Ilm ja inimesed: Oktoober jätkub sügiseselt\nhead reisi sulle! seal on kindlasti palju põnevaid pilvemaastikke! (2 tähenduses)\n4. oktoober 2014 12:14\nLätis-Leedus oli, aga Poolast alates polnud pilvedest jälgegi.\n5. oktoober 2014 02:34\nGFS näitab 11.10-ks Eestisse lausaliselt 18..20 plusskraadi ja 10..12 kraadist isotermi - suvepäev raagus puude (lähiööde tugevad külmad ühes mõõduka tuulega viivad viimsedki lehed) seltsis oleks omamoodi elamus..\n5. oktoober 2014 12:00\nSee 11.10 prognoos on päris huvitav küll, et kuni Liivi laheni prognoositakse 20 kraadi sooja ja eestis kuni 19 kraadi sooja. See on veel kaugel nii et ma kaldun arvama, et paari päeva pärast on prognoos külmema kasuks muutunud.\n5. oktoober 2014 12:49\nraudselt muutub külmema poole\n5. oktoober 2014 14:52\n5. oktoober pakkus Tšehhis juba märksa pilveküllasemaid hetki.\n20 kraadi ja sinna lähedane tundub pigem ebatõenäoline, kuid läänetsüklon peaks olema piisavalt võimas, et suudab Vahemerelt kohale kanda praegusest palju soojema õhumassi.\n5. oktoober 2014 22:08\nItaalia "saapatallast" kagus on ekstreemne äike.\nKahju, et sul Jüri polnud võimalust Itaalia lõunarannikul olla, sest sul kui tõelisel äikesehuvilisel olnuks see omamoodi elamus.\nSelliseid äikeseid on seal juba ridamisi mitu päeva tekkinud - arvan põhjusena, et soe merevesi.\n6. oktoober 2014 10:56\nTallinnas küll puud raagus ei ole. Enamus puid alles hakkab värvuma. Roheline toon on ülekaalus.\n7. oktoober 2014 00:18\nseda küll, aga tallinn pole eesti. sisemaal on igal pool sügisvärvid ülekaalus - kaskede puhul et raagus puid lehtedega kaskedest rohkem.\ntoomingad on juba kõik raagus.\n7. oktoober 2014 08:51\nReedel ja laupäeval võib nii mõnelgi pool Eestis olla sooja üle 15 kraadi.\n7. oktoober 2014 09:59\nArvan, et see on võimalik vaid lõunapoolses Eestis, kuna seal on õhumass soojem.\n7. oktoober 2014 22:44\nTallinn pole Eesti(sic!), no vabandage, mis see muu Eesti siis on? Samamoodi on Lääne-Eesti saared kõik rohelised ja ehk üldse mereäärsed alad, kus pole veel öökülma olnud. Ma võiks uhke tallinlasena öelda, et Sise-Eesti ei ole Eesti, aga ma ei tee seda, sest see oleks lihtsalt nõme. Ootaks siis ka teilt rohkem austust.\n8. oktoober 2014 04:57\n@ 8. oktoober 2014 4:57\n8. oktoober 2014 14:17\n8. oktoober 2014 20:20\nNagu näha, ei saa lapsed jälle siin omavahel asju mõistlikult selgeks räägitud, ja hakkab uuesti see läbu pihta nagu suvelgi. Soovitaks seekord siiski kommentaaride kinnitamisest hoiduda, kui on plaanis seda teha, sest tihtipeale tahab keegi kiirelt infot reaalajas edastada mõne ilmastikunähtusega seoses jne, ning usun, et lihtsam on need mõned kõlbmatud kommentaarid kustutada, kui kõiki ükshaaval kinnitada.\n8. oktoober 2014 20:55\nKommenteerimine on vabaks antud juba umbes nädalajagu, sest pole ju kindel üldse, kas välismaal saab Internetti või pole selleks aega, et hakata saabunud kommentaare üle vaatama ja eks saab kontrollida, kas parem on piiranguteta kommenteerimine või eelvaliku (teatud tsensuuri läbimise) variant.\nPõhjamaadele iseloomulikud puuliigid on ka Itaalias muutunud kollaseks, lähistroopilised ja troopilised liigid on muidugi rohelised. Olenevalt kumb ülekaalus, on ka siinsed värvid vastavad.\nAga Ilmataat halastas küll, sest selge ilm kadus teisel päeval ja nüüd on nii vihma kui pilvi küll ja veel.\n9. oktoober 2014 00:06\n@ 8. oktoober 2014 20:20\nei saa nud aru mida ma tõmbama pean\n9. oktoober 2014 10:42\nEestis on tänane päev (09.10) hall ja sombune..\nAga õnneks on hetkeandmetel homse õhtuks oodata praeguse aja kohta üsna suurt äikesevõimalust, mis ongi parem, sest pimedas saavad põuavälkude puhul äikesest osa ka need, kelleni see ei jõua.\n9. oktoober 2014 10:45\nMilano lähedal juba mitu tundi tugev äike olnud, samas Vahemerel midagi, kuigi GFS väljund oleks justkui paljulubav.. Huvitav millest selline erinevus.\n9. oktoober 2014 14:14\nVaatasin praegu ka GFS prognooskaarte ning nägin, et 16..17.10- ks jõuab Eestisse tänastel andmetel -8..-10 kraadi isoterm.\n9. oktoober 2014 14:20\nTäpselt ei tea selle Itaalia äikese kohta, ju pole mingeid sünoptilisi või orograafilisi protsesse mudelis õigesti arvestatud.\nAga peab hakkama äikest jälgima, sest praegu vaba aeg, öö on pime ja Aadria meri loksub vastu hotelli.\n9. oktoober 2014 23:06\nsakus on hetkel udune, kui see juhuslikult uduvihm pole.\n9. oktoober 2014 23:20\nHuvitav, et Hirlam näitab saabuvaks ööks (10.10.2014) Lätti kuni +15 kraadist soojust. Isegi suvel pole sisemaal selline näit kuigi tavaline. (Aga praegu on oktoobri keskpaiga künnis siiski!)\n9. oktoober 2014 23:27\nSee, et meil siin lõunapiiri lähistel 15 kraadi sooja on pole ime, sest õhumass on piisavalt soe, 10 kraadi ja kõrgem, lisaks kõrge õhuniiskus. Homme lõuna ajal prognositakse vastu läti lõunapiiri kuni 20 kraadi sooja ja päikest ja nagu ikka põhjapoole minnes on sombusem ja jahedam nagu sügisele kombeks siin põhjamaal.\n10. oktoober 2014 00:15\nPole äikest Veneetsia kandis näha, ikka liiga kaugel. Muidugi pole vaatlustingimused ka kuigi head, sest on uduvine ja tugev valgusreostus, lisaks täiskuu.\n10. oktoober 2014 01:09\nHuvitav temperatuuri kontrast on siin baltimaades ja soomes, et Põhja soomes on -5 kraadi külma ja päikseline, Lõuna-Soomes on 10 kraadi sooja ja pilvine, Eestis on 12...16 kraadi sooja ja sajab vihma ja Lätis ja Leedus 15...20 kraadi sooja ja ilm varieerub sajust kuiva ilmani Leedumaal. Saab 500 km ümbruses ilma suvest talveni välja, et see on midagi erakordset.\n10. oktoober 2014 11:14\nminuteada on see tüüpolukord polaarfrondi puhul - asume hetkel polaarfrondis või selle lõunaosa lähedal.\n10. oktoober 2014 11:35\n@ 9. oktoober 2014 23:27 ja 10. oktoober 2014 0:15\nhea tahtmise korral saab eesti tingimustes ka oktoobris telgis täitsa hästi magada.\n10. oktoober 2014 11:38\neelmisele, vabalt saab :) Ilm on ju nagu suvel, vaikne, soe ja vihmane, et sellist asja esineb ka juulis. Vähemalt siin Lõuna-Eestis olen mina varjualustes sääski kohanud.\n10. oktoober 2014 12:10\nPaldiskis oli täna mere poolt mürinaid kuulda kella 16 paiku.\n10. oktoober 2014 16:56\nmiks täna äikesevõimalus üldse oli ja seda nii piiratud alal?\n10. oktoober 2014 20:35\nEi tea, aga ehk Jüri teab.\n10. oktoober 2014 22:59\nTeisipäeval panin tähele, et Londonis on kased veel rohelised nagu Eestis jaanipäeva paiku, kolmapäeval Eestisse jõudes aga nägin, et Tartus juba kõik kollased, osalt raaguski.\n11. oktoober 2014 00:44\nPole nii täpselt saanud võimalust jälgida ja uurida, aga Loode-Eesti jäi juba kindlalt polaarfrondi tagalasse, nii et seal võis mõju avaldada lisaks soojale merele ka külma õhu advektsioon (piisavalt tugev).\nMiks kitsal alal - üks variant oleks konvektsioonipilvede rivi tekkimine, mis läks just looderanniku kandist üle. Need tekkisid seal, kus tingimuste kombinatsioon oli sobivaim termikute kerkimiseks, seega sarnasus ebapüsivusjoonega. Tingimuste alla läheb lisaks niiskusele, labiilsusele ka ajend õhu kerkima hakkamiseks (mingi pinnavorm, front või konvergentsitsoon).\n11. oktoober 2014 03:34\nGFS näitab hetkeandmetel 16/17.10-ks tuisust ilma.\nSamas juba 20.10-ks näitab eilse õhumassiga samasooja naasmist.\n11. oktoober 2014 12:31\npäris tugev äike itaalia põhjaosas\n11. oktoober 2014 21:44\nPraegu juba Poolas ja õhtul Eestis. Äike jäi seekord nägemata.\n12. oktoober 2014 09:55\nkahju, just seal äike, kus huvilist enam pole :(.\naga vähemalt vedas sul seal ülitiheda uduga.\n12. oktoober 2014 10:42\nHuvitav kas selle nädala keskpaigas ja lõpuks oleks mõistlik hakata talverehvide vahetusele mõtlema? Vaatan siin erinevate maade ilmaprognoose ning nii venelaste gismeteo.ru, norrakate yr.no, kui jänkide accuweather lubavad ilma külmenemist suisa miinustesse ja sadusid mitte enam vihma, vaid millegi tahkemana! Oskab keegi targeb sellest kaasa rääkida, millised mudelid eelolevaks nädalaks ees ootavad ning kas tõesti tuleb selle talve esimene lörts/lumi mõneks hetkeks maha? Tänud ette!\n12. oktoober 2014 13:52\nEsiteks soovitaks need ilmaportaalid kohe välja vahetada, sest käsi südamel, ma ei tea allikaid, mis rohkem inimestele sõna otses mõttes näkku valetaks kui need kolm, mida nimetasite. Minu soovitus oleks ilmateenistus.ee, weatheronline.co.uk, weather.com, ja pikemaid prognoose pole vajagi vaadata, sest need lähevad niiehknaa mööda. Mis puutub esimesse lumesse, siis järgmise nädala teises pooles on võimalik, kuid talverehvide mõtte võib küll praegu maha matta.\nLasen ülejäänu targematel vastata.\n12. oktoober 2014 14:12\nenam ei lubata erilist lörtsivõimalust.\n12. oktoober 2014 22:37\nUdu oli jah midagi toredat. Genovasse, kus sadas mõne tunniga sadu mm vihma, ka ei sattunud.\nMingisugune lörtsi- või lumekruubivõimalus on nädala lõpu poole, aga see pigem mereefektiga seotud.\nEi maksa veel kuigi tõsiselt esimeseks lumeks valmistuda. Kui on selles osas midagi kindlamat, eks siis saab kirjutada.\n12. oktoober 2014 23:31\n21.10 ennustatakse hetkeseisuga troopilise õhumassi saabumine - Lõuna-Eestini jõuaks ennustuse kohaselt lausa +15 kraadi isoterm.\n13. oktoober 2014 08:54\nAndmed siis GFS mudelist ikka.\nära sellega parem arvesta - see mudel muudab oma ennustusi külmema poole pidevalt.