali liige oma kogemusi kulude optimeerimisega.\nMittesüttivast kangast tüübid ja kasutamine\nPraeguseks on väga populaarseks keldris või keldris olevad majaprojektid. Reeglina on selliste projektide hulka 1-2 kõrgendatud põrandad, pööning, rõdu, pööninguruum jne.


Eesti Kirik » Väljaanded » 18. juuni 2008 Nr 29\nLehenumber » Väljaanded » 18. juuni 2008 Nr 29\nKaruse kirik loob eluaustuse ala\nMai keskel toimus Karuse koguduse juhatuse koosolek, kuhu oli kutsutud ka praost Tiit Salumäe. Arutlusel oli meie kiriku suhe looduse ja selle kaitsmisega. Alates 1989. aastast on Karuse kogudus seotud looduspalvetega, millega on taotletud kiriku positiivset hoiakut looduse suhtes. Selleks on toimunud pööripäevadel kaheosalised jumalateenistused, millest üks osa peetakse looduses ja teine kirikus. Nende palvustega on püütud saavutada inimese, kiriku ja looduse lähenemist. ...\nek 18.06.2008 Loe edasi\nSirje Parameel: ma pole oma valikut hetkegi kahetsenud\nSel kevadel saatis Keila Miikaeli kogudus pidulikult pensionile oma kauaaegse sekretäri Sirje Parameele. Ent energiline naine ei ole sellega kogudusetööst kõrvale jäänud. Endiselt laulab ta segakooris ja on koorivanem. Endiselt võib teda näha asju ajamas kantseleis, kus ta uuele õpetajale oma kogemustega väärtuslik abimees on. Asutas laulukooriKeila kogudusega tekkisid Sirje Parameelel esimesed sidemed 1991. aastal, kui õpetaja Jaan Jaani ta laulukoori asutama kutsus. ...\nTiiu Pikkur 18.06.2008 Loe edasi\nJumala kutse on jääv\nTiit Pädam on sündimisest saadik Tallinna Jaani koguduse liige, seal ristitud, leeritatud ja laulatatud, Toomas Paul oli kakskümmend viis aastat külapreester, viimased 19 tööaastat enne emerituuri teenis Jaani kogudust. Eesti Kiriku palvel vestles Toomas Paul homse juubilari, oma vana sõbraga. Kohtusime esimest korda oma kolmkümmend aastat tagasi. Olin siis Valjala koguduse õpetaja ja Saarte praost ning Sina ERKI arhitektuuriteaduskonna tudeng. Saime kohe suurteks sõpradeks ...\nToomas Paul 18.06.2008 Loe edasi\nPalverändurite kirikus saavad teelised vaimu kosutada\nKarja koguduse juhatuse esimees Tõnu Grepp oli lahkelt valmis allakirjutanu Valjalast põhja poole sõidutama, kirikut näitama ja selgitusi jagama. Karja kiriku uksed olid kutsuvalt lahti ja tulijaid tervitas kirikut valvav, hiljuti 80. sünnipäeva tähistanud Regina Vihuri. Kogudus on teeliste kiriku projektiga liitunud alates selle käivitumisest 2001. aastal. Meie sealviibimise ajal külastas kirikut kolm gruppi rändureid.Omad ja võõradJuhtinud tähelepanu kiriku ...\nRita Puidet 18.06.2008 Loe edasi\n1991. aastast teenib Karja kogudust Veiko Vihuri, alguses praktikandi ja diakonina, 1992. aasta detsembrist õpetajana. Aastal 2001 valiti Veiko Vihuri Saarte praostiks, möödunud aastal kaitses ta Tartu ülikoolis doktoriväitekirja EELK piiskopist Hugo Bernhard Rahamäest. Saaremaa koguduste arvandmeid vaadates hakkab silma, et ida- ja läänepoolsetes kogudustes on need suhteliselt erinevad. Millest see on tingitud?19. sajandi keskel usuvahetusliikumise ajal läks palju ...\nSaaremaa põhjapoolseim, Leisi vald hõlmab endist Karja kihelkonda ja selle pindalaks on 348 ruutkilomeetrit, millel elanikke umbes 2300. Asustuskeskustest eemale Linnaka külla jääb väike Karja kirik, sealsel kogudusel on liikmeid 150, annetajaliikmeid 62. Õpetaja Veiko Vihuri teenitavates kogudustes on Eesti Kiriku tellinud kuus inimest.Karja kirikKarja kiriku ja kihelkonna esmamainimisest möödus sel kevadel 754 aastat. Kunas esimene, ilmselt puukirik Karja püstitati, pole ...\nNädala pärast samal ajal on jaanituled juba kustunud ja sõnajalaõie otsijad kodus peoväsimust puhkamas. Ööd hakkavad vähehaaval jälle pikemaks venima ja looduse õitsemisele järgneb viljade valmimise aeg. Nii see kordub aastast aastasse, põlvest põlve. Kas lõkete süütamine on lisanud meie ellu ihaldatud valgust? Kas otsijad on leidnud hõbedasi õisi, mis vaid kord ...\nHeino Nurk 18.06.2008 Loe edasi\nRisti: mis ime võib panna maakoguduse kasvama?\nHarju-Risti asub peaaegu Harjumaa serval, Padiselt 3 km mööda Haapsalu suunas ja sealt veel 3 km mere poole. Vanaldane kogudusemaja meeleoluka aia sees. Ilus 700 aasta vanune Risti kirik, tõeline muinsuspärl. Kuid rahvas oli kirikust võõrdunud. Alles nüüd, viimasel ajal liigub uusi tuuli. Osalt kindlasti sellepärast, et õpetaja Annika Laatsil on senisest teistsugune lähenemine maakoguduse tööle. Risti kogudus kasvab mõnekümne inimese võrra aastas. Annika Laatsi kolme ametis ...\nJuune Holvandus 18.06.2008 Loe edasi\nPäikseline Taimi Välba\nTuntud koorijuhile ja kirikumuusika pedagoogile, kevadel oma 70. sünnipäeva tähistanud Taimi Välbale on see aasta olnud tunnustusterohke. Viljandi praostkond valis ta aasta töötegijaks ning peapiiskop autasustas EELK Teeneteristi III järgu ordeniga. Taimi Välba Viljandi Paala järve ääres asuva kodu aknast 7. korruselt avaneb imeline vaade: all sillerdav veepind, otse ees kõrgumas Pauluse kirik, pisut eemal paistmas Jaani kirik ning kaugel horisondil eristab silm Paistu ...\nMonika Reedik 18.06.2008 Loe edasi\nPärast Nuustakul käiku võib sõita Soome\nTallinna toomkoguduse seenioridel on põhjust tänada Taevaisa oma õpetaja Jaak Salumäe ja tema väga toimeka abikaasa Anne-Mai eest, kes ligi kümne aasta jooksul on meie 30–40-liikmelise sõpruskonna suutnud liita tegusaks ja toimivaks ühenduseks. Kui sügisest algaval hooajal saame kokku üks kord kuus kohvilauas, põnevusega Anne-Mai valitud ja saladuses hoitud üllatuskülalist mõistatades, siis suve ootuses tõuseb ärevus lakke. Viimastel aastatel on meist saanud matkasellid. ...\nHelgi Vilu 18.06.2008 Loe edasi\nPeeteli kirikusaal täis laulukõla\nLehekuu viimasel, Maarja külaskäigu päeva õhtupoolikul sai Peeteli pühakoja saal rahvast täis nõnda nagu jõuluõhtul, kui tullakse Jeesuse sünnipäevapeole. Sünnipäeva peeti ka sel suvesse veereval kaunil kevadõhtul. Kirikusaal oli kenasti kaunistatud kaseokste, õitsvate ja eri värvi sirelite ning kevadlilledega. Õisi ja rohelust jagus kõikjale – altarile, klaverile, vanale orelile, kaetud pidulaudadele, põrandale. Juba kiriku eeskoda tervitas saabujaid sõbralikult ...\nToivo Treiblut 18.06.2008 Loe edasi\nJõgevale jõudis orel Rootsist\nJõgeva kiriklas toimunud jumalateenistusi on koguduse ja sealse organisti suureks rõõmuks pea kuu aega saatnud uus orel, mis pärit Rootsi Uppsala väikesest maakirikust.Uppsalas lõpetas koguduse liikmete arvu vähenemise tõttu tegevuse sealne Püha Kolmainu koguduse väikseim kirik ning kirikus kasutatud 1960ndatel Taanis ehitatud orelit pakuti sõpruskogudusele Tartu Paulusele. Abi korras«Tartu Pauluse on küllalt suur kirik, seepärast polnud neil sellise väikese oreliga midagi ...\nMerje Talvik 18.06.2008 Loe edasi\n21. mail kogunesid Järva praostkonna sinodisaadikud Eesti KaitseväeTapa Väljaõppekeskusesse, et pidada korralist aastakoosolekut.Sinod algas jumalateenistusega uues ning õdusas Tapa väljaõppekeskuse kabelis, osalesid kõik kohal olnud praostkonna vaimulikud ja peapiiskop Andres Põder. Laulu ja pilliga saatsid Tapa naiskoor ja organist Evely Piksar.Pärast jumalateenistust siirduti VÕKi loengusaali. Alustada tuli paraku leinameeleolus – möödunud aasta võttis praostkonnalt kaks ...


