2009-11 (3244) / Väljaanded / Arhiiv — Sirp | Leht 2\nKaia Kiige ja Pascal Foucart`i ühisnäitus\nPressiteated 008 Galerii\nPascal Foucart (1961) on Prantsusmaa Kunstnike Liidu liige alates 2000.a.tema tööd on leidnud koha Galerie Art Generation Pariisi alalises kollektsioonis. 2003. a. toimus Louvre`i Muuseumis …\nMosh And Death – uute muusikastiilide festival noortele\nPressiteated Jevgeni Jekimov\nJärjekorras kaheksas "Mosh and Death" ühendab esinejaid suurimatest eesti linnadest: Tallinnast, Tartust ja Pärnust. Igaühel on oma ajalugu, oma saavutused ja eripära muusikamaastikul, kuigi neid ühineb suur …\nTäna musta laega saalis väike luulekaleidoskoop\nTäna (25. III) õhtul kell 18 astub Tallinnas Kirjanike Majas (Harju 1) kirjanduslikul kolmapäeval üles esinduslik seltskond eesti poeete ja poetesse. Oma tekste loevad fs, Maarja Kangro, …\nEesti kindad kevadises Budapestis\nNäituse kontseptsiooni aluseks on soovidepuu kujund, viljadeks kindad. Kindad on põhjamaises kliimas elavatele eestlastele hädavajalikud ja praktilises igapäevases kasutuses oktoobrist kuni aprillini. Lisaks on kinnastel …\nKanutis astub lavale laia rahvusvahelise kogemusega kitarrist, kes on koos esinenud mitmete nimekate tegijatega üle maailma. Ta oskab kitarrist välja võluda helisid, mida ei ootaks …\nKolmel õhtul kell 18 kõlavad samas ka budistlikud õpetused. Kohe teisipäeval alustab geše (õpetlane) Tenzin Chophag mandala printsiipide üldise selgitusega, neljapäeva ja reede õhtu teemad …\nVanalinna Hariduskolleegiumi õpilaste loomingu näitus SEB Galeriis.\nTraditsiooniliselt on SEB Galerii kevadisel ajal meie kõige nooremate kunstnike päralt. Näitus toob vaatajateni läbilõike noorte autorite selleaastastest töödest. Noorte kunsti kiindunute loomingus tuleb esile …\nEesti saar Gulagi arhipelaagis. 90 aastat Aleksandr Solženitsõni sünnist\nNäitus põhineb kultuuriajakirja “Võšgorod” samanimelises püsirubriigis ilmunud materjalidel. Represseeritute isiklikest arhiividest on kogutud originaalfotosid, kirju ja dokumente. Väljapanekus on esindatud ka Nobeli preemia laureaadist kirjaniku …\nY-kohtumiste sari alustab hooaega\nAndrea Brandao resideerub MoKSis märtsikuus ja ta on siin tänu eesti- portugali kunstnike (MoKS-Binauralmedia) vahetusprogrammile.Y- kohtumise puhuks teisaldab ta galeriisse oma ajutise ateljee MoKSist, mis sisaldab …\nAndres Toltsi näitus Endla Teatrigaleriis\nAndres Toltsile iseloomulik tavakeskkonnast lähtuv looming on seekord inspiratsiooni ammutanud kontori ja büroo miljööst, kust võib leida kõikvõimalikke tabeleid, teadetetahvleid, blankette ja formulare nii tänapäevast …\nVeel nädal tagasi oli Curt laps, kes polnud USAst ära käinud. Täna on ta riigis, millest polnud varem miskit kuulnud, otsimas poolõde, keda enne ei …\nEsmaspäeval kohtusid konsultatiivkomitee liikmed Riigikogu väliskomisjoni ja soome-ugri toetusgrupi liikmetega. Seejärel siirdusid komitee liikmed Rakverre nõupidamisele, vahetamaks teavet hetkeolukorra kohta Venemaa regioonides. Päevakajalise küsimusena võetakse …


Peatagem raudtee elektrifitseerimine | Lemmit Kaplinski\nby adminPosted on august 10, 2020 september 18, 2020\nMöödunud aastal tegi valitsus otsuse elektrifitseerida reisirongiliiklus eeldatava kogumaksumusega kuni 450 miljonit eurot ja kuulutas sel kevadel välja ka vastava projekteerimise riigihanke. Raudtee elektrifitseerimine aitab täita eesmärki jõuda 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni ja pealtnäha on otsus tervitatav. Siiski on Eesti Vesinikutehnoloogiate Ühing koos erinevaid teadlasi koondavate organisatsioonidega teinud valitsusele ettepaneku otsust kaaluda ning enne ehitushanke väljakuulutamist analüüsida ka alternatiive. Samasugust sõnumit kannab mitme kohaliku omavalitsuse pöördumine. Milles on asi ja mida peaks riik siinkohal kaaluma?\nVesinikust on viimasel ajal palju räägitud – nii Brüsseli koridorides meie energiavoliniku suu läbi kui ka erinevate lehtede veergudel, vesinikust rääkima on kutsunud oma juhtkirjas ka Postimees. Vesinik ise on kerge ja suure kütteväärtusega gaas, mille varud on ammendamatud. Vesinik põleb täiesti puhtalt, ainsaks jääkproduktiks on vesi ja sellisena on tal suur potentsiaal alternatiivse kütusena. Oluline on aga mõista, et vesinik ei eksisteeri puhtal kujul, seda ei ole võimalik ammutada ega kaevandada. See ei ole energiaallikas, vaid energiakandja, mille tootmiseks on vaja kulutada omakorda energiat või sünteesida seda mõnest teisest energiakandjast. Üheks olulisemaks tooraineks vesiniku tootmisel on maagaas, see protsess tekitab aga CO2 emissioone ega ole seega kliimaneutraalsuse seisukohast arvestatav. Keskkonnavõtmes vesinikumajandusest rääkides peetakse silmas vesiniku tootmist elektrivooluga veemolekulide lõhustamise läbi ehk vee elektrolüüsi.\nElekter, mille abil vesinikku toodetakse, ei tule kätte mõistagi tasuta, samuti tekivad elektrolüüsi käigus energiakaod. Ometi on elektrolüüs väga tõsiselt võetav tehnoloogia käsikäes taastuvenergialahenduste massilise levikuga. Elektrit ei saa ju teatavasti võrku ette toota, pinge ja sagedus peavad olema paigas ja võimsus vastama täpselt tarbimisele. See tähendab tuule- ja päikesejaamade puhul tihti kasutamata ressurssi, mida saaks rakendada vesiniku tootmiseks. Viimast võib talletada rõhu all mahutitesse, kuid muudatustega regulatsioonides ja väikeste ümberkorraldustega saaks vesinikku lisada ka tavalisse maagaasivõrku, kus ringleb korraga mitme Eesti päevatarbimise jagu gaasi. Kuigi energia salvestusvõimalusi on teisigi, peetakse vesinikku üheks paremaks tema lihtsuse ja kasutusvõimaluste poolest.\nKus siis vesinikku kasutatakse? Peamine tarbija on tööstus, kus vesiniku abil puhastatakse materjale, toodetakse terast jpm. Järjest enam hakkab vesinik mängima aga rolli ka transpordis koos kütuseelementidega. Viimane on seade, kus vesinik taas hapnikuga liitub, ning protsessi tulemusel tekib elektrivool. Ainsaks jääkaineks on puhas vesi ja nii toimub elemendis sisuliselt tagurpidi elektrolüüs. Elektrivool käitab mootorit, mis omakorda liigutab näiteks rattaid või sõukruvi. Teisisõnu võib vesinik koos kütuseelemendiga asendada näiteks elektriauto akut.\nElektritõukerattad on vallutanud kõik tänavad, aku ja elektrimootoriga autosidki liigub järjest enam. Siiski ei ole akutehnoloogia alati parim lahendus, kuna oma kaalu kohta suudavad akud salvestada väga vähe energiat, samas kui vesinik on kaalult bensiinist pea kolm korda energiarikkam. Miinuseks on jälle maht – ühte liitrisse rõhu all paaki mahub vähem kui sada grammi seda kerget gaasi. Nii on vesinikku mõistlik kasutada seal, kus ruum ei ole suur probleem, ning transpordisektoris ei tähenda see mitte sõiduautot. Kuigi vähemalt kahel tootjal on praegu vesinikuautod seeriatootmises, nähakse selle tehnoloogia suurimat võimalust siiski veoautode, rongide ja laevade juures, kus kütusepaagid ei pea piltlikult öeldes konkureerima lasteistmetega.\nKõigis kolmes valdkonnas tegeletakse vesinikutehnoloogiate arendamisega väga aktiivselt ning just viimastel aastatel on toimunud kiired ja põhimõttelised arengud. Hyundai esimene vesinikuelemendil töötav veoauto on tootmises, Saksamaal ja Hollandis sõidavad esimesed vesinikurongid, Norras on dokis ehitamisel esimene vesinikupraam. Aga siiski ei ole tegemist veel universaalse valmislahendusega, ja minnes tagasi valitsuse plaani juurde, siis näiteks meie raudteedel sõitvatele «porganditele» ei ole veel valmislahendust diiselmootori vesinikuelemendi vastu välja vahetamiseks. Küll aga sõlmis rongitootja Stadler möödunud aastal lepingu USAs nendesamade «porgandite» vesinikuversiooni tarnimiseks, seega on tegemist kiirelt valmiva lahendusega, millele tootja on juba praegu valmis lepinguid sõlmima. Küsimus on pigem hinnas ja ajas. Seega, kas ja miks me siiski peaksime sellises varajases faasis eelistama elektriraudteele vesinikuronge?\nVesinikutarbimine kasvab ligi 10 protsenti aastas, oleme ühe kliimaneutraalsust toetava tehnoloogiaharu algfaasis ja meil on valida, kas jääme siinkohal lahenduste sisseostjaks või oleme esimeste seas ja saame oma kogemusi hiljem edasi jagada. Sellest vaatenurgast toetan täielikult Eesti Vesinikutehnoloogiate Ühingu eestvedamisel valitsusele tehtud ettepanekut peatada raudtee elektrifitseerimine ning kaaluda selle asemel raudtee üleviimist vesinikule. Pöördumise autorid hindavad vesinikule ülemineku hinda kolmandikule raudtee elektrifitseerimise hinnast. Kuigi arvud võivad ajas muutuda, on selge, et tegemist on odavama alternatiiviga ja ülejäänud vahendeid saaks kasutada kasvõi selleks, et pakkuda rongireisijatele kiiremat ja mugavamat teenust.\nMis jääb esmapilgul aga tähelepanuta ja mida ma pean esialgsest rahalisest säästust ka palju olulisemaks, on sellise otsuse teised positiivsed kõrvalmõjud. Uus tehnoloogia vajab uut taristut – vajalik on luua vesinikumahutid ja -tanklad, koolitada spetsialiste ja võtta vastu regulatsioonid. Taristu kasutajaks ei jää aga vaid Elron. Investeering vesinikumajandusse mõjutab positiivselt kõiki teisi transpordivaldkondi. Tekib huvi vesinikku toota, tarbida ning arendada muid vesinikumajanduse komponente, sh uudseid tehnoloogiaid tootmises ja tööstuses. Rääkimata riigi mainevõidust ja ka tõdemusest, et elektrifitseerimine ei lahenda tegelikku küsimust, kust tuleb elekter. Olukorras, kus kõigile on selge, et põlevkivielekter meie kodusid enam ei valgusta, on see üks olulisemaid küsimusi, ja näiteks taastuvenergia kasutuselevõtt eeldab laialdast salvestusvõimalust, millele vesinikutaristu annab tegeliku sisu.\nKokkuvõtvalt vajab inimtekkeliste kliimamuutuste tagasipööramine kompleksseid lahendusi, mis toimivad tööstuslikul skaalal. Vesinikumajandus ei ole ainus lahendus, kuid see on üks oluline komponent paljude seas. Juhitamatud taastuvenergialahendused eeldavad salvestustehnoloogiat ning vesinik oma laia kasutusvaldkonnaga on atraktiivne valik. Vajaliku taristu loomine ei saa olla üksikisiku, kohaliku omavalitsuse ega ühe või teise ettevõtte vastutada, see kohustus langeb siiski riigile. Oma valikutega peab just riik looma tingimused nii vertikaalse kui horisontaalse integratsiooni tekkeks tööstuses, energeetikas, transpordis ja kõigis seotud valdkondades. Selline terviklahenduse lansseerimine annab ka võimaluse arenguhüppeks ja hilisemaks majanduslikuks võiduks uute ettevõtlusvormide ja ka kogemuste ekspordi näol.\nRaudtee elektrifitseerimine aitab elektrifitseerida raudtee, kuid ei loo eeldusi uute väärtuste arenguks. Vesinikuraudtee võib olla pikaajalisem ettevõtmine, aga see hakkab tootma ka pikaajalist kasu mitmes valdkonnas energeetikast tootva tööstuseni. Mina tahan näha riiki kui muutuste algatajat, mitte lihtsalt järjekordse ehitushanke väljakuulutajat.\nPostituse kategooria Energia, Keskkond, Kliimakatastroof\nPrev Õigusriik roheutoopia tallata\nJärgmine postitus Eesti metsa abiks?


J.K. Rowling “Harry Potter ja tarkade kivi” – Vahel ma kirjutan ka…\n26. sept. 2017 by castorbakar\nJ.K. Rowling “Harry Potter ja tarkade kivi”\nTeema 42: Raamat autorilt, keda Lugemise väljakutse grupis aastal 2016 kõige enam loeti\nJ.K. Rowling “Harry Potter ja tarkade kivi” (264lk, Varrak)\nTrummid ja fanfaarid! Ma lugesin oma elu esimese Potteri läbi! 🙂 Keegi vangutab praegu kindlasti pead ja mõtleb, et see on ju võimatu – 17 aastat on möödas raamatu eesti keeles ilmumisest! Ilmselt olin ma viimase saja inimese hulgas, kes polnud veel Potterilugusid lugenud.\nAga nüüd on siis “kuradile” sõrm antud ja ma tean, et ta võtab ka käe ja muu, mis võtta on.\nSest see raamat oli vahva!\nHumoorikas, pungil lahedaid karaktereid, põnev.\nOn läinud nii, et ainus Potteri film, mida ma näinud olen, on see esimene (3x) ja nii keris see lugu end mu silme ees kui filmilint. Snape, vaeseke, on raamatus tigedam kui filmis (filmis mängib teda mu lemmik nr.1 Alan Rickman, nii et talle on minu silmis palju rohkem lubatud kui mõnele muule tegelasele).\nMa sain siit raamatust kaks toredat sõna, mis sobiks kasutusse võtta: plähverdama ja looberdama\nSiin oli üks väga hea lause, mille võiks meelde jätta: Surm on hästi korraldatud mõistusele ainult järgmine suur seiklus.\nJa väga armas hetk, mil Dumbledore räägib oma jõuluunistusest:\n“Sokke (pakse, villaseid) pole kunagi ülearu,” ütles Dumbledore. “Jälle ühed jõulud on tulnud ja läinud, ilma et mulle ainsatki paari oleks kingitud. Kõik muudkui kingivad mulle raamatuid.”\nMa loodan, et ühes selle sarja raamatus, kingib keegi Dumbledorele ka paari villaseid sokke!\nRubriigid: Raamatud, Uncategorized, sildid: Harry Potter, Inglise kirjandus, J.K.Rowling, Lasteraamatud, Varrak. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.\n← Raimond Kaugver “Pariisi lõbusad naised”\nAnn Cleeves “Valged ööd” →


