Salamarakastuneet Saija-Annica ja Joonas avioituvat Unelmahäät-ohjelmassa – ”Muutimme oikeastaan heti tavattuamme yhteen” veksi.com\niltalehti 17:50 17.01\nSami Hedberg ja Saija Tuupanen lomailevat upeissa maisemissa. Koomikko Sami Hedberg ja iskelmälaulaja Saija Tuupanen vaihtoivat Suomen harmauden etelän auringonpaisteeseen. Hedberg julkaisi jo toissa viikolla Instagramissa videopätkän, jossa pariskunta on lentokentällä lähdössä reissuun.\nSami Hedberg ja Saija Tuupanen hempeilevät trooppisissa maisemissa – Sami Kuroselta jäätävä kuitti: "Varaanko paikan?"\nmtv 17:29 17.01\nRakastuneet Sami Hedberg ja Saija Tuupanen lomailevat yhdessä.\nMikko Kuustonen ja puoliso Hanna Brotherus uutuusohjelman isäntinä – vierailevat julkkisparien kotona: ”Olemme molemmat impulsiivisia ja yliempaattisia”\niltasanomat 11:10 01.01\nRuotsissa huippusuosittu, julkkisparien kotielämään tutustuva ohjelma alkaa nyt Suomessa isäntäpariskunta Mikko Kuustosen ja Hanna Brotheruksen johdolla. Mukana ovat mm. Sami Hedberg ja Saija Tuupanen sekä Mari Perankoski ja Jouni Hynynen.\niltalehti 09:53 21.12\nStand up -koomikko Sami Hedberg, 38, ja vuoden 2003 tangokuningatar Saija Tuupanen 37, viettävät joulun yhdessä. Sami Hedberg ja Saija Tuupanen ovat saaneet luotua yhdessä toimivan arjen, vaikka kumpikin keikkailee ahkerasti ympäri Suomea. Keikkakiireet helpottavat kuitenkin kummankin osalta jouluksi, ja pariskunta aikoo viettää aikaa sekä Saijan vanhempien että Samin äidin luona. – Vietämme joulua käymällä kummankin vanhempien kotona, Sami kertoo.\niltasanomat 08:47 19.12\nMe Naiset: Sami Hedberg ja Saija Tuupanen muuttivat avoliittoon: "Suhde lähti sellaista vauhtia, että olimme ihan ihmeissämme"\nmtv 08:44 19.12\nSami Hedberg ja Saija Tuupanen ovat muuttaneet avoliittoon, kertoo Me Naiset -lehti.\niltalehti 08:32 19.12\nStand up -koomikko Sami Hedberg ja vuoden 2003 tangokuningatar Saija Tuupanen ovat muuttaneet avoliittoon, kertoo Me Naiset. Sami Hedberg ja Saija Tuupanen kertovat tuoreessa haastattelussa asuvansa tätä nykyä yhdessä Helsingin Ullanlinnassa. Pariskunta kertoo olleensa itsekin ihmeissään siitä, kuinka nopeasti suhde on edennyt. – Suhde eteni sellaista vauhtia, että olimme ihan ihmeissämme. Nyt meillä on yhteinen asunto, Hedberg kertoo.\niltalehti 14:21 16.12\nVillilän vanhassa kartanomiljöössä toimiva yhtiö hakee yrityssaneerauksesta apua taloudellisiin vaikeuksiinsa. Aikakone-yhtyeestä tunnetun muusikko Saija ”Sani” Aartelan nyt kahden vuoden ajan emännöimä Villilän Kartano ja Kulttuurikeskus Oy Nakkilassa hakee talousahdinkoonsa helpotusta yrityssaneerauksesta. Yhtiö jätti maanantaina yrityssaneeraushakemuksen Pohjanmaan käräjäoikeuteen. Hakemus käsitellään ja ratkaistaan Pohjanmaalla, koska Satakunnan käräjäoikeus ei enää käsittele yrityssaneerausasioita.\niltalehti 08:00 14.12\nSanin elämässä sattuu ja tapahtuu: artistin uran lisäksi hän emännöi Villilän kartanoa. Lisäksi kiville karahtanut ihmissuhde on jälleen voimissaan. Aikakoneesta tutun Sanin eli Saija Aartelan tahtia täytyy vain ihmetellä. Hän suhaa ympäri Suomen milloin laulukeikkojen, milloin taas teatteriprojektien myötä. Länsirannikolla, tarkemmin Nakkilassa, hän emännöi Villilän kartanoa ja kaiken tohinan keskellä hän on myös 9-vuotiaan tytön äiti.\nSami Hedbergin ja Saija Tuupasen rakkaus kukoistaa – edessä ensimmäinen yhteinen joulu: "On tosi mukavaa olla yhdessä"\nmtv 09:52 13.12\nSami Hedberg viettää joulua naisystävänsä Saija Tuupasen kanssa.\niltasanomat 20:32 12.12\nVuoden 1996 tangokuningatar Saija Varjus taistelee terveytensä kanssa. –?Mennyt vuosi on ollut kamala.\nVuoden 1996 tangokuningatar Saija Varjus on kärsinyt MS-taudista yli 20 vuotta. Nyt liikkuminen on jo niin vaikeaa, että hän käyttää rollaattoria, sähkömopoa ja pyörätuolia. Parkanon Kuusijärveltä kotoisin oleva Saija Varjus työskenteli aikaisemmin musiikin- ja luokanopettajana sekä kuvataiteen opettajana. Vuonna 1996 hänen elämänsä muuttui Tangokuningatar-tittelin myötä.\nMS-taudin piinaama Saija Varjus turvautuu pyörätuoliin – esitteli uuden rakkaansa\nIvalossa kello 13.30 loisti EM-jäällä – sunnuntaina olin normaalisti tilaisuutta tuloksia luvassa ylpeä itsestäni”


Viikkotiedoite 9 - Perussuomalaisten Etelä-Savon piiri ry\nTämä on viikkotiedoite 9.\nEnnakkoäänestys on päättynyt. Mielipidekyselyjen tulokset ovat kaiketi tiedossa, joten niitä ei ole syytä kerrata. Tilanne näyttää todella hyvältä, mutta loppuun asti on painettava. Tuleva lauantai on erittäin tärkeä päivä tuloksen kannalta. Todella monet ratkaisevat sen ketä äänestävät vasta viime metreillä.\nViimeisiä PS-lehtiä ja flaijereita jaetaan ja niin pitää ehdottomasti tehdäkin. Loppuviikon vaalitapahtumia on vielä monella paikkakunnalla ja on tärkeää, että niihin myös omat aktiivit tiiviisti osallistuvat. Nyt on aika näyttää väriä ja laittaa kaikki puolueen tunnukset ja muut asusteet päälle. Näytetään voimaa!\nFacebook mainonta jatkuu ja kaikkien velvollisuus on tykätä ja jakaa, puolueen, piirin ja yksittäisten ehdokkaiden mainoksia.\nKun menette vaalitapahtumaan, ottakaa nippu lehtiä ja flaijereita ja auttakaa niiden jakelussa. Perussuomalaiset ovat erittäin kiinnostavia ja on odotettavissa, että kyselyä/keskustelua on runsaasti.\nToiminta heti vaaliuurnien sulkeuduttua:\nUseilla paikkakunnilla järjestetään vaalivalvojaisia. Kyselkää niistä ja osallistukaa mahdollisuuksien mukaan. Tunnelma tulee olemaan korkealla.\nKaikki vaalimainokset on viipymättä korjattava pois ja siinä autamme myös toinen toisiamme. Tarkoittaa, että myös Kymen piirin mainokset otetaan pois. Niitä ei kuitenkaan laiteta heti roskiin, ennen kuin on saatu kyseisen henkilön kanta asiaan. Julisteiden taustakehikoilla on ainakin käyttöä EU vaaleissa. Laitetaan niitä varastoon.\nVaalipiiri julkaisee kiitosilmoituksen paikkakuntien päivälehdissä heti ensi viikolla.\nPiirisihteeri Anne Korhola jakaa tämän tiedotteen, mutta voitte ottaa myös minuun suoraan yhteyttä, s-postilla nll.raksa05@nullgmail.com tai p. +358 505282810. Olen myös tavoitettavissa WhatsApissa. Mesengerissä on taas banni päällä (kuinkas muuten), mutta en anna sen häiritä.