\n13. oktoober 2014 13:35\nEuroopa mudel on arvutanud jahedama variandi, kuid siiski üsna tugeva soojenemise.\n13. oktoober 2014 14:11\nEi taha uskuda, et 15 kraadi isoterm välja veaks ka parima tahtmise juures. 10 kraadi isoterm tundub tõenäolisem.\nSelle aasta soojaperiood on veninud üllatavalt pikaks ja tundub, et võime kandideerida uue aasta soojarekordile kui nii jätkub.\n13. oktoober 2014 18:34\nParandan, et aasta keskmine temperatuur on ohus*\n13. oktoober 2014 18:35\nSoojaperiood on kokkuvõttes ikka väga pikk, seda juba eelmisest aastast alates. Kahjuks tuli jaanuar ja juuni tavapärasest külmem, vastasel juhul oleks ikka tõeliselt erakordseks läinud. Aasta keskmise õhutemperatuuri rekord siiski tõenäoliselt ohus pole, sest seda mõjutavad eelkõige just eriti soojad talvekuud. Praegu paistab soojamaraton siiski jätkuvat ja ka see kuu peaks tavapärasest soojem tulema.\n13. oktoober 2014 19:10\n@13. oktoober 2014 13:35 - Jah, see kehtib samamoodi ka külmalainete puhul, et ekstreemumid "sulavad" ajalise mastaabi vähenedes, ning väljundid muutuvad stabiilsemaks. Sellepärast võibki näha GFS'i pikas perspektiivis üsna utoopilisi näite Eesti kohta. Mudeliarvutuse praak.\n13. oktoober 2014 21:59\nõnneks oli selle aasta jaanuar normist külmem, sest muidu polekski tõelist talvemeeleolu olnud. 12..24 jaanuaril olid lumised puud ja päikesepaiste üheskoos lummav vaatepilt, kuna see periood oli pmst tuuletu (va 16 jaanuar).\n14. oktoober 2014 08:57\nJah, talvine ilm kestis kokku umbes 3 nädalat ja siis algas juba varakevad.\nDetsembris oli Lahemaal ka mõnedel päevadel samasugused vaatepildid nagu nt 2010. a detsembris, kuid kuu keskpaigaks sulas kõik.\n14. oktoober 2014 13:12\nVaadates NOAA 6 kuu mudeleid,siis algab ka järgmisel aastal varakevad ilmselt veeruaris.Kõik järgnevad 6 kuud on prognoositud keskmisest soojemaks.\n14. oktoober 2014 18:36\nMitte ainult NOAA, vaid ka paljud teised prognoosivad sooja talve Põhja-Euroopasse nagu ka eelmisel aastal samal ajal. Võrdlemisi sarnane on eelmine aasta ka pika soojaperioodi poolest tänavusele, mis ei kavatse mitte kuidagi järgi anda. Isiklikult usun samuti, et seegi talv tuleb soojapoolne.\n14. oktoober 2014 19:44\nloodetavasti tuleb siis palju tuult ja tormi ka nagu soojade talvede puhul tavaks on.\n15. oktoober 2014 08:52\nJääme siis positiivset NAO'd ootama.\n15. oktoober 2014 16:02\nGFS muutis 22.10-st ennustust Eesti kohta päris drastiliselt - eelmise uuenduse 0-isokast on saanud -10..-14 kraadine.\n15. oktoober 2014 19:29\nVähem dramaatilist arengut näitab Euroopa mudel, aga olukord on arvutatud pigem sarnaseks.\nEks ajaperiood ole ka piisavalt pikk, et võib selline suur erinevus iga järgneva mudelijooksuga tulla.\n15. oktoober 2014 23:20\nhomne öö on vist selle oktoobri külmim.\n17. oktoober 2014 16:33\nJah, kuni -7 kraadi on võimalik.\n17. oktoober 2014 23:10\nGFS mudel, nagu ikka, on kõik ebatasasused lihvinud - alates 20.10 äikesevõimalusest kuni ebatavaliselt külma õhumassini.\nSee "mandrijää" efekt käib pinda ausaltöeldes juba, sest isegi 2 päeva ei suudeta 500 km täpsusega ette ennustada. (jutt praegu 20.10 äikesevõimaluse põhjapiirist, mis veel eile arvutati Soome lõunarannikule, aga nüüd Liivi laheni.)\n18. oktoober 2014 11:51\nMäletan, et Martin Kivi käis 22.09 õhtul ootamas järsku tuule pöördumist - järgmine võimalus avaneb sulle tänastel andmetel homme õhtul.\n19. oktoober 2014 11:50\nsat24 järgi küll ütleks, et äikesevõimalust ei kuskil\n19. oktoober 2014 12:42\nikka ei ole - huviga ootan gfs uuendust cape ja li kohta.\n19. oktoober 2014 18:16\nVäidetavalt Saaremaal oli juba nõrk äike, mida võis näha siit: http://sat24.com/en/scan?ir=false. Radar näitab küll rünksajupilvi.\n19. oktoober 2014 22:12\nsulale läks juba veebruaris ning teise satsiga ka märtsis.\nsula on plusskraadidega periood, millele eelneb pidev - ööpäev või enam - külmakraadidega periood.\ntänase ilma puhul on tegu ilma soojenemisega, mitte sulaga.\n19. oktoober 2014 23:26\nkas tallinnas tuleb homme öösel, varahommikul või päeval äikest\n19. oktoober 2014 23:44\nStockholmi saarestikus äike, mille kurss Eestile.\n20. oktoober 2014 00:11\nVõib rääkida sulast - eks see on kokkuleppeline mõiste, nii et miks mitte. Võib muidugi ka täpsustada, et sulale läks nt 850 hPa pinnal vms. Antud juhul oli selline sõnastus sobiv (loomulikult subjektiivselt), arvestades sünoptilis-meteoroloogilisi tingimusi ja nende muutusi.\nKui sula on tavaliselt spetsiifilise mõistena kasutusel (eeldab vee agrgaatoleku muutust tahkest vedelaks), siis soojenemine on märksa üldisem ja kindlam mõiste igasuguse temperatuuritõusu kohta keskkonnas.\nJah, äikest on merel juba olnud ja tuleb arvatavasti veel, kuna õhumass osutus piisavalt labiilseks ja on sünoptiline sund. Kas rannikualadest jõuab kaugemale ka midagi, ei tea, kuigi uus GFS väljund seda endiselt toetab. Eks siis päeva jooksul paistab.\nÄikesevõimalus on suurim ilmselt ikka saartel ja rannikualadel, sh ka Tallinnas. On huvitav märkida, et 20.10.2012 läks Tallinnast üle äike, mis on kajastunud siingi: http://www.wunderground.com/history/airport/EETN/2012/10/20/DailyHistory.html?req_city=NA&req_state=NA&req_statename=NA\n20. oktoober 2014 01:04\nEilse ilma sulaks nimetamine on äärmiselt kahetsusväärne eksimus, mis tuleb parandada. Nii kergekäeliselt ei maksa definitsioonidega ümber käia.\n20. oktoober 2014 04:28\nKui soovite oma siseveendumuse alusel seda väita, siis palun, lisage oma kommentaari selgitus ka postitusse, sest vastasel korral külvate segadust.\n20. oktoober 2014 04:30\nkuidas edaspidine ilm tundub?\nKas oleks mõtet juba naastrehvid alla panna või on selleks veel liiga vara?\nKui räägime ilmast, siis olen ka nõus, et eilset sulaks nimetada pole kohane, sest peamine asi, mis inimestele sulaga seostub on lumi. Mõistetavam oleks tõepoolest siis, kui temperatuurid püsiksid terve päeva miinuses, nagu eespool öeldi, aga juba keskpäevl valitsesid kõikjal plusskraadid, mistõttu võib selle vabalt öökülma alla liigitada. Ja on väheusutav, et mai keskel olevate hallade ajal kuuleb mõnelt sünoptikult lauset, umbes et "Täna hommikul läks ilma sulale..., sooja on päeval 16..21 kraadi." See oleks ju naeruväärne.\nTalverehvid pannakse ju alla siis, kui võib oodata pikemalt püsiva lumikatte- või miinutemperatuuriga perioodi(?), mida oktoobris ei tule. Mul oleks odavam lasta mõnel paar korda oma autot mõlkida(juhul kui tõesti peaks tulema selline erakordne ilm), kui käia aastaringsel rehve vahetamas iga väiksema lumesahmaka pärast.\n20. oktoober 2014 12:56\nOi, kus nüüd tuli üks targutaja välja.\nkas millagi lund ka tuleb?\n20. oktoober 2014 13:14\nOlen ka nõus, et sulaks nimetamine on absurdne. Keegi ju ei targuta siin, vaid avaldab oma konstruktiivset kriitikat, mis pole üldse pahatahtlik. See, kes siin targutajaks nimetab, on ilmselt veidike ebastabiilse närvikavaga, kui ei tohi midagi vastu öelda. Võtke rahulikult!\n20. oktoober 2014 14:17\nTänane tuule pöördumine polnud nii elamuslik, kui oli 4 nädalat tagasi - 22.09 õhtul. Seda selleks, et tänane:\n1) Pöördumise asimuut polnud väga suur - umbes 100 või veidi enama kraadi piires (läänest/lääneloodest kirde/põhjakirdeni); 22.09 oli see umbes 200 kraadi (lõunast põhjakirdeni/põhjani).\n2) Pöördumine oli sujuvam ja tundus jupitine, kestis kokku umbes 20..25 minutit; umbes pool sellest ajast jäi tuul loodesse/põhjaloodesse toppama, olles samas sealt suunast puhudes tugevaim (aga mitte tugev), neist ilmakaartest edasi (kirdesse/põhjakirdesse) pöördus tuul umbes 10 minutiga. 22.09 kestis pöördumine kokku 5..10 minutit, kuna nn. "vahepause" polnud.\n3) Pärast pöördumist hakkas tuul järk-järgult nõrgema ning tugevnes alles paari tunni pärast uuesti, jäädes 22.09 omale ikkagi tunduvalt alla. Siis (22.09) hakkas tuul pöördudes ühtlasi ka tugevnema ja jäigi tugevaks.\nAga mõlema pöördumise ühisjooneks oli see, et konvergentsitsooni tähistas (juba eemalt) äratuntav kihtpilvede massiiv.\nTänane tuule pöördumine oli umbes kella 15:00 ja 15:25 vahel; 22.09 kella 20:00..20:10 vahel.\n20. oktoober 2014 23:27\nAsukoht siis ikka Kiili vald.\n20. oktoober 2014 23:30\nTore, et sula teema tekitas elavat arutelu.\nAntitsüklon toob Eestisse külma ilma. Seetõttu võib ööpäevaringselt õhutemperatuur alla 0°C olla, kuid sademeid ei tule või rannikualadel, kui tuul on mere poolt.\nTalviste teeoludeni on ilmselt veel mõned nädalad aega (kuigi enne soojenemist lubatakse lume-lörtsisadu - tuleb täpsustada veel). Soojemaks läheb uuesti ilmselt enne, kui nädal saab läbi.\n21. oktoober 2014 01:52\nseega eeltalv on juba algamas, sest esimesed miinuskraadidega ööpäevakeskmised tulemas.\n21. oktoober 2014 15:45\nEeltalv ei alga ühe negatiivse ööpäevakeskmisega (muide neid on juba mõnes kohas olnud) nagu ka ei alga kevad paari positiivse ööpäevakeskmisega ega ka suvi paari 13kraadise ööpäevakeskmisega.\n21. oktoober 2014 16:10\nega ma ei rääkinudki talve algusest, vaid eeltalve algusest.\nEeltalv on jah selline ebamäärane aeg, kui külmapäevad vahelduvad sulapäevadega; kord sajab lund-lörtsi, siis jälle vihma jne.\nEeltalv klimaatilise aastaajana on määratletud nii: see algab koos esimese ajutise lumikatte moodustumisega ja/või esimeste külmailmadega. Ööpäeva keskmine temperatuur langeb eeltalve saabudes tavaliselt alla nulli. Algab ebamäärane periood, kui vahelduvad soojemad (sula)ilmad ja külmemate lumiste ilmadega.\nIlmselt leiab teisigi käsitlusi. Praegust aega nimetaks veel (hilis)sügiseks, aga kui nüüd tulebki nt selliseid päevi, kui ööpäeva jooksul temp. ei tõusegi üle nulli, siis on see argument, et eeltalv algamas või alanud (olenevalt edasisest).\n21. oktoober 2014 19:00\n17. märts 2019 12:48