Võitlus või lend? Kuidas ma otsustasin oma äri sulgeda | Erinevad - 2019\nAvaldatud: Erinevad • Vaatamisi: 31526\nEnamik ettevõtete omanikke ei veeta oma vaba aega otsides parimaid tavasid, kuidas oma ettevõtteid sulgeda. Siin on, kui on aeg kauplus sulgeda.\nMis see äri teile maksab?\nKas te lasete lahti ja mitte vaadata tagasi?\nEnamik ettevõtete omanikke ei veeta oma vaba aega, et otsida parimaid tavasid oma tegevuse lõpetamiseks. See on omamoodi kasvukasvatuse vastand. Tõepoolest, teema, mida te tavaliselt ei otsi, on see, mis on kõige raskem silmitsi: millal ja kuidas kauplus sulgeda.\nÄritegevuses olen õppinud, lõpp on vältimatu. Kas see on edukas väljumine, sunnitud väljaost, juhtkonna vahetamine või lihtsalt sulgemine, on igal ettevõttel oma elulugu. Isegi parim võimalik väljumise võimalus on emotsionaalse kohanemisperioodiga ettevõtja jaoks.\nMul on hea sõber, kes hiljuti oma firma müüs. Väljaost oli täiuslik. Ta sai kõik, mida ta palus. Ja tal oli endiselt raske kohaneda, et näha, kuidas tema firma muutub midagi muud, ja tema roll selles muutus.\nSelle kaudu tegi ta seda, mida ta teadis, et see oli tema ettevõttele parim. Läksin hiljuti midagi sarnast. Pärast kaheksa aastat kõike, mida ma pean PR-agentuuri kasvatamiseks, tegin valulise otsuse selle sulgemiseks. Tagantjärele, ma mõistan, et ma võitlen kaotavate lahingute eest kuude jooksul. Minu katsed takistada sulgemist - ja nad olid agressiivsed, kirglikud, püsivad katsed - viitasid vaid paratamatute viivitusteni.\nPäeval, mil viimane käsi visati, istusin maha ja küsisin endalt raskeid küsimusi, mida olin vältinud. Minu vastused aitasid mul aru saada, et sulgemiskaup oli parim tee. Mitte ainult minu, vaid ka minu töötajate ja klientide jaoks. Need on küsimused:\nSiin tuleb arvestada finantskulusid, emotsionaalseid kulusid ja võimalikke kulusid. Minu puhul oli minu ettevõte rahaliselt hea. Emotsionaalselt tappis mind, et nägin rasket tööd, pühendunud inimesed ei saanud sellist võimalust, mida ma lootsin neile anda. Siis langes see alternatiivkulu.\nViimase aasta jooksul olin jõudnud teise suunda. Minu PR-agentuurile loodud tarkvara oli nüüd oma firma ja startis. Meid rahastati. Ma arvasin, et olin asutanud oma asutuse sellisel viisil, et see võiks ilma minuta töötada, kuid see polnud tõesti võimalik. Ma hakkasin tagasi tõmbuma, mis tähendas aega ja aju ruumi, mis oleks pidanud minu tarkvarale minema. Mõistsin, et see maksis minu tarkvarafirma suuresti. Ma teadsin, et ma ei suuda sellele kunagi tähelepanu pöörata, kui mul oli see amet, isegi kui ma ei osalenud igapäevases tegevuses.\nEnamik ettevõtete omanikke on ohvriga tuttavad. Nad loobuvad ajast koos pere, treeningu, hobide ja paljude teiste asjadega. Veenduge, et sa saad endale selgeks, mida te ohverdate ja millised kulud oleksid liiga kõrged.\nMiks on ettevõtjad peenhäälestatud ohverdamiseks? Sest me läheme suure tasu eest. Kas see on mõnikord tohutu väljamakse, tööstuse vahetamine või lihtsalt mitte kunagi kellegi teise jaoks töötamine, on meil kõigil põhjused nende ohvrite tegemiseks. Ettevõtluses viibimise hüved peavad ületama kulud, või tunnete alati, et võitlete ülesmäge lahinguga.\nMinu tasu oli hoida inimesi, keda ma tõesti tööga hõivatud, ja sissetuleku turvavõrgust. Esimene on see, mis tõesti mind öösel hoidis. Üks minu nõustajatest juhtis tähelepanu sellele, et mul oli talendiga näljane turul väga andekaid ja tööalaseid inimesi. Nad oleksid hästi ja ma saan aidata neil leida uusi töökohti.\nSee andis mulle meelerahu, kuid ma pidin endiselt saama oma sissetuleku kaotus. Minu vastus oli, kui teadsin, et ma olin juba kõik koos oma uue ettevõttega ja lubasin oma turvavõrgust lahti minna - see oli hea viis seda tõestada - mulle, mu meeskonnale ja oma investoritele.\nMillist tasu teie ettevõttest mõistate? Kas see on piisav kulude hüvitamiseks? Teise võimalusena, milliseid hüvesid sa kaotad, võideldes äri jätkamiseks?\nÜks minu mentoritest nimetab seda “kahetsusväärseks testiks”. Kui te jalutate, kas sa vaatad tagasi ja ei tea, kas te oleksite seda teinud teistsuguse? Parem?\nUmbes aasta enne kui ma otsustasin oma äri sulgeda, tegi keegi mulle idee. Ajal, mil ma ei suutnud ette kujutada, et minu amet ei ole veel käimas. Siis ma teadsin, et sellega on ikka veel asju, kuid ikka õnnestub mul vallutada. Kui ma olin sel ajal lahti lasknud, oleksin ma alati tagasi vaadanud ja mõelnud: "Mis siis, kui?"\nKui tuli aeg uste sulgemiseks, teadsin ma, et ma tegin oma südames. See oli kurb ja raskem, kui ma ette kujutasin, sest asjad ei lõpetanud täpselt nii, nagu ma lootsin, kuid see oli ka leevendus. Ma olin oma südamest nöörid lõiganud ja teadsin, et võin rahus edasi minna.\nKui te ei ole veel kindel, et võite oma ettevõtte tagasi lasta ilma tagasi vaatamata, siis soovitan teil teada saada, miks. Kas on saavutus, mida soovite enne päeva kutsumist? BHAG (Big Hairy Audacious Goal), mis on käeulatuses? Kui tunned endiselt tööd, siis võidelda nagu põrgu. See on värk, millest on tehtud suured tagasikäik.\nLõpptulemus on tõenäoliselt kõige raskem otsus, mida ettevõtte omanik peab silmitsi seisma, ja see on sama palju äri kui midagi muud. Olles ausad enda suhtes rasketes küsimustes, loodetavasti saate teha valiku, mis jätab teile tunda nullküsimusi, olenemata sellest, millises suunas te valite.\nPostitaja: Aly Saxe\nAly Saxe on praegu Iris PR Software'i asutaja ja tegevjuht, kes on agentuuride ja PR-meeskondade juhtimis- ja mõõtmisplatvorm. Tema endine tegevus oli Ubiquity Public Relations, agentuur, mille ta asutas 2007. aastal, et esindada suure kasvupotentsiaaliga B2B tehnoloogiat. Jälgi teda aadressil @aly_saxe.\nFirma: Iris PR Software


Choker – kas endiselt kuum? | Mood\nChoker – kas endiselt kuum?\n18. mai 2017 kell&nbsp13:13\n1990ndate choker trend tegi tõsise comeback’i viimastel aastatel. Eriti õitsev aeg oli 2016. aasta, kui neid võis näha paljude disainerite nagu Dior, Lanvin, Etro, Mary Katrantzou (ja list jätkub) show’del. Samuti massbrändide poodides ning paljudes netipoodides. Neid kandis peaaegu iga naiskuulsus, sealhulgas ka Gigi Hadid ja Kendall Jenner, kes tegid sellest oma signatuurehte.\nKuid kas chokeri trend jätkub ka sellel kevadel või on selle aeg lõppemas? Uurisime kolmelt Eesti disainerilt, kes on teinud ägedaid choker-kaelakeesid, kas trend on vaibumas või saab just hoogu juurde.\nMarili Kõiv (PUR):\n“Chokeri tüüpi kaelakeede vaimustus tuli 90ndatest, kus rokiti venivate kummist “tattoo-chokeritega”. Nagu ikka, siis mood kordab ennast ning järsku avastasid hipsterpiigad, et see on jälle moes!\nAastal 2017 näen moes olevat uutmoodi chokereid ning juba vanu tuttavaid, mitmekordselt ümber kaela seotavaid kaelakeesid. Kindlasti palju (pool)vääriskive, et ehe oleks midagi muud, kui ainult moeaksessuaar! Chokerite mitmekülgne kandmise viis teeb sellest ehte, mida saab kanda igas vanuses naisterahvas. Mulle endale üllatuseks on minu kliendid pigem 30+ naisterahvad, kes kannavad kõik ehted ideaalselt välja!”\nIda Tau (Ida Tau):\n“Choker on tulnud, et jääda!\nUsun, et see on üks nendest trendidest, mis kindlasti pikemaks jääb.Tegu on kauni ja atraktiivse esemega, mis rõhutab enesekindlust ja paneb pea püsti astuma. Ida Tau chokerid on jõulised, rõhutades samas naiselikult õrna, graatsilist kaelajoont. Selle kandmine tekitab sellise mõnusa eneseteadliku tunde, millest nii kergelt loobuda ei taheta. Erinevalt mõningatest hetketrendidest on tegu esemega, mis sobib igale eale – erinevaid materjale ja disaine on ju chokeritel palju – igaüks leiab oma. Igas kümnendis on trende, mis jäävad ja need muutuvad klassikaks.”\nKriss Eglite (New Vintage by Kriss):\n“Choker alles kogub tuure, aga nagu ikka – igal hooajal uus versioon. Hakkas ju peale sisuliselt kaela seotud sametpaelast, nahkribast. Nüüd on aga asi “rikkalikumaks” läinud – kivid, erinevad lisandid, kinnitused ja ripatsid. Arvan, et muutus, nagu moes ikka, kaldub vaikselt ühest äärmusest teise ja jälle tagasi.”\nMärksõnad: choker, ida tau, Kriss Eglite, marili kõiv, Mood, mood, new vintage by kriss, nvbyk, pur