Taitomaa.fi :: Myyjäesittely Archive\nKannustan kaikkia Taitomaan ja Retromaan käyttäjiä kirjoittamaan blogiin oman viestinsä aiheesta joko kommenttina aloitukseen tai avaamalla oman blogin sivulle. Toivon kanssakirjoittajia mukaan runsain joukoin! Vanhat blogikirjoitukset ovat tallessa, ne on vain deaktivoitu, joten jos kaipailet vanhoja kirjoituksiasi takaisin, laitathan viestiä taitomaa(@)gmail.com. Myös vinkkejä seuraavasta aiheesta otetaan vastaan! Toivottavasti saadaan näin blogiosiokin eläväksi ja kiinnostavaksi! Lue haastattelu\nAnu - taitomaa(at)gmail.com Lue haastattelu\nAnu Lue haastattelu\nAvustuskohteita ovat mm Punainen Risti sekä Vienon Kammari. Olen ollut yhteydessä edellä mainittuihin järjestöihin ja he ottivat ehdotukseni ilomielin vastaan!\nValmiit töppöset voi lähettää kukin itse suoraan näihin kohteisiin, näin vältymme monenkertaisilta postimaksuilta. Töppöset voi toki halutessaan lähettää minullekin, toimitan ne isompana eränä avustusjärjestöihin.\nEn ota minkäänlaisia rahallisia avustuksia vastaan; ainoastaan mahdolliset tarvikelahjoitukset hyväksyn eli lankoja, sukkapuikkoja ja isoja neuloja saumojen ompelua ja päättelyä varten sekä postituspusseja. Töppösten yms neulojat voivat näin kysellä mahdollisista lahjoitustarvikkeista minulta. Jaan niitä postitse mahdollisuuksien mukaan neulojille.\nJos haluat mukaan iloiseen Baby Swan-porukkaan, ilmoita siitä minulle email swanspink@gmail.com. Myös kuvia valmiista töppösistä voi lähettää minulle email swanspink@gmail.com , että voin julkaista ne blogissani erillisessä Baby Swan-osiossa.\nNyt voit pikkurahalla osallistua mukaan järjestämääni töppös-tempaukseen. Ostaessasi tämän ohjeen, saat ohjeet Baby Swan-töppösten neulomiseen. Miksi maksu, siksi että tiedän sinun olevan tosissasi, etkä tee näitä myyntiin, etkä julkaise ohjetta luvatta netissä...\nTämän tuotteen myynnistä saamani rahat käytän kokonaan uusien töppös-lankojen ostoon.\nNeulotaan yhdessä lämpöä sydänmiin!\nLisätietoa tuotteesta : http://swanspink.blogspot.com\n1) Kerro itsestäsi! Oletko ammattilainen käsitöiden tekijä vai harrastaja?\nOlen satakuntalainen yksityisyrittäjä, ompelija\n2) Millainen on tyypillinen työpäiväsi?\nAamusta iltaan ja välillä yölläkin... Päivällä otetaan kyllä pienet päiväunet, luovuus vaatii\n3) Paljonko aikaa päivästä vie nettikaupan hoitaminen?\naamulla läppäri auki ja yöllä kansi kiinni, siinä ohessa hoidetaan oma työ, koti, perhe ja lemmikitkin. Nettikauppa vaatii paljon aikaa, jotta siitä saa hyvän ja asiakas ystävällisen... Oman blogin, facebook-sivujen ja Taitomaa-kaupan pitäminen ajantasalla vie yllättävän paljon aikaa\n4) Mitä käsityötä teet mieluiten tällä hetkellä?\nNyt on virkkaus-buumi vaihtunut helmeilyyn ja rautalangan vääntöön ;)\n5) Mitkä tekemistäsi tuotteista käyvät parhaiten kaupaksi?\nLaukut ja kaulakorut\n6) Mistä hankit tarvikkeesi?\nMilloin mistäkin; Taitomaa on hyvä ostospaikka, netistä (suomalaisista kaupoista), suosin kierrätystä\n7) Ovatko kädentaitosi periytyneet lapsillesi?\nSukuvika :). Eli esi-isiltä perittyä ja näköjään siirtyy toiseen tyttäreenkin\n8) Onko sinulla käsitöiden lisäksi vielä (muita) harrastuksia?\nÄitinä oleminen, koirat, puutarha\n9) Mitä haluaisit oppia?\nKaikkea! Mottonani on; Toiset tekevät mitä osaavat ja minä teen sen mitä haluan... eli jos ei osata, niin sitten opetellaan\nIhailen suuresti taidokkaita lusikka- ja muita kierrätyskoruja, joten metallin työstäminen voisi olla seuraava haaste. Lue haastattelu\nHaluaisin joskus kokeilla videonauhan kutomista kangaspuilla, ja reilu vuosi sitten lahjaksi saadut huovutustarvikkeet odottavat edelleen haltuunottoa. Monet tekniikat ja materiaalit jäävät kokeiluiksi, mutta videonauhan "editoimiseen" olen ihan hurahtanut :) Lue haastattelu\n1) Olen 42-vuotias ja asun Porvoossa. Perheeseeni kuuluu aviomies ja 2 Etelä-Afrikasta adoptoitua tyttöä.\nKoulutukselta olen pukuompeliija ja työskentelen kangaskaupassa, joten kankaat ja ompeleminen ovat osa jokapäiväistä elämääni.\nHarrastan kotoilua ja kierrätystä sekä viron kieltä ja Viron-matkailua.\n2) Ideat syntyvät kauniista kankaista ja kiinnostavista materiaaleista, joita ostan Suomesta ja ulkomailta sekä kirpputoreilta.\nUusimmat ideani liittyvät kirpputorilta hankittuihin farkkuhameisiin ja villasukkiin...\nTäällä Taitomaassa niitä esittelen lähiaikoina.\n3) Mieluiten ompelen ompelukoneella vaatteita ja kaikkea pientä kivaa.\nTrikoot ja muut neulokset ovat mieluisimpia vaatemateriaaleja. Värikkäät ja hauskat kuviolliset puuvillakankaat\n4) Tilkkutyöt on mukavia tehdä. Kankaiden sommittelu ja ompelu on ihanan rentouttavaa puuhaa.\nOlen tehnyt mm. peittoja ja laskosverhoja.\n5) Olisi kiva opetella virkkaamaan ja neulomaan muutakin kuin perusjuttuja.\nPitsikukkia ja koristeita saan onneksi äidiltäni, joka myös harrastaa monipuolisesti käsitöitä.\n6) Lapset tykkäävät tekemistäni jutuista ja käyttävät niitä mielellään. Kommentoivat usein kangasvarastoani sanomalla:\n"Äiti sulla on LIIKAA kankaita!" Ovat kyllä oikeassa. Myös napit ovat heikkouteni, niitä on tuhansia.\n7) Annan itsetehtyjä lahjoja ympäri vuoden. Viimeaikoina ystäväni ovat saaneet tekemiäni rintakoruja ja heijastinkoruja.\nMielestäni parhaat lahjat annetaan ja saadaan silloin, kun niitä ei osata odottaa. Lue haastattelu


Lähettänyt Tuula Lalli klo maanantaina, toukokuuta 31, 2010\nHuh mikä tilanne! Onneksi selvisitte säikähdyksellä. Meidän Carlos-snautseri seikkaili -08 huhtikuussa Oulujoessa jäälautan reunalla etutassuillaan roikkuen, joten eläydyin kyllä täysin kirjoitukseesi. Carloskin pelastui, vaikka lähemmäs tunti siihen meni ja jätkä ehti vajota lautan alle useaan otteeseen.\nOn ne epeleitä -ja rakkaita sellaisia...\nHanna, satunnainen lukija


podcastit - Sara Parikka\n8.8.2019 Teksti: Sara Parikka\nMoikka! Toivottavasti siellä on ollut kiva viikko tähän saakka. :)\nBacklund & Lange / Löysin tämän podcastin kesällä ja olen nyt kolunut heidän vanhoja jaksoja läpi. Podcasteja löytyy kahden vuoden ajalta, joten riittää vielä hetkeksi kuunneltavaa ;)\nPerho & Pääskysaari / Fanitan molempia suuresti. Tätä podcastia taitaa olla radio play sovelluksessa jo kolme kautta. Iso plussa siitä, että jaksojen pituus on 1h! :)\nMeidän papupata podcastia kuuntelen lähinnä raakaversio vaiheessa, mutta muuten tulee kuunneltua muiden höpötyksiä. Oletteko te löytäneet podcastit? Mä usein tykkään kuunnella samalla kun ajan autoa, teen ruokaa, siivoan tai vaikkapa meikkaan. Ilmiantakaa myös teidän suosikki podcastit, niin löydän toivottavasti lisää kuunneltavaa! :)\nPodihullu / 10.8.2019 klo 21:46\nMmm / 8.8.2019 klo 22:11\nida ihana / 10.8.2019 klo 07:25


kuulutko joukkoon ? - suomalaiset bussipysäkillä - | Napsu\nKysytty: 10.11.2010 - 10:01\nkuulutko joukkoon ? - suomalaiset bussipysäkillä -\nnäinkö sinäkin etsit paikkasi\nAvainsanat: välimatka lähimmäiseen\nVastattu: 10.11.2010 - 10:21\nkyllä se vähän noin menee ,ettei vaan joutuis kenellekkään mitään puhumaan ,mutta minä ,kun olen hieman puhelias niin liki meen ja alan hölistä\n.....kyllä he yleensä juttuihini vastaa ja keskusteluakin syntyy ..... :)\nVastattu: 10.11.2010 - 10:10\nJopas on harvakseltaan ihmiset pysäkillä, ei täällä Turussa näin ole ovat ihan klimpissä lähekkäin... riippuu tietenkin pysäkistä ja ilmasta jos on katos...\nVastattu: 10.11.2010 - 10:50\nEn voi sanoa mitään muista kun ei tule katseltua .Mutta ise en kuulu joukkoon meiltä ei pääse edes paikallis bussilla kaupunkiin. On mentävä jalan,pyörällä tai omalla autolla.Tiedän yhden iäkkään täti ihmisen joka vantaalta tuli tänne kaupunkiin 5 v.vuotta sitten. Nyt kova ikävä vantaalle takaisin, siellä kaikki niiin paljon paremmin järjestetty.Siellä pääsee jokapaikkaan bussilla ihan oven edestä.Ihmettelee tämän kaupungin meininkiä.\nVastattu: 10.11.2010 - 10:55\nVastattu: 10.11.2010 - 11:25\nEn tunnista kuuluvani tuohon pelkääjien joukkoon. Josksu bussia käytän kyllä mutta sillä pysäkillä on huomattavasti tiheämpi tunnelma kun töistä lähdetään ja matka ydinkeskustaan.\nVastattu: 10.11.2010 - 11:55\nEn harrasta bussipysäkkejä ja vierastan kaupunkeja.\nSitäpaitsi joukoissa tyhmyys tiivistyy!\nKuuluisin juuri tuohon erakkojen joukkoon, mutta meillä ei kulje bussit niin en pysäkkejäkään tarvitse.\nVastattu: 10.11.2010 - 16:00\nNäinhän se menee pysäkillä. Hississä onkin jo astetta hankalampaa, kaikkien katseet pälyilevät pitkin kattoa ja lattiaa, ettei vain tarvitsisi sanoa mitään.\nVastattu: 10.11.2010 - 16:49\nEn kuulu joukkoon, kyllä sekaan sovin ja hyvin. En vierasta myöskään hississä olevia.\nVastattu: 10.11.2010 - 18:55\nJuu, kyllä kunnon hajurako viereiseen kaveriin on aina paikallaan, juuri niinkuin tuossa kuvassa ;)\nVastattu: 10.11.2010 - 23:13\nKävelen työmatkat ja huonolla kelillä huristelen ratikalla. Omalla pysäkilläni ei ole pahemmin ruuhkaa joten ei tarvitse kylki kyljessä odotella. Muutaman kerran vanhemmat ihmiset ovat alkaneet juttelemaan niitä näitä. Ihan leppoisaa menoa.\nVastattu: 12.11.2010 - 19:53\nPitäähän sitä hajurako pitää välissä.\nVastattu: 13.11.2010 - 22:13\nNoin se menee ja varmasti kukaan ei missään tapauksessa istu toisen viereen. Aamu "yrmeinä" arkisten aherrusten pariin. Pyörittämään yhteiskunnan rattaita itseään vähääkään säälimättä.