DA300 – kolbkompressor Äärmiselt kompaktne ja mitmekülgne\nDA300 – kolbkompressor FORNOVO GAS\nÄärmiselt kompaktne ja mitmekülgne, kohandub igale survele. Lihtne hooldada, madala õli tarbivusega, väike käivitusvool ja madalad kompressiooni kulud. DA300 on mõeldud paigaldamiseks GasVector moodulitesse või siis hooldusruumi, kompressor on võimeline töötama koos elektrimootoriga või kuni 400kW võimsusega gaasimootoriga, mille voolukiirus ületab 8000 Sm3 / h.\nDA300 W-kolbkompressorFORNOVO GAS\nVesi või õhkjahutusega silindrid\nMinimaalne vibratsioon tänu ideaalselt tasakaalustatud kompressorile\nUus seadistamissüsteem otseühendusega mootor-kompressorile\nSisseehitatud kaugjuhtimine süsteemi haldamiseks\nFornovoGas W-kolbkompressorid on mõeldud maagaasi tanklatesse paigaldamiseks ja kasutamiseks ning kompressorid on uusima tehnoloogiaga, mis võimaldab saavutada kompaktsuse, vastupidavuse, energiatõhususe ja paindlikkuse. Teie CNG jaamad on konkurentide seas kõige tõhusamad. Kompressor asetseb eraldiseisva raami küljes, mis muudab hoolduse mugavamaks ja lisab kompressorile optimaalse tasakaalustatuse.\nFORNOVOGAS kompressorite kasutamine metaani tankimisel on õigustatud asjaoluga, et need on määrdeaine vabad ja madalate energiakuludega. Metaani jaamaga 1m3 tihenduskiirusel võib energiakulusid hinnata ligikaudu 0,16 kW kuni 0,22 kW, mis on parima näitaja kõigi CNG gaasi kompressoriseadmete tootjate seas.\nKOMPRESSORID – PARIMA HINNA JA KVALITEEDI SUHE, HOOLDUS- JA KÄITLUSKULUD VIIDUD MIINIMUMINI.\nKompressorid on disainitud ilma silindrite määrimise vajaduseta, see aitab välistada õli sattumise metaani heitgaasisüsteemi. Õli puudumine koos gaasiga avaldab positiivset mõju mootori ja gaasiseadmetele. See tagab kompressoriseadmete garanteeritud töötamise metaani jaamades. Peale FornovoGas CNG-jaamades tankimist, isegi miinustemperatuuridega, töötab auto õliaurude puudumise tõttu palju paremini.\nFornovoGas maagaasi kompressorid on disainitud võimalikult kompaktselt, et paigaldus võtaks vähe ruumi ja vähendaks koormust kompressori konstruktsioonidele. Gaasikomponentides on FornovoGas maagaasi jaamad varustatud täiustatud tehnoloogiaga, mis tagab jaamade optimaalse jõudluse, maksimaalse paindlikkuse ja häälestamise võimaluse. Kogu süsteemi tõhususe parandamiseks tehti olulisi tehnoloogilisi- ja disainilahendusi. Kompressori väiksem vibratsioon on saavutatud keerukate tootmistehnikate abil ja kompressori sisekomponendid on tasakaalustatud ega nõua täiendavat välist balansseerimist.\nOtseühenduse mootoriga kompressor (puuduvad rihmarattad ja rihmad) tagab maksimaalse termodünaamilise kasuteguri kompressori töötamisel. Kompressori silindrid ei vaja õlitust. Kasutades topeltpumba süsteemi silindris on CNG isoleeritud määrdeõlist. Selline süsteem tagab võimalikult väikse õlisisaldusega surugaasi, mis omakorda tagab auto mootori optimaalse töö ning maksimaalse puhtuse heitgaasides.\nKahekambrilistel silindritel (DA seeria 300) on müratase madalam kui 75 dB (A) mõõdetuna 1m kauguselt. Fornovo GAS kompressorid ja kompressorüksuste GasVector tooted vastavad üldlevinud nõuetele. Kompressorite võimsuse töövahemik elektrimootorites on 22 kW kuni 55 kW (SA200) ja 55 kW kuni 400 kW (DA300). Need omadused võivad vastata erinevatele jõudlusnõuetele, kuid kui on soov tootlikust suurendada, siis piisab kui asendada silindritehülsid, kolvid ning vajadusel paigaldada veelgi võimsam elektrimootor.


eTwinning ühendab Euroopa õpetajaid ja õpilasi : Õpetajate Leht\n8. mai 2020 - Kommenteeri artiklit\nKuressaare Vanalinna kooli õpilaste majanduskaart on koostatud eTwinningu töö käigus distantsõppe ajal.\neTwinningu platvorm on pakkunud koolidele juba 15 aastat distantsõppe võimalusi ehk tegutsemist e-projektide vormis.\neTwinninguga on liitunud 800 000 õpetajat üle Euroopa, aga ka Euroopa naaberriikidest (Ukraina, Tuneesia, Moldova jne). Eestist on eTwinninguga liitunud pea 5000 õpetajat ja kõik nad kaasavad ka õpilasi oma projektidesse.\nViirusest tingitud eraldatuse ajal peavad eTwinningu õpetajad omavahel ühendust ja teevad koostööd grupis „eTwinning kodus: eTwinning suletud koolide toetamiseks“, kus viiakse läbi veebiseminare, levitatakse õpetajate kogemusvideoid, jagatakse praktilisi soovitusi, olgu nendeks kuulsate maalide taasloomine kodustes tingimustes, õpilaste distantsõppe päevaplaanide visualiseerimine, ühislugemine veebis või liikumine GPS-i abil vabas looduses.\nSelles eTwinningu grupis on jaganud oma kogemuslugu ka Kuressaare Vanalinna kooli õpetaja Ülle Kreos, kes on kasutanud oma koolis distantsõppe läbiviimiseks eTwinningu projektide veebivahendeid. Näiteks on tema õpilased teinud lindude rände interaktiivseid kaarte, koostanud ingliskeelseid plakateid närvisüsteemi häiretest jpm. Kõik need tööd on kogutud e-raamatusse ja jagatud neid projektipartneritega Hispaaniast.\nOn ootuspärane, et eTwinningust leiab ka koroonakriisi teemalisi õpiprojekte. Lähemat infot leiab veebilehelt etwinning.net, samuti www.hitsa.ee/etwinning, https://bit.ly/etwinninguveebiseminar.


Samasoolise kooselu riiklikust reguleerimisest • Objektiiv\nArvamus » Samasoolise kooselu riiklikust reguleerimisest\nSamasoolise kooselu riiklikust reguleerimisest\n26. nov. 2015 Ülla Vähk\nMeeleavaldus perekonna ja demokraatia kaitseks 5. oktoobril 2014. Foto: Jaanus Lensment, Postimees/Scanpix\nÜlla Vähk kirjutab, et kui perekonna ja abielu devalveerimine lõpetataks ning need taas au sisse tõstetaks, peegelduks see positiivselt rahva käitumises, paraneks perekondade olukord ja suureneks laste sünd turvalisemasse maailma.\nSeoses sooneutraalse kooseluseadusega, mille rakendusaktide vastuvõtmise üle Riigikogu lähipäevil otsustab, on mul lootus (I have a dream), et meil on lõpptulemusena võimalik saada Eesti riigile ja eesti rahvale tulevikukindlam ja ausam tulemus. Meil on praegu tegemist n-ö sooneutraalse seadusega, mis tahab olla ka n-ö topeltabieluseadus tavapaaridele. Selle eesmärk on muuta tava- ja homopaaride kooselu võrdselt poolabieluks, kust mõlemad võivad võrdselt liikuda edasi pärisabielule. See on eesmärgipäraselt sügavalt hämav seadus.\nMaailmas ei ole ammu enam uus avastus, et “sooneutraalsuse” mõte on tungida perekonna ja abielu institutsiooni sisse ja see sügavalt moonutada. See perekonna- ja abieluinstitutsiooni sisenemine ja selle üle võtmine LGBT poolt on põhimõtteliselt uus etapp nn kultuurimilitaarsel “pikal marsil läbi institutsioonide” (Der lange Marsch durch die Institutionen – Rudi Dutschke, 1967) saavutamaks vastuvaidlematu hegemoonia rünnatava ühiskonna üle (“Homoõiguste kaitsmine on tsiviliseeritud rahvaste defineerivaks tunnuseks ning see tuleb seada olulisemale kohale kui austus rahvuslike kultuuriliste tavade ja traditsioonide vastu. Riikidel, kus LGBT inimeste õigusi ei edendata, tuleb ebainimlikkuse eest maksta kõrget hinda” – USA asepresident Joe Biden). Peapiiskop Urmas Viilma: “Kui sajanditepikkuse arengu läbinud kristlik ühiskonnakorraldus ja kultuuriruum defineeritakse teadlikult ja kunstlikult seadusandluse toel ümber sekulaar-liberaalsete, üsna hiliste ja aja poolt läbi proovimata ideede alusel, pole tegemist millegi muu kui pilootprojekti või tervet ühiskonda puudutava laborikatsega”.\nPõhiline, mida ei ole võimalik mõista antud seaduse puhul, on see, et Eesti seadusandlik kogu peab võimalikuks lugeda edaspidi põhiseaduslik perekond sooneutraalseks mõisteks. Pole mingit kahtlust, et sellega minnakse põhiseadusega vastuollu. Väide, et põhiseaduse §-s 27 (perekond kui vanemate ja laste kooslus on rahva kasvamise alus) puudub perekonna definitsioon, mistõttu perekond on vabalt tõlgendatav, ongi sooneutraalne “vaba seksuaalse orienteerumise” kooslus, kindlasti ei päde. Elu objektiivsed nähtused ei vaja definitsiooni ega deklaratsiooni, järglaste sündi vanematest ei ole võimalik inimese suvast tulenevalt mitmeti käsitleda. Polnud selleks põhjust siis, kui seda põhiseadust koostati ega ei ole ka täna, vanemad ja järglased on objektiivselt üheselt määratud. Ebakorrektne käitumine Riigikogu poolt põhiseaduse suhtes oleks sügavalt arusaamatu.\nÕige on see seadus praegu tagasi võtta ja alustada samasooliste kooselu reguleerimisega olemasolevate eeskujude, näiteks Saksamaa tsiviilpartnerluse alusel. Seejuures kindlasti Saksamaa eeskujul enne riigi erilist kaitset perekonnale ja abielule üle korrates. Samasoolises peres sisaldub küll poolik perekond, juhul kui ühel partneritest on bioloogiline laps, kuid teine partner ei kvalifitseeru ju teiseks vanemaks, seetõttu ei moodustu ka tervikperekonda. Ka kasuvanemad ei saa olla samasoolised, ei Saksamaal ega Eestis ei lapsendata samasoolisele paarile. Sooneutraalset ega samasoolist perekonda pole olemas. Kuid samasoolist püsivat kooselu saab soovi korral nimetada pereks. Teine partner võib seadusega saada hooldaja või eestkostja õigused lapse suhtes. See, et vanemate, pärinevuse ja inimese identiteedi osas lapsele ei valetataks, on lapse esmane inimõigus, mida me ei saa kahtluse alla panna ega praktikas last asjaõiguse objektiks muuta. See oleks sügavaim alandus inimolendile.