KOOLITUSED 2020. aastal\nKoolitused toimuvad vahemikus 19.08-8.11.\nKoolitused leiavad aset igas maakonnas, lisaks Tallinnas ja Tartus. \nIgas maakonnas toimub kolm koolitust: lasteaia-algklasside õpetajad, põhikooli-gümnaasiumi õpetajad ja kogukonna koolitused (koostöös Eesti Külaliikumine Kodukandiga). \nKoolitused koosnevad kolmest osast: 1) ajalugu/teooria - mardi/päeva traditsiooni ajalooline kujunemine, erinevate andmebaaside kasutamine materjalide (lood, laulud, mängud jne.) leidmiseks - Reet Hiiemäe, Mari Lepik, Vivian Siirman2) praktika - marditraditsioonide läbimängimine (lood, tantsud, laulud, mardipidu, mardipere roll) - Kairi Leivo, Terje Puistaja, Meelika Hainsoo\n3) Kaasamine - kuidas kaasata lapsevanemaid, lasteaeda/kooli/kogukonda - Krista Habakukk, Ivika Nõgel.\n“Hakkame santima!” kooliastme koolitused:\nT 25.08 Pärnumaa, Häädemeeste Seltsimaja\n9.30-15.30 lasteaed-algklassid / 12:00-18:00 põhikool-gümnaasium\nK 26.08 Ida-Virumaa\n9.00-15.00 lasteaed-algklassid Lüganuse Rahvamaja / 11.30-17.30 põhikool-gümnaasium Maidla Rahvamaja\nK 26.08 Põlvamaa\n9.00-15.00 lasteaed-algklassid Põlva Kooli aula Mammastes / 11.30-17.30 põhikool-gümnaasium Põlva Kooli aula Käisi tn koolimajas\nN 27.08 Tartu linn, Tiigi Seltsimaja\n9.00-15.00 lasteaed-algklassid / 11.30-17.30 põhikool-gümnaasium\nR 28.08 Valgamaa\n9.00-15.00 lasteaed-algklassid Valgamaa muuseum / 11.30-17.30 põhikool-gümnaasium Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus\nT 15.09 Järvamaa, A.H. Tammsaare muuseum Vargamäel, Vetepere küla\nT 23.09 VILJANDIMAA\n09.00-15.00 lasteaed-algklassid (Viljandimaa Omavalitsuste Liit, Vabaduse plats 4)\n11.30-17.30 põhikool-gümnaasium (Eesti Rahvakultuuri Keskus, Leola 15a/1)\nN 1.10 Võrumaa\nN 1.10 Jõgevamaa\nE 19.10 Tartumaa\n9.00-15.00 lasteaed-algklassid Tartumaa Omavalitsuste Liidu majas (Pepleri 6) / 11.30-17.30 põhikool-gümnaasium Tiigi Seltsimajas\nE 19.10 Läänemaa, Haapsalu linnuse seminariruum ja Iloni Imedemaa käsitöökoda\nT 20.10 Hiiumaa, Kärdla Lasteaed (Kalda 11)\nT 21.10 Tallinn, Eesti Rahvakultuuri Keskuse koolituskeskus J.Vilmsi 55\nK 22.10 Harjumaa, Eesti Rahvakultuuri Keskuse koolituskeskus J.Vilmsi 55\n“Hakkame santima!” kogukondade koolitused:\nK 19.08 13.00-19.00 Viljandimaa, Puiatu Külamaja (Kooli tee 17, Puiatu)\nN 27.08 13.00-19.00 Ida-Virumaa, Kiikla Rahvamaja (Vikerkaare tee 16, Kiikla)\nN 10.09 13.00-19.00 Pärnumaa, Pärnu Sillakeskus, Pärnu Punase Risti õppeklass (Papiniidu 5, Pärnu)\nN 17.09 13.00-19.00 Jõgevamaa, Kuremaa loss (Lossi 1, Kuremaa)\nT 29.09 13.00-19.00 Põlvamaa, Leevaku Külakeskus/raamatukogu\nK 30.09 13.00-19.00 Võrumaa, Urvaste Seltsimaja\nL 03.10 10.00-16.00 Saaremaa, Sandla Rahvamaja\nN 08.10 13.00-19.00 Raplamaa, Sillaotsa talumuuseum\nR 09.10 13.00-19.00 Järvamaa, Albu Mõis\nT 13.10 13.00-19.00 Tartumaa, Rahinge Külakatel (Ilmatsalu tee 80)\nK 14.10 13.00-19.00 Valgamaa, Riidaja Kultuurimaja\nK 14.10 13.00-19.00 Lääne-Virumaa, Sõmeru Noorte Loodus- ja Tehnikamaja\nT 20.10 13.00-19.00 Hiiumaa, Kärdla Kool (Uus tn. 4)\nT 27.10 13.00-19.00 Tartu linn, Tiigi Seltsimaja (Tiigi 11)\nK 28.10 13.00-19.00 Läänemaa, Asuküla Seltsimaja\nN 29.10 13.00-19.00 Harjumaa, Raasiku Rahvamaja (Tallinna mnt. 21)\nR 30.10 13.00-19.00 Tallinn, Eesti Rahvakultuuri Keskuse koolitusmaja (J. Vilmsi 55)\n"Hakkame santima!" keskendub mardipäevale\nAktsiooni tegevused 2020. aastal\njätkame kompaktsete mardisandikombestiku koolituste korraldamisega maakondades (vt järgmist lõiku KOOLITUSED)\nüle-eestiline mardisantide rahvaloendus ja üleskutse minna mardisanti jooksma\ntelli mardisandid koju – teenuse taaskäivitamine Tartus (piloot 2018. aasta festivalil)\nVIP-mardisandijooksmine Tallinnas (ministeeriumid, presidendi kantselei, peaminister) ja maakondades (erinevad maakonna asutused)\nmardipidude korraldamine kogukondades ja rahvamajades\nmardisandi vastuvõtmise meelespea kortermajade trepikodades koostöös Korteriühistute Liiduga\nmardisandi leiunurgad ja maski meisterdamise nurgad Uuskasutuskeskuse poodides\nmardipäeva teemalised väljapanekud Coopi poodides ja info kliendilehtedes\n“mardi- ja kardisandi sõbralik kodu” vimplite ja mardikatega helkurite müük tanklates ja Coopides\nmardikombestikku tutvustavad artiklid ja arvamuskirjad ajakirjades ja ajalehtedes, raadiosaated ja koostöö telesaadetega\nKoolitused toimuvad vahemikus 19.08- 30.10\nVAATA TÄPSEMAID TOIMUMISAEGASID\nKoolitused koosnevad kolmest osast: 1) ajalugu/teooria - mardi/päeva traditsiooni ajalooline kujunemine, erinevate andmebaaside kasutamine materjalide (lood, laulud, mängud jne.) leidmiseks.\nLektorid Reet Hiiemäe, Mari Lepik, Vivian Siirman, Kristi Pumbo\n2) praktika - marditraditsioonide läbimängimine (lood, tantsud, laulud, mardipidu, mardipere roll). Lektorid Kairi Leivo, Terje Puistaja, Meelika Hainsoo\n3) Kaasamine - kuidas kaasata lapsevanemaid, lasteaeda/kooli/kogukonda - Krista Habakukk, Ivika Nõgel, margus Timmo, Eha Paas\nFESTIVALi sündmused MARDINÄDALAL\nVäliskülalised Kreekast, Lätist ja Leedust, keda võtavad vastu Lääne-Virumaa, Viljandimaa ja Raplamaa. \n06.11 maskitraditsioone tutvustavate välisrühmade õpitoad ja kontserdid koolides ning rahvamajades (ehe sanditamiskombestik)\n8.11 Kontsert-lavastus ERMis, kus on võimalik näha välisrühmade kombestikku kõrvuti Eesti traditsioonidega (Tartust Folkloorirühm Maatasa, udmurdite rühm Jumšan-Gur ja Tallinnast moldaavlased). \n09.11 Koolikontserdid Tartu linnas ja Tartumaal\n09.11 kell 18 festivali rongkäik Tartu Kaubamaja juurest Raekoja platsi, peale mida lähevad väliskülalised koos kohalike folkloorirühmadega mardisanti jooksma Tartu kodudesse\n09.11 kell 20:30 avalik festivali tantsuklubi Rotalia klubis.\nmaskitraditsioone tutvustavate välisrühmade õpitoad ja kontserdid koolides ning rahvamajades (ehe sanditamiskombestik)\nvälisrühmade ja kohaliku Eesti folkloorirühma ühine mardisandiks jooksmine \nHakkame Santima 2019 eestvedajad kohtuvad Tallinnas\nSanditamiskombestiku võtmeisikud kogunevad käesoleva aasta „Hakkame santima!“ aktsiooni inspiratsioonikohtumisele.\nEesti Folkloorinõukogu ja Rahvakultuuri Keskus kutsuvad laupäevaks, 10. augustiks kokku käesoleva aasta kadripäeval toimuva „Hakkame santima!“ aktsiooni maakondlikud eestvedajad.\nKui möödunud aasta toimus üleriigiline sanditamine mardipäeval, siis sel aastal on kõrghetk kadripäeval.\n„Ootame inimesi, kes soovivad olla üleriigilise sanditamistraditsioone esile toova aktsiooni võtmeisikud oma maakonnas ja seista hea selle eest, et säiliksid meie enda mitmekesised sanditamistraditsioonid perede, noorte ja teiste inimeste elavas kasutuses“ ütles "Hakkame santima!“ aktsiooni eestvedaja Kati Taal. „Tore, kui igas maakonnas on mitu eestvedajat, kes on valmis oma kogukonda tegevustesse kaasama. Ootame panustama ärksaid pärimushuvilisi.“\nPärimushuvilistel eestvedajatel on võimalik veel liituda.\nKohtumine algab kadrisandi inspiratsioonikoolitusega, järgnevalt õpitakse kardisandi laulumänge. Päeva teises pooles annavad korraldajad ülevaate aktsiooni ja festivali „Hakkame santima!“ 2019 aasta tegevustest, mentorkoolitustest ning jagavad möödunudaastase aktsiooni häid näiteid ja kogumusi.\n„Hakkame santima!“ kohtumine toimub 10. augustil Tallinnas (Vilmsi 55, kell 11.00 – 16.00).\n11.00 – 11.30 Kogunemine\n11.30 – 12.30 Kadrisandi inspiratsioonikoolitus\n12.30 – 13.00 Kadrisandi laulumängud\nAktsiooni ja festivali „Hakkame santima!“ 2019 tegevused\nHead näited ja lood eelmise aasta „Hakkame santima!“ põhjal\n2019 tegevused maakondades\nHuvilistel palume endast ette märku anda kati.taal@rahvakultuur.ee\nKogumiskonkursi „Märka marti!“ võidutööd on selgunud!\nAuhinnad antakse üle 1. veebruaril Eesti Vabaõhumuuseumis.\nVõidutööd valis välja viieliikmeline žürii koosseisus: Maria Grünberg (Setomaa noorsootska), Hildegard Reimann (Tartu Nefa Rühm), Kati Taal (Euroopa Kultuuripärandiaasta Eesti juhtnõukogu), Annela Laaneots (Eesti Folkloorinõukogu) ja Epp Tamm (Rahvakultuuri Keskus).\n1.koht: foto nr 25. Mirell Raja, Helena Caroly Kukispuu, Toomas Anijärv ; Lihula Muusika- ja Kunstikooli põhiklass 1-2 aasta. Tavakool 4klass. Juhendajad Kea Pelapson, Piia Saak, Olev Mihkelmaa.\n2.koht: foto nr 22. Ege Kirik. Harjumaa noored kadrisandid.\n3.koht: foto nr 1. Ruila Põhikool, Laitse mardikesed. Esitaja Karin Milinevitš.\n1.koht: foto nr 7. Lihula Noortemaja noored mardisanti minemas. Esitaja Anneli Pikkmets.\n2.koht: foto nr 5. Lihula Muusika- ja Kunstikooli kunstiklass: Kristel Oosim, Carmen-Katriine Särak, Astrid Põhako, Anu Antsi, Helina Oosim, Kai Urb; Kunstikooli põhiklass 2-4 aasta, tavakool 5-8klass. Juhendajad Kea Pelapson, Piia Saak, Olev Mihkelmaa.\n3.koht: foto nr 3. Valga Põhikool. Esitaja Marju Rebane.\n1.koht: foto nr 3. Kolm põlvkonda mardisante enne teele asumist Rannu kihelkonnas Tartumaal. Esitaja Lauren Williams.\n2.koht: foto nr 10. Kadrisandid Kuressaares 24.11.2018. Esitaja Merit Karise.\n3.koht: foto nr 5. Mardisandis käimine Tartus 2018. Pildil tantsivad mardisandid perenaisega ümber karu, karutaltsutaja lööb trummi. Esitaja Rein Muuluka.\nKuna gümnaasiumi osas saabus üksainus foto, mis on ka väga\nväljendusrikas, saab see nii esikoha kui eriauhinna.\n1.ja2.kohta jagavad: Aime Kont, fotod on tehtud Haeska küla santidest 20 sajandi lõpus ja 21 sajandi alguses alates 1993. aastast ja Marika Viks, fotod aastatest 1974-2018.\n1.koht: video nr 5. Muhu Noortekeskus, Tooma-Näärid Muhus. Esitaja Silver.\n2.koht: video nr 1. Tallinna Nõmme põhikool, 1.,3. ja 4. klass. Esitaja Jana Küppar.\n3.koht: video nr 2. Tallinna Mustjõe Gümnaasium, 1., 2. ja 4. klass, mardipäev. Esitaja Maret Vandel.\n1.koht: video nr 2. Lihula Muusika- ja Kunstikool, mardipäev. Esitaja Piia Saak.\n2.koht: video nr 3. Kambja Põhikool. Kambja Põhikooli pärimusrühm Tähelinnud tähistab mardipäeva Kambja koolis, lasteaias ja Tiigi Seltsimajas 9.novembril 2018. Esitaja Marika Lehiste.\n3.koht: video nr 1. Valga muuseumi huviringi "Väikesed muuseumisõbrad", kadrid. Esitaja Merili Madisoo.\n1.koht: video nr 1. Ansambel Küi lugu mardiks käimisest Sörves, 2018. Esitaja Margus Lepik.\n2.koht: video nr 7. Väge täis mardid. Rakvere Rohuaia lasteaia töötajad viivad mardiõnne koostööpartneritele. Esitaja Erika Kala\n3.koht: video nr 4. Mardisandid Mustatoa talus Pihali külas Raplamaal 9. novembril 2018. Esitaja Kaisa Lumiste.\n1.koht: lugu nr 4. Minu vanaisa mälestused kadrisanti jooksmisest. Triinu Kull, Palupera Põhikool, 8. klass.\n2.koht: lugu nr 1. Hakkame santima! Cristel Valeeria Maasik, Haljala kool, 7. klass\n3.koht: lugu nr 3. Mardipäev. Emmeliine Sepp, Haljala kool, 7. klass.\n1.koht: lugu nr 4. Mälestusi mardisantidest peale Teist maailmasõda. Eha Tiidla.\n2.koht: lugu nr 3. Lugu sellest, kuidas Iisaku lapsed pärimust au sees hoiavad. Meeli Õunap.\n3.koht: lugu nr 2. Meenutusi mardi- ja kadrisandis käimistest eelmise sajandi lõpus. Svetlana Roht.\nKogumiskonkursi „Märka marti!“ rahva lemmikud on selgunud!\nRahva lemmikud on ja auhinna võidavad:\nAlglassid: foto nr 2 (13 häält). Saskia Priks, Pelgulinna gümnaasium, 4b.\nPõhikool: foto nr 2 (25 häält). Tamsalu Gümnaasium, 5. a ja 5.b klass koos algklassidega. Esitaja Sirje\nTäiskasvanud: foto nr 11 (56 häält). Marju Vesik, SA Kihnu Kultuuriruum.\nVanad fotod: nr 2 (15 häält). Aime Koit.\nAlglassid: video nr 7 (41 häält). Rakvere Gümnaasium, 1. - 3. klassid. Esitaja Mare Kütt;\nPõhikool: video nr 3 (53 häält). Kambja Põhikooli pärimusrühma Tähelinnud. Esitaja: Marika Lehiste.\nTäiskasvanud: video nr 2 (32 häält). Kiviõli sanditajad. Esitaja Jaanika Säde.\nPõhikool: lugu nr 1 (34 häält). Cristel Valeeria Maasik, Haljala kool, 7. klass. Esiraja Külli Heinla.\nTäiskasvanud: lugu nr 1 (11 häält). Marika Viks, Nõuni kultuurimaja.\nÕnnitleme võitjaid! Auhinnad antakse üle Eesti Vabaõhumuuseumis 1. veebruaril 2019.\nŽürii poolt väljavalitud parimate infot jälgi lehel: https://www.parandiaasta.ee/marka-marti/\nVõitjatele on põnevad auhinnad.\nAuhindadeks on laulu- ja tantsupeo piletid, Viljandi pärimusmuusika festivali passid, Intsikurmu festivali passid, Kodumajutus perele Setomaal Kirsi talus ja kohtumine ülemsootskaga, ekskursioon Kihnus perele, ajakirja Hea Laps aastatellimus, Kiviõli Seiklusturismi Keskuse pääsmed, Futuruumi piletid, talvine koerterakendisõit Haanjas.