8 parimat 2019. aasta õhukompressoriga hüppajat - tööriistad | Juuli 2022\nPõhiline >> tööriistad >> 8 parimat 2019. aasta õhukompressoriga hüppajat\n8 parimat 2019. aasta õhukompressoriga hüppajat\nParim üldarvestuses: Jump-N-Carry JNCAIR 1700 Amazonil\n"Sellel on mahla, et autot mitu korda hüpata, enne kui seda uuesti laadima peaks."\nTeise koha saavutanud , parim üldarvestuses: Stanley J5C09 Amazonis\n"Kasutage hädaabikomplekti jaoks vähem pagasiruumi, pakkudes samal ajal meelerahu, kui mõni probleem ilmneb."\nParim eelarve: Suaoki 600A Amazonis\n"Lisaks sellele, et seade on hüppestart ja õhukompressor, töötab see ka teie elektroonika hädavalgustuse ja toitepangana."\nTeise koha saavutamine, parim eelarve: JF.EGWO kaasaskantav akuhüppestard Amazon\n"Integreeritud lennujaam on piisavalt võimas, et tavaline autorehv täis saada vaid seitsme minutiga."\nParim suur võimsus: DeWalt DXAEPS2 professionaalne elektrijaam Amazonis\n"Selle 2800-vatine väljund sobib hästi suuremate mootorite ja hüppeülesannete jaoks."\nParim keskvahemiku maht: Bolt Power G06C Amazonis\n"Kompaktne õhuke profiil, nii et saate selle hõlpsalt libistada ükskõik millisesse nõela või kõõlu, mis teil paljudel saadaval on."\nenamik grammisid võitis ühe ööga\nParim väike võimsus: Stanley PPRH5 professionaalne elektrijaam Amazonis\n"See elektrijaam teeb suurepärase isikliku seadme laadija, mida saate tee peal kaasa võtta."\nParim käsitsi juhitav: kaasaskantav autoralli 8-ühes toiteallikas Amazonis\n"Starterit saab uuesti laadida tavalise 12 V alalisvooluadapteri või pardale tõmmatava käegeneraatori abil."\nParim üldarvestuses: Jump-N-Carry JNCAIR 1700\nKõigepealt peab heal hüppestardil olema tegelikult jõud, et vajadusel mootor tööle panna. 1700-amprine Jump-N-Carry JNCAIR 1700 sisaldab mahla, et autos mitu korda hüpata, enne kui seda uuesti laadima peaks. Sisseehitatud automaatse laadija abil on aku aku ka ettevalmistatud ja valmis hoida, kui on aeg oma autosse hüpata ilma kellegi teise abita.\nJump-N-Carry Profromer akutehnoloogia on loodud nii, et aku töötab maksimaalse kasuteguriga hüppaja pika kasutusea jooksul. Suur võimsus võib aku aja jooksul kuluda, nii et see lisamine pikendab selle eluiga. See hüppaja sobib ideaalselt ka siis, kui vajate ulatust. Eriti pikad 68 'toitekaablid ja kompressori jaoks mõeldud 12' mähisega õhuvoolik ulatuvad kaugele, kui leiate, et vajate täiendavat vahemaad.\nTeise koha saavutanud, parim üldarvestuses: Stanley J5C09\nVäiksema väljundvõimsusega hüppajad suurendavad sageli starteri aku eluiga, pakkudes samas enamikule autodest piisavalt mahla. Stanley J5C09 tarnib kuni 1000 amprit, mis hoolitseb väikeste autode, ATVde, veoautode, haagissuvilate ja traktorite eest. Madalam väljundvõimsus tähendab ka väikest akut ja raami. Kui mõni probleem ilmneb, kasutage hädaabikomplekti jaoks vähem pagasiruumi ja pidage meelerahu.\nLisaks kaasasolevale 120 PSI õhukompressorile teeb see hüppaja ka topeltkoormusega laadimist 12-voldiste ja USB-pistikupesadega, et laadida uuesti muud isiklikku elektroonikat, näiteks tahvelarvuteid ja nutitelefone. See annab teile lisajõudu hädaolukordadeks, mis ei pruugi tingimata ohustada teie auto võimet käivitada.\nParim eelarve: Suaoki 600A\nVäga usaldusväärse eelarvevaliku jaoks on Suaoki 600A-l palju pakkuda. 18000 mAh akuga on võimalik tavalist 6-liitrist mootorit 22 korda ühe laadimisega käivitada. Lisaks sellele, et seade on hüppaja starter ja õhukompressor, töötab see ka teie isikliku elektroonika hädavalgustuse ja toitepangana. Erinevalt sarnastest seadmetest, mille USB-pistikupesad pakuvad väikest uuesti laadimist, toimib see nutikamalt ja võimaldab automaatselt tuvastada ühendatud seadme tüübi. See võimaldab tal tõhusamalt laadimiseks kohaneda seadme konkreetse laadimise kiirusega. .\nKui muretsete, et starter saaks tee ääres dikteeritud, peaks kaasaskantav EVA-kott teie hirme leevendama. Vormitud välispind on piisavalt suur, et starterit kaasas kanda, ilma et see autos või pakiruumis palju ruumi võtaks.\nTeise koha saavutamine, parim eelarve: JF.EGWO kaasaskantav akuhüppaja\nVeel üks hea eelarvevalik, mis säästab teid näputäis, on JF.EGWO. See sobib eriti hästi, kui soovite õhukompressorist natuke rohkem. Integreeritud lennujaam on piisavalt võimas, et tavalise autorehvi täis pumbata vaid seitsme minutiga. Veelgi parem, kui kompressoril on kolm erinevat nõela, et täita muid esemeid, näiteks spordivahendid, õhupallid ja isegi täispuhutavad veesõidukid (süstad või aerulauad).\nLisaks mootori käivitamisele ja isikliku elektroonika uuesti laadimisele on EGWO varustatud ka ohutuse tagamisega. Hüppekaabli nutikas kiip saab automaatselt tuvastada, kui seade hakkab lühistama, üle kuumenema, tühjenema või muul moel akut või autot kahjustama.\nParim suur võimsus: DeWalt DXAEPS2 Professional Power Station\nMõnikord on tore, kui on midagi, mis selle kõigega ära teeb. Ehkki suure võimsusega hüppajate starterid on hinna osas tipptasemel, tulevad need tavaliselt paljude funktsioonide abil, mis muudavad investeeringu seda väärt. DeWalt DXAEPS2 Professional Power Station pole erand. See on 2800-vatine väljund, mis sobib hästi suuremate mootorite ja hüppeülesannete jaoks. See hõlmab ka 1000-vatist muundurit, mis tagab pideva toiteallika kahesugustele 3, 1 USB-pistikupesadele või muudele seadmetele, mille ühendate otse akuga.\nKa see starter ei suru õhukompressori poole. 120 PSI õhukompressor saab hakkama suuremate esemete täispuhumisega, näiteks raskeveokite rehvid, õhkmadratsid ja suured spordivahendid. Koos mitmeotstarbelise LCD-ekraaniga saate reaalajas jälgida ja juhtida nii toite- kui ka õhukompressori seadeid.\nParim keskvahemiku maht: poltvõimsus G06C\nKeskmise intervalliga hüppestardid sobivad ideaalselt kompaktsete autode, jetiga, mootorrataste ja muude väiksemate sõidukite jaoks, kus ruumi on lisatasu eest. Bolt Power G06C on väiksema suurusega ja kompaktse õhukese profiiliga, nii et saate selle hõlpsalt libistada mis tahes silmustesse või kõõludesse, mis teil võib olla. 80 PSI kompressor jätkab seda väikest kohalolekut piisavalt võimsusega, et kompaktses sõidukis neli rehvi täis pumbata.\nVäiksema seadme laadimiseks on 16 500 energiapangal piisavalt võimsust, et enne uuesti laadimist oleks vaja arvukalt väikseid seadmeid uuesti laadida. Kasutatava pinge juhtimiseks 12 V / 16 V / 19 V alalisvoolu pistikupesast on sisseehitatud võtmelüliti. Kas pole kindel, milliseid seadmeid saate laadida, kui teil pole USB-pistikupesa? Komplekti kuuluv 7-ühes sülearvuti adapter töötab koos paljude populaarsete kaubamärkidega, nii et te ei pea vaeva nägema lisajuhtmete kandmisega.\nkui sügavale on elamute kanalisatsioonitrassid maetud\nParim väike võimsus: Stanley PPRH5 Professional Power Station\nVäike on ikka võimas. Stanley PPRH5 Professional Power Station on varustatud 1000 amprise patareiga, mis võimaldab käivitada enamikku tava- ja kompaktautodest, kuid see pole veel kõik. Lisaks tavapärasele hüppajale ja 120 PSI õhukompressorile pakub see elektrijaam suurepärase isikliku seadme laadija, mida saate teele kaasa võtta.\nKuigi enamus selle loendi valikuid sisaldab paari USB-pistikupesa enamiku tahvelarvutite ja nutitelefonide toiteks, pakub PPRH5 teile rohkem pistikupesasid, et saada rohkem laadimisvõimalusi. Starteril on lisaks tavalisele USB-pordile ka DC- ja AC-laadimispistikud. Tüüpiline 12 V alalisvoolu pistikupesa ühildub enamiku mitte-USB-isiklike seadmetega. 120 V vahelduvvoolu pistikupesa pakub teile paar tundi samasugust elektrienergiat kui seinakontakt. Põhimõtteliselt on see laadija, mille peate valima, kui peate olema kindel, et olete jõu käes.\nParim käsitsi juhitav: kaasaskantav autoralli 8-in-1 jõuallikas\nOn ainult üht tüüpi hüppaja, mis jätkub töötamist ka siis, kui aku on tühjaks saanud: usaldusväärne vana käsi. Käsitsi käivitatav nagu Rally Portable 8-in-1 jõuallikas tagab, et saate hüpata tavalise 12-voldise aku igal ajal ja kõikjal, kus vaja. Starterit saab uuesti laadida tavalise 12 V alalisvooluadapteri või pardal oleva käepideme generaatori abil.\nLisaks käsikäivitavale starterile sisaldab see ka selle nimekirja üht võimsamat õhukompressorit. 260 PSI juures saate suurema õhurõhu korral säilitada suuremat rehvi või pikemaajalist kasutamist. Õhukompressor töötab sama akuga kui starter, nii et aku tühjenemisel saate konstantse toite tagamiseks pardal olevat käepidet.\nMida otsida õhukompressoriga hüppajastardist\nAmprid Määrake, kui palju jõudu võib vaja minna, et leida teie olukorrale sobiv hüppaja. Mõõdetuna amprites, tekitavad mõned suure võimsusega starterid 1500 või rohkem - piisavalt jõudu isegi suurte sõidukite, näiteks raskeveokite või RV-de käivitamiseks. Teised hüppajad stardivad vähem energiat (umbes 1000 amprit või vähem), kuid neil on ka sel põhjusel pikem eluiga - neil on siiski piisavalt mahla, et käivitada teie keskmise suurusega sõiduauto, ATV või veoauto.\nSuurus Mida suurem on energiaallikas ja õhukompressori suurus, seda rohkem ruumi vajate hoiustamiseks. Ehkki see ei pruugi muret tekitada, kui kavatsete seadet oma garaažis või töökojas hoida, võib see võtta sõiduki pagasiruumis või veoauto voodil väärtuslikku ruumi. Mõned hüppajad on seljakoti suurused, teised võivad olla sama õhukesed kui kingakast.\nLaadimine Lisaks autoakude laadimisele pakuvad paljud hüppajad ka isiklike elektroonikaseadmete laadimise võimalust. Mõni neist on varustatud USB laadijatega, 12 V alalisvoolu pistikupesade või isegi 120 V vahelduvvoolu pistikupesadega, mis pakuvad tavalise maja pistikupesaga võrreldavat energiat. Mõned neist hõlmavad võimalust tuvastada ühendatud seadme tüüp automaatselt ja reguleerida elektrivoolu vastavalt, et vähendada seadme aku kulumist.\n5 külalistetoa mööbli must-pähklid\nkuldne must-valge magamistuba\nsuper kausimängud peoks