\nPresident Ilves on korduvalt rõhutanud ühiskonna sidususe ja kestlikkuse olulisust. Ideoloogiline üleminek homoperekonnale, kus lapsi käsitletakse “võrdse sotsiaalse hüvena” (USA võrdõigusametnik Th. O. Melia) ja lastelt de facto esmaste inimõiguste äravõtmine on oma olemuselt hävitustööga perekonna sisse minek. Rahva vastupanu murdmisel ei taibanud seda teha isegi Stalin. Rahva tugevus on perekondade tugevus, perekondade sees hoitakse alles inimlik armastus. Perekond suudab parimal viisil igasugusele ideoloogilisele survele vastu seista, Eestis hoiti perekondade sees alles rahva mälu ja vastupanu järjepidevus. Inimese perekondliku identiteediga seotud järjepidevuse lõhkumise tagajärg on ühiskonna sidususe ja kestlikkuse lõpp. Kildudeks löödud, üksikisikutest koosnevat sidususeta inimmassi on juba lihtne totaalselt manipuleerida, mis on ühtlasi sellise ühiskonna mandumise algus.\nPole kahtlust, et kõige laastavamalt mõjub homoperekonna kehtestamine just lastele, kelle puhul isegi vanemate mõiste muutub suhteliseks, kokkuleppeliseks. Mitte keegi ei saa garanteerida, et looduse poolt elusolenditele kaasa antud hormonaalsetel muutustel põhinevad erakordselt tugevad mehhanismid, mis võimaldavad olla vanemad ja järglaste eest elu edasi kandval viisil hoolt kanda, töötavad ka deklaratiivsel moel (hoolivusdeklaratsioonid). Väga vähesed inimesed on nii empaatilised, et suudavad võõrast last ennastsalgavalt armastada. Mida deklaratiivsemaks muutub lapse armastamine, seda küsitavam see on. Mida enam rõhutakse isiku õigusele vabalt seksuaalselt orienteeruda (väidetavalt armastada), seda kaitsetumateks muudetakse lapsed. Mida enam inimene taganeb printsiibist “aukartus elu ees”, s.o läheb üle kokkuleppelisele moraalile, seda ohustatumad on just lapsed, s.o elu püsimine üldse.\nMeil tuleb aru saada, et inimõiguste nime all moraali suhtelisuse laiendamisel puuduvad inimühiskonnas tegelikud piirid. Moraali ei saa taandada üksnes karistusseadustikule (Priit Toobali juhtum). Kui religioonid tunnistavad seni Jumalat mõttes: “Sinu tahtmine sündigu, kõik (ka patused) on kutsutud, Jumal armastab kõiki, aga kõik ei ole õiged”, siis nüüd on Rootsi ja veel mõned riigid sundinud kiriku teenima käsitlust: “Kuna Jumal armastab kõiki, siis olgu ta meie tegude garant, inimese tahtmise teenistuses”. Kui religioonid üldse mingil põhjusel on inimkonda saatnud aegade algusest, siis põhjusel, et inimene on mõtlemisvõime tõttu see looduse loom, kes on suuteline oma absoluutselt igasugust käitumist õigustama. Just seetõttu on vajalik olnud kõrgemal seisev õpetus, mille kohaselt ei kuulu viimne meelevald mitte inimesele.\nReformierakondlane Madis Milling väidab Postimehe artiklis, et ta peab kooseluseaduse rakenduste poolt hääletama, kuigi ei taha, aga muidu peaks Eesti maksma 50 miljonit eurot kahjutasu väidetavalt 10000-le eesti samasoolisele, kes seaduse puudumise korral kaebaksid Euroopa Inimõiguste Kohtusse. M. Millingu jutt ei kannata kriitikat. Euroopa inimõiguste konventsiooni artikkel 8 (1950. a) sätestab igaühe õiguse sellele, et austataks tema era- ja perekonnaelu ja kodu ning korrespondentsi saladust. Ja et võimud ei sekkuks selle õiguse kasutamisse muidu, kui kooskõlas seadusega. See kõik on ka Eesti põhiseaduses sätestatud, § 26 ja § 27. Meil tuleb tunnistada, et neis mõlemas dokumendis on nimetatud nii era- kui perekonnaelu ja tehtud nende vahel vahet. Nii see möödapääsmatult ongi. M. Milling nõuab praegu sekkumist eraellu, nimelt nn positiivset sooritust homokooselu reguleerimise õigusliku raamistiku riiklikuks väljatöötamiseks. See nõue on vaieldav, juhul kui liberaalses demokraatlikus riigis isikutel oma eraelu vajalike ja soovitud regulatsioonide notariaalseks sõlmimiseks mistahes tõkked puuduvad.\nKa ei tulene põhiseadusest kuidagi, et riigil oleks kohustus erinevate mitteperekondlike ja mitteabieluliste kooseluvormide – eraelu – puhul neid riiklikult reguleerida. Arvan, et õiguskantsler Indrek Teder leidis seda 2011. aastal talle avaldatud surve olukorras põhiseaduse § 12 (võrdsed õigused ja diskrimineerimise keeld) alusel, kuid võrdseid õigusi saab nõuda vaid võrdsete asjaolude korral. Perekond ja abielu on nii maailmas kui Eestis ka seni olnud võrdselt kõigile avatud, seejuures mees ja naine saavad riigi silmis abielluda mitte armastuse deklareerimise tõttu (armastus ei ole juriidiline mõiste), vaid seetõttu, et tegemist on põhiseadusliku perekonna loomise aktiga. Aga riiklik raamistik samasoolise kooselu reguleerimiseks võib ka olla, korrektselt Eesti põhiseadusega kooskõlas.\nLisaks M. Milling ilmselgelt liialdab samasooliste arvuga Eestis. Saksamaal oli 2011 – kümme aastat pärast tsiviilpartnerluse kehtestamist – selle sõlminud 0,08% kodanikest ja registreerimata samasoolises kooselus elas 0,16% kodanikest (vt siit). Eesti rahvaarvu 1,3 miljoni juures oleks see vastavalt 1000 ja 2000, kokku 3000 kodanikku. Oletame, et 1000 kodanikku ehk 500 paari sooviksid eraelulise partnerluse sõlmida ja kui Eestis seadust ei ole, kaebaksid EIK-sse. Kui neile jääks õigus ja Eesti peaks neile midagi välja maksma, siis ilmselt 0,5 miljonit eurot. Seejuures viimase rahvaloenduse andmetel elas Eestis samasoolises leibkonnas 400 inimest. Nii et mitte mingist kümnest tuhandest ei saa juttu olla.\nEesti on praegu olukorras, kus meil on lootus asi õigesti lahendada. Ootaksin, et Riigikogu ei oleks tekkinud olukorras passiivne. Ma ei mõista, mis takistab Riigikogul, kes absoluutses enamuses on selle seaduse vastu, olla aktiivne, sealhulgas ka seadusandlikult, ja algatada selle seaduse sel kujul tagasilükkamist? Vastutus on ju rahva tuleviku ees. Sellisel kujul, põhiseadust muutvana, vajab ta ju tegelikult mitte 51, vaid 67 poolthäält. Me ei saa tänases maailma ja Euroopa kontekstis mitte mingil juhul lihtsalt vastu hääletada, tegemata n-ö positiivset sooritust. Samasooliste kooselu riikliku reguleerimise küsimust vara-, pärimis-, maksu- ja teistes küsimustes (ühe osapoole bioloogiline laps) ei saa eirata, see vajab reaalse homoideoloogilise surve olukorras lahendust just seadusandja tasemel. Suveräänse riigi parim võimalus ennast kaitsta on oma seadusandluse tasemel ja Eesti ongi olnud juba varem ajaloos suuteline enamaks kui mittemidagitegemine. 16. novembril 1988 suutis Eesti totaalvõimule adekvaatselt vastu seista oma seadust, suveräänsusdeklaratsiooni, vastu võttes.\nSaksamaa näide on ilmselt parim võimalik eeskuju. Sakslased ise nimetavad oma seadust “homoabieluseaduseks”, sest ega õiguste vahe pole kuigi suur, aga kvalitatiivne eristamine perekonnast ja abielust on põhimõtteline, samuti on see riigi austuse küsimus omaenda juriidika järjepidevuse, sealhulgas põhiseaduse, oma rahva, oma laste ja elu olemuse vastu. Saksamaa näide on eriti iseloomulik ka selles mõttes, et kui oletatavalt on manipuleerimata populatsioonis umbes 1% homokäitumuslikku soodumust, siis Saksamaa tänapäeval ülimanipuleeritud homoõigusliku ühiskonna näitel on ainult 0,25% tegelikus püsivas homosuhtes elavaid isikuid. See on reaalsus, seda tulebki silmas pidada, kui Eestis tsiviilpartnerlusseadust tegema asuda. Muidugi, homoõigusi eriliselt rõhutavas ühiskonnas on tegelikku, omandatud ja juhuslikku laadi homokäitumist oluliselt rohkem.\nLisaks, kui me perekonna ja abielu devalveerimise lõpetaksime ning nad taas au sisse tõstaksime, peegelduks see positiivselt rahva käitumises, paraneks perekondade olukord ja suureneks laste sünd turvalisemasse maailma. See on ju eesmärk. Tänane olukord, kus poliitikud ja ametnikud väidavad, et perekonda põhiseaduse mõttes polevatki enam, kus meedias kujutatakse perekonnasiseseid suhteid vabalt voolavatena ühelt suhtelt teisele, erilise pühendumisega aga vägivaldsetena, mehed olevat vastutustundetud jõhkardid ja joodikud, kus viimane saavutus on raamatud lastele isadest kui hirmutekitavatest vägivallatsejatest, on sügavalt kahetsusväärne. Kas tõesti tahtlikult sisenduslik?\nLõpuks võiks tõde, mida on väljendanud Siim Kallas, meenutada mitte ainult emadepäeval: “Ema teeb meist inimese, kuid ainult siis, kui isa teda armastab. Oma elus olen kogenud, et perekond on inimeseks olemise veetluse tähtsaim võti. Isa ja ema annavad sulle enesekindluse ja jõu saavutada edu ning lohutavad, kui sa väsid või läbi kukud. Kui mees on naisele kord andnud lubaduse teda armastada, siis ta peab seda lubadust ka pidama. Elu võib olla heitlik, kuid mehe vastutus oma abikaasa ees on suurem – neil kahel, emal ja isal, on võime luua elu. See ongi armastuse saladus.”\nSildid homoseksuaalsus kooseluseadus tsiviilpartnerlus