\nAuhinnad on välja pannud: Eesti Pärimusmuusika Keskus, Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA, Kirsi Talo Kodumajutus, Intsikurmu Festival, Veera Leas Kihnus, ajakirja Hea Laps toimetus, Ulgumaa OÜ, Loodusturism OÜ, Kihnu Puukoi OÜ, Kiviõli Seiklusturismi Keskus, Futuruum.\nMardiraamat - abimees mardi- ja kadrisandile!\nVälja on tulnud vahva MARDI- ja KADRIRAAMAT!\n*mardi- ja kadripere rollide kirjelduse\n* loetelu, mida võtta kaasa kui lähed sanditama\nRaamatut saab osta Rahva Raamatu poodidest, Uuskasutuskeskuse Tallinna (Liivalaia, Arsenali) poodidest, Rahvakultuuri Keskusest Viljandis, Eesti Folkloorinõukogust, Eesti Pärimusmuusika Keskusest.\nRaamat on välja antud Euroopa Kultuuripärandiaasta projekti "Hakkame Santima" raames.\nRaamatu koostasid Terje Puistaja, Leelo Isidora Viita ja Kati Taal, kujundas Liisa Maria Murdvee, trükkis Hoobeks trükikoda.\nVälja andmist toetas Eesti Kultuurkapital ja Hasartmängumaksu Nõukogu.\nõppevideod ehk mis see mardipäev ikka on?\nKuidas muuta oma esmakordne mardis käimine meeldejäävaks ja lustlikuks?\nSelleks on hea võtta appi neli väiest õppevideot, mis annavad ülevaate nii mardikombestiku ajaloost kui ka ideid marti minekuks.\nKõikide ettevõtmiset alus on eelnev õige häälestus ehk ettevalmistus. Selleks, et saada mardijooksmise "lainele", on oluline valmistuda mardipäevaks juba varakult ette.\nVideod 1 ja 2 räägivad mardikombestiku taustast ja mardipäevaks ettevalmistamiseks nii kodudes kui ka mardisanti jooksma minevas seltskonnas. Nendest saate ka ülevaate, kes on üldse mardisandid, miks nad tulevad "üle vikerkaare" ja miks neid peaks vastu võtma. Lisaks saab vaadata, kuidas ja millisteks tegelasteks ennast maskeerida võiks.\n1. osa - https://youtu.be/9kvPhN2zkkM ja\n2. osa - https://youtu.be/aYRiLXMxL1s\nVideod 3 ja 4 video näitavad mardisantide külaskäimist Loosi talus. Siit saate inspiratsiooni ja ideid, kuidas võiks üks mardiskäik välja näha. Kuid ärge unustage kasutada mardijooksmise juures oma enda loovust ja piirkondlikke eripärasid!\n3. osa - https://youtu.be/WX0zSnhLFPs ja\n4. osa - https://youtu.be/ZIjVBBHAUsY\nKogumiskonkurss „Märka marti!“ toimub Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 üle-eestilise aktsiooni „Hakkame santima!“ raames Rahvakultuuri Keskuse ja Eesti Folkloorinõukogu eestvedamisel. Konkursile on oodatud fotod, lühifilmid ja lood kohalikust sandijooksmiskombestikust neljas vanusegrupis algkoolilastest täiskasvanuteni. Konkurss kestab 01.11.–05.12.2018.\nSügistalvisel ajal sanditamas käimine on vana tava – näiteks mardi- ja kadripäeval ukselt uksele käimine, sokujooksmine aastavahetusel Saaremaal või jõulusandid mitmetel teistel Eestis elavatel rahvastel. Sanditamiskombestik on põnev, rikas ja igati väärt järgimist!\nKogumiskonkursi väljundiks on jäädvustada meie oma rikkalikku, tähendusrikast ja loovat maskeerimis- ja sanditamiskombestikku ning tutvustada fotode, lühifilmide ja lugude kaudu eestimaalaste maskeerimis- ja sanditamiskombestikku kui elavat pärandit tänapäeval ning julgustada eeskätt noori seda inspireerivalt kasutama.\nKonkursile ootame fotosid, lühifilme ja lugusid eestimaalaste kohalikust elavast maskeerimis- ja sanditamiskombestikust nagu mardi- ja kadrisandis käimine, sokujooksmine aastavahetusel, jõulu- ja vastlasandid. Lisaks ootame vanu fotosid sealhulgas ka mitte enam elavas kasutuses olevast sanditamisest nagu näiteks hingesandid või sokujooksmine jõulude ajal.\nKonkursi toimumise aeg on 1. november – 5. detsember 2018. Konkursitööd saata veebilehe kaudu: https://www.parandiaasta.ee/marka-marti/. Publik saab oma lemmiku valida 6. – 13. detsembril interneti teel hääletades.\nKonkursile laekunud töid hinnatakse neljas vanusegrupis: algklassid; põhikool; gümnaasium; täiskasvanud. Võitjad kuulutatakse välja detsembri lõpus ning neile on põnevad auhinnad, rahva lemmikutele eripreemia. Väljavalitud fotodest koostatakse kalendrid ja rändnäitus, mis hakkab käima mööda Eesti eri paiku.\nLeelo Viita (Rahvakultuuri Keskus), kogumiskonkursi koordinaator; 5850 7506; leelo.viita@rahvakultuur.ee<mailto:leelo.viita@rahvakultuur.ee>\nRahvusvahelises folkloorilaagris õpetati eesti sanditamiskombestikku\nOrava koolis toimunud laste folkloorilaagris õpetati udmurtidele mardikombestikku.\n29. juuni – 02. Juuli toimus Orava koolis rahvusvaheline laste folkloorilaager, mille jooksul valmis eesti ja udmurdi mardisandikombestikul põhinev folkloorietendus .\nTaolise laagri korraldamise ja võõrustamise au on varasematel aastatel olnud Kohtla-Järve kultuurikeskusel, kellel on pikaajalised koostöösuhted Iževski (Udmurtia, Venemaa) Kunstide kooli folklooriklassi noortega. Idee laiendada laagrit ka Võrumaale tuli Põlvamaa Rahvakultuurispetsialistil Kati Taalil peale seda, kui külastas möödunud aastal Kohtla vallas Peeri külas laagriliste kokku pandid folkloorilavastust. „Peeri küla on minu kodukant ning tunnen hästi ka sealseid inimesi ning kuna folklooriõppe teema on mulle väga südamelähedane, tegingi Iževski ja Kohtla-Järve koordinaatoritele ettepaneku tulla laagriga järgmisel aastal Kagu-Eestisse“, kirjeldas projekti koordinaator Taal laagri Võrumaale sattumise lugu.\nKuna algklasside lõpuastme-põhikooli alguse noortele pärimuskultuuri õpetavaid koole ja huviringe ei ole Põlvamaal just ülemäära palju, kutsuti kampa Orava kooli folkloorirühma Käopojad õpetaja Maaja Glaser, kellel on pikaajaline kogemus folklooriringi juhendamisel ja just ajaloolise Võrumaa laulude ja ringmängude tutvustamisel.\nLaagri teemaks sai valitud maskeerimine ja sanditamiskombestik ning eemärgiks oli panna laagris õpitud lauludest, tantsudest, pillilugudest ja kombestiku elementidest kokku teatraalne lavastus, mis põhineb eesti ja udmurdi mardisandikombestikul.\nOrava koolimaja, kus ka laagrilised majutusid, rõkkas nende kolme päeva jooksul võru-ja udmurdikeelsetest lauludest ja pillimuusikast. Üsna tiheda ja intensiivse õppetöö kõrval jäi siiski aega ka lustida ja üksteisega lähemalt tuttavaks saada. Laagris osales Orava koolist 8 õpilast, Kohtla-Järve Järve gümnaasiumist 4 ning Iževski kunstide koolist 8 õpilast.\nIževski kooli folklooriõpetaja, Moskvas lavastamist õppinud Mihail Begishev, kelle ülesandeks oli õpitud laulude ja mängude sidumine terviklikuks looks ja etenduseks, peab väga oluliseks pärimuskultuuri õpetamist just kindlat lõppväljundit omavate valdkonnaüleste laagrite vormis. Teater on tema sõnul ideaalne vorm, milles saab ühendada nii lauluõppe, pärimustantsude õppe kui ka rahvamuusikalaagrites õpitu. Lisaks annab Mihaili sõnul nende üksikute elementide sidumine lavastuseks pärimuskultuurile laiema mõiste ja loob üksikute osade vahel terviklikud seosed. Laulud ja tantsud saavad oma konteksti ning lapsed suudavad paremini omavahel seostada õpitut ja näha pärimust ühtse loomuliku struktuurina, kus igal elemendil on oma põhjendatud koht.\nLisaks sellele, et laagris õpiti tundma nii võrumaa kui ka udmurdi pärimuskultuuri, õpiti üksteise keelt ja kombeid, andis laager lastele ka julgust ennast väljendada ja avalikult esineda. Lisaks õpetavad laagrid noortele üksteisega arvestamist, teiste inimeste eripärade aktsepteerimist ja üksteise austamist, mis on tänapäevases individualismile kalduvas ühiskonnas juba kaduvaks nähtuseks.\nÕpetaja Maaja Glaseri sõnul olid laagri lapsed äärmiselt tublid ning andekad ning koostööna valminud etendus tuli välja üle ootuste suurepärane ja väga huvitav. Lavastus räägib loo sellest, kuidas eesti lapsed valmistuvad minema mardisanti jooksma, kui ühtäkki tulevad neile külla sõbrad udmurdimaalt, kes hakkavad uurima, mis naljaka asjaga eesti noored parajasti tegelevad – kasukate kuhjad keset tuba tassitud, rätid, sallid ümber mässitud, näod tahmaga mustaks tehtud ja hirmsad maskid ette pandud. Pärast seda, kui selgub, et ka udmurdimaal on olemas sarnane tavand, kuigi jõulude ajal ning mõningate teistsuguste kommetega, otsustatakse minna ühiselt mardisanti jooksma. Pererahvaks oli muidugi etenduste publik, kellele mindi oma kommete ja lauludega siis külla ja õnne viima. Mis seal külas olles edasi hakkas juhtuma, kuidas hobused tantsitatud said ja millised olid udmurtide mardikommete erinevad küljed, saab näha suve lõpus ilmuvalt etenduse videosalvestusest.\nLaager andis kaks kontserti Võrumaal: 01. Juulil Piusa külastuskeskuses ja 02. Juulil Suure Muna kohvikus. Lisaks Piusale ja Suurele Munamäele tutvuti veel ka Obinitsa muuseumiga, hõbesepp Evar Riitsaarega ja Obinitsa Galeriiga, Võru linna ja Võru instituudiga.\nLisaks Võrumaale toimusid etendused ka Ida-Virumaal: Iisaku Muuseumis, Kauksi puhkekeskuses ja Kohtla-Järve keskväljakul. Etenduste andmine Ida-Virumaal, kolm päeva elamine Kohtla-Järve Vahtra Loomekeskuses ja ringisõit Virumaa kaunites paikades oli laagri lastele tõeliseks maiuspalaks ja tänutäheks tehtud suure töö eest. Laagri lõppedes olid noored rahulolevad ning uute tutvuste ja udmurdikeelsete sõnade võrra rikkamad.\nJuba aastaid koostööprojektina toimunud laagri tavaks on see, et võõrustajateks on kordamööda Eestimaa ning Udmurdimaa. Orava ning Kohtla-Järve noored jäid peale laagri lõppu põnevusega ootama kutset järgmisel aastal augusti keskel Udmurtias toimuvale järjekordsele noorte folkloorilaagrile.\nSuur tänu Orava koolile ning õpetaja Maaja Glaserile, kes pakkusid laagrile peavarju ning olid nõus oma lastega projektis osalema. Täname ka Piusa Külastuskeskust ja Suure Muna kohvikut esinemispaiga pakkumise eest. Ning meie häid koostööpartnereid Kohtla-Järve Kultuurikeskust ning loomulikult Iševski Kunstide kooli, kes selle tänuväärse projekti aastaid tagasi ellu kutsusid.\nLaagri toimumist toetasid Hõimurahvaste Programm ja Eesti Kultuurkapitali Võrumaa Ekspertgrupp, samuti Kohtla-Järve linnavalitsus.\nVaata ka laagri kajastus venekeelses Delfis: http://rus.delfi.ee/daily/virumaa/foto-uchastniki-mezhdunarodnogo-proekta-skvoz-veka-vystupili-na-ploschadi-v-kohtla-yarve?id=82935843\nLaagri kajastus Uma Lehes: http://umaleht.ee/article/orava-koolin-oll-rahvidovaiholino-folkloorilaagri/\nJa ajalehes Koit:\nFILMIVÕTTED KARILATSIS JA LOOSIL\nJuuni lõpus ja juuli alguses toimusid Põlva- ja Võrumaal maskeerimis- ja sanditamiskombestikku käsitlevate õppefilmide võtted. Esimesel võttepäeval 28. Juunil Karilatsis asuvas Põlva Talurahvamuuseumi magasiaidas filmiti üles mardisandiks valmistumise protsessi: millist rolli sanditama minnes võiks endale valida, milline peaks olema riietus ja mis tegevusi erinevad rollid võiksid teha. Nippe ja nõuandeid nii ajalooliste vanemate rollide kui ka uuemate karakterite kohta jagas Terje Puistaja Eesti Rahvapärimuse koolist. Näiteks filmiti üles, kuidas ehitada kahest inimesest mardihobust, kuidas teha ketrajaeite, kotimeest, karu, sabakeerutajat, sokku, hane ja teisi põnevaid mardisanditamise perre kuuluvaid karaktereid. Et igal rollil on mardikombestikus ka oma kindel tegevus, harjutati õppefilmi jaoks läbi needki.\nTeine võttepäev toimus 09. Juulil Loosi külas asuvas Humaliste talus, kus mängiti läbi kogu mardipere tuppa tulek koos sinna juurde kuuluvate tegevustega.\nTänapäeval kiputakse mardisanditamise tõelist tähendust juba unustama või ei osata seda santi jooksma minevatele lastele piisavalt lahti seletada. Seetõttu keskendus ka õppefilm ennekõike mardisantidele kui hea õnne toojatele, keda pikisilmi oodati igasse perre. Tundmatuseni maskeeritud ja oma rollist julgust saanud mardisandid tegid tallu sisse saades kõikvõimalikke tükke, lisaks pererahva „katsumisele“ ehk kontrollimisele kas ollakse ikka talve tulekuks valmis, mardisandid laulsid, tantsisid ja pakkusid lusti. Kõik nende tegevused olid eesmärgiga tuua pererahvale õnne ja heaolu eelolevaks aastaks. Nõnda näiteks oli pererahva vitsutamine (väikeste vitsadega patsutamine) mardisantide poolt alati õnnistava ja tervist toova toimega, mitte karistusena. Samuti oli oma tähendus pealtnäha naljakana ja tänapäeval isegi lugupidamatuseks loetaval mardikaru pererahva abieluvoodi kargamise stseenil, kus karu võis pererahva voodi linadeni läbi tuuseldada. See viljakusmaagiline tegevus pidi tagama hea lasteõnne ning harmoonilise ja terve paarisuhte abikaasade vahel.\nÕppefilmide valmistaja on Edina Csüllog, filmivõtete operaatorika Paul Nurme. Kolm kuni 12-minutilist õppefilmi valmivad käesoleva aasta septembri lõpuks. Õppefilmi võttepäevi toetavad Eesti Kultuurkapital, Võru Instituut, Eesti Kultuuriministeerium, Humaliste talu, Eesti Rahvapärimuse Kool.\nFotod: Andres Treial ja Kati Taal\nLäti Maskide Festivalil külas\nTalvised Svjatkad Vabaõhumuuseumis