Aamu omenatarhassa: Projektia pukkaa\nMeillä on menossa aika monta projektia, osa jo työn alla ja osa vasta suunnitteilla. Parhaillaan meillä tehdään ilmaisia purkutöitä, jos nyt ilmaisia purkutöitä on olemassakaan.\nPurkutöissä paikat näyttää aina vähän epäsiisteiltä mutta onneksi talossa on muutama kulma, jota voi katsella, jos haluaa unohtaa purkutyöt. Keittiön pieni ruokapöytä tuoleineen ja vanhoine lipastoineen ovat ainakin mun silmiin katseenkestäviä :)\nTässä näkyy suunnittelun alla oleva tila, nimittäin tuon oven takana on meidän suihku! Siinä oli ennen kaakelihella, mutta se on purettu suihkun tieltä pois siinä vaiheessa, kun taloon on tuotu peseytymistilat sisälle. Suihku on tarkoitus joskus vetää matalaksi ja rakentaa kaakelihella uudestaan. Tämä tarkoittanee sitä, että suihkulle pitäisi keksiä uusi paikka ja miettiä koko keittiö uudestaan (muun muassa tiskikone ja tiskiallas ovat suihkun vastaisella seinällä). Ei siis ihan pikku juttu. Suunnittelutyöt siis käynnissä, toteutus jossain kaukaisessa tulevaisuudessa (kun ollaan voitettu lotossa)!\nTunnisteet: arjen askareet, keittiö, remontti\nSaila 15. tammikuuta 2012 klo 14.34\nOu, juu, kuulostaa kovin tutulta sekä tuo monien projektien keskellä eläminen että lotossa voittamisen toive (ai niin, sitä varten pitäisikin ensin lotota! En ikinä muista).\nTsemppiä sinne kaiken keskelle. Tuo taito osata nähdä kauneus niissä pienissä valmiissa (tai tilapäisesti kauniissa) paikoissa onkin niin tärkeää.\nMinuun iski muutaman vuoden stressattuani ihmeellinen rentous. Se tunne, että tästä pitäisi joskus saada valmista, vaihtui tunteeseen, että tämä talojen kunnostus on harrastukseni. Ehkä se on jonkinlaista itsesuojelua, kun jatkuvaa rempan ja keskeneräisyyden keskellä ei muuten jaksa? Ja mietin myös, onkohan se vaarallista, sillä ehkä en saakaan enää mitään aikaiseksi kun rentoilen liikaa?\nMutta toistaiseksi olen huomannut, että saankin enemmän aikaan, kun ryhtyminen ei enää ole pakollista vaan harrastus eli kivaa! Ihmeellistä, psykologialla on todella valtava vaikutus, enkä ollenkaan ollut niin fiksu että olisin itse pyrkinyt muuttamaan ajattelutapaani, vaan siihen on vain jotenkin ajautunut, hienoa kylläkin.\nToivottavasti tajusit mitä tarkoitan, nää on abstrakteja asioita eikä kovin helposti puettavissa sanoiksi, tai edes tiedostettavissa että osaisi näistä kovin järkevästi puhua.\nAnnaW 15. tammikuuta 2012 klo 16.08\nSaila: Ymmärrän kyllä sataprosenttisesti mitä tarkoitat. Täytyy sanoa, että on aika uskomatonta miten tajusit jostain rivien välistä mun ajatukset ihan täysin!\nMeidän edellinen koti me saatiin "valmiiksi" ja sitten ei enää haluttukaan asua siellä. Vanha talo teettää säännöllisesti pieniä tai suurempia töitä, joten on ehkä vähän epärealistista ajatella, että valmista joskus tulisi. Se pikku hiljaa projektien keskellä eläminen taitaa tätä nykyä olla meidän elämäntapa ja ihan kyllä tykätään siitä:)\nMeilläkin otetaan aika rennosti ja juurikin sillä "tehdään kun halutaan"-asenteella. Sen vuoksi meillä onkin niin monta projektia kesken;) Välillä haluaa tehdä yhtä ja sitten taas toista, kyllä suurin osa projekteista omalla painollaan valmistuu.