Hiina 3T toru jäämasinate tehas ja tarnijad | Herbini jää süsteemid\n1. Parima ja parema koopia.\nErinevalt teistest jäämasinatehastest loobusid Herbin Ice süsteemid Hiina traditsioonilisest halva torujäätehnikast 2009. aastal. Vogti jäätehnoloogiat uurime ja uurime alates 2009. aastast.\nJärk-järgulise ja pideva uurimis- ja arendustegevuse abil saame nüüd valmistada parima töötulemusega torujäämasinaid. Torujäämasinad on stabiilsed ja nende kasutusiga on väga pikk. Masinad on tõhusad ja väga energiasäästlikud. Masinate valmistatud jäätorud on läbipaistvad, kristallid ja kaunid.\nMasinad on kõige uuema torujääte tehnoloogiaga. Aurustid on varustatud vedeliku taseme anduriga, mis hoiab vedeliku taset mõistlikuna. See muudab süsteemi aurustamistemperatuuri kontrolli all väga hästi. Vahepeal lisame aurusti kohale vedeliku vastuvõtja, vajalikes kohtades 2 soojusvahetit, nutika vedeliku tarnimise ja nii edasi.\nKompressor töötab alati parimas seisukorras, samal ajal kui teiste Hiina torujäämasinate kompressorid riknevad sulatamise ajal kergesti.\nTänu meie kõrgtehnoloogiale ja nutikale süsteemi disainile saame sama jäämahu saavutamiseks kasutada väiksemaid kompressoreid. Seda võrreldakse teiste Hiina torujäämasinatega. Väiksema kompressori korral tarbivad meie torujäämasinad sama koguse jää valmistamiseks vähem elektrit.\nArvutagem 3T / päevas torujäämasinaga.\nTeised Hiina vesijahutusega torujäämasinad tarbivad iga 1 tonni jää valmistamiseks 105KWH elektrit.\nMinu torujäämasinad tarbivad iga 1 tonni jää valmistamiseks ainult 75KWH elektrit.\nIga ühe tonni jäätorude valmistamise erinevus on 30 kWh elektrit.\nSeega on elektritarbimise erinevus 30x3 = 90KWH.\n(105-75) x 3 x 365 x 10 = 328500 KWH, see tähendab elektritarbimise erinevust 10 aasta jooksul.\nKui kliendid valivad minu 3T / päevas torujäämasina, säästavad nad 10 aasta jooksul 328 500 KWH elektrit.\nKui klient valib mõne muu halva tehnoloogiaga helvestava jäämasina, kulutab ta selle mõttetu lisatarbimise 328 500 KWH maksmiseks rohkem raha.\nKui palju teie riigis on 328 500 KWH elektrienergiat?\n328 500 KWH elektrienergiat on Hiinas umbes 45 000 USA dollarit.\n80% minu torujäämasinate komponentidest on rahvusvaheliselt tuntud kaubamärgid. Nagu Bitzer, GEA Bock, Danfoss, Schneider ja nii edasi.\nKülmutussüsteemi garantii on 20 aastat. Kui külmutussüsteemi tööomadused muutuvad ja muutuvad ebanormaalseks 20 aasta jooksul, maksame selle kinni.\n4. Kiire tarneaeg.\nÜhe või mitme 3T / päevas, 5T / päevas, 10T / päevas torujäämasinate valmistamiseks pole vaja rohkem kui 20 päeva.\nÜhe või mitme 20T / päevas, 30T / päevas torujäämasina valmistamiseks pole vaja rohkem kui 30 päeva.\nTorujäämasinate pärast maksmist klient ei oota kaua.\nEelmine: 2T helvestega jäämasin\nJärgmine: 5T toru jäämasin


Дома - Hurdy Gurdy / Toomas Marga\nКорзинаTooteid ostukorvis: 0\nHURDY GURDY AJALUGU\nVanamuusika igivanade lugude taustal on sageli kuulda natuke torupilli meenutava pillihäälega mängitavat meloodiat.\nIlmselt on pillimees kätte võtnud Hurdy Gurdy.\nHurdy Gurdy (eesti keeles veel: rataslüüra või ratasviiul) on esimene keelpill, millele keegi tundmatu pillimeister kusagil Lääne Euroopas, arvatavalt ligi 800-900 aastat tagasi nuputas külge klahvid ning seejuures avastas, et lühikese poogna asemel võib vastu keeli hõõrudes häält tekitada hoopis lõpmatu poognaga. Selleks lõpmatuks poognaks sobis ideaalselt ratas. 11-12 sajandil kandis pill nime organistrum ja seda sai mängida vaid kaks muusikut korraga. 13. sajandiks olid pilli mõõdud oluliselt vähenenud ja hurdy gurdy'st oli saanud soolopill.\nSellest kaugest ajast saadik on Hurdy Gurdy üle elanud kireva ajaloo. Erinevate maade pillimeistrid ja muusikud on teda täiendanud, igaüks omal moel. 14-15. sajandiks oli Hurdy Gurdy levinud üle kogu Euroopa. Kuigi erinevate maade Hurdy Gurdy’d olid välimuselt väga erineva kuju ja nimega, on need siiski põhimõtteliselt sarnased. Tänapäevaks on paljud kaasaegsed pillid läbi moderniseerumise leidnud oma tee tänapäeva klassikalisse või popmuusikasse. Hurdy Gurdy seevastu on üks neist vähestest pillidest, millel on säilinud põhiosa tema algupärast ning mis pole moevoolude kiuste oluliselt moderniseerunud. 19. sajandil kaotas hurdy gury oma populaarsuse. Laiem hurdy gurduy taasavastamine toimus alles eelmise sajandi keskel, koos etnomuusika populaarsuse tõosuga.\nOma pillid teen võimalikult traditsioonilisel viisil. Samuti soovin neis säilitada kõik need omadused ja konstruktsioonilised elemendid, sealhulgas ka pillitegija hinge, milleni on jõudnud vanad meistrid ja mida on mulle edasi rääkinud õpetaja Peeter Talve. Materjalide ja detailide valikul järgin võimalikult lähedaselt ajaloolisi eeskujusid, kasutades kättesaadavaid maale, jooniseid, fotosid ning muid materjale. Kõike mida on võimalik leida raamatukogudest,internetist ja muuseumidest. Tänapäevaste materjalide ja lahenduste kasutamine on möödapääsmatu siis, kui tulevane omanik tõesti soovib saada pillile paremat vastupidavust, kas siis õhuniiskuse või temperatuuride muutuste suhtes.\nKõik pillid on tehtud käsitööna. Õnneks ei piira ranged traditsioonid ja kindlad reeglid hurdy gurdy’de kaunistamist igale pillitegijale omasel viisil ning seejuures võtta arvesse pilli tulevase kasutaja soove. Masinate abi on kasutatud peamiselt ettevalmistavate tööde ning abivahendite ja rakiste tegemiseks.\nKuid siiski- vaatamata hurdy gurdy aukartustäratavale ja kirevale ajaloole olen kindlalt veendunud, et aega pole mõtet päris seisma panna. Seepärast on pilli tehes üsna loomulik järgi anda ka kiusatusele proovida mõnda uut ideed või lahendust. Loodan, et sellest saab kasu olema pillimängijatele ning samuti muusika kuulajatel jääb üle vaid heameelt tunda.\nLõpetuseks on minu jaoks on hästi oluline, et juba praegu ootab töökoja seina ääres oma järge pilli sisse minemiseks mitu siitsamast Kadrioru Lossipargist pärit vahtratüve. Kuna puidu loomulik kuivamine on aeganõudev ja looduse vastu ei saa, siis on see järg tulemas alles paljude aastate pärast.\n01.detsembrist 2009 31.augustini 2010 aitas FIE-l Toomas Marga soetada puidutöökoja seadmeid Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse alustava ettevõtja stardi- ja kasvutoetuse programm.\nKujundus: Maa Disain Toetab Quick.Cart


★★★ Hingematvad vaated San Diegos, Point Loma Residence'is ★★★\nPoint Loma Residence on suurepärane maja, mille on välja töötanud San Francisco-põhise stuudio Macy arhitektuur. Asub San Diegos, California linnas, USAs, on see ilus kodu vastuseks kliendi vajadustele. See on madal hooldus ja sisaldab erinevaid energia- ja ressursside säilitamise funktsioone.\nSee uimastamist pakkuv maja on ehitatud võttes arvesse passiivseid päikese ja looduslike ventilatsiooni projekteerimise põhimõtteid. Sellel on horisontaalsed päikesevarjud, mis kaitsevad suvise soojuse saamise eest, ja sisekujundus on loomulikult ventileeritav keskne aatrium ja aknad.\nPealegi on hoone ehitatud terasest ja integreeritud betoonist müüritisega. Majal on ka "lahe katuse", mis koosneb alumiinitud kattega membraanist.\nElutuba, söögituba, köök ja kapten magamistoa alad asuvad ülemisel tasandil ja on orienteeritud, et jäädvustada Vaikse ookeani, Mission Bay'i ja La Jolla vaateid. Interjöör on särav, õhuline ja pakub kaasaegseid sisustust ja lihtsat, kuid kogenud stiili. Veelgi enam, kogu majas on palju ressursside säilitamise funktsioone, nagu näiteks madala vooluhulgaga dušid ja topeltpõhjaga tualettruumid.\nPoint Loma Residence on šikk ja kaasaegne maja. See on soe ja tervitatav maa-ala ja kodu, mis näitab ilu, pakkudes teile hingekosutavaid vaateid.\n11 lihtsat Office'i viimistlusnõuandeid, mis aitavad suurendada tootlikkust\nRoheliste tööde värskete interjööride jaoks kohandatud rohelised seinad\nMitmekülgne mööblikomplekt kasutamata nurkade jaoks: LEAN\nHea DIY Snowmen alates Terra Cotta potid\n10 tüüpi Rustic köögi kapid Pine For\n37 mitmeotstarbelised köögisaared koos istmetega\nDIY suvel rannaroosid rõngad BBB Craft Sisters\n20 stiilseid viise töötada hallide köögikappidega\nÜks värv sobib enamusele: mustad köögikapid\n40 elementi, mida kasutada talumajapidamise köök loomisel