abort 25.02.04 / Rasedus ja sünnitus\nMul on selline küsimus. Tegin aborti 6 päeva tagasi. Olin olnud rase 6 nädalat. Peale aborti oli kõik korras, ei kõhuvalu ega veritsust. Kaks päeva tagasi hakkas kõhuvalu, mis küll ei olnud väga tugev. Täna oli esimest korda ka verejooks. Kõht valutab ka. Samuti on mul rinnad muutunud väga tundlikuks ja pea käib ka vahel veidi ringi. Alguses arvasin, et see võib olla lihtsalt psühholoogiline, kuid nüüd ma enam ei tea. Kas antud olukord on abordijärgselt normaalne või peaksin ma haiglasse pöörduma.\n2. Kui kaebused püsivad, pöörduge (valve)naistearstile.


„Aitäh! Ma palun kümme minutit vaheaega.” — Sirp\n„Aitäh! Ma palun kümme minutit vaheaega.”\nRiigikogu on võtnud sel aastal valgetest öödest viimase välja ja pole pidanud paljuks teenida rahvast varaste hommikutundideni istungeid pidades. Kooli ajal öeldi selle kohta suvetöö: kui ettenähtud aja jooksul kõike vajalikku ära teha ei jõudnud, sest kõik muu tundus huvitavam, tuli ohverdada osake oma suvest.\nEks see ole isegi arusaadav, et valitsuse vahetumise ja valimiste aastal on saadikute tähelepanu oma põhitööle pisut häiritud olnud, seega tundkem neile kaasa. Seda enam, et nende istungite refrääniks ja pika kestuse tagajaks on olnud endiselt opositsiooni sattumist põdeva IRLi poliitikute igal võimalikul juhul lausutud „Aitäh! Ma palun kümme minutit vaheaega”. Ja kui veel lugeda näiteks stenogrammi 18. VI istungilt, kus oli esimesel lugemisel ka kooseluseaduse eelnõu, polegi vahest imestada, et Aivar Riisalu oli sunnitud lausa äärmuslikke meetmeid kaaluma: „Ma tunnistan ausalt ja otse, et ma tahaksin praegu aknast välja hüpata ja põgeneda!” Viidatud stenogrammi soovitan kõigil lugeda: see ütleb meie rahvasaadikute kohta tuhandeid kordi enam kui klanitud valimisreklaamid.\nEi hakka siinkohal kooseluseaduse esimese lugemise ööistungi eredamaid palu enam kordama, kinnitan vaid aeglasema taibuga saadikuile, et jah, täna on tõesti reede ja homme on laupäev. Küll aga võtan kokku mõned mulle olulised teemad, mille kooseluseaduse arutelu esile tõi, kuid mis ei puuduta sugugi ainult seda üht seaduseelnõu.\nKooseluseaduse eelnõu tutvustanud Valdo Randpere väitis: „Sellest eelnõust on kujunenud tõeline sallivuse, liberaalsuse, aga ka aususe proovikivi nii poliitikutele kui ka asjast huvitatuile.” Jättes kõrvale tsiteeritu poliitilistest vaadetest tuleneva (liberaalsus), tuleb küsida: kelle või mille sallimine ning kelle või mille vastu aus olemine selle eelnõuga ikkagi proovile on pandud? „Samasooliste kooselu sallimine” on siinkohal liigagi iseenesestmõistetav vastus, mis polegi selles kontekstis kõige huvitavam.\nTuleb nõustuda Kalle Pallinguga: „Minu hinnangul on tegemist antud seaduseelnõu algatamise ja nüüd siin Riigikogu saalis menetlemise puhul sellise uue etapiga Eesti õigusloomes, et on tekkinud tõeline arvamuste paljusus – on palju toetajaid, on palju vastaseid ja on ka öösel kell pool neli tõeliselt suur hulk saadikuid siin Riigikogu saalis selle seaduse üle debateerimas.”\nJust nimelt – uus etapp Eesti õigusloomes, mille loomulik osa on lobigruppide aktiivne töö oma eesmärkidele vastava tulemuse (seaduse vastuvõtmine või tagasilükkamine) saavutamiseks. Kui palju kirju on rahvalt selle seaduseelnõuga seoses saanud meie vaesed saadikud, lausa mitusada, saab stenogrammist mitmel pool lugeda. Nii peabki ju! Küpses demokraatias asjad nii käivadki, seega on küsimus pigem selles, miks on selleni jõudmine võtnud Eestis aega enam kui kakskümmend aastat ja miks pole rahvasaadikud selleks valmis isegi nii pika sisseelamisperioodi järel. Taas Aivar Riisalu sõnadega: „Nii palju, kui ma olen saanud nüüd eri pooltelt piltlikult öeldes ajupesu, kohati inetusi ja muuseas mõlemalt poolt inetusi, siis mul on tekkinud segadus ja ma tunnistan ausalt ja otse, et ma ei oska enam elada.”\nTõlgime: rahvasaadikule on esitatud poolt- ja vastuargumente, kuid tal puudub oskus (tahe?) nende põhjal oma arvamus kujundada. Aitäh, kirjutajad! Palun kümme aastat vaheaega. Muidugi on need kirjad emotsionaalsed, sest saatjateks on inimesed, kellele on kõnealune teema piisavalt oluline, et nad kasutaksid oma kodanikuõigusi ka valimistevahelisel ajal. Viimane on ju ometigi positiivne ilming ning emotsioonidest ja demagoogiast läbilugemine peaks kuuluma funktsionaalse lugemise baastasandi oskuste hulka. Salligem kodanikualgatusi ja lobigruppe nende retoorikasse uppumata.\nEmotsioon vs. mõistus\nKui nüüd tõesti emotsioonid korraks kõrvale jätta ja lugeda viidatud istungi stenogrammi kaine pilguga, jäävad sõelale mõned olulised saadikute esitatud küsimused. Esiteks kooseluseaduse eelnõu kvaliteet – on see tõesti nii nõrk, nagu väidavad IRLi poliitikud? Nii nõrk ilmselt mitte, aga tööd eelnõu selgemaks sõnastamiseks tuleks suve jooksul teha küll, sest nagu nentis ka Valdo Randpere, tuleb seoses selle eelnõu vastuvõtmisega ja seaduseks muutmisega läbi käia ja tõenäoliselt sellega ka kohandada 87 seadust ja 64 rakendusakti, kokku 151 seadusandlikku akti. Justiitsminister on lubanud, et sügiseks saab see töö tehtud.\nTeiseks on igati õigustatud etteheited, et pole tehtud selle seaduseelnõu põhjalikku mõjuanalüüsi. Eelnõu seletuskirjas on seaduse mõjude peatükis vaid kaks lauset: „Kooseluseadus puudutaks kõiki koos elavaid inimesi sõltumata soost, kes võiksid soovida omavahelisi õiguslikke suhteid reguleerida kooselulepingu sõlmimise kaudu. Isikute täpne hulk on teadmata” ning korra loodetakse, et „kooselu registreerimisega teatud sotsiaalsete garantiide sidumisel võib olla erisooliste paaride motiveerimisel positiivne mõju”. Seda on nüüd tõesti liiga vähe, kui arvestada, et maailmas on piisavalt riike, kus sellesarnane seadus on kehtinud juba aasta(kümne)id ja kelle kogemusest saaks õppida. Veel pole hilja vastava uuringu tellimiseks. See peaks olema rahvasaadikute ühine soov, sest uuringuga saaksid ilmselt leevenduse nii mõnedki hirmud. Kes stenogrammi lugenud, teab, et paljud saadikud pole kooseluseaduse eelnõu kas väga põhjalikult lugenud või siis on lugenud seda pelgalt oma eesmärkidest lähtudes (nt lapsendamise küsimus ei peaks selle seaduseelnõuga seoses üldse sellisel kujul tõstatuma).\nAusus ja austus\nUsun, et kui justiitsministeerium teeb vajaliku analüüsi, uuritakse teiste maade kogemusi ning saadikud leiavad suve jooksul aega seadust põhjalikumalt lugeda (pidid tulema halvad ilmad, seega aega peaks jääma), läheb kooseluseaduse teine lugemine juba märksa austavamas õhkkonnas. On aus esitada rahvasaadikuile korralikult koostatud mõjuanalüüsiga seaduseelnõu. Samamoodi saavad saadikud jääda ausaks iseenda ja oma valijate ees vaid siis, kui nad neile kaalumiseks ette pandud seaduseelnõusid tõesti põhjalikult loevad ja vajadusel lisamaterjali otsivad. Loodan väga, et sel juhul on kooseluseaduse muudatusettepanekud sisulised ja mitte vaid ettekääne kümneminutiste pauside võtmiseks. Aega on kuni 12. IX – piisav vaheaeg, et lasta emotsioonidel vaibuda ja mõistus taaskäivitada.


Galerii: skandaalne Tartu tudengipäevade mudamaadlus tõi endaga kaasa mudast tilkuvad kehad - Elu24\nGalerii: skandaalne Tartu tudengipäevade mudamaadlus tõi endaga kaasa mudast tilkuvad kehad\nMudamaadlus on Tartu tudengipäevade üks legendaarsemaid üritusi ja, nagu korraldajad ütlevad, üks skandaalsemaid. Metsikud heited ning mudast tilkuvad poolpaljad kehad oli vaatepilt, mida Tartu tänavail pole ammu nähtud.\nTartus 27. aprillist kuni 4. maini kestnud tudengite kevadpäevad oli täis tantsu, tralli, seikluseid ja vesiseid üritusi. Aga oli üks üritusi, mida keegi ei tahtnud maha magada. Just, mudamaadlus.\nTudengipäevade korraldajaid tõid tagasi ühe aegade taguse legendaarse ürituse ning asetasid ühel ilusal kevadõhtul Küüni tänavale mudabasseini. Muda sees sõbralikult jõudu katsuma olid oodatud kõik julged ja spordilembelised tüdrukud ning poisid, kes tahtsid oma ülikooliaega tulevikus meenutada ühe eriti vinge kogemusega. Ehk isegi parima mudamaadleja tiitliga!\nKui varem olid mudas maadelda saanud ainult naised, siis sel korral avanes mudaheitluses osalemise võimalus individuaalarvestuses ka meestele. Seega polnud enam ühtegi vabandust, miks mitte kohale tulla.\nVõistluses osalesid kaheksa meest ja kaheksa naist. Pärast matši said osalejad keha mudast puhtaks loputada ning kohe ka sooja tünnisauna nautima minna, nii et mudasena keegi koju jalutama ei pidanud.


Hemorroidid | Põhiline | June 2020\nTegevuspõhimõte Kõik alkoholisõltuvuse raviks mõeldud ravimid on jagatud kaheks põhirühmaks, mis erinevad tegevuspõhimõttest: alkoholi vabatahtliku surumise sümptomite leevendamine.\nMilline kodakondsus on nimi Talgat\nSami nime ühilduvus, armastuse ilming Kuid te ei võitle nendega, kes üritavad sellist tasakaalustamatust luua. "Õhuke maailm" on sinu jaoks alati "parem kui tülikas", mis tähendab, et vaenlane peaks muutuma sõbraks, näidates taktitunnet ja diplomaatiat.\nMorfoloogia ja elutsükkel Nende parasiitide keha suurus ei ole tavaliselt enam kui 2 cm, kuid neil on pikad jäsemed ja tiivad, mis võimaldavad neil lennata. Värvus tume, silmapaistmatu.\nTsüklodinooni tabletid ja tilgad\nCyclodinone Cyclodinone on taimne ravim, millel on dopaminomimeetiline toime. See ravim võib põhjustada suguhormoonide normaalset kontsentratsiooni.\nKuidas paigaldada džemprid ukseavasse\nHüppamine: plussid ja miinused (Komarovsky). Hüppamine: plussid ja miinused Väga sageli esineb vaidlusi teemal: "hüved hüved ja miinused". Komarovski Jevgeni Olegovitš (kuulus lastearst) räägib selles küsimuses selgelt.\nÜlevaade: Homöopaatilised graanulid Mlekoin - kasutu ebaefektiivne abinõu. Ei paranda laktatsiooni. Ma ei ole varem laktatsiooniga probleeme tekitanud, mul oli peaaegu kaks aastat rinnaga toitnud lapsi. Nüüd ma toidan neljandat last.\nTähise nimi Marlene Perekonna nimi: Mees nimi. Marlene nime algus: vene nimi. Marlene nimetus: Marlene, Vene post-revolutsiooniline - MARX LENIN.\nLeonardo - sünnipäev, 18. mai, 30. mai, 9. juuli, 6. november, 18. november, 26. november, Leonardo on enneolematu flegmaatiline inimene. Mees on iseendaga täiesti rahul, ei näe endas puudusi.\nKas Liprin on efektiivne kaalulanguse ülevaatamiseks? Liprina - Itaalia toidulisandi Apetinol analoogi koostis sisaldab ka Aafrika kaktuse Hoodia Gordonii (Hoodia gordonii) varre Kalahari kõrbest.\nOmadused Diklofenaki ravimid Diklofenak on tõestanud end anesteetikumina farmakoloogia turul.\nVarajase menopausi sümptomid 30 - 35 aasta jooksul Enamiku naiste puhul näivad tulevased vanusepiirangud hirmutavad ja hirmutavad. Kui nad tulevad, siis enamik naisi on selleks moraalselt valmis ja kogevad stressi.\nLeysan: nime, omaduste, saatuse ja päritolu tähendus\nRaseduse lõpetamine oksütotsiiniga Günekoloogid viitavad mitmetele täiesti ohututele ja suhteliselt valututele abordi meetoditele. Nende hulka kuuluvad vaakum aspiratsioon, emaka kurnamine anesteesia all ja ravimite stimulatsioon nurisünnitusel.\nSildid - mis see on ja millised nad on Tere, blogi kallis lugejad KtoNaNovenkogo.ru. Tegelikult on sellel terminil mitu tähendust, mis ei sobi eriti kokku.\nErgoferon "imetamise ajal: mis on see ravim, kas ma saan selle HB-ga kaasa võtta ja kuidas seda emale ja lapsele ohutult teha?\nHomöopaatiline, kuid väga tugev - kas on võimalik imetamise ajal „Ergoferoni” juua? Arstide soovitused Imetava ema keha on viirustele, ägedatele hingamisteede infektsioonidele, ODS-ile ja teistele katarraalsetele haigustele väga vastuvõtlik.\nLastele mõeldud tooted Iga paar ootab alati lapse sündi.\nKasutamine raseduse ajal Raseduse ajal läbib naise keha mitte ainult füsioloogilised ja hormonaalsed, vaid ka psühho-emotsionaalsed muutused.\nKuidas magada rasestumiseks\nPoseerib lapse sünnitamiseks Ärge olge häbelik, esitage küsimusi meie personali spetsialistile siin kohapeal. Me vastame!\nNeuromultivitis: kasutusjuhised, analoogid ja ülevaated Neuromultivitis on kombineeritud preparaat, mis sisaldab koostises B-vitamiine: B1, B6, B12.\nCopyright 2020 \_ Põhiline \_ Hemorroidid


Regionaalpoliitikast ja riigieelarvest - Saarte Hääl\nRegionaalpoliitikast ja riigieelarvest\n– 17/10/2008Rubriik: Arvamus\nHiljuti lugesin statistikat meie riigis toimuva kohta ja selgub, et juba 61% Eesti majandusest on koondunud Tallinnasse ja Harju maakonda. Kas me sellist Eestit tahtsimegi, võiks küsida.\nEelpooltoodud number näitab väga selgelt regionaalpoliitika arengut, pigem aga regionaalpoliitika puudumist, hoolimata selle ümber tehtavast kärast.\nRegionaalpoliitikast tahaks rääkida ka seoses järgmise aasta riigieelarvega. Nagu alati, kui on vaja kokku hoida, hakatakse seda tegema riigieelarveliste töökohtade kaotamisega maakondades, kuigi riigi terviklikku arengut silmas pidades võiks kokku hoida just Tallinnas ja Harju maakonnas. Selleks on mitu põhjust.\nEsiteks on Tallinnas töö kaotanud inimesel võimalik leida teine töökoht, kuna on olemas valikuvõimalused. Maakonnas ja vallas töö kaotanud inimesel puudub aga enamasti väljavaade leida mingigi töökoht, rääkimata valikuvõimalustest. Tööealistel ja lapsi kasvatavatel inimestel, kellel on ülalpeetavaid, jääbki ainult kaks valikut: kas kolida kogu perega Harjumaale või hakkab üks vanematest Tallinnas või välismaal tööl käima.\nTeiseks väheneb selle tulemusena pidevalt elanikkond maakondades. Eelmisel aastal suureneski elanike arv ainult Harju ja Rapla maakonnas, kuna ka Raplast saab Tallinnas tööl käia. Igal pool mujal maakondades aga elanike arv vähenes.\nKohalik areng sõltubki just tööealistest ja lapsi kasvatavatest noortest inimestest. Kui kogu aeg väheneb noorte ja tööjõuliste inimeste arv, siis ei ole varsti enam ka lapsi. Milleks siis lasteaiad ja koolimajad, spordiväljakud ja kultuurikeskused. Juba väljaehitatud infrastruktuur jääb kasutamata, samal ajal on Tallinna ümbruses vaja kulutada ressurssi uute lasteaedade ja koolide ehitamiseks.\nKolmas ja väga oluline aspekt koondamiste juures on riigiteenistujate usaldus oma riigi vastu. Mis lojaalsust riigi vastu saab nõuda noorelt politseinikult, kes on tänu reklaamikampaaniale läinud õppima politseinikuks ja pärast mõnda aega töötamist vallandatakse, kuna üllatusena valitsusele on toimunud majanduslangus? Turvalisus ja julgeolek on sellised valdkonnad, mille arvelt kokku hoida on patt.\nEelpool tooduga tahaks rõhutada riigi kohustust teha regionaalpoliitikat eelkõige riigieelarve vahenditega, samuti kasutada majanduslikku mõjutamist ettevõtjate maakondadesse meelitamiseks. Regionaalpoliitikast saame rääkida alles siis, kui inimeste ja ettevõtete koondumine Harju maakonda peatub.\nSeetõttu toetan ma regionaalministri haldusreformi kava, mis annab mingigi võimaluse vastu seista jätkuvale tsentraliseerimisele.\nÜkskõik, kui hästi vald ennast majandab, puudub tal võimalus mõjutada regionaalpoliitilisi protsesse. Leisi valla näitel võin öelda, et kuigi me oleme aastate vältel oma ülesannetega hästi hakkama saanud, on meie elanikkond 13 aastaga vähenenud 500 inimese võrra. Kui midagi olulist regionaalpoliitikas parandada ei suudeta, siis 13 aasta pärast on nähtavasti jälle 500 inimest vähem.Tõsisemat suhtumist haldusreformi ootaks ka parteilt, kes nimetab ennast Reformierakonnaks.\nVõiks üle saada hirmust, et maakondlike omavalitsuste tekkimisel Reformierakonna positsioonid halvenevad, ja mõelda rohkem riiklikult. Kui jäädakse ootama omavalitsuste ühinemist täieliku konsensuse alusel, siis seda võib ootama jäädagi. Pigem võiks kasutada enamusdemokraatia põhimõtteid.