Siiri Sisask: mida oleks välismaalt naasjatel siin teha? - Arvamus\nSiiri Sisask: mida oleks välismaalt naasjatel siin teha?\n14. detsember 2010, 13:10\n«Välismaal elavad eestlased koju!». Tulge koju jah! Ainult, et... mida teil siin teha oleks? Juhul, kui te just rikkad ja edukad ei ole. Muidu saab teil siin küll väga, väga raske olema. Kuid... ega kõiki ju president kutsunudki! Ikka neid peeti silmas, kes juba ennast üles töötanud on ja midagi saavutanud. Nii et ärge muretsege, kallid lihtinimestest kaasmaalased, peate enne kõvasti rassima, et oma armsal kodumaal vääriliselt hinnatuks saada, et teid siin üldse keegi ootaks või meeles peaks.\nEesti riigi eesotsas olijate käitumine on niisugune, kus justkui püütakse jätta «sügisel kevade» muljet ja sellega vastutustundetult rahvast eksitada! Aga teatavasti on meil niisugune keksimine ju veres. Meenutagem: eks külaliste jaoks pandi ka nõukogude ajal kõik parem lauale, jättes mulje, et kõik ongi hästi. Raiesink, majonees ja purgiherned! Elame hästi! Tegelikult oli elu ise ju hoopis midagi muud. Kes ees, see mees ning mäletagem ka seda, kes olid sel ajal niiditõmbajad. Eks ikka me oma inimesed, kes siis veel.\nKuid mõelgu hoolega ka edukad, keda koju kutsutakse, enne kui selle sammu nüüd tollesama kuulsa kutse põhjal tegema peaksid. Sest siin, eriti viimasel ajal, võetakse arvestatavatelt kohtadelt maha ka tublisid ja tarku inimesi. Ma ei räägigi ainult ERSOst või muuseumidest. Näiteks Harku vallas, Vääna mõisakoolis, võeti kohalt maha koolijuhataja, noor naine, tark ja missioonitundega, tegi oma tööd hästi, arendas kooli.. ise veel nelja lapse ema... Sellepärast võeti maha, ehk siis teisisõnu ju ka jäeti töötuks, et Reformile ja IRLile ette jäi. Kuidas selles põhjenduses oligi öeldud... Et «liiga tugev juht»! Ja kuidas see mahavõtmine veel läbi viidi, on sedavõrd uskumatu, et isegi «eestlasest koristaja Floridas» ei suudaks seda uskuda. Tagatipuks ässitati kogu küla juhataja vastu üles, mis see siis ära teha ei ole, väikse koha omavahelised arveteõiendamised võivad vägagi saatuslikuks saada. Ja nii ka juhtus mõne inimesega, kes julges seal õiguse eest välja astuda, vallandati nemad samuti. Kuid sellise tasemega siin nn kõrgklass ilma teebki. Nii et mõelge enne, kuhu ja kas te tulete.\n«Eestlasest koristaja Floridas» – pean silmas seda, et meie kõrged ametnikud sellist tööd tegevatest inimestest ilmselt kuigi palju ei arva, jättes nemad koju kutsumata, ometi... on lihtrahva süda palju õigema koha peal nii mõneski olulises asjas, suhtumine kaaskodanikesse soojem ja mõistvam, ei anna võrreldagi selle sama reaalsusest täielikult ärairdunud ametnikuga, kes elab hoobeldes «sügisel kevades».\nÜhel mu tuttaval elab Raplamaal vanaema, tuttav ise elab Soomes. Vanaema palus oma vallavalitsuselt abi, et kas ei saaks keegi vahel tuua talle poest süüa ja mõõta vererõhku. Selle peale kostis sealne sotsiaalametnik: «Mine vanadekodusse, kui sa oma eluga hakkama ei saa! See on ju sul siinsamas, üle õue, pole tarvis kalossegi jalga panna!» Ja kui mu tuttav selle ametniku «ette võttis», talle ütles, mida ta sellisest käitumisest arvab, kostis ametnik: «Aga teie elate ju Soomes, eks siis makske kinni see inimene, kes teie vanaema juures käima peaks!»\nKas kujutate ette niisugust valla sotsiaalametnikku? On see võimalik üldse, et keegi sedavõrd mõtlemisvõimetu inimene sellisele tööle usaldatud on?\nÄrge arvake, et selline suhtumine Eestis aga erand on. Olen ise mitmel, mitmel korral puutunud kokku just samasuguste ilmingutega - täielik tuimus ja osavõtmatus. Siin riigis on aga võimalik selline asi ja lubatud pealegi, sest muidu poleks sellise suhtumisega inimesed nii vastutusrikastel ametikohtadel, nagu seda on inimeste ja nende elu- ja muredega tegelemine.\nMis ma tahan öelda? Riik ootab makse oma kodanikelt, et neid korrapäraselt tasutaks, et oldaks aktiivsed, rõõmsad, teotahtelised, loovad jne. Aga mida pakub ise? Enamikel eluolu reguleerivatest otsustustest on eiratud võrdse kohtlemise printsiipi, st riik ei anna inimestele võimalusi. See, et «ära anna kala, anna õng», on küll võib-olla hea mõte, kuid pole ju seegi riigi poolt teostatud, sest ei anta küll kala, aga ka õnge mitte!\nMis on need põhiküsimused?\n1. Sa ei saa Eestis loota õigeaegsele arstiabile. Keegi ei saa. Aga haigekassat oma maksudest me siin maksame. Arstiabile saad loota, kui on tutvusi või palju raha. Näiteks on mul tuttav, noor naine, kes avastas omal rinnast tüki. Läks arsti juurde, leiti, et tuleb uurida, saadeti mammoloogile. Sinna on aga üle poole aasta järjekord, et üldse pilti teha saaks. Samas haiglas aga pakuti välja teine võimalus: «Kui kohe tahate, siis maksab 800 krooni + uuringud!» Ent, pange tähele, kui kõva häälega räägitakse meil vähi ennetamisest! Igasugused kampaaniad ja muu säärane. Riik muretseb, selline mulje. Aga tegelikult... Järelikult on nende kampaaniate taga vaid õhk ja teame ka ju, kui palju maksab ühe suure üleriigilise kampaania korraldamine.\nSee riik, siin selle kohapealt, on küll tõesti p....s.\n2. Maal elades ei saa sa loota, et talvel tööle või töölt kojugi saad. Teed on lumest koristamata ja paljudel juhtudel ei koristatagi, pole kavatsustki, sest erateed on inimeste oma asi. Eraettevõtjad aga küsivad sellist hinda, mis suvaliselt pähe tuleb! Vabaturumajandus, noh. Kui lund palju, järelikult paljud hädas, järelikult nõus ükskõik mis hinda maksma, vaatame näkku ja küsime! Sest sa ei saa ju puhastamata teede tõttu oma posti kätte, ei viida ära prügi, ei jõua sinuni tuletõrje ega kiirabi jne. Küll maksad, kui hädas oled!!! Kuid milleks siis vald üldse, milleks sulle see riik??? Ela kuidas ise saad, pole riigi asigi. Kui sa tööle ei saa, ei saa ju ka makse maksta, ei saa ka lapsed kooli, ei saa sa oma olemasolu «võlga» riigi ees tasudagi ju! Suhtumine on selline, et Eesti riik on Tallinn, Tartu ja mõned teised linnad. Selle kohapealt on see riik samuti p.....s.\n3. Kuidas räägitakse riigikogus eesti rahvast? Olen seal töötanud, ärge unustage, seega ka ise kuulnud neid jutte. Puuetega inimesed ja invaliidid on meil «vähemusgrupp». Samuti on seda maal elavad pensionärid. Eesti rahvas üldse on aga riigikogulase jaoks «rohujuuretasand». Millega siis oma pühadust väljaütlemistes säilitatakse, mis on need teemad, mis valijale südamesse lähevad: lapsed, noored, teadusareng ja väljavaated. Väga pugejalik. Oleks siis meil koolidki korras... Aga ei ole ju. Või katsu sa lasteaia kohta saada, kui sul tutvusi pole. Aga räägime, et iivet on tarvis tõsta. Tuleb välja ju, et vanemahüvitised oleks justkui selleks mõeldud, et pange rahad kokku, kallid lapsevanemad, ja ehitage ise lasteaiad. Riigil küll selleks raha ei ole, ega hakka olemagi. Tegelikult ei ole ju asi mitte alati rahas, vaid asjade õigesse järjekorda panemises, seda meie riigis küll veel ei osata. Ja ses mõttes on see riik selle kohapealt päris p.......s.\nIlmselt iga inimene võiks seda loendit, mis meil kõik halvasti on, veelgi täiendada ja tulekski seda teha. Ja siis kõmpida riigikogu ette ja sealt mitte enne lahkuda, kuni seadused muudetud on ja raha leitud. Nagu nad riigikogus viitsivad tervete ööde kaupa kinnimakstud klounaadi teha, ei peaks eesti rahvas vähem vintskem olema oma õiguste nõudmisel. Ja ma kutsungi üles inimesi kirja panema, mida ülekohtust Eesti riik viimasel ajal oma riigi kodanikele teinud on ja neid kirjutisi avaldama kasvõi blogides või kus saab või kus avaldatakse. Mu meelest, hullemat kahju oma rahvale olla ei saagi, kui riigipoolne ülekohus! Sellepärast, kui tahame oma keelt, rahvast ja kultuuri hoida, hoida Eestimaad, siis tehkem selgeks omale, veel enne valimisi, kui palju kahju ja ülekohut praeguseks tehtud on, mis valdkondades ja kes selle taga seisavad.\nPS! Päris jäle oli kohe vaadata seal filmigalal meie ülespuhvitud printsessi ja tema klanitud kaaskondlasi eesti kõrgklassist. Ja see tobe naljajutt, mida sakslased meil laval rääkida «lubasid» - meie oma näitleja poolt meie oma rahva kohta, oli inetu. Kuidas meil küll häbi pole?\nLoodetavasti on rahvas tulevastel valimistel kainem ja mõtleb, mõtleb, mõtleb hoolega, keda kuhu valida.