Valga Jaani kiriku juures avati kirikuõpetajate mälestuspink - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\n6. oktoober 2019, 9:45\nKiriku juures asuv mälestuspink tähistab 140 aasta täitumist eestikeelse jumalateenistuse pidamise ja kooli algusest.\nLaupäeval avati Valga Jaani kiriku juures kolmas omataoline pink. Kiriku juures asuv mälestuspink tähistab 140 aasta täitumist eestikeelse jumalateenistuse pidamise ja kooli algusest ning on pühendatud Valgas teeninud kirikuõpetajatele, kirjutas sotsiaalmeedias Valga vallavalitsus.\nPinki oli tulnud sisse õnnistama praost Mart Jaanson, kes rääkis ka selle tähendusrikkusest. «Me mõtleme tänavu tavalisest enam sünni kujunemise peale, sest esimesest üldlaulupeost tänavu 150 aastat ja see sündmus ostus võimsaks vallapäästvaks jõuks nii keele, meele kui ka ise olemise tõusul. Nendel päevadel eile, täna ja homme tähistatakse Tartus luterliku Tartu Peetri koguduse 150. aastapäeva. Nende sündmuste tähistamiseks ongi rajatud pink, mille pühitsemiseks oleme täna siia kogunenud,» rääkis Jaanson.\nPingi avamisel võttis sõna ka Valga vallavanem Margus Lepik. «Valga on tänupinkide reas jõudnud järjekordse tähiseni. See on kolmas pink, mille saame üheskoos linnas avada. Kui siiani olid kaks esimest pinki pühendatud konkreetsele inimesele, siis see on pühendatud paljudele. Ma tahan siiralt tänada Valga Muuseumit selle pingi idee eest. Samuti Valga kogudust, kes tuli sellega kaasa. Tore on see, et pink on lisaks vaatamisväärsusele ka täiesti praktiliselt kasutatav pink ja ma loodan, et kui te sellel või kahel teisel varasemalt avatud pingil istute, siis mõtlete ka neile inimestele, kellele pingid pühendatud on.»\nPingi paigaldamist ning avamist korraldasid Valga Muuseum, Valga Muuseumisõprade Selts, Valga Peetri-Luke kogudus, Valga Muuseumi Väiksed Muuseumisõbrad ja Valga vald.


Mängi SuperCasino slotikates - SuperCasino\nMängi SuperCasino slotikates\nOtsi mune ja kogu 600 tasuta spinni\nKas oled valmis lihavõttemune otsima?\nSuperCasinol on sulle valmis pandud mitmeid magusaid üllatusi!\nPanusta slotikates 150 € ja täida oma korv 50 tasuta spinniga slotikas Eggomatic.\nJa mine jahile 3 korda päevas – sind ootab iga päev 150 magusat spinni!\nTähista lihavõttepühade pikka nädalavahetust mune otsides!\n150 € slotikates.\nSind ootab kokku 600 tasuta spinni!\nKampaaniaperiood on 14. aprill 2022 kell 00:01 kuni 17. aprill 2022 kell 23:59.\n1. Kampaaniaperiood on 14. aprill 2022 kell 00:01 kuni 17. aprill 2022 kell 23:59 ja tegemist on õnnemängukampaaniaga.\nKUIDAS TASUTA SPINNE SAADA\n2. Pakkumine on kättesaadav vaid nendele klientidele, kes on saanud meili, SMS-i ja/või mängijakonto kaudu isikliku kutse ning kampaaniaga liitunud.\n3. Klient peab SuperCasino slotimängudes päeva jooksul panustama 150 €, et saada 50 tasuta spinni slotimängus Eggomatic.\n4. Klient saab seda pakkumist päeva jooksul kasutada kuni 3 korda.\n5. Klient saab kampaaniaperioodi jooksul kokku koguda 600 tasuta spinni.\n6. Tasuta spinnide kasutamiseks peab klient avama slotimängu Eggomatic. Spinni väärtus on 0,20 €.\n7. Tasuta spinnid kehtivad 24 tundi pärast nende aktiveerimist.\n8. Enne tasuta spinnidega teenitud võitude väljamaksmist või teistes mängudes (teiste teenusepakkujate mängud või veebisaidi kategooria) kasutamist tuleb need sama teenusepakkuja (Netent) mängudes kolme (3) päeva jooksul vähemalt ühe korra läbi mängida. Kui tasuta spinnidest teenitud võitude läbimängunõudeid ei täideta, siis võidud tühistatakse.\n9. Kõik NetEnti mängudes tasuta spinnidega teenitud võidud loetakse boonusrahaks. Enne tasuta spinnidega teenitud võiduraha läbimängimist peab klient panustama oma mängukontol olemasolevat raha.\n10. Kui tasuta spinnidest saadud võidud panustatakse boonusest kogutud vahenditega, jäävad võidud selle pakkuja saldole. Võidu vabastamiseks peab klient tegema sissemakse ja täitma selle teenusepakkuja mängudes tasuta spinnide boonuse läbimängimise.\n11. Üksiku spinni maksimaalne panuse väärtuse on 6 €.\n12. Boonusraha ei saa panustada välistatud mängudes. Täielik loend välistatud mängudest on toodud siin: https://www.supercasino.ee/en/promotions/excluded-games.\n13. SuperCasinol on õigus mistahes kampaaniat muuta, see tühistada, tagasi võtta või sellest keelduda oma äranägemise järgi. SuperCasinol on õigus mistahes pakkumise või kõigi pakkumiste saadavus mistahes kliendile või klientide grupile tühistada.\n14. SuperCasino on selle pakkumise ainus otsustaja ning SuperCasino otsus on lõplik ja siduv.\n15. Kui reeglite ja tingimuste tõlke ja originaalteksti vahel esineb erinevusi, järgitakse eestikeelseid\n16. SuperCasino reegleid ja tingimusi.


Kohila/Telia SK/Webware jäi Final Four’is võiduta – Raplamaa Sõnumid\n06/04/2016 Sport Lisa kommentaar\nKohila/Telia SK/Webware jäi Final Four’is võiduta\nMöödunud reedel ja laupäeval peeti Paide E-Piima spordihallis korvpalli esiliiga ehk Saku I liiga Final Four kohtumisi.\nKohila/Telia SK/Webware oli hooaja jooksul välja teeninud küll võimaluse heidelda kõrgeimate kohtade nimel, kuid kaotus tuli vastu võtta nii poolfinaalis kui ka hiljem kolmanda-neljanda koha kohtumises. Kohila meeskonda nõrgestasid selle turniiri ajal tugevalt vigastused. Osa mängijaid pidi lausa poolvigaselt platsile minema, sest terveid mehi nappis. Läbi valu pidid mängima näiteks Siim Raudla, Freddy Talts ja Heiko Niidas.\nkohia, Kohila/Telia SK/Webware, korvpall


Paide aastaeelarve paisus aegade suurimaks! – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Poliitika Paide aastaeelarve paisus aegade suurimaks!\nPaide aastaeelarve paisus aegade suurimaks!\nPaides läbis esimese lugemise linna 2019. aasta eelarve, mille kogumaht on hetkel 21,6 miljonit eurot.\nLinnapea Priit Värk kommenteeris, et tegemist on linna läbi aegade kõige suurema eelarvega: „Kuigi kogumaht on esialgselt 21 652 350 eurot – võrdluseks 2018. aasta eelarve maht oktoobri seisuga 19 399 335 eurot –, siis kindlasti see muutub aasta jooksul oluliselt, sest mitmed sihtotstarbelisi toetusi saab kajastada eelarves alles hiljem.”\n“Prioriteetideks oleme seadnud investeeringud haridusse ja elukeskkonda. 2019. aasta eelarve koostamisel on lähtutud arengukavast, omavalitsuste ühinemislepingust ja koalitsioonilepingust,” selgitas Värk.\nErinevate objektide rekonstrueerimiseks ja muudeks investeeringuteks on eelarvesse planeeritud vahendeid kokku 5 536 934 eurot. Suurimatest investeeringutest on kavandatud Tallinna tänava rekonstrueerimine, Roosna-Alliku lasteaia Hellik energiasäästlikumaks muutmine, Paide Sookure lasteaia küttesüsteemi rekonstrueerimine, uue põhikooli hoone ehitus ja veevärgi rajamine Viraksaarde. Täiendatakse vaba aja veetmise võimalusi: tehismaastiku arendus, kergliiklusteede rajamine, mänguväljakute edasiarendus.\nLinnaeelarve põhitegevuse tulud on 16 282 130 eurot, võetav investeerimislaen 3 miljonit eurot ja 2019. aastasse kulude katteks kavandatav 2018. aasta likviidsete varade jääk 2 280 000 eurot.\nMaksutulud moodustavad põhitegevuse tuludest 55,9%. Eelarve mahust moodustavad 44,5% kulud haridusele, 11,6% kultuurivaldkonnale, 17,3% majandusvaldkonnale, 10,1% üldistele valitsussektori teenuste osutamiseks ja 6,7% sotsiaalvaldkonnale.\neelmine Populaarseim erakond aasta lõpus on Keskerakond\njärgmine Laine Randjärv: leian, et on ääretult vajalik, et poliitiliste otsuste tegemisse oleks kaasatud rohkem naisi


Vooremaa Üks ettevõte jälle vähem\nÜks ettevõte jälle vähem\nTänasest on Jõgeva taas ühe ettevõtte võrra vaesem, sest ligi kümme aastat tagasi avatud tehnikapood sulges uksed. Veel eile tehti poes viimased ostud ning üks etapp Jõgeva kaubanduses sai ajalooks. Kui esialgu kandis koduelektroonikapood nime Entre, siis 2013. aastal liiguti kaubamärgi Expert alla.\nPõhjusi tehnikakaupluse sulgemiseks võib olla mitmeid. Nendest üks oli selge: Tartus avati uus kauplus ning seetõttu oli vaja kauplustevõrgustik üle vaadata. Spekuleerida võib palju. Võib mõelda, kui ettevõtjasõbralik vald on ja kui väga pingutatakse selle nimel, et ettevõtlus maakonnas päris välja ei sureks. Kui pole ettevõtlust, pole põhjust siia külla, veel vähem elama tulla.\nSelline olukord muudab väikeettevõtjad murelikuks. Lisaks pingelisemale võistlusele internetiostlemisega, tuleb mõelda, kuidas tulla toime olukorras, kus suur osa väikelinna elanikest sõidabki suuremasse linna tööle või lausa elama. Sellistes tingimustes peavad poeomanikud kasvõi nahast välja pugema, et vabaturul ellu jääda. Ja kui selle kõige leevendamiseks samme ei astuta, jäävadki ettevõtted kummituslinna kombel tühjaks.\nMis tehnikakaupluse asemele tuleb, ei oska veel keegi öelda. Kuigi huvi on hoone vastu tuntud, jäi selle omanik esialgu tulevikust rääkides kidakeelseks. Võib-olla ongi vara uusi plaane paika panna, kuid sellest hoolimata tasub samm tagasi astuda ja mõelda, kuidas maakonna ettevõtjaid toetada ja mida teha, et väikelinn elanikest ega äripidajatest päris tühjaks ei jookseks.