Jalgpallurist sai spirituaalne infokandja - Eesti Ekspress\nTaban ära, et 1. aprillil ärataks minu esitatud küsimus ilmselt igas inimeses väike kahtluseussi. Tavaliselt olen küsinud jalgpallitegelastelt kas kihlveopettuste või narkoärikaks läinud endiste jalgpallurite kohta, kuid sel korral on küsimus hoopis teistlaadi.\nAndero Pebre (23) mängis Levadias neli aastat ja võitis kaks Eesti meistri tiitlit. Ta oli üks neist Levadia noormängijatest, kelle ümber ehitati üles viimaste aastate tugevaimaid vutitiime. Ent paari aasta eest kadus Pebre Eestist ja tippjalgpallist.\nNüüd on ta tagasi. Pebre jaoks pole profijalgpall enam eesmärk. Jalgpalliga ta küll tegeleb, mängides teises liigas ja treenides noori, kuid rännakuil leidis ta hoopis olulisema tee: multidimensionaalne inimanatoomia, bioloogilsed ülestõusmised ning universumite struktuurid ja ülesehitused – ehk kokkuvõttes spirituaalne maailmavaade. Kõik see on endise tippjalgpalluri uus argipäev. Ta nimetab end infokandjaks, kelle ülesandeks olevat teistelgi silmi avada, kuna praegu käivad maailmas suured muutused ja eranditult iga inimene on sellega seotud.\n"Viimasel ajal külvatakse [maailmas toimuvate sündmuste kohta] väga palju hirmu läbi meediakanalite. Sellega on tegelikult seotud erinevad tulnukrassid, kes võitlevad omavahel. Meie kui inimesed ei tohi laskuda sellesse energiasse ehk peame teadlikult oskama vältida negatiivseid uudiseid, mis loovad negatiivset energiat," ütleb Pebre. Seda õpetab ta seda ka seminaridel, kuhu kogunevad kümned tema järgijaid.\n439 NIME | Vaata, kes eestlastest on kantud salajasse Hiina andmebaasi 79\nSündimata valitsus: Reformierakond pakkus Ratasele peaministri kohta. Mis edasi sai, on segane 375\nMiljon oma tasku nagu naksti. Mart Helme lüpsis valda mängleva kergusega 1256\nU. Reitelmann - elukutseline lolluste räuskaja, kelleni ei jõudnud memo tööülesannete ajutise peatamise kohta 286\nRahapesu võimaldavat pangatöötajat ei pruugi Eestis eriti midagi ähvardada 8\nTallinna parimad söögikohad, kus kõik käivad, aga mida sina ei tea 20\n„Mitte keegi ei õpeta meid vananema“ 12\nSekskuriteod oma laste vastu viivad mehe kohtu alla 61\nEesti kevadine koroonaprognoos läks kümnekordselt mööda. Kas me ei suudagi kriise õigesti ennustada? 78


Kahtlaselt mõjus Kris Lemsalu — Sirp\nKahtlaselt mõjus Kris Lemsalu\nKris Lemsalu teoseid esmakordselt näitusesaalis kohates tekkis kahtlus, et olen kunstinäituse asemel sattunud psühhedeelilisse spaasse, kus tajunihete ja -ootustega mängimine toimub mängu, ulakuse enese pärast, kus teosel ei ole esituslikku, kommunikatiivset tarvet. Kahtlust äratavad ka tööde lohisevad, pretensioonikad pealkirjad, kontrastiks autori poeetikavõttestiku ilmsusele. Kris Lemsalu teosed tekitavad tunde, et kunstnik on just sündmuspaigalt põgenenud, et mitte vaatajale järjekordse huligaansusega vahele jääda. Ehe tõend Lemsalu huligaanlikkusest esitati äsja lõppenud Artishoki biennaalil, mis seekord lahkas moekunsti ja kunsti kokkupuutepunkte ja kuhu Lemsalu oli välja pannud Prisma peremarketist varastatud (kahtlane, äärmiselt kahtlane!) ostukärudest disainitud rõivad või õigemini – käru oli säilitanud oma algse funktsionaalsuse, aga inimkujulisena. Käruga liikumiseks tuli sinna siseneda ja siis jalaga hoogu andes sõna otseses mõttes kärutada. Kirjeldatud kahtlustest hoolimata – ja selleks, et kedagi mõista, tuleb julgeda temas kahelda – Lemsalu kunst mõjub, toimib kõrgkunstina, mitte kitši või aguliesoteerikana, millega ta assamblaažid pätilikult flirdivad.\nKehvad liiklusolud. Üks võte, mis Lemsalu töid vääristab, ongi liikumise problematiseerimine ja tekitatud probleemi zen’ilik eiramine tema teoste tegelaste poolt. Neist värvikatest tegelastest õhkub segamatut suunataju. See väljendub muuhulgas paanika puudumises, kui kavatsetud liikumine peaks osutuma keeruliseks või võimatuks. Kummipaadis istuvad kummastavad zen-kanad. Organiseeritud, rühmana liikumine käib kanale üle mõistuse, aga mis siis („Wisdom and Eggs“ ehk „Tarkus ja muna“, 2011). Karavaniloom kaamelile on kunstnik andnud … lauajalad („When the big trees were kings“ ehk „Kui suured puud olid kuningad“, 2011). Hiiglaslik inimkilpkonn puhkab vesivoodil vaevalisest munemistööst. Vesivoodi kõrvale virnastatud munarestid ootavad ära (müüki?) viimist. Pildilt on puudu keegi, kes munad transpordiks. Ilukilbi all lesisklev kiiskavpunaste küüntega naine ei näi selle üle vähimatki muret tundvat („Whole Alone 2“ ehk „Üleni üksi 2“, 2015). Kätetu rulatüdruk astus rula katki, aga nii ongi rebel. Tema sõbrants käis ka rulapargis ninali, lõbus („Cool Girls Without Hands“ ehk „Käteta kihvtid tüdrukud“, 2015)! Näitusesaali laekonstruktsiooni takerdunud langevarjulend pole hädamaandumine, vaid väärikas entrance („Star“ ehk „Täht“, 2016), nii nagu ka alternatiivmuusiku istumise all püstiasendisse tõusnud pooleldi pinnal paat („So Let Us Melt And Make No Noise“ ehk „Las me sulame ja ärge lärmake“, 2017) pole midagi ohtlikku, vaid arhetüüpne, lahe eneseteostusolukord.\nMuljutud sfäär. Kris Lemsalu assamblaažidele lisab kaalu keraamika, mille ümber ta oma assamblaažid on aretanud, brikolööri mängulust lisandub keraamiku pühendumusele. Kusjuures keraamikuna on tal mingi teema objektide õhulisusega. Äkki on seal isegi foobialaadset, kuidas muidu seletada magava muumiakõhna keraamilise lapse voodi kõrval seisvat täispuhutavat stephenkingiliku tapjaklouni („Old Friends“, 2017). Veider sõltuvussuhe on ka täispuhutud tugitooli ja selles istuva lamedaksvajunud kerega mehe vahel („Full time friend Erik“ ehk „Täie kohaga sõber Erik“, 2015). Keraamik Lemsalu peab meediumiomaseks kujutada väljakaevatud matust („Fine with Afterlife“ ehk „Suurepärane koos hauataguse eluga“, 2015), hüljatud kilpkonnakilpe ja juba mainitud mumifitseerunud last. Keraamikasarjaga „Immaterial Material Love“ („Immateriaalne materiaalne armastus“, 2008–2011) uuritakse elurikkuse võimalikkust lamedates, kausjateks objektideks muljutud sfäärides.\nÄsja lõppenud Artishoki biennaaliks oli Kris Lemsalu pannud välja Prisma peremarketist varastatud ostukärudest disainitud rõivad. Käru oli säilitanud oma algse funktsionaalsuse, aga inimkujulisena.\nSkulpturaalne moekunst. Õõnsust-õhulisust on Lemsalu aktsepteerinud poolkeraamilistes objektides, saviga immutatud kampsunites või dressipluusis või keraamilistes tossudes. Rõivad ja tekstiil on Lemsalule sild, millega ta on loonud katkematusetunde elu ja kunsti vahel. Saviga immutatud kampsunist on saanud torso, mille täidlane tühjus viitab pildilt puuduvale kunstnikule, kellega, nagu ta ise on ütelnud, „riided lihtsalt juhtuvad“. Moekunst ei jaluta Kris Lemsalu assamblaažidesse viite või külgneva tähendusväljana, moemaailm oma kaubastatuses on skulptuurides samaväärselt kohal kui keraamikukutsumus. Autouksi tiibadena lehvitav koerapaar ja neile järgnevad tellisetibid ei viibi paraadil, vaid teevad catwalk’i („Car 2 Go“ ehk „Auto 2, mine“, 2016). Performance’i ajaks heitis Lemsalu end selle rongkäigu ette anuvalt külili, justkui osatades oma loomenatuuri ahistavaid glamuurikammitsaid: kunstnik oli end riietanud nahavärvi kombinesooni, mille selga kaunistas ihuvärvi selgroo-tõmblukk. Mõnigi Lemsalu taies sobiks ilma ühegi muganduseta kaubamaja vitriinikunstiks. See ei tee Lemsalu kunsti kuidagi vähem kaalukaks, aga aitab seletada tema teoste mõningast ülelavastatust ja -valgustatust.\nMoekunsti tarvis on Lemsalu natuurina sutsu liiga skulpturaalne; kostüümid, mida ta teinekord pidudel kannab, on ekstravagantse rõivastumise kontseptsioonist ikka väga kaugel.\nInimene on esitav olend. „Autodel ja jalgratastel on tagatuled, miks minul ei võiks olla?“ küsis paruness Elsa von Freytag-Loringhoven sajand tagasi. Ajad on muutunud, Lemsalu pole ka war bride, androgüünne uus naine, tal pole identiteedipoliitilist kutsumust, tema adumuslikku eskapismi jutlustavas kunstis puudub võitluslikkus. Ka ei näe ma Lemsalu epateerivas käitumises populistlikku üleskutset keskpäratusele. Nagu üks kuulus filosoof on väitnud, on inimene esitav olend ja Kris Lemsalu skulpturaalse moekunsti lembust saab tõlgendada üleskutsena oma esitava loomusega – olgu koomiliste või hirmutav-tõsiste tagajärgedega – tuttavaks saada ja seeläbi teadvustada esitamistegevuse enda moonutavat, mutileerivat mõju isiksusele. Hirmutamiseni naljakat kostüümi kandev Kris Lemsalu sekkub kombluspolitseinikuna seltskondliku flirdi teki all toimuvasse samastumisorgiasse.\nSamastumiskuriteod. See Kris Lemsalu, keda me performance’eid tegemas kohtame, tallub samal samastumistšakral, aga kipub vahelduseks nautima kurjategija rolli. David Lynchi lugu „Taevas on kõik suurepärane“ („In Heaven Everything is Fine“, 2017) esitava Lemsalu kõrvale suure kontserdisaali rõdul ilmuvad Prince’i, Leonhard Coheni, David Bowie ja George Michaeli teisikud, kes Lemsalu koolitüdrukulikku artisti-mina peainglitena ümbritsevad. Ameerika muusiku Kyp Malone’iga kahasse tehtud performance’is „Going Going“ („Minnes, minnes“, 2017) näeme Lemsalu eriliselt helge, ülekeskendunud näoga ringi ajamas suure raudvoodi peatsisse installeeritud käte-lehvikut. Neis aktides on Lemsalu igasuguse mängulise distantseerimisvõimaluseta sees, nende rollide juurde ei kuulu teadlikkus enese esitavast loomusest. Märksa varasem, „The Birth of Venus“ ehk „Veenuse sünd“ (2010) kujutab õuduseni üleseksualiseeritud, mutileeritud naiselaadset inimskulptuuri, kelle sünnitusprotseduur lõpeb õhupalli lõhkemisega ja nurisünnitanu põgeneb sünnituspaigast justnagu ebaseadusliku abordi korda saatnu, kurjategija. Kris Lemsalu teosed meenutavad mahajäetud kuriteopaika, ainult et teo kordasaatja tuvastamiseks pole sõrmejälgi uurida tarvis.\nKultuuriministeeriumi hallatav kunstivaldkond koosneb valdavalt vabakutselistest loovisikutest ning omaalgatuslikest ja eraõiguslikest asutustest, kesksed riiklikud kunstiinstitutsioonid, näiteks Eesti Kunstimuuseum, Tartu Kunstimuuseum, Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum, …


Donald Trump heitis olümpiavõitjale ja maailmameistrile kinda | Õhtuleht\nDonald Trump heitis olümpiavõitjale ja maailmameistrile kinda\nToimetas Henry Lääne, 26. juuni 2019, 19:57\nDonald Trump.Foto: Evan Vucci\nSuhted USA naisjalgpalluri Megan Rapinoe ja riigipea Donald Trumpi vahel on keevalised. Hiljuti teatas MMil USAd esindav Rapinoe, et ei kavatsegi presidendiga kohtuda, kui suurriik peaks MMi võitma.\nUSAs on tavaline, et riigi edukad koondised või suurliiga võitnud võistkond külastab presidendiga kohtumiseks Washingtonis asuvat Valget Maja, mis on presidendi ametlikuks elu- ja töökohaks.\n25. juuni 2019, 15:11\nTrump üritas sotsiaalmeedia vahendusel Rapinoele selgitada, et USA-l läheb riigina hästi ning spordivõistkondadele meeldib Valges Majas käia. "Olen USA koondise ja naistejalgpalli suur fänn, aga Megan peaks enne rääkimist võitma. Töö tuleb lõpuni viia," sõnas ta.\nRiigipea jätkas: "Me polnud Meganit ega naiskonda veel Valgesse Majja kutsunud. Ent nüüd kutsun sinna kogu tiimi, vahet pole, kas võidame või kaotame. Megan ei tohiks kunagi meie riigi, Valge Maja ega lipu osas lugupidamatust üles näidata. Eriti, kuna tema ja naiskonna jaoks on tehtud nii palju. Tunne uhkust lipu üle, mida kannad. USA-l läheb suurepäraselt!"\n33aastane Rapinoe on USAd esindanud tervelt 156 korda ja on löönud 47 väravat. Ta on tulnud riigiga olümpiavõitjaks ja maailmameistriks. Tänavuse MMi veerandfinaalis kohtub USA võõrustaja Prantsusmaaga.


Martsa – Vikipeedia\nküla Toila vallas Ida-Virumaal\nMartsa on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.\n59° 26′ N, 27° 27′ E\n2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 29 inimest.\nKirjalikes allikais on küla esmakordselt mainitud 1538. aastal.\n19. sajandi teisel poolel hakkas Toila suvituskohaks kujunemine ja see hoogustus eriti pärast Tallinna–Peterburi raudteeliikluse avamist aastal 1870. Männiku küla juurde praeguse Pika tänava äärde hakkasid selle küla ja Toila-Altküla-Martsa peremehed ehitama suvilaid.\nPõhja-Eesti paekallas oli esimese eesti geoloogiprofessori Hendrik Bekkeri (1891–1925) uurimisteema. Oma 1919. aastal ilmunud populaarteaduslikus ülevaates "Paeseina profiil Martsal" kirjutas ta: "Ja see värvide mitmekesisus üksikuis kihijärkudes: all rohekas-sinine savi, siis roostekarva ja valged liivakivid, umbra karva tumeviolett läikega tahvelkivi ja rohekad, sinikas-hallid ja hallikas-kollased lubjakihid; siia juurde veel lopsakalt kasvavad õige mitmekesised lehtpuud ja põõsad - see kõik kokku loob pildi, mille sarnast me kusagil mujal oma kodumaal ei leia."\nTuntumad Martsa küla elanikud on Margus Paalo ja Aleksandr Apolinsky.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Martsa&oldid=5051728"\nLehekülje viimane muutmine: 19. juuli 2018, 19:38\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:38, 19. juuli 2018.