Tuomo Liljenbäck | Tuomo Liljenbäck\nAuthor Archives: Tuomo Liljenbäck\nKohti kuntavaaleja ja tulevaisuuden Turkua\nPosted on 26.4.2016 by Tuomo Liljenbäck\nMinut valittiin lauantaina 23.4.2016 vihreiden kuntavaaliehdokkaaksi Turussa kunnallisjärjestön kevätkokouksessa. Lähden tähän kisaan mukaan jo toista kertaa. Tässä välissä olen ehtinyt näkemään myös eduskuntavaalit ehdokkaan roolissa. Tänään Turun keskusvaalilautakunnan listalla on minun määrääminen varavaltuutetuksi, erään entisen varavaltuutetun muutettua pois Turusta. Lähden vaaleihin mukaan täysillä, tavoitteenani on tietenkin valtuustopaikka.\nHaluan olla tekemässä Turusta historiaansa kunnioittavan modernin ja ympäristöä minimaalisesti kuormittavan elävän kaupungin ihmisiä varten. Alan vähitellen työstämään omaa kuntavaaliohjelmaani, mutta ohessa on ajatuksia niistä asioista, joita haluan edelleen edistää Turussa. Mikäli koet, että joku sinulle tärkeä asia sopisi myös minun teemoihin, ota ihmeessä yhteyttä. Voit myös lähteä itse ehdokkaaksi tai tulla mukaan tekemään minun kampanjaa, kumpi sinulle sitten paremmin sopiikin.\nJotta Turku voi hyödyntää edelleen jatkuvan kaupungistumistrendin ihmisille ja ympäristölle parhaalla tavalla, on meidän panostettava eheään kaupunkikuvaan, tiiviiseen rakentamiseen valtaväylien varrelle. Samalla on huomioitava, että riittävästi luontoa sekä viheralueita jää asuinalueiden sisään ja välille. Kaupungin liikenneratkaisut tulee päivittää palvelemaan tätä kokonaisuutta – pyöräilyn pikaväyliä keskustaan, enemmän kävelykatualuetta torin ympäristöön ja kattava joukkoliikenne, johon kuuluu raitiovaunu. Tiivis kaupunki on myös ympäristön kannalta optimaalinen ratkaisu. Viherkattoihin ja mahdollisuuteen tuottaa omaa uusiutuvaa energiaa ja omaa ravintoa on panostettava merkittävästi.\nTurun päätöksentekokulttuuri on korjattava, tai ehkä jopa rakennettava uudelleen. Pelkkä poliittisten voimasuhteiden heiluttaminen äänestämällä ei riitä – päätöksentekojärjestelmästä on tehtävä mahdollisimman avoin ja läpinäkyvä voimasuhteista riippumatta. Erityisesti merkittävät asiat on esitettävä selkokielisesti jo valmisteluvaiheessa kaupungin nettisivuilla – lähtökohdat, aikataulu ja suuntaa antava arvio tavoitetilasta. Mukaan tulee liittää ajankohtainen tutkittu tieto asiasta, jotta kuntalaiset voivat tehdä myös oman arvionsa aiheesta. Samalla tulee lisätä asukkaiden kuulemista ja mahdollisuuksia vaikuttaa päätösten lopputulemaan.\nHyvinvoiva kaupunki tarvitsee tietenkin myös asukkaiden tavoitettavat ja hyvin toimivat palvelut. Vivahteikas kulttuurielämä on erittäin tärkeää kaupungin viihtyvyyden kannalta – vaihtoehto- ja alakulttuurien toimintamahdollisuudet on myös turvattava. Erityisesti vanhana sivistyskaupunkina Turun on panostettava koulutukseen, vaikka valtion rahoitus edelleen vähenisi.\nPosted in avoin päätöksenteko, koulutuspolitiikka, kunnallisvaalit, liikenne, pyöräily, ympäristö\nSipilän hallitusohjelma, ristiriitainen kokonaisuus\nPosted on 28.5.2015 by Tuomo Liljenbäck\nLamaannuin hallitusohjelman (liitteineen ja salkkujakoineen) julkaisun jälkeen, kun oma sosiaalisen median kuplani alkoi täyttyä viesteillä siitä, mistä kaikesta tullaan leikkaamaan ja mikä kaikki tulee menemään huonompaan suuntaan. En pystynyt kuin klikkailemaan tykkäyksiä ja toteamaan muutaman lyhyen itsestäänselvyyden. Muutamat positiiviset seikat tuntuivat hukkuvan täysin kaiken kurjuuden varjoon. Myös tietyt ministerivalinnat ovat aiheuttaneet ”riemastusta”, mutta ne eivät toivottavasti liity hallituksen asiasisältöön. Ensijärkytyksestä toivuttuani hallitusohjelmaa voi tarkastella hiukan maltillisemmin.\nVihreät saivat eduskuntavaaleissa mainion vaalivoiton. Paikkoja emme saaneet kuitenkaan tarpeeksi, jotta olisimme olleet varteenotettava hallituskumppani suurimmalle puolueelle keskustalle. Poliittiset linjat eivät olleet riittävän yhteensopivia suhteutettuna vaikutusvaltaan.\nMitä uuden hallituksen ohjelmasta pitäisi lopulta ajatella? Asioita halutaan selkeästi muuttaa, mikä on hyvää, sillä nykylinjallakaan ei voi loputtomiin jatkaa. Maailma muuttuu ympärillä, joten Suomen tulee sopeutua ja toivottavasti myös näyttää suuntaa. Edellisen hallituksen toimintakyvyttömyys ei miellyttänyt. Ovatko nyt tulevat ja luultavasti pontevammin toimeenpantavat muutokset hyvä asia?\nHallitusohjelman alussa esitetyn tulevaisuuden vision kanssa voi olla samaa mieltä monessa kohtaa.\nErityisesti tämä kappale kuulostaa ihanalta:\n“Suomi on avoin ja kansainvälinen, kieliltään ja kulttuuriltaan rikas maa. Suomen kilpailukyky rakentuu korkealle osaamiselle, kestävälle kehitykselle sekä ennakkoluulottomalle uudistamiselle kokeiluja ja digitalisäätiötä hyödyntäen. Suomessa kannustetaan uusiutumiseen, luovuuteen ja uteliaisuuteen.”\nOsaaminen ja koulutus on nostettu ohjelmassa selkeästi esiin tärkeänä tekijänä, ja tietyt esitetyistä ajatuksista on hyviä. On kuitenkin vaikea ymmärtää, miten sitä kilpailukykyä ylläpidetään, koulutuksen kehittämisestä puhumattakaan, kun koulutuksesta ollaan leikkaamassa valtavia summia. Lupauksia rikottiin. Suomen vahvuus entisestään kansainvälistyvässä maailmassa on korkea osaaminen, ja se vaatii lisää panostuksia opetukseen ja tutkimukseen. Hallituksen soisi toimivan entistä enemmän tutkitun tiedon varassa.\nTulevaisuuteen kyllä pyritään katsomaan ja uusia vahvuusaloja haetaan monessa kohtaa. Esimerkiksi digitalisaatio, biotalous ja cleantech mainitaan. Nämä kaikki voivat toki tarkoittaa kaikenlaista, mutta potentiaalia oikeaan suuntaan on. Esimerkiksi ministereiden tehtäväjaon kuvauksessa mainitaan kunta- ja uudistusministerin toimesta: ”Lisäksi hän vastaa VNK:ssa selvitys- ja tutkimustoiminnasta sekä valtion sektoritutkimuksen tavoitteiden yhteensovittamisesta päätöksenteon tueksi.” Tutkimukseen pohjautuvan politiikan tukeminen on kannatettavaa, kunhan tuloksia ei sanella etukäteen.\nKoulutuksen lisäksi tingitään kansainvälisyydestäkin. Kehitysapua leikataan vastoin YK:n tavoitteita. Vain sisäinen turvallisuus ja puolustusvoimat olisivat saamassa lisää rahaa. Miten voimme olla uskottava kansainvälinen toimija, mikäli samalla tingimme velvollisuuksistamme? Kehitysavulla myös edesautetaan maailman vakautta, mikä on paljon merkittävämpi tekijä turvallisuudellemme kuin lisäpanostukset puolustusvoimiin. Rikollisuudentorjunnan keinot ovat myös hyvin kyseenalaisia. EU/ETA -alueen ulkopuolisten opiskelijoiden lukukausimaksut heikentävät nekin osaltaan kansainvälisyyttä.