Elu uues maailmas: Teine katse\nNäe, üks inimene ikka märkas lugeda : )\nEks mulle see veel suht tundmatu maa, selles suhtes, et pean veel tutvuma ja uurima ja puurima, mis ja kuidas ja kus. Leiaks ainult aega selleks.\nMuidu elu nagu ikka. Kell on pool kümme õhtul, jõudsin just toidupoest tagasi, terve õhtu peale\ntööd võtsin hoogu, kuid mees tahtis trenni jälle minna ja kiirustasin lapse juurde koju.\nMuidu ta saaks ta kaasa võtta ja viia sinna mängutuppa niiakauaks, aga lapsel niigi pikk päev seljataga, kella 7.45-st kuni 3.00-ni kool ja siis veel nn pikapäevarühmas ka. Mees viib teda, hommikuti kuna tal töökoht sealt 5 minuti kaugusel, mul 20-25 minutit sõita ja teises suunas.\nEsmaspäevast kolmapäevani toob mees ta kuskil 4 ajal ära, teised päevad ta õhtuti ka tööl ja siis jõuan mina kuskil 5 ajal. Lapsele jah pikad päevad, eriti arvestades, et lõunauinakut nad ka ei tee. Mingi vaikne pooltunnikene neil vist on, kus pikutavad põrandal ja loevad raamatuid. Selles suhtes mulle meeldib, et saame last ise viia-tuua, koolibussiga oleks nagu liiga vara tal veel ise käia, eriti talvel siin vahest paks lumi maas ja siis need opakad koolibussid tihti kraavis. Marleeni koolis polegi koolibussi, käib ta ju katoliku erakoolis. Õpetab meile ikka söögipalvet lugema ja peaks vist oskama Meie Isa Palvet ka. Kirikus käivad iga reede hommik.\nMina pole kirikusse saanud, ehtsa eestlase kombel ikka tahan oma peaga mõelda ja mitte ajupesu saada, sry, aga nii see mulle tundub. Mul pole vaja kirikule oma raha viia, et jumalat uskuda. Võin kodus ka Piiblit lugeda ja loengi vahest.\nSiis tegin siin miskit süüa kiiruga, salatit ja spagette, kuna olime unustanud mõlemad mehega liha sügavkülmast välja võtta, mees tõi pärast veel pizzat. Viimasel ajal liiga palju seda söönud, mul polnud isugi, varsti ise pizzanägu.\nMängisime Marleeniga lauamängu, muidugi lasin tal võita enamus korrad, kuigi ta talub üsna hästi, kui teised võidavad. Oli omale kapist selga ajanud kleidi, mis ta sünnipäevaks mõeldud, muidugi tuli tüli selle pärast, ei tahtnud, et seda ära plätserdab. Ja üldse ta käitumine viimasel ajal jätab soovida. Nii tähtsust täis, et jube. Õnneks käib see tal hoogudena. Põhiline, et ikka ehtne kaksik, täiesti tühise asja peale võib tulla selline pisaratevalang, et too või ämber.\nEile pistis sellise koleda häälega pröökama, kui avastas, et Bruno on ta uue peavõru ära närinud, et ma mõtlesin, et keegi tapab teda.\nSiis tegime kodutööd, mis läks ka tema kamandamise tähe all esialgu. Siis muidugi tahtis jälle telekat vaadata, selle teleka vaatamisega peab ka midagi ette võtma. Kaalun ta toast teleka päris ära võtmist, kuid meie magamistuppa ega kööki saa panna, seal pole kaablit. Mees tahaks osta veel ühte magamistuppa, kuid ma keeldub täitmast iga tuba telekaga, et siis igaüks vahib oma saadet. Muideks nii meil see oli kunagi. Meie elasime siis veel üleval, seal vahtis Marleen, ämm vahtis enda magamistoas, ja mina köögis oma saadet, mees ja äi elutoas, täitsa koomiline.\nAga see siin tavaline, et igas toas telekas.\nLõpuks sain siis lapse pestud ja magama ja poodi minna, mees pidi vahepeal veel koera jalutama.\nAusalt, see koeraga elu pole mingi lust ja lillepidu. Hullem kui imik vaat et. Närib kõike, mis ette jääb ja ikka veel laseb tuppa, jube. Oli plaanis remonti teha ja uued vaibad ja põrandad panna, pole vist mõtet.\nPidin jah poodi kihutama, sest Marleeni kord homme kooli snacki ehk näksi viia, iga päev keegi peab viima. See teine asi, mis siin Usas on, üks näksitamine ja snäksitamine käib. Jälle üks paha harjumus. Nii et õhtul üritame ikka sooja toitu alati teha, et vähemalt korra päevas saaks korralikult süüa laps.\nIlmad meil on kehvad, nädalavahetusel lausa sadas lörtsi, selle tõttu oleme ka tubasemad, muidu käime ikka soojemate ilmadega kas pargis või rattaga sõitmas, sest lapsed saavad siin ikka häbematult vähe liikuda. No Marleenil on koolis üle päeva kehaline kasvatus, käivad võimlas jooksmas, palli mängimas ning kui vähegi ilma on, siis suurel vaheajal ka õues.\nAga muidu teeb vahest muret, kui mõtlen, kui palju ma lapsena liikusin, igale poole sai ju mindud jala. Lisaks õues mängimised, ringi jooksmised ja möllamised.\nMarleen on muidu väga aktiivne ja energiline laps, ta on küll nn girly-girl, meeldivad ilusad riided ja enda ehtimine ja peegli ees keerutamine, samas on ta täiesti võrdne sama kasvu tädipojale, kellega vahest maadleb nagu ehtne poiss. Ja üldse ta ei karda pea midagi, ei ühtegi looma ega uut kohta, seltsib ülikergesti. Ootan juba, et tuleks suvi ja basseinid lahti tehakse, eelmise suvega õppis ujumise nii hästi ära, ujub nagu kala ja sukeldub ka. Käis ju emaga pea iga päev eelmine suvi YMCA-s ( meie spordiklubi ) ujumas.\nSuvel ei teagi, mis lapsest saab, see on see jama, kui laps läheb kooli. Eks mõne nädala saab olla\nmaal vanaema-vanaisa juures ja ise plaanin ka puhkust võtta vähemalt nädala, mehest ei tea. Ülejäänud ajaks peab ta aga ka kuhugi sokutama.\nÕnneks siin kool hakkab juba uuesti poolest augustist.\nOi jah, vahepeal kass oksendas pool kööki täis ja koer muidugi sõi seda. Loomaomaniku rõõmud.\nMees vahib telekast American Idolit, ma ei tea, neid osasid saateid ketrab ja ketrab aastate viisi, ma küll ei viitsi enam vaadata, pole nagu midagi uut. Parem loen raamatut. See muidugi mõte vaid, sest öökapil raamatute kuhi, mida loen juba pikemat aega...\nArvutis aga alati aega passida ;) Mees juba pobiseb seal, et mis seal jälle kribad nii kaua.\nEga lasta rahus olla.\nHead ööd selleks korraks.\nPosted by Nele at 6:31 PM\nJaana April 8, 2009 at 10:25 PM\nIkka ma märkan :) Olen seda kaua oodanud. Kõik on ju huvitav, mis võõrsil toimub. Nii mõnigikord taban end mõttelt, et ei tea kuidas ma ise vastu peaks nii kaugel maal... Min ul võtab kohanemine kua aega. Nii, et väga mõnus lugemine. Kirjutad pikalt ja põhjalikult :)\nMarleeni osas sul õigus, et ehtne kaksik. Meil sama lugu, siinsamas naerab ja siinsamas nutab... Nagu hormoonid möllaksid :P\nSul siis lisaks lapsele veel 2 last kodus (kass ja koer), tegemist jagub sul kuhjaga... :)\nOlge tublid! Ootan huviga järgmist lugu :)\nP6rgukiz April 9, 2009 at 10:54 AM\nMul ka tüdruk kaksik. Ehtne rõõmupall, kuid samas võivad sellised pisarad voolata, et mul on hari punane :P Ju see siis kaksikute "viga" :D\nbeib April 14, 2009 at 7:28 AM\nNele, sul on täiesti soont kirjutamise peale! Ladus ja mõnus lugeda ning hea keelekasutus, kuigi veidi aimub ka "Ameerikat". Igal juhul tervitusi Sulle sinna kaugele maale!\nLisasin su blogi endale RRSi, nii et ootan huviga uusi postitusi;)\nbeib April 14, 2009 at 7:29 AM\nMa igaks juhuks täpsustan, et Google'i accounti "beib" taga on peidus Anu V.\nNele April 22, 2009 at 7:30 PM\nTanan tahelepanu eest :)\nTo beib: oi, tore teada!!!\nJa no kirjutamise soont peaks jah natuke nagu olema, kuna kunagi olin kova kirjandite kirjutaja, sellest ka vajadus ehk ennast valjendada, eriti emakeeles, milleks siin palju voimalust pole. Just kirjalikult siis.\nJa ega kui aus olla, siis hirmuga avastan, et tihti taban ennast tolkimast valjendeid inglise keelest eesti keelde, kuna esimese hoobiga ei tule meelde, kuidas tapselt eesti keeles oeldakse...\nKas seda motlesidki "Ameerika" all, voi minu suhtumist?\nbeib April 23, 2009 at 10:51 AM\nVäljendeid mõtlesingi, ja lauseehitust kohati. Suhtumisel pole häda kedagi:D