Huvitavaid fakte seksist, mida sa varem ehk ei teadnud Kas seksuaalse munn suurus seksis\nKui see meestel õnnestub, et taha keegi sellest enam loobuda. Võib juhtuda, et teil ongi seksi suhtes erinevad soovid ja maailmavaated ja selline vestlus võib aidata teil üksteisega paremini arvestada ja otsustada, kas soovid selle partneriga seksida või mitte. Järeldus On selge, et suured 'maniokid ei tee sugu alati suureks. Seksi, kui sa tunned, et oled selleks valmis ja tahad seda teha. Naise rinnanibud muutuvad varasemast tundlikumaks, verevool ja lihaspinge suurenevad ja seetõttu muutuvad rinnanibud kõvaks. Liiga väike peenis on naise jaoks üldjuhul pettumus ja vajab mehepoolset kompensatsiooni muudes aspektides: suur süda, romantika, kopsakas sissetulek jne.\nKolm olulist küsimust seksi kohta, mis ennustavad suhteõnne Kuigi tänapäeval on meie kultuuriruumis väheseid, kes seda järgivad, tasub siiski üle korrata, et inimese väärtus inimese või partnerina ei vähene sellest, kui ta enne pühendumist oma seksuaalsust avastab. Psühholoog Eric Haseltine kirjutab väljaandes Psychology Today, et on tänu oma aastatepikkusele töökogemusele tuginedes jõudnud kindlale arusaamale, et õnne ja tervise jaoks on seksuaalne sobivus hädavajalik.\nSeetõttu tuleks endalt enne pikaajalisele suhtele pühendumist või abiellumist küsida need alljärgnevad kolm küsimust. Mõned inimesed on seksuaalsemad kui teised.\nKui mõni vajab seksi kord või kaks päevas, siis mõni teine tunneb selle järele vajadust alles korra kuus. Keskmiselt tahetakse seksi kaks kuni kolm korda nädalas.\nSekspert avaldab: 15 asja, mis teevad naise voodis väga heaks - Suhted & seks - sõdalailama.ee\nTeoorias ei peaks see olema oluline te võite hästi sobida ka teistel tasanditel: emotsionaalselt, vaimselt, intellektuaalseltkuid praktikas on see elupartnerit otsides väga tähtis. Eriti siis, kui te saate lapsi.\nSuhte alguses tullakse tavaliselt teineteise soovidele palju rohkem vastu, kuid mida rohkem aega möödub, seda enam võtavad põhilised vajadused võimust. See, kes tunneb suurt vajadust seksida ühe või kaks korda päevas, läheb ajapikku väga õnnetuks, kui tema partner tahab seksida vaid korra kuus ja ei mõista tema vajadusi.\nNii võib juhtuda, et suurema seksivajadusega inimene võtab armukese ja pere läheb lõhki. Mõnel mehel on suur ja väga pikk erekteerunud peenis, mõnel aga lühem Kas seksuaalse munn suurus seksis peenem peenis. Mõnel naisel on pikem ja laiem tupp kui teisel.\nMõnel mehel on ettepoole kaardus peenis, mõnel tahapoole ja mõnel hoopis küljele hoidev peenis. Ka naistel on erinevad tupekanalid ja emakas võib olla nii ees- kui tagaseinas.\nKõik need detailid ei peaks üldse olulised olema, kuid ometi on ikka! Kui suure ja jämeda peenisega mees võtab endale naiseks väikese tupega naise, on nende vahekord pea võimatu, sest see võib naise jaoks olla väga valus.\nIsegi kui ta abielu algusaastatel tuleb oma mehele vastu, kujuneb seks siis naise jaoks ebameeldivaks kogemuseks ja ta tahab seda järjest vähem. Samuti ei klapi seks suurema tupe ja väiksema peenisega mehe vahel, sest mõlemal võib olla raskusi vahekorrast naudingu saamisega.\nKa peenise ja tupe kuju mängivad oma rolli, sest kui kokku satuvad ettepoole kaldus peenisega mees ja tagaseinas asetseva emakaga naine, võib peenis misjonäriasendis puutuda vastu naise emakakaela ja teha palju valu. Sel juhul tuleb paaril proovida erinevaid asendeid, et leida endale sobiv.\nMõnel inimesel kulub orgasmi saamiseks minutit, mõnel teisel aga vähem kui 6 sekundit.\nMõnikord võib orgasmi jõudmise aeg ka vanemaks saades muutuda, aga kui seda ei juhtu, siis võib taas olla, et suhte alguses püüab kumbki teineteisele rohkem vastu tulla, aga ajapikku ei suudeta enam selle nimel pingutada. Ja kui silmapiirile ilmub sobivam seksuaalpartner, võib see suhte hävitada. Kas see siis tähendab, et enne abielu tuleb kindlasti seksida, et seksuaalses sobivuses täiesti kindel olla?\nNii ja naa. Ajalooliselt on kokkulepitud abielud püsinud üsna hästi. Sel juhul seksivad paarid ainult Kas seksuaalse munn suurus seksis abiellumist.\nKuna pere ja partneri austamine on neile väga tähtis, saavad nad hakkama nende kaartidega, mis on neile kätte jagatud ning annavad endast parima. Peamiselt toimivadki kokkulepitud abielud seetõttu, et seksuaalne rahuldus ei ole abielus esmatähtis. Kõige olulisem on pere. Abielus sõltub õnn aga mitmetest asjaoludest.\nPeale emotsionaalse, vaimse, intellektuaalse ja majandusliku klapi tuleb suhtele ka palju kasuks, kui partnerite vahel on hea seksuaalne klapp. Eriti oluline on see siis, kui tahetakse lapsi, sest aja jooksul võib vastastikune sobivus muutuda.\nPärast laste saamist võivad mõned naised olla seksist vähem huvitatud.\nSamuti mõjutab libiidot menopaus. Soost sõltumata mõjutavad aga seksuaalsust ka ravimid näiteks antidepressandiddiabeet, südamehaigused, stress jpm. Kui sul on partner, kellega sobid ideaalselt kokku, siis tasub seda õnnist aega täiel rinnal nautida.\nSellist suhet ei ole sugugi lihtne leida ja kui see ka praegu on tõesti rahuldustpakkuv, võib juhtuda, et ajaga midagi muutub.


Henno Einola edu suusamäel - Estonian World Review\nHenno Einola edu suusamäel\nSport 18 Mar 2011 Eesti Elu\nOntario keskoolide (OFSAA) mäesuusatamise võistlused leidsid aset Collingwoodis Blue Mountaini suusamäel 28. veebruaril ja 1. märtsil.\nHenno Einola saavutas esimese taseme suurslaalomi võistlusel (Level 1 Giant Slalom) esimese koha. Järgmisel päeval aset leidnud slaalomivõistlusel (Level 1 Slalom), saavutas Henno teise koha.\nVõistlejaid oli üle terve Ontario keskkoolidest umbes sadakond, kes olid oma kooli piirkondade eelvõistlustel saavutanud häid tulemusi. Pääsemaks OFSAA võistlustele, saavutas Henno varem peetud Toronto piirkonnavõistlustel esikohad nii suurslaalomis kui slaalomis. Sellega on tema ennast tõestanud kui üks parematest Ontario keskkoolide suusatajatest.\nHenno on 12. klassi õpilane North Toronto Collegiate Institute’is. Suusatamise kõrval harrastab ta võrk-, korv- ja jalgpalli ning kergejõustikku ja on oma kooli esindanud ka nendel aladel.