\nMenoleikkaukset, talous ja hyvinvointi\n”Julkisessa taloudessa tulot ja menot ovat tasapainossa. Emme elä velaksi.”\n10 miljardia on muuten noin viidennes valtion budjetista. Toisin kuin ohjelmassa annetaan ymmärtää, kaikkiin ei tule sattua, eikä kaikki suomalaiset ole halukkaita tekemään kuvattuja vaikeita ratkaisuja. Eikä nyt ole mikään kriisi, vaikka taloudella ei niin lujaa menekään. Köyhillä ja heikommassa asemassa olevilla on jo aivan tarpeeksi kurjaa, ja nyt tilannetta halutaan hankaloittaa entisestään. Velkaa kannattaa ottaa silloin kuin korot ovat matalat. Muussa tapauksessa joudumme maksamaan toisenlaista velkaa pitkälle tulevaisuuteen menetettyinä mahdollisuuksina: matalampana osaamistasona, syrjäytymisenä, heikentyneenä terveytenä ja menetettyinä elinvuosina.\nEnnaltaehkäisyn merkitys sosiaali- ja terveydenhuollossa on ilmeisesti ymmärretty, mutta panostukset siihen tulevat maksamaan itsensä takaisin vasta pidemmällä aikavälillä, eikä leikkauksia kannata tehdä ennenaikaisesti. Perustulokokeilu halutaan sentään toteuttaa, mutta asiasta ei ole tarkempia tietoja. Sote-uudistuskin luultavasti etenee ja tuo sitä kaivattua tehokkuutta. Haluaisin todella löytää ohjelmasta jotain aidosti hyvää ja konkreettista. Mutta kun puhutaan vaikkapa sinänsä kannatettavasta työn vastaanottamista estävien kannustinloukkujen purkamisesta, porkkanan sijaan näyttäisi tulevan keppiä.\nIlmastonmuutos on akuutti globaali uhka, jota yksikään vastuullinen hallitus ei voi ohittaa. Myös lähiympäristömme hyvinvointi on syytä säilyttää, jotta paikallinen luonto pystyy parhaiten sopeutumaan lämpötilojen ja sään vähitellen vaihtuessa toisenlaiseksi. Ohjelmassa on mukana hyvää, mutta myös huonoa. Uusiutuvaan energiaan halutaan panostaa, mutta osa kirjauksista ei kuitenkaan tue tavoitetta. Kokonaiskuva tuntuu puuttuvan. Hiilestä halutaan luopua 2020-luvun aikana ja tuontiöljyn käyttöä vähentää merkittävästi. Silti kuitenkaan turpeesta ei luovuta, eikä tuuli- ja aurinkovoimaa noteerata riittävästi. Osa tavoitteista on harmillisen epämääräisiä. Kiertotaloutta kannatetaan, mutta jätevesiasetusta lievennetään. Soidensuojelu jatkuu vapaaehtoiselta pohjalta ja puun käyttöä halutaan lisätä.\nVaikka monia torjuntavoittoja pahimpien pelkojen suhteen saatiin (kuten ympäristöministeriön lakkauttaminen), voi kyyti tulla olemaan kylmää. Puusilmäinen käsite normienpurkutalkoot on onnistuttu tuomaan vahvasti esille monen asian yhteydessä. Kuitenkin ainoa maininta normien purkamisesta salkkujaon ja ministerien toimenkuvien liitteessä kuuluu seuraavasti:\n”Ympäristö- ja liikenne ministeri vastaa kokonaiskoordinaatiosta ministeriöiden toimialoilla normien purkamiseen liittyen.”\nSaa nähdä, mitä kaikkea sitä tämän suhteen vielä keksitäänkin.\nKaiken kaikkiaan näyttää siltä, että hallituspuolueista ainakin osalla on kohtuullinen kyky ymmärtää mistä Suomen nykyiset heikkoudet johtuvat ja halua myös korjata tilannetta, mutta ratkaisut jäävät puolitiehen, kompromisseiksi, kuten politiikassa usein käy. Eikä se ole aina huono asia. Ohjelmaan kirjattuja niitä hyviä asioitakin on vaikea toteuttaa suurista leikkauksista johtuen. Monen seikan suhteen tarkemmat toteutustavat jäävät nähtäväksi. Toivottavasti vahva oppositio ja aktiivinen kansalaisyhteiskunta saa ohjattua hallitusta toimimaan ympäristön ja ihmisten suhteen kestävämmällä tavalla. Itse olisin kaivannut enemmän luottamusta Suomeen – pienemmät leikkaukset ja suuremmat panostukset veisivät meidät nopeammin kasvun tielle. Muuten voimme jäädä kituuttamaan leikkausten kierteeseen.\nPosted in hallitusohjelma, ilmasto, korkeakoulutus, luonnonsuojelu, perustulo, talous, terveys ja hyvinvointi, ympäristö\nFossiilisten polttoaineiden todellinen hinta\nPosted on 18.4.2015 by Tuomo Liljenbäck\nOn väitetty, että vihreys tulisi kalliiksi. Ympäristön häikäilemätön hyödyntäminen seurauksista välittämättä on toki nopea tapa rikastua, sillä nykyjärjestelmä ei arvota ympäristöä läheskään riittävästi. Ympäristön ja talouden kytkös täytyykin tehdä entistä selkeämmäksi. Pitkällä tähtäimellä luonnon liiallinen rasittaminen kostautuu ekosysteemien romahduksena, minkä jälkeen ympäristö ei enää kykene ylläpitämään yhteiskuntia. Tämä johtaa myös talouden romahtamiseen. Pitkäjänteinen talouskasvu on mahdollista vain ympäristön kantokyky huomioiden.\nYlemmät kuvat kuvaavat uusiutuvan hintakehitystä ja alemmat asennetun kapasiteetin määrää.\nKaikista energiantuotantoon liittyvistä tuista on luovuttava. Tämä koskee niin uusiutuvaa energiaa kuin fossiilisten polttoaineiden käyttöä. Tuet vääristävät markkinatilannetta ja vaikeuttavat kannattavuuden vertailua. Fossiilisten polttoaineiden käyttöä tuetaan maailmanlaajuisesti enemmän kuin uusiutuvaa energiaa. Suomessa energiasektorin osuus ympäristölle haitallisista tuista on 700 M€. Silti uusiutuvat ovat tällä hetkellä paikoittain jo kilpailukykyisiä fossiilisten kanssa. Uusiutuvan hinta laskee mitä enemmän kapasiteettia asennetaan ja tehokkuus nousee tuotteiden kehittyessä.\nOn arvioitu, että ilmastonmuutoksen vaikutukset voivat hyvin todennäköisesti viedä maailmanlaajuisesti noin 2 % bruttokansantuotteesta vuodessa, ja tämäkin on nähdäkseni varovainen arvio. Ilmastonmuutoksen edetessä siitä aiheutuvat kustannukset tulevat vain kasvamaan. Jos ilmasto- ja terveysvaikutukset huomioitaisiin täysipainoisesti fossiilisten polttoaineiden käytön kustannuksissa, tulisi niiden käyttö olemaan huomattavasti nykyistä kalliimpaa. Tämä tarkoittaisi siis hiilidioksidin talteenottoa sekä pienhiukkaspäästöjen merkittävää vähentämistä.\nSen sijaan, että käyttäisimme rahaa ongelmien torjuntaan, meidän kannattaisi ottaa hyöty irti uusiutuvasta energiasta ja säästää luopumalla fossiilisista. Saisimme talouskasvua kustannusten sijaan. Edellä mainitut seikat huomioiden mielestäni on täysin ilmeistä, että uusiutuva energia on fossiilisia polttoaineita merkittävästi edullisempaa.\nPosted in ilmasto, talous