Raisa Bogatõrjov juht tervishoiuministeerium, on ametlikult teatanud, et sel aastal on esmatasandi arstiabi saadetakse umbes 1900 meditsiini ja farmaatsia töötajaid. Me räägime punktid asuvad külad.\nTa selgitas ka, et iga spetsialist, kes olid nõus töötama maal kolm aastat, saavad rahalist abi summas viis miinimumpalk - kõik see 6900 grivna. Riigieelarvest on sel aastal eesmärgil etiih eraldatud, ütles minister.\nVaata ka: Kuni 2014 kogu Ukraina antakse sünnituseelse keskus\nTema sõnul on pilootide piirkondades reformida tervishoiusüsteemi Ukrainas on juba alanud tööprogrammi kohalike stiimuleid. Pilot piirkonnad - see Donetsk, Dnipropetrovsk, Vinnitsa piirkonnas ja eriti Kiievis. Programm ise hõlmab seda, nagu arstid eluase, transport, samuti ettemakstud mobiiltelefonide ja tagada lõõgastav ja neile isiklikult ja nende peredele.\nVaata ka: reformimine USA tervishoiu edasi\nLisaks Ukraina tervishoiuministeeriumi otsustanud rakendada sarnaseid programme mitte-piloot piirkondades Ukraina. Kuid see on üks tingimus - territoriaalsed kogukonnad peaksid tegema lõpliku otsuse kohta luua esmatasandi arstiabi.\nVaata ka: omavalitsused loovad esmatasandi keskused Lugansk piirkonnas\nR. Bogatõrjov ütles, et perearstipraksis arstid teenivad keskmiselt 5-7000 grivna (summa sõltub sellest, kui palju ja töö kvaliteet) ja regulaarne standard sellisel juhul ette, et üks selline näide arst peaks olema 1200 patsienti kuus . Ja seda kõike vaatamata sellele, et sama arst peaks teadma haiguslugu oma patsientide ja isegi tema esivanemad, et aidata inimene korralikult läbi rutiinne kontroll ja vajaduse korral sellise lihtsa kirurgilise ravi.\nVaata ka: Kinnitatud tervishoiu reform Kiievis\nTervishoiu ja selgitas, et kaugusele kohast, kus patsient elab kuni lähima punkti esmatasandi arstiabi peaks olema 2-7 kilomeetrit. Ta selgitas, et 2012. aastal, kui osa samal reform asutused avatud 179 sellist punkti piloot piirkondades meie riigis.


Kas kõik teie munad on ühes korvis? | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 2900\nEdukad investorid ja ettevõtete omanikud otsustavad keskenduda valitud käputäis kasvuvõimalustele.\nHiljuti peeti arutelu ümber investeeringute mitmekesistamise ja kas teie panuste levitamine paljude varaklasside ja väärtpaberite vahel on parim viis oma portfelli kaitsmiseks. Roger Ibbotson Ibbotson Associatesist, mis kuulub nüüd investeerimisfondide reitinguettevõttele Morningstar, on viimasel nädalal hõivanud, et mitmekesistamine ei ole viimastel aastatel investoritele ebaõnnestunud, kuid teised investorid ei ole nii kindlad. See arutelu mõjutab ka väikeettevõtete omanikke toote ja geograafilise seguna.\nMitmekesistamise negatiivne külg\nIbbotsoni väide on, et kuigi varud ja enamik muudest varaklassidest langesid 2008. aastal ning nad ei ole veel taastunud, on varaklassid, sealhulgas võlakirjad ja sularaha, olnud väga head, kusjuures esimene on härja turul, mis on kestnud alates 1970ndatest intressimääradena langenud. Raha on ka kuningas, nagu öeldakse, ja on väärtuslik langeva turukeskkonnaga, kuna see kipub oma väärtust hoidma, kui inflatsioon jääb madalaks.\nKindlasti oli üllatav, kui enamik varasid, sealhulgas kaupu, aktsiaid, kinnisvara, erakapitali ja paljusid ettevõtete ja nendega seotud fikseeritud tulumääraga väärtpabereid, langesid kriisikriisi ajal järsult. Veelgi hullem, müük toimus üle maailma finantsturgudel.\nMitmekesistamine võib anda eeliseid stabiilsemate turukeskkondade puhul või siis, kui keskendutakse passiivsete varade indeksite tagastamisele. Kuid paljud Savvy investorid uurivad hoolikalt individuaalsete väärtpaberite riski ja loovad portfellid alt üles. Selle filosoofia omaks on Pimco praegune juht Mohamed El-Erian, kes soovitab vaadata iga üksiku vara riskantsust.\nAlumine rida Investoritele ja väikeettevõtete omanikele\nWarren Buffett ja sarnaselt väärtustatud investorid, sealhulgas Don Yacktman Yacktmani fondidest ja Bill Miller Legg Mason Capital Managementist, investeerivad samuti seda mõtteviisi ja keskenduvad väiksema kõrgema oodatava tuluga väärtpaberite korvi valimisele. See on nende silmis riskijuhtimise põhiolemus, mida võib kirjeldada ka kui munade hoidmist ühes korvis, kuid vaadates seda korvi väga tähelepanelikult. Nende jaoks seisneb investeerimises selliste ettevõtete valimine, millel on tugevad põhialused, mis on ehitatud taluma majandustsükli langust ja halbade aktsiaturgude tundeid.\nEttevõtte vaatenurgast tuleneb mitmekesistamisest müügi levitamine mitme tootegrupi ja geograafilise piirkonna vahel. Väikeettevõtete omanikud, kelle netoväärtus on koondunud operatsioonidesse, mis koosnevad väikesest tootepakkumisest või piirkondlikust kokkupuutest, peavad samuti riskide ohutult juhtima. Need, kes on spetsialiseerunud end liiga õhukeseks levikuks, võivad muutuda äärmiselt edukaks, nagu ka investorid, kes teavad, mida otsida, et leida sundida ettevõtteid investeerima.\nVideo: FB Влог 333 Новые впечатления малыша Лучшая креативная пицца\nAmar Bose: Bose - kuidas me alustasime


Lihula laadal on sel aastal ka käsitöö ja taluturu ala | Lihula Teataja\nJuba sel pühapäeval kell 9-15 toimub Lihula linnusemäel laat, kus lisaks tavapärasele tööstuskaubale müüakse ka käsitööd, koduleiba ning talukaupa. Müüjate nimekiri on endiselt avatud ning kõigile kohalikele on laadal kauplemine tasuta.\nLihulas on käimas kultuuripäevad, mille raames toimuvad erinevad üritused: ralli, näitused, lillkirjafestival, Lihula 805. juubeli tähistamine ning loomulikult ka kontserdid ning suurejooneline ooper. Kultuuripäevade üheks lahutamatu osaks on ka laat.\nTänavune laat on pisut teistsugusem kui muidu, nimelt on lisaks tavapärasele tööstuskaubale avatud käsitöö ja taluturu ala. Oma kaupa tulevad pakkuma Muhu tikandite meistrid, Saaremaa koduleiva küpsetajad, käsitööna valmistatud koduõlu, veini ja kastmete müüjad ning paljud teised.\nKena ilma puhul on laste jaoks avatud batuut ja minifarmi mängumaa. Lihula kultuurimaja kunstilise juhi Liisa Vaimla sõnul on tänavu 7. augustil kell 9 avatavale laadale eriti oodatud kohalikud kauplejad:\n“Ootame nii köögi-, juur- kui ka puuviljade aga ka marjade kasvatajaid. Samuti ootame kohalikke käsitöömeistreid: tikkijaid, kudujaid, heegeldajaid. Oleme teinud kokkulepe, et Lihula vallas elavatelt ja tegutsevatelt inimestelt me laadamaksu ei võta, seega miks mitte tulla ja pakkuda oma õunu, marju, sokke, salle ka kohalikule rahvale?!”\nKauplema tulemise soovi saab edastada Lihula kultuurimajja 477 8191 või kultuurimaja@lihula.ee. Korraldajad paluvad kõigil kaupmeestel olla pühapäeval kohal kell 7, et plats saaks enne esimesi külastajaid ilusti valmis.