Mercurial > l10n-central > et / file revision / mail/chrome/messenger/messengercompose/composeMsgs.properties@9a8f401b8ab9964ad0a1e5be6bde4a796488c54b\nauthor Mozilla Pontoon <pontoon@mozilla.com>\nThu, 25 Jun 2020 14:17:16 +0200\nchangeset 1749 9a8f401b8ab9964ad0a1e5be6bde4a796488c54b\nparent 1715 adde69acb7adea676b2c7c96ed56c59a3c791623\nunableToOpenFile=Faili %S avamine pole võimalik.\nunableToOpenTmpFile=Ajutise faili %S avamine pole võimalik. Kontrolli oma ajutise kausta sätteid.\nunableToSaveTemplate=Kirja pole võimalik mallina salvestada.\nunableToSaveDraft=Kirja pole võimalik mustandina salvestada.\ncouldntOpenFccFolder=Saadetud kirjade kausta avamine ei õnnestunud. Palun kontrolli sätete korrektsust.\nnoSender=Saatja info puudub. Palun kontrolli konto sätteid ja täida vajadusel oma e-posti aadressi väli.\nnoRecipients=Adressaate pole määratud. Palun sisesta adressaadi väljale kirja saaja aadress.\nerrorWritingFile=Ajutise faili kirjutamine ebaõnnestus.\nerrorSendingFromCommand=Kirja saatmisel esines viga. E-posti server vastas: %s.  Palun kontrolli, kas konto sätted on õiged, ja proovi uuesti.\nerrorSendingDataCommand=Kirja saatmisel esines (SMTP) viga. Server vastas: %s.\nerrorSendingMessage=Kirja saatmisel esines viga. E-posti server vastas: %s. Palun kontrolli kiri üle ja proovi uuesti.\npostFailed=Kirja polnud võimalik saata, sest uudisteserveriga polnud võimalik ühendust luua. Serveril võib esineda probleeme või see lihtsalt keeldub ühendustest. Palun kontrolli, kas uudisteserveri sätted on õiged, ning proovi uuesti.\nerrorQueuedDeliveryFailed=Saatmata kirjade kohaletoimetamine ebaõnnestus.\nsendFailed=Kirja saatmine ebaõnnestus.\nsendFailedUnexpected=Saatmine ebaõnnestus ootamatu vea %X tõttu. Kirjeldus pole saadaval.\nsmtpSecurityIssue=Häälestust tuleb muuta lähtuvalt väljuva serveri vastusest: %S.\nsmtpServerError=Kirja saatmisel esines viga: SMTP-serveri viga. Server vastas: %s.\nunableToSendLater=Kirja pole võimalik hilisemaks saatmiseks salvestada.\ncommunicationsError=Ühenduses esines viga: %d.  Palun proovi uuesti.\ndontShowAlert=SEE ON LIHTSALT KOHATÄIDE.  SA EI TOHIKS SEDA STRINGI KUNAGI NÄHA.\ncouldNotGetUsersMailAddress2=Kirja saatmisel esines viga: saatja aadress (Saatja:) oli vigane. Palun kontrolli, et see aadress oleks korrektne, ja proovi siis uuesti.\ncouldNotGetSendersIdentity=Kirja saatmisel esines viga: kirja saatja identiteet oli vigane. Palun kontrolli oma identiteedi häälestust ja proovi siis uuesti.\nfailedCopyOperation=Kirja saatmine õnnestus, kuid seda polnud võimalik kopeerida saadetud kirjade kausta.\nnntpNoCrossPosting=Sa saad postitada vaid ühte uudisteserverisse korraga.\nsendFailedButNntpOk=Su kiri saadeti vaid uudistegruppi, teisele adressaadile seda ei saadetud.\nerrorReadingFile=Viga faili lugemisel.\nfollowupToSenderMessage=Selle kirja autor määras, et vastus tuleks saata ainult temale. Kui soovid vastata ka uudistegruppi, siis lisa adressaadiväljale uus kirje, vali adressaatide nimekirjast Uudistegrupp ning sisesta selle grupi nimi.\nerrorAttachingFile=Manuse %S lisamisel esines viga. Palun kontrolli, kas sul on ligipääs failile.\nincorrectSmtpGreeting=Kirja saatmisel esines viga: e-posti server saatis vigase tervituse: %s.\nerrorSendingRcptCommand=Kirja saatmisel esines viga. E-posti server vastas:  \_n%1$S. Kontrolli kirja adressaati "%2$S" ja proovi uuesti.\nstartTlsFailed=Kirja saatmisel esines viga: pole võimalik luua turvalist ühendust SMTP-serveriga %S, kasutades STARTTLSi, kuna see server ei toeta antud võimalust. Lülita STARTTLS selle serveri puhul välja või võta ühendust oma teenusepakkujaga.\nsmtpPasswordUndefined=Kirja saatmisel esines viga: ei õnnestunud hankida parooli kasutajale %S. Kirja ei saadetud.\nsmtpSendNotAllowed=Kirja saatmisel esines viga. E-posti server vastas järgnevalt:\_n%s.\_nPalun veendu, et sa kasutad saatmiseks õiget identiteeti ja kasutatav autentimise meetod on õige. Kontrolli, et sul on lubatud sellest võrgust oma praeguste kasutajatunnustega antud SMTP serveri kaudu kirju välja saata.\nsmtpTempSizeExceeded=Sinu kirja suurus ületab serveri ajutise suuruspiirangu. Kirja ei saadetud. Proovi selle suurust vähendada või oota natuke ja proovi siis uuesti saata. Serveri vastus:  %s.\nsmtpClientid=Väljuvate kirjade server (SMTP) tuvastas CLIENTID käsus vea. Kirja ei saadetud. Server vastas järgnevalt: %s\nsmtpClientidPermission=Väljuvate kirjade serveri (SMTP) vastus CLIENTID käsule viitab sellele, et sinu seadmel ei ole lubatud kirju saata. Server vastas järgnevalt: %s\nsmtpPermSizeExceeded1=Sinu kirja suurus ületab üldise suuruspiirangu (%d baiti). Kirja ei saadetud. Proovi selle suurust vähendada ja siis uuesti saata.\nsmtpPermSizeExceeded2=Sinu kirja suurus ületab üldise suuruspiirangu. Kirja ei saadetud. Proovi selle suurust vähendada ja siis uuesti saata. Server vastas:  %s.\nsmtpSendFailedUnknownServer=Kirja saatmisel esines viga: SMTP-server %S on tundmatu. Server võib olla valesti seadistatud. Palun kontrolli oma SMTP-serveri sätete korrektsust ja proovi uuesti.\nsmtpSendRequestRefused=Kirja pole võimalik saata, sest ühendumine SMTP-serveriga %S ebaõnnestus. Server võib olla kättesaamatu või keeldub SMTP-ühendustest. Palun kontrolli oma SMTP-serveri sätete korrektsust ja proovi uuesti.\nsmtpSendInterrupted=Kirja saatmine pole võimalik, sest ühendus SMTP-serveriga %S katkes keset kirja saatmist. Proovi uuesti.\nsmtpSendTimeout=Kirja saatmine pole võimalik, sest ühendus SMTP-serverisse %S aegus. Proovi uuesti.\nsmtpSendFailedUnknownReason=Kirja saatmine SMTP-serveri %S kaudu pole teadmata põhjusel võimalik. Palun kontrolli oma SMTP-serveri sätete korrektsust ja proovi uuesti.\nsmtpHintAuthEncryptToPlainNoSsl=SMTP-server aadressil %S ei toeta krüptitud paroole. Kui sa just lõid selle konto, siis proovi autentimise viisiks konto serveri sätete all määrata 'ebaturvaliselt edastatav parool'. Kui see varem töötas ja nüüd enam mitte, siis on tavaliselt põhjuseks see, et keegi võis sinu parooli varastada.\nsmtpHintAuthEncryptToPlainSsl=SMTP-server aadressil %S ei toeta krüptitud paroole. Kui sa just lõid selle konto, siis proovi autentimise viisiks konto serveri sätete all määrata 'tavaline parool'.\nsmtpHintAuthPlainToEncrypt=SMTP-server aadressil %S ei luba krüptimata kujul paroole. Palun proovi autentimise viisiks konto serveri sätete all määrata 'krüptitud parool'.\nsmtpAuthFailure=Autentimine SMTP-serveriga aadressil %S pole võimalik. Palun kontrolli parooli ja konto väljuva e-posti serveri autentimise viisi.\nsmtpAuthGssapi=SMTP-server %S ei aktsepteerinud Kerberose/GSSAPI piletit. Palun kontrolli, kas oled Kerberose/GSSAPI piirkonda sisse logitud.\nsmtpAuthMechNotSupported=SMTP-server aadressil %S ei toeta valitud autentimise viisi. Palun muuda autentimise viisi konto väljuva e-posti serveri sätete juures.\nerrorIllegalLocalPart=Saaja aadress %s sisaldab kohaliku (enne @-märki) poole peal mitte-ASCII tähemärke. See ei ole veel toetatud. Palun muuda seda aadressi ja proovi uuesti.\nsaveDlogMessages3=Kas soovid kirjutamise akna sulgeda ja salvestada selle kirja mustandite kausta (%1$S)?\ngenericFailureExplanation=Palun kontrolli, kas e-posti ja uudistegruppide konto sätted on korrektsed, ning proovi siis uuesti.\nchooseFileToAttachViaCloud=Manus(t)e lisamine teenuse %1$S kaudu\nwindowTitleWrite=Koostamine: %1$S - %2$S\nwindowTitlePrintPreview=Printimise eelvaade: %1$S - %2$S\nmsgIdentityPlaceholder=Sisesta kohandatud saatja aadress, mida %S asemel kasutada soovid\ncustomizeFromAddressTitle=Saatja aadressi kohandamine\ncustomizeFromAddressWarning=Kui sinu e-posti teenusepakkuja seda toetab, saad teha saatja aadressis ühekordse muudatuse ilma konto seadetes uut identiteeti loomata. Näiteks kui sinu saatja aadress on Ants Kaerajaan <ants@eesti.ee>, siis võid tahta selle asemel kasutada Ants Kaerajaan <ants+kaerajaan@eesti.ee> või Ants <ants@eesti.ee>.\ncustomizeFromAddressIgnore=Rohkem ei küsita\nsubjectEmptyMessage=Sinu kirjal puudub teema.\nsendWithEmptySubjectButton=&Saada ilma teemata\nnoNewsgroupSupportTitle=Uudisgrupid pole toetatud\nrecipientDlogMessage=See konto toetab ainult e-postiga adressaate. Jätkamine ignoreerib uudistegruppe.\naddressInvalidTitle=Vigane saaja aadress\naddressInvalid=%1$S ei ole korrektne e-posti aadress, sest see pole kujul kasutaja@masin. Sa pead seda parandama, enne kui saadad kirja.\nattachPageDlogTitle=Manuse asukoha määramine\npartAttachmentSafeName=Lisatud kirja osa\nattachmentCount=#1 manus;#1 manust\nattachmentBucketHeaderShowTooltip=Näita manuste paneeli\nattachmentBucketHeaderMinimizeTooltip=Minimeeri manuste paneel\nattachmentBucketHeaderRestoreTooltip=Taasta manuste paneel\ninitErrorDlgMessage=Kirja koostamise akna loomine ebaõnnestus. Palun proovi uuesti.\nerrorFileAttachMessage=Faili %1$S pole olemas, seega polnud selle kirjale lisamine võimalik.\nerrorFileMessageMessage=Faili %1$S pole olemas ning seda ei saa kirja sisuna kasutada.\nerrorLoadFileMessageMessage=Faili %1$S ei õnnestunud kirja sisuna laadida.\nSaveDialogMsg=Kiri salvestati kausta %1$S %2$S alla.\nCheckMsg=Seda akent enam ei näidata\nquitComposeWindowMessage2=%1$S on hetkel saatmas kirja.\_nKas soovid oodata, kuni kiri on enne väljumist saadetud, või soovid rakendusest kohe väljuda?\nquitComposeWindowSaveMessage=%1$S on hetkel hõivatud kirja salvestamisega.\_nKas soovid oodata, kuni kiri on enne väljumist salvestatud, või soovid rakendusest kohe väljuda?\nsendMessageCheckLabel=Kas oled kindel, et soovid kirja ära saata?\nsmtpMailSent=Kirja saatmine õnnestus\nassemblingMailInformation=Kirja info kogumine…\ncopyMessageStart=Kirja kopeerimine kausta %S…\nlargeMessageSendWarning=Hoiatus! Sa hakkad saatma kirja, mille suurus on %S, ja see võib ületada meiliserveri lubatud limiiti. Kas oled kindel, et soovid seda teha?\nsendMessageErrorTitle=Viga kirja saatmisel\nsendLaterErrorTitle=Viga hiljem saatmisel\nsaveDraftErrorTitle=Viga mustandi salvestamisel\nsaveTemplateErrorTitle=Viga malli salvestamisel\nfailureOnObjectEmbeddingWhileSaving=Kirjale faili %.200S lisamisel esines probleeme. Kas soovid kirja salvestamist jätkata ilma selle failita?\nfailureOnObjectEmbeddingWhileSending=Faili %.200S pole võimalik kirjale lisada. Kas soovid kirja saata ilma selle failita?\nreturnToComposeWindowQuestion=Kas soovid tagasi pöörduda kirja koostamise aknasse?\nmailnews.reply_header_ondateauthorwrote=#2 #3 #1 kirjutas:\nmailnews.reply_header_authorwroteondate=#1 kirjutas #2 #3:\nmailnews.reply_header_originalmessage=-------- Algne kiri --------\nmailnews.forward_header_originalmessage=-------- Edastatud kiri --------\nrenameAttachmentTitle=Manuse nime muutmine\nrenameAttachmentMessage=Manuse uus nimi:\nremindLaterButton=Tuleta hiljem meelde\ndisableAttachmentReminderButton=Lülita sellel kirjal manuse meeldetuletus välja\nattachmentReminderMsg=Kas unustasid manuse lisada?\nattachmentReminderKeywordsMsgs=Leiti manuse märgusõna:;Leiti #1 manuse märgusõna:\nattachmentReminderOptionsMsg=Manuse meeldetuletuse märgusõnu saab häälestada eelistuste alt\nattachmentReminderFalseAlarm=Ei, saada kiri\nbigFileDescription=Tegemist on suure failiga. Praktilisem on ehk salvestada fail pilves ja lisada selle link.;Tegemist on suurte failidega. Praktilisem on ehk salvestada need pilves ja lisada nende lingid.\nbigFileChooseAccount.text=Vali pilveteenus, kuhu soovid faili(d) laadida\nbigFileHideNotification.text=Sind ei teavitata, kui lisad veel suuri faile sellele kirjale.\nbigFileHideNotification.check=Seda teadet rohkem ei näidata.\ncloudFileUploadingTooltip=Üleslaadimine teenusesse %S…\ncloudFileUploadedTooltip=Laaditud teenusesse %S\ncloudFileUploadingNotification=Sinu fail lingitakse. Link ilmub kirja sisusse, kui tegevus lõpetatakse.;Sinu failid lingitakse. Lingid ilmuvad kirja sisusse, kui tegevus lõpetatakse.\ncloudFilePrivacyNotification=Linkimine on lõpetatud. Palun võta teadmiseks, et lingitavad manused võivad olla kättesaadavad isikutele, kes näevad linke või arvavad ära lingi asukoha.\nsmtpEnterPasswordPrompt=Sisesta parool serveri %S jaoks:\nsmtpEnterPasswordPromptWithUsername=Sisesta parool kasutajanime %2$S jaoks serveris %1$S:\nsmtpEnterPasswordPromptTitle=SMTP-server nõuab parooli\nremoveAttachmentMsgs=Eemalda manus;Eemalda manused\npromptToSaveSentLocally2=Sinu kiri saadeti ära, aga seda polnud võrguprobleemide või failisüsteemi ligipääsuõiguste tõttu võimalik saadetud kirjade kausta (%1$S) salvestada.\_nSa võid proovida kirja lokaalselt salvestada kausta %3$S/%1$S-%2$S.\nerrorFilteringMsg=Sinu kiri on saadetud ja salvestatud, aga filtrite rakendamisel sellele kirjale esines viga.\npromptToSaveDraftLocally2=Sinu mustandit polnud võimalik võrguprobleemide või failisüsteemi ligipääsuõiguste tõttu mustandite kausta (%1$S) kopeerida.\_nSa võid proovida mustandi lokaalselt salvestada kausta %3$S/%1$S-%2$S.\npromptToSaveTemplateLocally2=Sinu malli polnud võimalik võrguprobleemide või failisüsteemi ligipääsuõiguste tõttu mallide kausta (%1$S) kopeerida.\_nSa võid proovida malli lokaalselt salvestada kausta %3$S/%1$S-%2$S.\nsaveToLocalFoldersFailed=Kirja salvestamine kohalikesse kaustadesse ebaõnnestus. Võimalik, et failide salvestusruum sai otsa.\nerrorCloudFileAuth.message=Pole võimalik autentida teenuses %1$S.\nerrorCloudFileUpload.message=Faili %2$S üleslaadimine teenusesse %1$S ebaõnnestus.\nerrorCloudFileQuota.message=Faili %2$S üleslaadimine teenusesse %1$S ületaks lubatud kasutatava ruumi piirangu.\nerrorCloudFileNameLimit.title=Faili nime viga\nerrorCloudFileNameLimit.message=Faili %2$S, mida üritad üles laadida pilveteenusesse %1$S, nimi sisaldab rohkem kui 120 tähemärki. Palun nimeta fail ümber nii, et selle nimi oleks 120 tähemärki või lühem, ja proovi siis uuesti üles laadida.\nerrorCloudFileLimit.title=Faili suuruse viga\nerrorCloudFileLimit.message=Faili %2$S suurus ületab teenuse %1$S lubatava suuruse.\nerrorCloudFileOther.message=Suhtluses teenusega %1$S esines tundmatu viga.\nerrorCloudFileDeletion.message=Faili %2$S kustutamisel teenusest %1$S esines viga.\ncloudAttachmentCountHeader=Linkisin kirjale lisaks ühe faili:;Linkisin kirjale lisaks #1 faili:\ncloudAttachmentListFooter=%1$S muudab suurte failide e-posti teel jagamise lihtsaks.\ncloudAttachmentListItem=* %1$S (%2$S) teenuse %3$S pilves: %4$S\nstopShowingUploadingNotification.label=Seda teadet rohkem ei kuvata\nreplaceButton.tooltip=Kuva otsimise ja asendamise akent\nblockedAllowResource=Lõpeta %S blokkimine\n## See: https://developer.mozilla.org/en/docs/Localization_and_Plurals\nblockedContentMessage=%S blokeeris faili laadimise selles kirjas. Bloki eemaldamine kaasab selle sinu saadetud kirja.;%S blokeeris mõne faili laadimise selles kirjas. Bloki eemaldamine failidelt kaasab need sinu saadetud kirja.\nidentityWarning=Saatja väljale sisestatud aadressiga sobivat identiteeti ei leitud. Kiri saadetakse kasutades praegust Saatja välja väärtust ning sätteid identiteedist %S.


Kasutatud Case 921 laadurid, tarvikud müügiks - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Case > Case 921\nKasutatud Case 921 müügiks\nSiin on nähtaval kõik kasutatud laadurid, tarvikud mis on müügiks. Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi. Lisaks saate vaadata kõiki teisi kasutatud Case 921, 921 E, 921 B, 921 C grupeeritud mudeli järgi.\nCase 921 CÜldine hinnang: 4, EPA-vastavusmärgis: Jah, CE-vastavusmärgis: Jah, Kabiini tüüp: Kinnine, Originaalvärv: yes\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Case 921, 921 E, 921 B, 921 C laadurid müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Case 921, 921 E, 921 B, 921 C laadurid. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Kuidas muuta meie nutitelefon videovalve kaameraks - õnnelik Android\nAastaid on igas mobiiltelefonis olnud kaamera, mida saame kasutada fotode tegemiseks ja paaritu video salvestamiseks. Miks siis mitte minna natuke kaugemale? Kui meil on äri või tahame lihtsalt kontrollida, kas meie vastsündinud laps on ideaalselt tema toas, oleks meie jaoks suurepärane väike IP-veebikaamera. Miks mitte kasutada selleks meie vana nutitelefoni? See on! Postituses vaatan, kuidas kasutada meie nutitelefoni videovalve kaamerana.\nKas teil on Interneti-ühendus.\nInstallige Androidile tasuta IP-veebikaamera rakendus (iOS-i puhul saate kasutada samade funktsioonidega IP-kaamera rakendust).\nTänases postituses keskendume Androidi versioonile. Kui teil on iPhone, on rakendus IP Cam väga sarnane.\nEsimene asi, mida teha, on installida ja käivitada IP-veebikaamera rakendus seadmesse, mida kavatseme kasutada valvekaamerana .\nNäeme menüüd, milles saame konfigureerida erinevaid võimalusi, nagu video kvaliteet, öine nägemine, heli, kohalik või Interneti-ülekanne jne. Ringhäälingu alustamiseks klõpsake lihtsalt nuppu " Start server ".\nLevitamise alustamiseks klõpsake nuppu "Start server"\nSellest hetkest alates pääseme juurde kõigele, mida kaamera salvestab, ja saate sellega tutvuda. Kui oleme kodus või samas võrgus, pääseme juurde kohalikult, kuid eemal olles peame pääsema pilve kaudu. Kuidas? Klõpsake lihtsalt ikooni „Kuidas ma saan ühendust luua? ”Juurdepääsuandmete saamiseks.\nKui pääseme juurde oma koduvõrgust, peame valima " Ühenda otse ". Salvestise reaalajas vaatamiseks ilmub IP-aadressiga teade, mille peame sisestama iga koduseadme brauserisse.\nKui soovime Interneti-ühenduse, olenemata meie asukohast, juurde pääseda, peame valima " Ivideoni kasutamine ". Pidage meeles, et kõigepealt peame registreeruma Ivideoni veebisaidil, kuna see on registreerimist vajav funktsioon.\nKlõpsates nuppu "Kuidas ma saan ühendust luua?" saame juurdepääsu veebikaamera menüüle, kus saame valida ühenduse tüübi: samast võrgust või Interneti kaudu\nKui meil on ühenduse andmed olemas, peame lihtsalt oma uue veebikaamera hea kasutamise alustamiseks brauseri avama, sisestama URL-i ning valima video- ja helirenderdaja.\nJuurdepääs ülekandele on tõesti praktiline ja hõlpsasti kasutatav\nNagu näete, on see rakendus, mis ei vaja suuri tüsistusi ja täidab oma funktsiooni suurepäraselt. Kui meil on vana nutitelefon, võib see rakendus muuta meie kulunud vidina väga kasulikuks veebikaameraks ja pikendada selle kasulikku elu oluliselt. Elagu taaskasutus!