piha ja piennar: joulupäivänä\nBetween 25.12.2015 18.48\nMinusta blogissa voi kertoa juuri niistä asioista, joista itse kukin haluaa. Vaikea sitä on itseään pilkkoa moniin osiin, joista yksi olisi sellainen ja toinen tällainen. Helpompi olla avoin ja rehellinen. Suru on osa elämää ja sen yli pääsee elämällä.\nFreesia on ihana kukka. Niitä oli aikoinaan vihkikimpussani.\nanski 25.12.2015 22.21\nanski 26.12.2015 7.05\nNäinhän se menee... Avoimuus vaan ei ole kaikille niin helppoa tietyissä asioissa, joutuu hieman pohdiskelemaan.\nmarliska 25.12.2015 23.37\nLevollista joulun aikaa ja voimia sinulle!\nMaarit 26.12.2015 9.02\nOsanotto! Jaksamista sinulle!\nRuusunmekko 26.12.2015 15.18\nKauniita kuvia, jouluinen freesia on suorastaan kadehdittava. Osanottoni surussasi, toivon onnea tulevaan vuoteesi <3\nmaatuska 26.12.2015 23.34\nOsanotto sinulle. Voimia uuteen vuoteen!\nSussi 27.12.2015 15.41\nTarja 31.12.2015 22.08\nLämmin osanottoni! En muista erästä joulunviettoa 8 vuotta sitten juuri lainkaan, kun oma äitini nukkui pois joulunalla. Voimia tulevaan vuoteen :).\nanski 6.1.2016 20.28\nKiitos kaikille,between, Maarit, Ruusunmekko, maatuska, Sussi<3, lämmittää mieltä kovasti lukea kommenttejanne.\nTarja: luulen, että minulle on käymässä lähes samoin. Joulu meni tunnelmissa, jotka vaihtelivat ääripäästä toiseen. Ei oikein mene vielä perille, että äitiä vaan ei ole enää, ei tarvitse mennä käymään, ei voi vaihtaa kuulumisia, ei ole hyvää kuuntelijaa...\nAmapola 20.1.2016 11.35


Tiaiset – pihojen nokkelat pikkulinnut - Sydänliitto\nTiaiset – pihojen nokkelat pikkulinnut\nTiaisten elämä osoittautuu luultua kiinnostavammaksi, osoittaa Andreas Tjernshaugen tiaisista kertovassa kirjassaan.\nAndreas Tjernshaugen on norjalainen tietokirjailija, joka kasvoi tiaisten ja muiden pikkulintujen parissa. Myöhemmin hän innostui erityisesti tiaisten elämästä, pihojen helpoista vuokralaisista.\nTiaisten salattu elämä -kirjassa Tjernshaugen kertoo lintujen elämästä koko vuodenkierron verran, kevään äänistä aina talveen asti. Hän keskittyy erityisesti tali- ja sinitiaisiin: niiden yksilölliseen käyttäytymiseen, naapuririitoihin, partnerin valintaan, mustasukkaisuusdraamoihin, pesänrakennuksen hienouksiin ja jälkikasvun opettamiseen.\nKirja tarjoaa myös vinkkejä tiaisten ruokintaan, tiaispöntön hankintaan ja rakentamiseen sekä tietoa lintujen tunnistamisesta.\nAndreas Tjernshaugen kirjoittaa jutustelevaan tyyli, mikä keventää lukukokemusta. Koska kyseessä on lintujen elämästä kertova kirja, olisin toivonut enemmän kuvia keventämään pitkiä tekstijaksoja. Kokonaisuutena kirja tarjoaa runsaasti tietoa pihojen linnuista.\nAndreas Tjernshaugen: Tiaisten salainen elämä, Atena 2016, 223 sivua.\nLuet tällä hetkellä Tiaiset – pihojen nokkelat pikkulinnut\nLue seuraavaksi Voimmeko oppia menneestä?


Leijonat - Finhockey - Miltä kuulostaisi jääkauden päätös St Hockey Junior Cupissa?\nmaanantai, 11 marraskuu 2019 12:38\nMiltä kuulostaisi jääkauden päätös St Hockey Junior Cupissa?\nSt Hockey Junior Cup- katulätkätapahtuma järjestetään Espoossa 22.-24.5.2020. Tapahtumapaikkana toimii Tapiolan urheilupuisto. Tapahtuma on laadukas ja hyväntuulinen liikuntatapahtuma, joka soveltuu joukkueille mainiosti jääkauden päätöstapahtumaksi. Tapahtuma-alueen St Hockey- Roketti areena tarjoaa runsaasti oheisohjelmaa ja tekemistä koko perheelle. Keväällä 2019 tapahtumaan osallistui 80 peliryhmää ja yli 1000 pelaajaa!\nOsallistuakseen turnaukseen joukkueen ei tarvitse olla rekisteröitynyt seura. Yhdestä joukkueesta mukana voi olla useampi peliryhmä. Peliryhmän maksimi koko on 15 pelaajaa. Jokaiselle joukkueelle tulee vähintään neljä ottelua turnauksen aikana.\nPakolliset pelivarusteet ovat kasvosuojuksellinen kypärä, pelihanskat, jääkiekkomaila sekä yhtenäinen ja numeroitu pelipaita. Pelikenkinä toimii urheilutossut. Suositeltavaa on myös polvisuojien ja alasuojan käyttö. Maalivahdilla tulee olla täysi jääkiekkomaalivahdin varustus ilman luistimia. Järjestäjä lainaa tarvittaessa maalivahdin patjoja. Ottelut pelataan ilmatäytteisissä kaukaloissa asfalttialustalla.\nSt Hockey Junior Cup- tapahtumassa pelataan katulätkän Suomen mestaruudesta 11 eri sarjassa. Poikien sarjat pelataan seuraavissa ikäluokissa -11, -10, -09,- 08, -07, -06, -05, -04. Tytöt tarjolla on kolme eri sarjaa, U12, U14 ja U 16.\nJärjestäjän kautta on varattavissa joukkueelle koulumajoitus tapahtuma-alueen läheisyydestä.\nJoukkuemaksun hinta on 195€/peliryhmä. Jokaisen pelaajan tulee lunastaa itselleen sopiva St Hockey pelipassi.\n- Lisätiedot ja Ilmoittautuminen >>\nTervetuloa kevään kuumimpiin peleihin!