Ebanormaalne – kasutatud ja uute raamatute müük | kasutatudraamat.ee\nÂ«EbanormaalneÂ» on raamat ambitsioonika noormehe armastuse- ja eneseotsingutest, miljööks peamiselt New York ja Bangkok, mille meeleolusid kirjeldatakse lausa kombatava sugestiivsusega. Romaan liigub vähehaaval, kuid kindlalt läbi deliirsete painete kirgastumise ja vabanemise poole, nii et tõenäoliselt leiab lugejagi end romaani lõpetades hoopis teistsugusest maalmast, kui raamatut kätte võttes.\nÂ«IseseisvuspäevaÂ» lugedes poleks osanud aimata, et seal taga või sees peitub tegelikult ilusa hingega suur laps. Kender näib ühtviisi siira õhinaga lähenevat nii rõvedusele, nõmedusele kui ilule. Eriti võluv on sealjuures see, et ta suudab seda kõike ühtviisi ehedalt kirja panna: tekstitehniliselt on ta sama nauditav kui Õnnepalu või Sauter.\nArmastus on intensiivne ja võimas, näidates uut tüüpi peategelast Kaur Kenderi maailmas. Sellist, kes on võimeline tõelisteks tunneteks, kes võib avaneda ja haavuda. Mitte ainult enam Â«IseseisvuspäevaÂ» küüniline macho-misogünist Karl või cool macho misogünist Siffer.\nKirjeldused kuumaverelistest tulesädemetest, kes Kenderit alati naerma panevad, on nii tuttavad. Kõik on ilus.\nKa peategelase enesevihkamine Brooklyni tänaval ning süütunne on meile tuttavad. Ainult et Kender kirjeldab seda paremini kui meie.


ICC peasekretäride kohtumine New Yorgis - ICC Eesti - Rahvusvaheline Kaubanduskoda\nICC peasekretäride kohtumine New Yorgis\nUudis lisatud: 23. septembril 2013\nKohal olid ICC auesimees Gerard Worms, peasekretär Jean Guy Carrier, liikmeskonna direktor Francois Gabriel Ceyrak jt. 96-st rahvuskomitee peasekretärist oli kohal ca 60%. ICC uus esimees (ametis alates 1. juulist 2013) Harold (Terry) McGraw III kohal ei olnud.\nPika tööpäeva alul käsitati ICC “suuri” küsimusi – osavõttu G20 ja ÜRO tööst. Uus esimees on pidanud tihedaid läbirääkimisi Austraalia valitsus- ja ettevõtlusringkondades kindlustamaks ICC tegusat osalemist G20 Brisbane’i tippkohtumise ettevalmistustöös.\nICC uue logo küsimus on läinud väga kõrgele. Küsitav, kas seda protsessi on võimalik peatada?\nOmaette küsimus oli World Chambers Federation‘i (Maailma Kaubanduskodade Föderatsioon) probleemid. Esines WCF-i esimees Peter Mihok. Kinnitas, et tegutsedes ICC juures on nad täielikult lojaalsed ICC-le ja kõikides riikides, kus on olemas ICC rahvuslikud komiteed (NC-d) peavad kojad olema ICC NC liikmed, kui nad tahavad olla WCF liikmed. Selles osas on probleeme mujalgi, näiteks Eesti omaga analoogne poks käib ka Ukrainas.\nVahemärkuseks – hr Ceyrac teatas, et EKTK on tasunud kahe aasta liikmemaksu arved ICC-le ja et see raha (3300 €) kanti ICC Eesti liikmemaksu arvele.\nKogu koosoleku ülejäänud osa oli pühendatud rahvuskomiteede tööle. Positiivne, et kõiki sõnavõtjaid kuulas juhtkond tähelepanelikult. ICC Eesti peasekretäri, Tiit Tammemägi, sõnavõtt oli teemal “Make Trade Simple!”. Tammemägi seletas miks ICC Eesti võttis selle oma lipukirjaks ja kutsus kolleege järgima ICC Finlandi, kes on asunud loosungit tugevalt toetama. Esinemine sai positiivse toetuse ja kujunes ürituse lõppsõnavõtuks. Auesimees Worms ütles, et peale seda sõnavõttu jääb ainult korraldajaid (US CIB) tänada.\nPikale tööpäevale järgnes suur ja pidulik vastuvõtt, mille korraldas US CIB Waldorf Astoria hotellis. Üritusel anti välja US CIB aastaauhind ja peeti asjalik-kaalutlevaid, ka murelikke kõnesid maailma majandusolukorrast.\nJärgmisel päeval külastati ÜRO peakorterit. Kahjuks oli Peaassamblee saal remondis. Sinna sisse ei pääsenud ja ka järgmisel nädalal alanud Peaassamblee pidas oma istungi asendusruumides. Küll sai tutvuda teiste tähtsate kohtadega, näiteks Julgeoleku-nõukogu saaliga ja kuulata selgitusi ÜRO töökorraldusest.


SAAGA JÄTKUB | Triin Tuula ja Priit Piilmanni suhte avalikustas väidetavalt mehe enda sekretär. Tuula: „Priit tegi seda ise, et siis mind süüdistada ja karistada.“ | Elu\nSAAGA JÄTKUB | Triin Tuula ja Priit Piilmanni suhte avalikustas väidetavalt mehe enda sekretär. Tuula: „Priit tegi seda ise, et siis mind süüdistada ja karistada.“\nMerilyn Närep, täna 15:34\n„Triin Tuula ja Priit Piilmann! Palju õnne tütre sünni puhul! Helene.“ See 17. aprilli Postimehe paberlehes ilmunud õnnesoov ajas pisitütre vanemad totaalselt tülli, sest paljastus abielus suurärimehe seni avalikusse eest hästi varjatud salasuhe ilmateadustajaga. Elu24 väitel on kuulutuse taga hoopiski Priit Piilmanni enda sekretär.\n„Triin Tuula ja Priit Piilmann! Palju õnne tütre sünni puhul! Helene.“ Selline rõõmsalt kevadiselt kujundatud kuulutus seisis Postimehe 17. aprilli paberlehes. Kuulutus tõi Viru Keemia Grupi suuromaniku Priit Piilmanni ja ETV ilmateadustajana tuntud Triin Tuula 12 aastat väldanud salasuhte avalikkuse ette. „Ma ei saa kahjuks midagi rääkida ega isegi ennast kaitsta, sest tahan säästa oma lapsi. Anna on küll alles kolmekuune, aga meie üheksa-aastane poeg saab kõigest juba liigagi hästi aru,“ teatas Tuula ajakirjale Kroonikale. Lisades suhte kohta Piilmanniga: „Jah, olen süüdi, et teda armastasin, liiga kaua ja liiga palju.“


Õnnetu rebane « Hiiu Leht\n11.september, 2020 Juhtkiri\nRohkem kui ühest hukka saanud rebasest, on kahju sellest, et sõnadega teevad ja asjatult saavad haiget muidu toredad ja tublid inimesed. Tüli on suur ja tulu pole sellest kellelegi, kui ehk siis advokaatidel.\nAinus kasu tõotab ehk sündida sellest, kui vallavanema kokku kutsutud ümarlauale midagi järgneb. Ümarlauast osavõtjad leppisid kokku, et Hiiumaal on vaja regulatsiooni, millistel puhkudel ja kuidas toimida metsloomadega tiheasustusalal ning vald asub seda välja töötama.\nHiiumaa jahimeeste seltsi tegevjuht Anu Sarapuu ütles ümarlaual, et selts on valmis omavalitsusega metsloomade küsimuses koostööd tegema ja igal konkreetsel juhul appi tulema, kui valla regulatsioon on selge ja koostööpõhimõtted paigas.\nAnu Sarapuu: “Teadaolevalt on linnas elavad rebased ka maailmas üha levinum nähtus. Kas see on uus normaalsus? Kärdla on tilluke linn keset loodust – mõni ime siis, et linnaelanik metsloomadega kokku puutub ja meie eluruumid mõnikord kattuvad! Isiklikult arvan, et see on tore! Samas peab inimene, kui loodetavasti arenenum osapool, selles elukeskkonnas teatud asjaolusid arvestama. Kindlasti peaks teadma, et linnas elavate metsloomade ellu ei tohi sekkuda! Metsloomi linnas ei tohi toita, püüda kodustada, ligi meelitada. Sellega väheneb või kaob ära looma loomulik inimpelgus, oskus endale iseseisvalt toitu hankida ja ta muutub inimesest sõltuvaks. Kui nüüd tekivad probleemid ja loom on vaja loodusesse tagasi viia, siis ta seal enam hakkama ei saa ja tema saatus võib olla kurb. Püüdes teha head, teeme tegelikult halba!”


INSIGNIA OPC.\tOpel Insignia OPC on täisvereline sportauto. Selle sportlik stiil avaldub neljaukselise väikesedaani või viieukselise luukpära kujul. Võimas profiil ja OPC välis- ja salongidisaini elemendid teevad sellest ainulaadse ja eksimatult äratuntava. Muu erakordse standardvarustuse hulgas on kohanduv nelivedu, FlexRide sportvedrustus, elektrooniline piiratud libisemisega diferentsiaal (eLSD), ventilatsiooinga pidurikettad ja OPC Recaro sportistmed.\nOpel Insignia OPC võimsus on kuni 325 hj, olles nii kõigi aegade võimsaim Opeli seeriatootmises auto. Rafineeritud 435Nm pöördemoment katapulteerib teid 0–100km/h vaid 6 sekundiga ja piiratud tippkiiruseni 250km/h.