Küsimustik | KOV korruptsiooniriskide hindamise keskkond\nKOV korruptsiooniriskide hindamise keskkond\nSiit leiate kogu küsimustiku, millele on lisatud nii viited kui juhendid meetmete tõhusaks loomiseks ja rakendamiseks.\nOSA I: volikogu\nKus asjakohane, võtta vastamisel arvesse komisjoni liikmed, kes ei ole volikogu liikmed.\n1 VOLIKOGU JA LINNA- VÕI VALLAVALITSUSE LIIKMED EI OLE TEADLIKUD VÕIMALIKEST KORRUPTSIOONIRISKIDEST SEOSES OMA OSALEMISEGA VOLIKOGU VÕI VALITSUSE TÖÖS\nKas volikogu ja linna- või vallavalitsuse liikmetele on kehtestatud käitumisjuhised korruptsiooniohtlikes olukordades toimimiseks?\nINFO: Volikogu käitumisjuhendi all on silmas peetud täpseid volikogu taseme juhiseid, mis tuginevad üldnormile: KVS § 3 (3), ja erinormile: KOKS § 17 lg 5- 6 (2). Volikogule saab juhiseid kehtestada volikogu ise või volikogu esimees.\nJuhend: “Kohalike omavalitsuste sisekontrollisüsteemi korraldamise soovituslik juhend” (KPMG 2018) lk 21 ja volikogu liikme käsiraamat\n2. Teadlikkuse tagamine\nKas volikogu, komisjonide ja linna- või vallavalitsuse liikmetel on kohustus eelmises punktis nimetatud käitumisjuhistega tutvuda?\nKas volikogu ja linna- või vallavalitsuse liikmed on teavitatud ja koolitatud olukordadest, kus nad omavad ametiseisundit?\nINFO: Ametiseisund tuleneb avalike ülesannete täitmisest. Koolituse osas on silmas peetud vastamisele eelnenud aastat.\nJuhend: Volikogu liikme videokoolitus\nKas on kehtestatud kord, mille järgi korraldatakse uutele volikogu ja komisjonide ning linna- või vallavalitsuse liikmetele ametisse asumisel korruptsiooni ennetamise koolitus?\nJuhend: Volikogu vastutusest sisekontrollisüsteemi rakendamisel “Kohalike omavalitsuste sisekontrollisüsteemi korraldamise soovituslik juhend” (KPMG 2018) lk 9-10, 68-69\n5. Valdkondlik vastutaja\nKas volikogu (esimees) on määranud korruptsiooni ennetamise eest vastutava isiku või komisjoni?\nJuhend: Seaduses pole volikogu ühelgi liikmel ega komisjonil korruptsiooni ennetamise vastutust. Küll aga saab volikogu esimees anda volikogu sisemise töö korraldamiseks käskkirju (KOKS § 42 lg 1 p 3-1), nt anda koolituste korraldamise ja teadlikkusega tegelemise mõne komisjoni ülesandeks.\n2 VOLIKOGU JA LINNA- VÕI VALLAVALITSUSE LIIKMED EI OLE TEADLIKUD HUVIDE KONFLIKTI OLUKORDADEST, MIS VÕIVAD TEKKIDA VOLIKOGU VÕI VALITSUSE TÖÖS OSALEMISEGA\n1. Isiklikud huvid\nKas volikogu ja linna- või vallavalitsuse liikmed on kaardistanud enda isiklikud huvid, mis võivad mõjutada nende tööd volikogu või valitsuse liikmena?\nINFO: Silmas on peetud majanduslikke, kuid ka seotud isikute huvisid, mis võivad kallutada volikogu või valitsuse liikme otsuseid seoses nt värbamise, lepingute sõlmimise, valla- või linnavaraga seotud toimingute üle otsustamise, toetuse andmise või mõne huvitegevuse edendamisega. KVS 3 ptk\nJuhend: Huvide konflikti käsiraamat\n2. Valdkondlik vastutaja\nKas kohalikus omavalitsuses on kehtestatud kord, millega on määratletud volikogu ja linna- või vallavalitsuse liikmete huvide deklaratsioonide täitmise juhendamise ja kontrollimise eest vastutav isik?\nINFO: KVS § 3 lg 2 p 2. Huvide deklaratsioonide avalikustamist reguleerib KVS § 16.\n3. Deklaratsioonide kontroll\nKas esitatud andmete õigsust kontrollitakse, võrreldes neid avalike andmebaasidega (äriregister, kinnisturegister jt)?\n3 VOLIKOGU LIIKMED TEEVAD ISIKLIKKE VÕI KOLMANDATE OSAPOOLTE ERAHUVE EDENDAVAID OTSUSEID\n1. Lepingulised suhted\nKas volikogu on kehtestanud põhimõtted, mis taotlevad kõiki omavalitsusega lepingulistesse suhetesse astuvate osapoolte läbipaistvat ja võrdset kohtlemist?\n2. Otsustest taandamine\nKas volikogu liikmed taandavad ennast otsuste tegemisest, mis on seotud nende või nendega seotud isikute huvide või hüvedega?\n3. Tasustamise kord\nKas volikogu on kehtestanud ja avalikustanud liikmete tasustamise ja kulude hüvitamise korra ning selle järgimist kontrollitakse?\n4. Toetuste jagamine\nKas volikogu on kehtestanud ja avalikustanud (nt KOV kodulehel) läbipaistvad ja kõiki taotlejaid võrdselt kohtlevad reeglid mittetulundusühingute ja kodanikualgatuslike ürituste (noorsootöö, kultuuriüritused, spordiüritused jms) aineliseks toetamiseks?\nINFO: Riigi Teatajas määruste avaldamine on miinimumnõue.\nJuhend: “Kohalike omavalitsuste sisekontrollisüsteemi korraldamise soovituslik juhend” (KPMG 2018): toetuste menetlemine lk 36-43 ja taotluste menetlemine lk 44-46\n5. Ressursside kasutamine\nKas volikogu on kehtestanud põhimõtted KOV ressursside (ruumid, administratiivsed vahendid vms) kasutamiseks erakondlikuks tegevuseks või erahuvides?\nINFO. Põhimõtted peavad võrdselt kehtima kõigile, nii volikogu liikmetele kui ka eraisikutele ja ettevõtetele.\nJuhend: “Kohalike omavalitsuste sisekontrollisüsteemi korraldamise soovituslik juhend” (KPMG 2018): varade kasutamine lk 51-54\n6. Andmekaitse ja siseteave\nKas volikogu on kehtestanud reeglid või piirangud siseteabe, isikuandmete või muu volikogu töös osalemise tõttu teatavaks saanud info kasutamiseks isiklikes või kolmanda osapoolte huvides?\n4 VOLIKOGU LIIKMED EI ARVESTA OTSUSEID TEHES ERINEVATE HUVIGRUPPIDEGA\nKas volikogu on kehtestanud selged ja läbipaistvad reeglid kohalike huvigruppide kaasamiseks?\nJuhend: “Kohalike omavalitsuste sisekontrollisüsteemi korraldamise soovituslik juhend” (KPMG 2018): otsustusprotsessid lk 55-58\n2. Seotus huvigruppidega\nKas volikogu liikmed teavitavad oma seotusest mõne huvigrupiga (MTÜ, seltsing vms) enne seda huvigruppi puudutava otsuse tegemist?\n3. Ligipääs valitsemisalasele teabele\nKas volikogu päevakorrad on avalikud ja eri huvigruppidele on võimaldatud anda sisendit otsuste kujundamiseks neid puudutavates valdkondades?\n5 VOLIKOGU LIIKMED VÕTAVAD VASTU KINGITUSI, HÜVESID VÕI SOODUSTUSI, MILLE EESMÄRK ON MÕJUTADA NEID AMETIISIKU KOHUSTUSI RIKKUMA\n1. Kingitused ja hüved\nKas volikogu liikmetele on kehtestatud kingituste ja hüvede vastuvõtmise hea tava reeglid ja nendest kinnipidamist kontrollitakse?\nINFO: KVS § 4\n6 VOLIKOGU LIIKMED EI TEATA KORRUPTSIOONIJUHTUMITEST EGA VÄÄRKÄITUMISEST\nKas volikogus on kehtestatud juhend ja võimalused korruptsioonist või väärkäitumisest konfidentsiaalseks teavitamiseks?\nINFO: KVS § 6\n7 VOLIKOGU VÄLDIB KONTROLLI OMA TEGEVUSE ÜLE\n1. Opositsiooni kontroll\nKas volikogu revisjonikomisjoni juht on volikogu opositsiooni esindaja?\nINFO: KOKS § 48\n2. Järelevalve sõltumatus\nKas volikogus on tagatud, et revisjonikomisjoni liikmed ei täida sama valla või linna valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse või mittetulundusühingu tegevjuhi, juhataja, juhatuse liikme või sama valla või linna ametiasutuse hallatava asutuse juhi või tema asetäitja ülesandeid?