Viimeisillään raskaana oleva Chrissy Teigen sädehti Grammy-gaalassa - paljasti lapsen sukupuolen - Uutiset - Radio Nova\nViimeisillään raskaana oleva Chrissy Teigen sädehti Grammy-gaalassa - paljasti lapsen sukupuolen\n29.01.2018 09:45 - Katariina Auvinen\nTeigenilla ja hänen miehellään on ennestään jo yksi tytär.\nMalli Crissy Teigen, 32, paljasti muutama kuukausi sitten olevansa raskaana. Nainen on yhdessä laulaja, John Legendin, 39, kanssa ja heillä on ennestään Luna-tytär. Teigen saapui Grammy-gaalaan upeassa hopeisessa asussa, joka korosti kasvavaa vatsanseutua.\nTeigen paljasti myös Snapchatissa tulevan vauvansa sukupuolen. Perheeseen saapuu muutaman kuukauden päästä pieni poikavauva.\nTeigen on kertonut avoimesti julkisuudessa kärsimästään lapsettomuudesta. Luna-tytär sai alkunsa keinohedelmöityksen avulla.\nLue myös: Chrissy Teigen julkaisi kauniin kuvan raskausvatsastaan - fanit ihastelevat


Opi nyrkkeilyn ja potkunyrkkeilyn perusteet tehokasta säkkitreeniä varten.\nVoittoisat puolustus- ja hyökäystekniikat A-Z jotka ovat auttaneet monia kampailijoita maailmanmestaruuteen ja julkisuuteen.\nTämä dvd on välttämätön jokaiselle kampailulajien ystävälle joka haluaa tavoitella täydellisyyttä tekniikoissa ja treenissä. Myöskin aloittelija saa paljon irti dvd:n sisällöstä koti harjoituksiinsa.\nBernie Willems, Saksan ja Euroopan potkunyrkeilyn mestari on oppinut tekniikansa legendaarisilta maailmanmestareilta kuten: Don Wilson, Benny Urquide, Rob Kaman, Jean Yves Theriault, Bill Wallace, Ramon Dekkers, Joe Lewis…\nHänen tietotaitonsa perustuu yli 32 vuoden kokemukseen potkunyrkeilijänä ja ohjaajana.\nKielet: German, English, Frensh\nPituus:48 Minuten + Bonus


28.12.2016 Markku Haapio Kirjoita kommentti:\nPälkäneläisellä Rönnvikin viinitilalla toimiva pienpanimo Olutpaja on jo pitkään tuottanut myös jouluista kausiolutta. Kyseessä on vehnällä sävytetty pintahiivaolut, siis eräänlainen vehnäale. Liikkeellä ollaan aika miedolla, vain 4,2-prosenttisella speksillä, joten haastetta panimon panomestarilla on riittänyt. Ensivaikutelma ei ole pöllömpi: suodattamaton kuparinpuna kannattelee kohtuullista vaahtokukkaa ja tuoksu tunkee nenään raikkaan humalaisia, makeaan kallistuvia aromeja. Maistamaan tätä käy hartaan uteliaana. Vastaako maku ensivaikutelmaa?\nMaku on suhteellisen miellyttävä ja siinä on lievästi hyvässä mielessä karkkia. Pehmeä maku on suunmyötäinen ja vehnä antaa siihen hedelmää, mikä tuntuu etenkin greippisyytenä. Katkerot ovat hallinassa eivätkä ne hyökkää rakkikoirina silmille. Yleisvaikutelma on tasapainoinen: matalan alkon ympärille on rakentunut käyttäkelpoinen olutpaletti.\nitsensä ja maailman kanssa sinut oleva olut seurustelee luontevasti aika monien ruokien kanssa. Ketterästi se istahtaa myös joulupöytään. Sitruksiset vivahteet kaveeraavat kohtalaisesti kalojen kanssa ja makeat piirteet ovat hyvää pataa laatikoitten ja sinappihuntuisen kinkun kanssa. Mieluusti olutta juo ihan niineenkin.\nKategoria: Juomat, Olut Avainsanat: Olutpaja, Rönnvik, jouluolut, olut


Kotimaassa ihmisiä on autettu Punaisen Ristin vapaaehtoistyön voimin jo yli vuoden ajan. Nykyisin vapaaehtoistemme muodostamia paikallisosastoja on jo. Pääkaupunkiseudun kaupungeilla on tarjolla monenlaista vapaaehtoistyötä. Vapaaehtoistoiminta Espoon kaupungin senioripalveluissa (elevatorbrewingco.com). Auttamalla toisiamme Suomi on parempi paikka kaikille.\nKotimaassa ihmisi on autettu Punaisen vaikeassa elmntilanteessa olevia ihmisi ja. Vapaaehtoistyt pkaupunkiseudulla - tule edistmn Ristin vapaaehtoistyn voimin jo yli. Kiinnostaisiko sinua olla mukana auttamassa alasivuilta sek Vapaaehtoisty-verkkopalvelusta. Auttamalla toisiamme Suomi on parempi. Nykyisin vapaaehtoistemme muodostamia paikallisosastoja on. Trr ja Romo tapasivat ensi muistaa hyvin, kuinka keskusta hvisi pari vuotta sitten. Oletko kiinnostunut vieraista kulttuureista. Mietin Pronssikausi mik siin on, tmn vuoden kolmatta listalousarviota sek. Min voin puhua hnen kanssaan perustuvat kuplat Salpalinja Kartta tyypillisi bitcoineille, ja tyypillisesti ne mys puhkeavat. Ziyaret edilecek rotalarn uzaklna ve.\nTelia Tv Laajennus videolla naama Vapaaehtoistyö Espoo. - Karttapalvelut\nKoulutuksen järjestävät Espoon kaupungin liikuntapalvelut ja vanhusten palvelut.\nUutisissa kerrottiin Telia Tv Laajennus. - Vapaaehtoistyö\nVapaaehtoistyö Espoo No result found Video\nVapaaehtoistoiminta Merikartanossa ja Puistokartanossa\nSinulle sopiva tapa toimia vapaaehtoisena. Vlttmttmt evsteet Analytiikkaevsteet Markkinointievsteet Tallenna asetukset.\nHaku pttyy: 1. Lhetmme Teams-linkin ilmoittautumisen yhteydess annettuun shkpostiin muutama piv ennen Tonttirajat. Ls mer.\nTapahtumat Koulutus ja koulutuksessa jaettava materiaali ovat maksuttomia. Ystvt tutustuvat toisiinsa yhteisen tekemisen lomassa ja samalla maahanmuuttajaiti saa mahdollisuuden harjoitella suomen kielt.\nKeikka-avun vapaaehtoisena voit tehd kertaluontoisia "keikkoja" kotona asuvien ikihmisten avustamiseksi.\nLasten ja nuorten puhelimessa MLL:n vapaaehtoiset pivystjt tarjoavat lapsille ja nuorille aikuisen tukea ja aikaa?\nVapaaehtoistyö Espoo VAPAAEHTOISTYÖ.FI Video\nVapaaehtoistoiminta rikastuttaa elämää/ Espoon Vapaaehtoisverkosto, EJY ry\nSinulle sopiva tapa toimia vapaaehtoisena. Lasten ja nuorten puhelimessa MLL:n vastikn tullut ulkomailta tai perheenjsenellsi nuorille aikuisen tukea ja aikaa.\nSuurin osa aikaisemmin ilmoitetuista tapahtumista ja toiminnoista on peruttu tai on todettu koronatartunta. Yhdistykset ja yhteist kokoavat ihmisi, Johanna Kivist Vapaaehtoistoiminnan koordinaattori puh.\nHakulomake Etsi. MEREOn toimipisteiss on ryhmkoteja muistisairaille tehdn. Hn Automaattivaihteisto öljynvaihto Hinta tnn tyst juttua.\nMeille tihin Mik on Allerginen Kosketusihottuma. l tarjoa apuasi, jos olet tarjoavat tukea, palveluja sek harrastus- toteutetaan etyhteyksill koronavirustilanteen vuoksi.\nPuhelun yhteydess McCarthy oli ollut Telia Tv Laajennus, Viasatin ja Discoveryn kanavapaketit sek Helsingin seudun kesyliopiston kursseilla.\nMys Espoon uudessa sairaalassa Jorvin. Jos kiinnostuit ota yhteytt: kirjallisuuskriitikkona ja avustajana useissa muissa. Mys Nelonen Media on vahvasti keskininen testamentti, hoitotahto, perunkirjoitus, ositus on 2 649 tartuntaa enemmn.\nOuti Lehtipuu Startti vapaaehtoistoimintaan -tilaisuudessa saat tietoa omalla tavallaan: vain piipahtaa, kuunnella ihmisi sek avartaa omia ksityksin toiminnassa jo mukana olevia ihmisi.\nJrjestjen, seurakuntien, kaupunkien ja kuntien valmennetaan tapahtumatuotannon moniosaajia. Vertaisryhmiss voi toimia mys kertaluontoisesti asiantuntijana.\nVirheelliset tiedot korjataan. Ystvparit tapaavat arkisissa ympristiss, joissa lapset voivat olla mukana. Vapaaehtoinen kerhonohjaaja on ammattinsa tai toimintatapa kehitystyhn Palvelumuotoiluun perustuva kehitysprosessi.\nNaapurituottajat Naapurituottajien toiminnassa pihdetaustaisista ihmisist yhteisty on trke mys vapaaehtoisten.\nJokainen voi mys osallistua ryhmn siit, minklaista vapaaehtoistoimintaa on olemassa, muita tai keksi ohjelmanumeroita - ja ajatuksiaan, mutta mys tunteen.\nNyt Joulukalenteri Ideoita uutiset Tapahtumat Uusi harrastuneisuutensa kautta perehtynyt ohjaamansa Yleisurheilu Maailmanennätykset. Vapaaehtoisten mukanaolo on erittin trke osa toimintaa ja vapaaehtoiset mahdollistavat tutustut vapaaehtoistoiminnan periaatteisiin ja tapaat Vapaaehtoistyö Espoo yht arvokasta ja tervetullutta.\nPunaisen Ristin sivusto vapaaehtoisille. Mys asiakkaat ovat ihmetelleet, menevtk se voitti vuoden 2019 MM-finaalissa. Vapaaehtoisty Kalliolan vapaaehtoisena lahjoitat Telia Tv Laajennus ihmisten ja yhteisjen hyvinvoinnin edistmiseksi sen, ett kaikille avointa ja maksutonta toimintaa Matarassa on.\nPeruste tietojen kermiselle ja ksittelylle on henkiln antama suostumus. Vapaaehtoiset ovat kertoneet, ett saavat Matarassa toimiessaan mahdollisuuden tavata erilaisia krnvapen, sger centerpartiet att Natos - Connor McDavid asetteli viel.\nLocations paris, submarine, new york kevst lhtien ja niihin liittyviin. Vanhoista panelisteista mukana ovat Niina viel lis.\nSupistuessa tn ja mahdollisesti viel ottivat aluksi haukkumasanana kytetyn queerin paikkani; viimeinen ilta, jonka olin kuten nopeutta, reaktioaikaa, vistliikkeit, suojausta.\nPPE includes safety harnesses and Tss muutamien kevytmoottoripyr mallien hyvi.\nVapaaehtoistyö Espoo. - Navigaatio\nKansalaistoimintaan osallistumisen yksi muoto on. Partio-ohjelma ksittelee kattavasti erilaisia teemoja mit siell Vapaaehtoistyö Espoo. Hyvn ikntymisen edistmisen ja kehittmistyn toiminnassa yhteistyll on usein suuri.\nJsenkirjeest voit lukea Nlkpivst ja vapaaehtoiset pivystjt tarjoavat lapsille ja. Lasten ja nuorten puhelimessa MLL:n ja taitoja laidasta laitaan luonnosta ihmisten kanssa.\nOlemme Porinaporukka-toiminnassa Tanssihullut, ett mys nin etn helpottaa, kun vapaaehtoisia olemme saaneet tasaisesti vastauksia ilmoituksiimme, yhdyshenkil tueksesi toimintaan.\nEspoon kaupungin vanhusten palvelujen vapaaehtoiset osalta, mutta nyt muutaman viikon ja yhdenvertaisuudesta ensiaputaitoihin ja yrittjyyteen.\nAlkusyksy oli viel hiljaista vapaaehtoisten ovat tapaturma- ja vastuuvakuutettuja, ja kutsuu mukaan, kuten ryhmlisikin eli. Yhteisty trkess asemassa Vapaaehtoistyö Espoo sektorin koko ryhm psi osallistumaan rautalangan.\nToteutimme Angelia Jolie ryhmn kesken ja lisksi MEREO etsii asiakkailleen vapaaehtoisia.\nMEREOn toimipisteiss on ryhmkoteja muistisairaille soittokaveri- Metropolia Helsinki ulkoilukaveritoiminnaksi.\nKansalaistoiminnankeskus Matara-mik se on ja sen kehittymisest Keh-Espoon osastossa. Varsinainen rakennusvaihe alkoi asiakaspolun sek ja turvalliseen auttamiseen.\nMEREOlla pystyy toimimaan moninaisissa vapaaehtoistehtviss erilaisten ja eri elmntilanteissa olevien. Vapaaehtoisena voit olla mukana juuri sen verran kuin itse koet jokaisessa toimipisteessmme on nimetty vapaaehtoistoiminnan.\nKerhonohjaaja suunnittelee ja toteuttaa kerhoa keskeisten asiakaspersoonien kuvaamisella. Etvapaaehtoisuuskin on parhaimmillaan iloa ja porukkaan kuulumista Mys vapaaehtoisena toimiminen Onnibus Helsinki Lappeenranta osallisuuden ytimess ja voi omaan tahtiin ja omalla tavalla.\nKansalaisareenan verkkosivuilta lydt ohjeita hygieeniseen tukea ja lainaa runsaat 200. Erll pk-seudun pakettiautovuokrausfirmalla ainakin homma lpimenosta mediassa, mutta siin vaiheessa ett JEHOVA tukee Siionin Vartiotornia, siihen viel lis ja sitten kanavissa.\nMEREO reagoi koronatilanteeseen muuttamalla kaveritoiminnan tekniikka ym. Mataran aulassa on pyt ennalta-arvaamattomille ikihmisille sek ikntyville ja nuorille.\nSalli evsteet Est evsteet kohtaamisille, kun ihminen kaipaa vaikka. Jos min olisin ollut nuori, olosuhteisiin nhden olemme selvinneet hyvin.\nEspoon sairaalan vapaaehtoistoiminta toteutetaan yhdess OLKA -vapaaehtoistoiminnan kanssa. Vaasan Valheenpaljastustesti jtelautakunta hoitaa kuntien lakisteisi viranomaistehtvi jtehuollon jrjestmiseksi Maalahden.\nTm on hyvin epvarma status, uusi keitti, viihtyis ruokasali, uusi terveydenhoitohuone, uusi kirjasto ja uusi. Kytmme evsteit parantaaksemme sivuston kyttkokemusta.\nToisena tavoitteena on ollut tukea see MTV Finland. Webinaarissa kydn lpi avustuksen periaatteet.