Ööklubi "Jagger" (Peterburi): arvustust\nClub "Jagger" - üks lemmikpaiku elanikele ja külalistele Peterburis. Loomine pakub klientidele suurepärast kööki ja joogid in-house õlletehas. Kuid kõige tähtsam, miks nad tulevad siia Külalised - live etendused rokilegendidelt.\nUnikaalne energia valitseb klubis. Atmosfääri restoran - see on lõbus ja palju positiivseid emotsioone, mis loovad külalise muusikud. Avaral kontserdipaik on tähed maailmaareenil. Nautige oma tulemusi saab igaüks. Saal on varustatud heli- ja valgustehnika tehnoloogia uuendusi, mis muudavad tulemuste üle kvaliteeti. Singing in the club ei ole ainult tuntud kunstnike ja mõned populaarsed ansamblid koos suur tulevik.\nTuleb märkida, et muusikud töötavad ainult "live". Basic stiili - meloodiad eelmise sajandi. Eelkõige: blues, rock and roll, jazz, disko, funk ja kivi.\nValib hoolikalt kunstnike klubi "Jagger". Aadress üks kuulsamaid institutsioonide Peterburi: pl. Põhiseaduse 2. suhteliselt lähedal on kaks metroojaama.\nRestoranis on veebileht, mis on pidevalt uuendatud. See on, kus saab õppida mitmeid etendusi ja kontserte lemmik muusikud.\nKuid mitte kõik kliendid tulevad klubi, sest etendused kunstnike. Paljud ahvatleb rikas menüü restoranis. Kompleks on suurepärane köök, mis on kiitis ilma eranditeta. Võite proovida Mehhiko, Euroopa ja Ameerika hõrgutisi. Kvaliteedi toidu vastutab andekas kokad.\nClub "Jagger" pakub suupiste nagu praadi, supid ja eksklusiivne. Väga sageli külastajad tellida kaubamärgiga vorstid ja suupisted pennomu juua. Loomine pakub kolme tüüpi õlle hind viibib umbes 200 rubla klaasi. Te võite süüa ja maitsvaid magustoite.\nKuid külastajat väidavad, et parim siia õhtusöök ja tellitud ärilõuna. See kompleks on väga rõõmsameelne, maitsev ja odav, on jagatud püsikliente. Tuleb märkida, et iga päev nõusid erineda.\nLisaks nädalavahetustel ja riigipühadel haldamise pakub erinevaid kampaaniad ja allahindlusi nii menüüde ja baar kaardil.\nhaldamise ja avaliku koostöö\nÖöklubi "Jagger" võib kohe istuda lauas rohkem kui 200 inimest. Muud klientidele, samal ajal vaatavad kontsert programmi laia tantsupõrandale.\nEriti meeldiv üllatus külalised interjööri. Style peegeldab peamine idee klubi. Kõik on projekteeritud tumedad värvid. Mugav pehme diivanid ja suure laua ees laval. See võimaldab meil mitte jätta pidu ja nautida muusikat. Naabruses asuv istme eraldati üksteisest kõrguste seintega. Seega teised külastajad ei takista teid lõbutseda koos sõpradega külalised ütlevad institutsioon.\nSee on väga mugav hoida ärikohtumisteks, tähtpäevad ja sõprusmängud. Manustamine pöörab tähelepanu üldsuse taotlusi ja sageli kutsub kuulsa lauljad klubi. Need, kes broneerida tuba suurettevõte võib nõus juhtimisel oma kõnes muusik.\nAga see on oma miinused klubi "Jagger". Eriti palju negatiivset tagasisidet rahulolematute klientidega jäta töö personali. Eelkõige kommentaarides, võite sageli leida teavet, et kelnerid on peaaegu nõudlik näpunäide külastajaid.\nKa töötajad ei orienteeritud oma menüü, siis palu neil soovitada üks nõusid - on mõttetu öelda külastajaid. Teine publiku kaebab, et pühad on väga raske läbida väravavahi. Tavaliselt sees lubatud ainult neile, kes maksavad suure tagatisraha käeulatuses.\nEi julgustav külastajate ja kõrged hinnad alkohoolsed joogid. Samuti ei meeldi kliendid, kes keset mõned suitsetab. Ruumi sigaretisuitsu täis.\nTeine detail, mida soovite harjuda: klubi "Jagger" - väga populaarne koht. Seetõttu saalis on alati täis erinevat sorti avalik. Inimesed nii palju, et isegi lihtsalt vestelda ja nautida muusikat kohati võimatu. Teiselt poolt, see ütleb, et koht on populaarne ja väärib tähelepanu. Halb klubid palju inimesi ei lähe.\nNegatiivse poole klubi\nSageli külalised märkida, et madala kvaliteediga alkoholi müüakse baaris. Kuid administratsioon, et joogid - mingi institutsiooni mainet, nii käsitsi hoolikalt vaadates oma kaupu.\nTeine negatiivne punkt - ebaaus klientidele. On olnud juhtumeid, kui külastajad kaebas kaotatud ja varastatud esemed.\nHea muusika - see on põhjus, miks inimesed lähevad klubi, "Jagger". Arvustused tantsupõrandale hea. Saalis palju tabeleid, kuid nad on pidevalt broneeritud kliendid ütlevad. Tühjad kohad peaaegu ükski. Ning arvestades, et vara on täis, tants, nautida etendust väga tõsiselt külastajad kurdavad. Tulenevalt asjaolust, et ruum on täis, väga pikad järjekorrad moodustatud. Eriti kaua me peame läbima nägu kontrolli ja oodata on garderoob.\nLisaks eeltoodule mõned kasutajad ei ole rahul asukohta. Üsna kaugel on metroo (1,5-2 kilomeetri kaugusel jaamast). Kuna kliendid ei meeldi asjaolu, et tabelites saab broneerida ainult kuni kella 22.00. Pärast seda aega omistatud teised külalised. Need, kes jäid ilma armor, on võimalus istuma barjääri lähedal tantsupõrandale.\nPaljud inimesed usuvad, et nad saavad puhkuse meeldejäävaks ainult klubi "Jagger". Fotod osutuvad väga helge ja positiivne. Patroonideks loomist suure rahvahulga ei häiri. Kliendid ütlevad, et rohkem inimesi, seda uhkem. Lisaks manustamist hakkama sellise mass inimesi.\nTöötajad aeg aktsepteerida ja anda korraldusi, nii et ärge oodake. Turvalisus hoolitseb, et klubi ei olnud purjus online. Ja veel üks oluline eelis - ruumi on suurepärane ventilatsioonisüsteemi. Kuigi suur sissevoolu külastajad toas on alati värske ja jahe.\nKontroll sissepääsu juures rajatis - piisav ja viisakas, lojaalsed kliendid on jagatud. Kuigi turvalisus ei ole väga ranged umbes välimus külastajate kõik külalised on alati puhas ja hästi riides. Sageli kurdavad, et administratsioon otsib kotti ja liiga põhjalikult kontrollib avalik. Kuid teised külalised aru, et see turvameede on mõeldud eelkõige säilitada, et kohtusaali.\nMulle meeldib inimesi ja asjaolu, et tavaliselt Hengata kooli täiskasvanud külastajad. Rahvas tuleb nautida hämmastav kontsert selge heli. Üle lava ripub suur ekraan, mille eetrisse korral saalis. Seega, isegi need, kes teevad nalja sõpradega lauas saab vaadata muusikud.\nTa on oma püsikliente klubi "Jagger". Telefon kohtades võib leida teatmeteosed. Siin tema punkt ei ole mõtet, sest see muutub sageli. Üleskutse manustamine võib vabastada raamatu lauale ja tellida menüü õhtul, mis on unustamatu.\nDominikaani Vabariik, Boca Chica: kirjeldus, fotod ja vaatamisväärsused\nKuidas tähistada uusaasta Suzdal?\nCosta Rica pealinnas. Kus on Costa Rica?\nHiekkatie. teede Venemaa\nKauneid kohti, Venemaa. Kõige ebatavaline ja kauneid kohti Venemaa\n"Olympia" - Kreeka veekeskus Vityazevo\nMiks kassid palju magada? Miks kass ei söö palju ja magab\nElena Mihaylovna Lomonosova: elulugu, pere ja huvitavaid fakte\nTabletid ja salvi "Dolar": kasutusjuhised, tähiste ja hinnangut\nMiks pidevalt uuendatud lehekülge "VKontakte"? tegelemine\nLeib Dyukanu - toiduvalmistamise retsepte leiva tegija ja multivarka\nMis on New Yorker rõivad\nNATO peasekretär: "Maailm on liiga keeruline see tuleb jagada sõprade ja vaenlaste"\nSaatekiri - mis see on? Kuidas täita saatekiri? Proov täidise TTH\nGolden 5 Topaz Suites Hotel de Luxe 4 * (Egiptus / Hurghada): fotod ja kommentaarid\nApple Chutney: toiduvalmistamise retseptid\nResorts Hispaanias Barcelona lähedal - ühendada äri rõõm\nAnalüüs: Astafjevs, "Lyudochka". Küsimus toote


Rait Maruste: maadevahetus kui peegelpilt - Arvamus\nRait Maruste: maadevahetus kui peegelpilt\n9. juuli 2014, 11:00\nRait Marusteriigikogu liige (Reformierakond), põhiseaduskomisjoni esimees\nRiigikogu liige Rait Maruste.\nRiigikogu põhiseaduskomisjoni esimees Rait Maruste (Reformierakond) leiab, et maadevahetuse kohtuotsusest kumab läbi nõukogude-prokuratuurlik karistuslikkus. Tema hinnangul oli süüdimõistmise vastuolulisim osa selle tõenduslik alus. Küsitav oli ka tuhandete lehekülgede viisi dokumentide kokkukuhjamise vajadus, mis näitab uurimise ja süüdistuse ebaprofessionaalsust.\nKuigi meedias on näha olnud pealkirju, et maadevahetuse kohtuasi on saanud lõpliku lahenduse, on põhjust arvata, et see siiski ei ole nii. Üks süüdimõistetu on juba väljendanud kindlat otsust minna edasi Euroopa Inimõiguste Kohtusse. Sama kaaluvad kaitse esindajad. Juhul, kui see nii läheb ja neid Strasbourgis edu saadab, siis on võimalik – sõltuvalt otsuse sisust –, et riigikohus peab uuesti menetluse avama. Seega, punkt ei ole veel pandud.\nÜhest äärmusest (täielik õigeksmõistmine) teise äärmusesse (kõigi süüdimõistmine) kulgev kohtupraktika just usaldust ei tekita ja Eesti õigusemõistmisele au ei tee. Kuigi otsus on erakordselt pikk, üle 200 lehekülje, jätab sõnarohkus mulje, et kramplikult on püütud anda veenev vorm hinnangutele ja otsustele, mis ei ole väga veenvad. Vaieldavusi toovad esile ka kahe kohtuniku kaalukad eriarvamused. Kuigi, vahemärkusena, eesti õigusterminoloogia mõiste «eriarvamus» jätab selgusetuks selle, kas ollakse otsusega üldiselt päri, kuid erineval arvamusel mõnes selle üksikosa argumenteerimise (motiivide) osas või enamikust lahkneval arvamusel tervikotsuse või selle osa suhtes.\nHea, et pärast mitut aastat sai lõpuks selgelt korrigeeritud toimunu nimetus. Maade vahetus kui selline ei ole olnud ebaseaduslik. See oli ja on algusest peale seaduses ettenähtud haldusmenetlus avalikes huvides. Mis võis olla ebaseaduslik, oli selle toimetamise viis. Sellest ka tegude ümberkvalifitseerimine altkäemaksu andmiselt pistisele. Kriminaalõiguse põhimõte on, et rakendatakse teo toimepanemise ajal kehtinud õigust. Praegusel juhul see nii ei olnud. Süüdistus ja kaitse selle vastu olid üles ehitatud teisele õiguslikule eeldusele või alusele. Ümberkvalifitseerimine selgus alles menetluste lõppastmes. See tekitab küsimuse, kas kaitse oli adekvaatne ehk kas kaitse sai lähtuda esitatud süüdistusest ja selle tõendamisest ning (vastu)argumenteerimisest kogu menetluse käigus, lõpuni välja. Näib, et see ei olnud päris nii.