\nINFO: KOKS § 48 lg 2-2 ja 2-3 hakkavad kehtima 2021. aastast\n3. Revisjonikomisjoni seadusjärgsed kohustused\nKas revisjonikomisjon hindab valitsuse, ametiasutuste ja hallatavate asutuste või kohaliku omavalitsuse üksuse valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu tegevuse seaduslikkust, otstarbekust ja tulemuslikkust, vara kasutamise sihipärasust, annab sellest regulaarselt volikogule aru ning avalikustab aruanded?\nINFO: KOKS § 48, KOFS § 29 lg 10\nJuhend: “Kohalike omavalitsuste sisekontrollisüsteemi korraldamise soovituslik juhend” (KPMG 2018): revisjonikomisjoni kohustused lk 9-10, 68-69\n4. Avalik kontroll\nKas volikogu avalikustab oma tööplaani, otsused jms ning kajastab regulaarselt oma tegevust, mis võimaldab kogukonnal ja avalikkusel volikogu tegevust kontrollida?\nKas volikogu on loonud või loomas sisekontrollisüsteemi ja korraldamas siseaudiitori kutsetegevust kohalikus omavalitsuses?\nINFO: Sisekontrollisüsteem on protsess, mida viivad ellu KOVi volikogu, valitsus ning ametiasutuste töötajad. See on loodud, et anda mõistlikku kindlust organisatsiooni tegevuste, aruandluse ja vastavuskontrolliga seotud eesmärkide saavutamise osas. Siseaudit ei ole sisekontrollisüsteem või selle asendaja, vaid üks osa.\nJuhend: “Kohalike omavalitsuste sisekontrollisüsteemi korraldamise soovituslik juhend” (KPMG 2018): siseauditi (sh tellitud) läbiviimine lk 72-76\n6. Ligipääs informatsioonile\nKas volikogu liikmel on ligipääs volikogu, valitsuse ja ametiasutuse õigusaktidele, dokumentidele ja muule teabele, mis on vajalik osalemiseks volikogu liikme töös?\nINFO: Väljastama ei pea andmeid, mis on ametkondlikuks kasutamiseks või mille väljastamine on seadusega keelatud.\n7. Korruptsioonialane kontroll auditites\nKas omavalitsuses läbiviidavate auditite käigus pööratakse tähelepanu ametiasutuse korruptsiooniohtlikele olukordadele ja korruptsiooni vältivale töökorraldusele?\nOSA II: valitsus ja ametiasutused\n1 AMETIASUTUSED EI TEGELE KORRUPTSIOONIRISKIDE ENNETAMISEGA\n1. Korruptsioonialane teadlikkus\nKas ametiasutustes käsitletakse korruptsiooniga seotud teemasid koosolekutel, sisekoolitustel vms?\nINFO: Silmas on peetud vastamisele eelnenud aastat.\nKas on määratud kontaktisik (ametikoht) korruptsiooni ja korruptsiooniohuga seotud küsimuste käsitlemiseks ning vajadusel ametiisikute nõustamiseks?\nKas on loodud juhendid ja võimalused korruptsioonist või väärkäitumisest konfidentsiaalseks teavitamiseks?\nKas ametiasutustes on loodud töökorraldus, mis väldib enesekohaseid otsuseid (nt palga, hüvede jms määramisel)?\n5. Kaitseliinide rakendamine\nKas kohalikus omavalitsuses on loodud sisekontrollisüsteem? (vt KOKS § 48-1)\nJuhend: Sisekontrolli ja korruptsiooni ennetuse juhend KOVile ja “Kohalike omavalitsuste sisekontrollisüsteemi korraldamise soovituslik juhend” (KPMG 2018)\n2 AMETIASUTUSTES ON KAARDISTAMATA KÕRGEMA KORRUPTSIOONIRISKIGA TEGEVUSED JA AMETIKOHAD\n1. Riskide kaardistamine\nKas ametiasutustes on kaardistatud töökorraldusest tuleneda võivad korruptsiooniriskid ja riskianalüüsi uuendatakse regulaarselt (nt kord aastas)?\n2. Töökorralduslik riskianalüüs\nKas ametiasutustes on kaardistatud kõrgema korruptsiooniriskiga ametikohad?\nJuhend: “Kohalike omavalitsuste sisekontrollisüsteemi korraldamise soovituslik juhend” (KPMG 2018): riskijuhtimise metoodika lk 82\n3. Töökorralduslikud reeglid\nKas ametiasutustes kehtestatud regulatsioonid sisaldavad korruptsiooni ennetavaid reegleid, millest kinnipidamine on teenistujate (ametnikud ja töötajad) ametijuhendites muudetud kohustuslikuks?\n3 TEENISTUJAID EI OLE TEAVITATUD KORRUPTSIOONIOHTLIKEST OLUKORDADEST, MIS VÕIVAD TEKKIDA AMETIKOHUSTUSI TÄITES\n1. Teadlikkuse tagamine\nKas ametiasutused soodustavad teenistujate osalemist korruptsiooni ennetamisega seotud koolitustel (sh ametnikueetika koolitustel)?\nKas ametiasutustes on kehtestatud reeglid ametnike kõrvaltegevustest teavitamiseks?\n3. Kingitused ja hüved\nKas ametiasutuste teenistujatele on kehtestatud kingituste, soodustuste ja hüvede vastuvõtmise reeglid?\n4 TEENISTUJAD EI TUNNE ÄRA HUVIDE KONFLIKTI OLUKORDI\nKas teenistujad on avaldanud vahetule juhile isiklikud huvid, mis võivad mõjutada ametikohustuste erapooletut täitmist?\nKas teenistujad taandavad ennast otsustamisest enda või seotud isikute huvide konflikti korral?\nKas teenistujad teavitavad oma vahetut juhti enda huvide konflikti kahtluse korral?\n4. Teadlikkus teavitamise võimalustest\nKas teenistujatele on loodud võimalus teavitada kolleegide huvide konflikti või rikkumiste kahtluse korral ja kas sellekohane info on levitatud (keda, kuidas informeerida)?\n5 AMETIASUTUSTE VÄRBAMIS- JA PERSONALIPOLIITIKA VÕIB TEKITADA VÕI TEKITAB HUVIDE KONFLIKTE\n1. Läbipaistvad protsessid\nKas ametiasutuste teenistujate värbamise ja valiku põhimõtted on välja töötatud ja avalikud ning info vabadest töökohtadest avalikult kättesaadav?\nINFO: AvTS § 28 lg 1 p 19 ja ATS 2. jagu\nJuhend: “Kohalike omavalitsuste sisekontrollisüsteemi korraldamise soovituslik juhend” (KPMG 2018): personalipoliitika lk 22-23\n2. Andmete avalikustamine\nKas omavalitsuse kodulehel on avaldatud teenistujate kvalifikatsioon, haridustase, ametijuhend ja kontaktandmed ning seaduses sätestatud juhtudel palgaandmed?\nINFO: ATS § 65 ja AvTS § 28\nJuhend: Palkade avalikustamise juhend\n6 LIGIPÄÄS OMAVALITSUSE PAKUTAVATELE AVALIKELE TEENUSTELE EI OLE VÕRDNE JA ÕIGLANE\n1. Võrdne ja läbipaistev teenuste osutamine\nKas omavalitsus pakub kõigile elanikele avalikke teenuseid, toetusi jms ilma subjektiivseid eelistusi tegemata ja nendel tingimustel, mis on volikogus kinnitatud?\n2. Läbipaistvad tingimused\nKas avalike teenuste, toetuste jms pakkumise tingimused on avalikud ja elanikele kättesaadavad?\n7 AMETIASUTUSED EI VII HANKEID LÄBI EGA SÕLMI LEPINGUID LÄBIPAISTVALT, KONTROLLITAVALT JA PROPORTSIONAALSELT\n1. Võrdsed tingimused\nKas volikogu on kehtestanud huvide konflikti vältivad hangete läbiviimise põhimõtted?\nJuhend: “Kohalike omavalitsuste sisekontrollisüsteemi korraldamise soovituslik juhend” (KPMG 2018): hanked lk 47-50\n2. Plaani avalikustamine\nKas omavalitsuse hankeplaan on avalik?\n3. Lepingute avalikustamine\nKas omavalitsuse sõlmitud lepingud on avalikud?\nKas hangete koostamise ja lepingute sõlmimisega seotud teenistujate huvide konflikti risk on alati kontrollitud?\n8 VALITSUS EI TEOSTA AMETIASUTUSE JA HALLATAVATE ASUTUSTE ÜLE TEENISTUSLIKKU JÄRELEVALVET\n1. Teenistuslik järelevalve\nKas valitsus teostab ametiasutuste ja nende ametiisikute ning ametiasutuste hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle kontrolli?\nINFO: KOKS § 66-1\n2. Korruptsioonialane kontroll\nKas valitsus toetab ametiasutuste ja nende ametiisikute ning ametiasutuste hallatavate asutuste ja nende juhtide korruptsiooniennetusalast tegevust?\nINFO: Nt koolituste tellimine või pakkumine, personalipoliitika, abi regulatsioonide väljatöötamisel.\n3. Auditite läbiviimine\nKas ametiasutusi ja hallatavaid asutusi auditeeritakse regulaarselt?\n4. Varade kontroll\nKas volikogu ja valitsus teostavad kontrolli omavalitsuse vara valitsemise üle?