\nOtsusest kumab läbi nõukogude-prokuratuurilik karistuslikkus, süü presumeerimine. Süüdistamine on prokuratuuri olemuslik funktsioon, kuid kohus peab teatavasti olema kahe poole, süüdistuse ja kaitse vaheline neutraalne arbiter. Ei piisa süüdistuse esitamisest, süüdistus peab olema ka selleks ettenähtud korras veenvalt tõendatud.\nTundub, et kõigil hukka- ja süüdimõistjail on jäänud tähelepanuta üks oluline asi. Nimelt, kogu tegevuses oli kaks erinevat osapoolt, kelle roll ja huvid olid ja on turumajanduses selgelt eristuvad. Ühelt poolt avaliku võimu (riigi) esindajad: minister ja ameti juht, kelle otseseks ülesandeks maade vahetamisel oli avalike huvide järgimine ja seaduslikkusest kinnipidamine. Neile laienes avaliku halduse hoolsuskohustus. Nende kohustuste vastu nad ilmselt ja selgelt eksisid ning peavad vastutama. Neil piisanuks ühest sõnast – «stopp» – ja kogu jant oleks ära jäänud.\nTeiseks pooleks on äritegelased, kellele hoolsuskohustus ei laiene, kelle toimimisloogika on turumajanduses sootuks teine. Neile ei saa süüks panna seda, et nad toimivad teisest lähtealusest, äriloogikast. Tahavad odavalt osta ja kallilt müüa. Ja lubatu ning keelatu piirimail panid neid kõndima just avaliku võimu esindajate kutsuv lollus, lohakus ja omakasulikkus. Lühidalt korruptiivsus. Mis põhjusel Ester Tuiksoo samasse kohtuasja «kaasa arvati», jääb selgusetuks. Nagu ka tema tegelik osa ja süü maadevahetuses ja sellekohase süü tõendatus.\nEi saa jätta märkimata pika menetlusajaga kaasas käinud üsna intensiivset ametkondade survet ja stigmatiseerimist meedias, mis ei saanud jätta mõju avaldamata ei süüdistatavatele ega kohtule. Eelnev ei ole öeldud kohtualuste kaitseks, vaid erapooletu ja objektiivse õigusemõistmise eelduse kaitseks. Lisaks, süütuse presumptsioon on meie põhiseaduse ja ausa õigusemõistmise selge põhimõte. Inimene on süütu seni, kuni ta selleks ettenähtud korras on lõplikult süüdi mõistetud.\nSeejuures süütuse presumptsioonil ei ole mingit seost vastutusega, kuigi üks juuraprofessor väitis vastupidist. Või peaks vastutus tulenema avalikust arvamusest, sõltumata sellest, mida kohtud teevad, nagu üks kolumnist väitis. Vastutus, nii õiguslik kui poliitiline, järgneb niikuinii. Kusjuures õiglase vastutuse aluseks saab olla objektiivne menetlus ja sellel põhinev usaldusväärne ja veenvalt tõendatud kohtuotsus. Vastasel korral peaksime kogu õhtumaise demokraatliku õigusemõistmise põhialused prügikasti saatma. See peaks Euroopale selge olema alates Dreyfusi kohtuasjast.\nMenetlust esitleti kui enneolematult keerukat ja mahukat, mis tõi kaasa erakordselt pika kohtueelse menetlusaja ja sellega kaasneva meediakajastuse. Siiski, näiteks Strasbourgi mõõtude järgi vaadates pole asjas midagi erakordset ja pikka menetlusaega õigustavat. Uuritav toimus ühes riigis, ühe ametkonna raames ja suhteliselt piiratud isikute ringi osalusel.\nSeega tuhandete lehekülgede viisi dokumentide kokku kuhjamise ja kümnetesse toimikutesse koondamise vajadus on küsitav ning näitab uurimise ja süüdistuse ebaprofessionaalsust. Meeletu hulga paberite kokkuajamine viis omakorda advokaatide suure töö- ja ajakuluni. Selles olukorras on kohatu kritiseerida advokaate ebakonstruktiivsuses ja venitamises. Neile süükspandav sai alguse uurimise kvaliteedist. Väärib tähelepanu, et lõpuks rajanes süüdimõistmine valdavas osas ühel tõendi liigil – pealtkuulamisel.\nSüüdimõistva otsuse tõenduslik alus ongi selle otsuse vastuolulisim, et mitte öelda nõrgim osa. Meenutuseks, esimeses astmes tuli õigeksmõistev otsus just sellest lähtuvalt, et kuna jälitusmeetmeid (pealtkuulamist) rakendati ilma seadusliku aluseta või seda rikkudes, siis ei ole ka selle kaudu saadud tõendid kohtukõlbulikud. Ja kogu süüdistus varises kokku.\nKriminaalmenetlus ei ole tegevus, kus eesmärk pühendab abinõu. Et kedagi süüdi mõista ja karistada, tuleb koguda tõendeid selleks seaduses ettenähtud korras ja vormis. Vorminõuete eiramine, mis avalikus «meedia õigusemõistmises» võib näida ebaoluline, sest «kõik on niigi selge», on määravalt tähtis selle objektiivsel otsustamisel, kes on süüdi, mis paragrahvi järgi ja millise karistuse väärib. Vorminõuete eiramine seab kahtluse alla tõendite kvaliteedi, lubatavuse ja kontrollitavuse. See on tee meelevaldsele õigusemõistmisele.\nKui on ette nähtud teatud vorminõuded ja kontrollivormid ning neid pole järgitud, siis ei saa tõendit tagantjärele legitimeerida. Kui aktsepteerida tagantjärele legitimeerimist, siis muutub tõendi saamisele vorminõuete esitamine ja sellekohane (kohtulik) kontroll mõttetuks. Ebakriitiline hoiak ja pime usk jälitustegevusse viivad teiste tõendite kogumise alahindamiseni, mis omakorda määrab kogu süüdistuse ülesehituse ja argumenteerimise. See paneb omakorda sundseisu kohtud.\nTõendeid, nii nende saamise vormi kui sisu vahetult hindav esimese astme kohus leidis, et need on saadud ettenähtud korda rikkudes. Ja tegi sellest hinnangust lähtudes loogilise ja põhjendatud järelduse – mõistis osalised õigeks. Kas kõik seda väärisid, on juba asjaolude ja hindamise küsimus. Apellatsiooniaste leidis risti vastupidi.\nMeil on senini lõpuni selgeks vaidlemata, kas esimeses astmes lubatavaks või mittelubatavaks hinnatud tõendeid saab apellatsiooniaste omal algatusel revideerida või peab ta jääma nende tõendite raamidesse, mis on esimeses astmes esitatud ja seal hinnatud. Võistleva menetlusega riikides kasutatakse valdavalt just seda arusaamist. Juhul kui apellatsiooniastmel on tõendite kohta kahtlus, siis saadab ta asja esimesse astmesse tagasi.\nEelmainitu omakorda viib küsimuseni, mis rolli täidab (või peaks täitma) meie riigikohus. Meie kolmeastmelise kohtusüsteemi loogika on see, et riigikohus on kassatsioonikohus. Ehk kohus, kus tõendeid enam ei hinnata, vaid toimub ainult õiguslik vaidlus kohaldatava õiguse ja selle interpreteerimise üle. Kui on vaja hinnata tõendeid, siis saadetakse asi tagasi esimesse astmesse, andes vajadusel tarvilikud juhtnöörid tõendite hindamiseks ja õiguse kohaldamiseks. Paraku oli ilmselt sundseisus ka riigikohus, sest seda juba niigi veninud kohtuasja tagasi saata polnud ilmselt enam võimalik.\nKuid nagu näitab praktika, ei ole riigikohus just järjepidev ja omab ambitsiooni teha nii üht kui teist, so hinnata nii tõendeid kui kohaldatavat õigust samaaegselt ja omal äranägemisel. Paraku lõhub see süsteemi ja selle loogikat ning viib esimese astme alahindamisele ning võistleva menetluse ja protsessikohtu doktriini vääramisele.\nOn, mille üle arutleda ja loodetavasti ka järeldusi teha. Seda enam, et asi ei ole veel lõppenud. Sestap hoidusin selles artiklis ka tõendite ja süüküsimuse hindamisest.


Meeste kondoom on lateksist või polüuretaanist piklik ümbris, mis asetatakse enne suguühet mehe kõvastunud peenisele\nKondoome on saadaval erinevas suuruses ja erineva kujuga. Samuti valmistatakse neid erinevatest materjalidest. Nii on ka allergia või ülitundliku nahaga inimestel võimalik leida endale sobiv kondoom.\nKondoomi kasutamine on lihtne: rulli kondoom erekteerunud peenisele vahetult enne vahekorda. Kui vahekord on läbi ja kondoomi töö tehtud, tuleb peenis enne lõtvumist välja tõmmata. Kohe pärast seemnepurset suru kondoom vastu peenisejuurt, et vältida selle mahalibisemist ja sperma lekkimist peenise väljatõmbamisel. Kasuta kondoomi ainult üks kord ja viska see pärast kasutamist ära.\nUuri kindlasti, mis tüüpi libestit tohib konkreetse kondoomiga kasutada, sest mõned libestid võivad kondoomi materjali kahjustada. Näiteks ei sobi kokku õlipõhine libesti ja lateks. Kui neid koos kasutada, võib kondoom puruneda või maha libiseda.\nParim kaitse HIV/AIDS-i ja teiste sugulisel teel levivate haiguste (STLH) eest\nVõib vale kasutamise korral vahekorra ajal puruneda või maha libiseda\nMõned inimesed on latekskondoomidele allergilised\nVõib põhjustada ärritust või allergilisi reaktsioone (kui oled lateksile allergiline, proovi polüuretaanist valmistatud kondoome)\nKuidas on võimalik kontrollida, kas kondoomi on ohutu kasutada?\nKontrolli säilivusaega, standardite märgist (FDA, ISO, CE või British Standard Kite Mark) ja seda, et neid on säilitatud õigetes tingimustes.\nKui tõhusalt kaitsevad kondoomid raseduse eest? Kui kondoom puruneb, kui suur on rasestumise tõenäosus?\nJuhendi järgi kasutamisel (st kondoom ei purune) on need raseduse ennetamisel ja sugulisel teel levivate haiguste eest kaitsmisel väga efektiivsed. Kui kondoom puruneb ja naine ei kasuta ühtegi teist rasestumisvastast vahendit (nt pille), on rasestumise risk olemas. Sellisel juhul tuleb kaaluda hädaabikontratseptiivi kasutamist. Samuti on risk nakatuda sugulisel teel levivatesse haigustesse.\nKas kondoome on erinevas mõõdus?\nKondoome valmistatakse erinevas pikkuses ja erineva laiusega ning erinevad tootjad pakuvad erinevaid suurusi. Kondoomidel ei ole standardset pikkust, kuigi looduslikust kummist valmistatud kondoomid venivad ja sobituvad mehe erekteerunud peenise pikkusega. Ka kondoomi laius võib erineda. Mõned kondoomid on kitsamad, teised jälle laiemad.\nKas kondoomi võib kasutada vee all?\nKui sa tahad kasutada kondoomi vee all, pead selle peale panema enne vette minemist. Kui vees on kemikaale (nt kloori) või lisaaineid (seep, vanniõli, vannivaht), võivad need lateksit kahjustada.\nKas raseduse vältimisel on parem kasutada kaht kondoomi ühe asemel?\nKahe meeste kondoomi või meeste ja naiste kondoomi samaaegne kasutamine ei ole hea idee, sest hõõrdumise tulemusel võivad mõlemad kondoomid katki minna. Kui sa tahad vahekorra ajal lisakaitset raseduse vastu ja muretsed kondoomi purunemise pärast, kasuta teist kontratseptsiooni viisi. Pillide, plaastri, tuperõnga või ESS-i kasutamine koos kondoomiga annab topeltkaitse raseduse eest ja ühtlasi sugulisel teel levivate haiguste eest.\nMis on parim koht kondoomide ostmiseks?\nSõltub riigist, kus sa elad, kuid enamikus riikides saab kondoome osta apteekidest ja toidupoodidest. Samuti võib kondoome hankida pereplaneerimise keskustest ja mõnedelt arstidelt.\nKas meeste või naiste kondoomi kasutamine muudab vahekorra vähem nauditavaks?