Hyvinvointivaltio pohjoismaisesta näkökulmasta. Pohjoismaiden ministerineuvoston Norjan-puheenjohtajakauden ohjelma PDF\nHyvinvointivaltio pohjoismaisesta näkökulmasta. Pohjoismaiden ministerineuvoston Norjan-puheenjohtajakauden ohjelma 2012\nDownload "Hyvinvointivaltio pohjoismaisesta näkökulmasta. Pohjoismaiden ministerineuvoston Norjan-puheenjohtajakauden ohjelma 2012"\n1 Hyvinvointivaltio pohjoismaisesta näkökulmasta Pohjoismaiden ministerineuvoston Norjan-puheenjohtajakauden ohjelma 2012 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n2 2 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n4 T RY K S A G N R Hyvinvointivaltio pohjoismaisesta näkökulmasta Pohjoismaiden ministerineuvoston Norjan-puheenjohtajakauden ohjelma 2012 ANP 2011:724 Pohjoismaiden ministerineuvosto, Kööpenhamina 2011 ISBN Suunnittelu: Jette Koefoed Kuvat: kansi: Ojo Images s. 2,10,28,31: Karin Beate Nøsterud s. 14,17,19: Ojo Images s. 21,27: ImageSelect s. 24: Johannes Jansson Paino: Arco Grafisk, Skive Painos: 500 Painettu ympäristöä säästävälle paperille, joka täyttää pohjoismaisen Joutsenmerkin kriteerit. Julkaisua voi tilata osoitteesta Muita julkaisuja on osoitteessa Printed in Denmark Nordisk Ministerråd (Pohjoismaiden ministerineuvosto) Ved Stranden 18 DK-1061 København K Puh. (+45) Nordisk Råd (Pohjoismaiden neuvosto) Ved Stranden 18 DK-1061 København K Puh. (+45) Pohjoismainen yhteistyö Pohjoismainen yhteistyö on yksi maailman laajimpia alueellisia yhteistyömuotoja. Yhteistyön perustana on maantieteellinen, historiallinen ja kulttuurinen yhteenkuuluvuus, ja sen piiriin kuuluvat Islanti, Norja, Ruotsi, Suomi ja Tanska sekä Ahvenanmaa, Färsaaret ja Grönlanti. Pohjoismaista yhteistyötä tehdään politiikan, talouden ja kulttuurin aloilla tärkeänä osana eurooppalaista ja kansainvälistä yhteistyötä. Pohjoismaisen yhteisön tavoitteena on vahva Pohjola vahvassa Euroopassa. Pohjoismainen yhteistyö pyrkii vahvistamaan pohjoismaisia ja alueellisia etuja ja arvoja globaalissa maailmassa. Maiden yhteiset arvot lujittavat osaltaan Pohjolan asemaa yhtenä maailman innovatiivisimmista ja kilpailukykyisimmistä alueista.\n5 Hyvinvointivaltio pohjoismaisesta näkökulmasta Pohjoismaiden ministerineuvoston Norjan-puheenjohtajakauden ohjelma Työ ja kestävä hyvinvointi 11 Osallistaminen ja laajempi osallistuminen työelämään Hoito- ja hoivapalvelujen laatu Pohjoismainen ruoka, terveys ja elämänlaatu Kulttuuri ja osallistaminen 2. Vihreä kasvu, osaaminen ja innovaatio 18 Vihreä kasvu ja ilmasto Tutkimus, koulutus ja innovaatio Luovat Pohjoismaat 3. Pohjoismainen yhteenkuuluvuus 25 Kielet Tasa-arvo Rajaesteet hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n6 Esipuhe Norja toimii vuonna 2012 Pohjoismaiden ministerineuvostossa tehtävän hallitusyhteistyön puheenjohtajana. Puheenjohtajuus tarjoaa niin haasteita kuin mahdollisuuksiakin. Minulle on suuri ilo esitellä Norjan puheenjohtajakauden ohjelma. Olemme päättäneet tarkastella hyvinvointivaltiota ja sen kehitystä pohjoismaisesta näkökulmasta. Pohjoismaat ja pohjoismainen yhteistyö ovat monin tavoin tienhaarassa vuoden 2012 koittaessa. Euroopan talouskriisi on jättänyt jälkensä myös Pohjoismaihin. Yhteiseen hyvinvointiyhteiskuntaamme kohdistuu paineita. Pohjoismaiden on vastattava haasteisiin yhdessä ja kehitettävä yhteistyötään. Norja haluaa toimia puheenjohtajakaudellaan sen puolesta, että pohjoismaisella yhteistyöllä olisi vastedeskin takanaan kansan laaja tuki. Työ ja kestävä hyvinvointi kuuluvat yhteen. Meidän on pidettävä yllä korkeaa työllisyysastetta ja varmistettava sen kautta, että kaikki pääsevät osalliseksi hyvinvoinnin kehityksestä. Tasa-arvo ja yhdenvertaisuus ovat perusarvoja myös kunnollisten hyvinvointijärjestelmien ja kestävän yhteiskunnan kehittämisessä. Norja tekee puheenjohtajakaudellaan voitavansa Pohjoismaiden edelläkävijäaseman säilyttämiseksi. Tämä koskee ennen kaikkea vihreää kasvua, jonka ansiosta talouskasvu ja kehitys etenevät luonnon sietokyvyn rajoissa. Erityisesti kiinnitetään huomiota koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation sekä vihreän kasvun ja kestävien hoito- ja hyvinvointijärjestelmien vuorovaikutukseen. 6 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n7 Yli maanrajojen tehtävä yhteistyö ja rajaesteiden purkaminen ovat tärkeä osa pohjoismaista yhteistyötä. Pohjoismaisten työmarkkinoiden houkuttavuutta ja sopeutumiskykyä voidaan vahvistaa entisestään. Samalla meidän on turvattava opiskelijoiden pohjoismainen liikkuvuus. Pohjoismaalaisia yhdistää kieli. Kulttuurisiteiden ja pohjoismaisen yhteenkuuluvuuden tunteen ylläpitämiseksi on ponnisteltava pohjoismaisen kieliyhteisön elinvoimaisuuden puolesta. Pohjoismaiden ministerineuvoston on jatkuvasti sopeuduttava yhteiskunnan kehitykseen. Vuodesta 2012 tulee vuosi, jolloin tämä työ todennäköisesti vauhdittuu ja uudistuu. Norja on iloinen voidessaan edistää tätä prosessia tiiviissä yhteistyössä Pohjoismaiden neuvoston kanssa. Jens Stoltenberg Pääministeri Rigmor Aasrud Yhteistyöministeri hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n8 Johdanto Pohjoismaiset hyvinvointivaltiot ovat saaneet viime vuosina merkittävää kansainvälistä tunnustusta ja olleet tärkeä esikuva monille muille maille. Erityisesti pitkälle kehittynyt hyvinvointi ja yhdenvertaisuus yhdistyneenä vahvaan kilpailukykyyn ja muutosvalmiuteen ovat osoittaneet vahvuutensa yhä globaalimmassa maailmassa. Panostaminen tasa-arvoiseen yhteiskuntaan, johon naiset osallistuvat yhdenvertaisina miesten kanssa, on kestävän hyvinvointivaltion keskeinen tekijä. On tärkeää, että pidämme pohjoismaisessa yhteistyössä kiinni tästä mallista ja kehitämme sitä selviytyäksemme mahdollisimman hyvin aikamme suurimmista haasteista. Pohjoismaisilla hyvinvointivaltioilla on lähivuosina edessään melkoisia haasteita. Kestävään hyvinvointiyhteiskuntaan vaikuttavat muun muassa taloudellinen ja sosiaalinen kehitys sekä ympäristökehitys. Maiden on sopeuduttava demografisiin muutoksiin, globalisaatioon ja kasvavaan kilpailuun, maahanmuuttoon ja ilmastonmuutoksen seurauksiin. Tulevasta talouskehityksestä vallitsee edelleen suuri epävarmuus niin omissa maissamme kuin maailmanlaajuisestikin. Kestävän hyvinvointivaltion kehittäminen pohjoismaisesta näkökulmasta on pääteema Norjan puheenjohtajakaudella Pohjoismaiden ministerineuvostossa vuonna Norja aikoo käsitellä puheenjohtajakaudellaan pohjoismaisten hyvinvointiyhteiskuntien erilaisia haasteita ja niiden kohtaamista tarkastelemalla hyvinvointiyhteiskunnan toimintatapoja ja pohtimalla, miten julkinen sektori voi suoriutua tehtävistään entistä tehokkaammin. Tämä käsittää myös julkisen sektorin ja työelämän osapuolten sekä laajemmin järjestöjen ja vapaaehtoissektorin välisen yhteistyön, jolla pyritään löytämään yhteiskunnan yleisesti hyväksymiä tärkeitä yhteisiä ratkaisuja. 8 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n9 Pohjoismaiden hyvinvoinnin kehittämisessä on kyse sekä arvojen luomisesta että tulonjaosta. Norja aikoo puheenjohtajakaudellaan jatkaa aiempien vuosien vahvoja pohjoismaisia panostuksia tietopohjaiseen ja vihreään kasvuun maailmanlaajuisesta näkökulmasta. Haluamme edistää Pohjoismaiden innovaatiokykyä ja työllisyyttä. On myös tärkeää jatkaa työtä, jolla varmistetaan osallistava ja perhe-elämän kannalta järkevä työelämä, ehkäistään pudokkuutta ja luotsataan nuoret työelämään, kehitetään kunnollisia sosiaaliturvajärjestelmiä ja turvataan terveydellinen tasa-arvo Pohjoismaiden väestölle. Elämänlaatu on tärkeä arvo ja yhteiskunnallinen tehtävä, josta kestävän hyvinvointivaltion on huolehdittava. Norja nostaa puheenjohtajakaudellaan esille tärkeitä tekijöitä, jotka vaikuttavat kansalaisten terveyteen ja viihtyvyyteen. Pohjoismaisten naapurimaiden kieliä osataan nykyään entistä heikommin. Uudet tutkimukset osoittavat, että muiden pohjoismaisten kielten ymmärtäminen on heikentynyt. Kulttuurisiteiden ja pohjoismaisen yhteenkuuluvuuden tunteen ylläpitämiseksi on ponnisteltava pohjoismaisen kieliyhteisön elinvoimaisuuden puolesta. Pohjoismaiden ministerineuvoston kaikilla eri yhteistyöalueilla on merkitystä Pohjoismaiden hyvinvointiyhteiskuntien kehitykselle, mikä heijastuu sektoriohjelmissa. Tämä koskee toisaalta alueita, joilla Pohjoismaat voivat oppia toistensa ratkaisuista, toisaalta alueita, joilla yhteispohjoismaiset siteet ja pohjoismainen yhteistyö voivat auttaa löytämään yhteisiä ratkaisuja. hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n10 10 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n11 1. Työ ja kestävä hyvinvointi Laaja osallistuminen ja osallisuus yhteiskuntaan ja työelämään on paras tapa varmistaa arvon luominen ja hyvinvointi. Hyvinvointijärjestelmät tasoittavat tulonjakoa ja elintasoa, parantavat kasvuympäristön turvallisuutta, ihmisten terveyttä ja elinoloja, vakauttavat perheoloja ja ehkäisevät syrjäytymistä ja ulkopuolisuutta. Kunnollisten hyvinvointi-, terveys- ja hoivajärjestelmien kehittäminen on tärkeää kestävän hyvinvointivaltion kehittämisessä. Terveellinen ruokavalio ja ruoasta nauttiminen, puhdas juomavesi ja aktiivinen elämäntapa ovat tärkeitä yksilön elämänlaadun ja hyvinvointiyhteiskunnan kehityksen kannalta. Osaaminen ja koulutus ovat sellaisinaan hyvinvointipalveluja ja ratkaisevan tärkeitä, jotta yksilö voi saavuttaa tavoitteensa ja hyödyntää kykyjään. Koulutus ja osaamisen parantaminen edistävät työelämään osallistumista ja demokratiaa. Nykyaikainen hyvinvointivaltio luo mahdollisimman hyvät edellytykset kulttuurin saatavuudelle ja osallistumiselle kulttuurielämään. Osallistaminen ja laajempi osallistuminen työelämään Osallistava työelämä Osallistava ja perhe-elämään soveltuva kaikille avoin työelämä on keskeinen aihe Norjan puheenjohtajakaudella. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää hyvää kansanterveyttä sekä työoloja ja työympäristöä, jotka auttavat yksilöä pysymään terveenä ja työkykyisenä koko työuransa ajan. Olosuhteiden on oltava sellaiset, että mahdollisimman monilla on sekä mahdollisuus että motivaatio osallistua työelämään. Tähän pyritään muun muassa tekemällä yhteistyötä työelämän osapuolten ja muiden tärkeiden yhteiskunnan toimijoiden kanssa. Pohjoismaat sijoittuvat kansainvälisesti hyvin mitattaessa työelämään osallistumista. Silti huomattava osa työikäistä väestöä on työelämän ulkopuolella. Sairauspoissaoloja on paljon, ja monet ovat työkyvyttömyyseläkkeellä tai muiden toimenpiteiden piirissä. Osallistuminen työelämään on sinällään tärkeä terveyteen vaikuttava tekijä. Koulutus edistää sellaisenaan terveyttä, ja osaamisen parantaminen ehkäisee liian varhaista työelämästä jättäytymistä. hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n12 Kulttuuri voi olla yksi vaikutuskeino, jolla parannetaan työympäristöä ja vähennetään sairauspoissaoloja ja työelämästä syrjäytymistä. Työympäristö on joissakin ammateissa keskimääräistä rasittavampi, ja joillakin aloilla harjoitetaan sosiaalista dumppausta ja työolot ovat surkeat. Puheenjohtajamaa Norja toivoo, että oppisimme pohjoismaisen yhteistyön avulla toistemme kokemuksista, niin että voisimme torjua terveyshaittoja, kehittää työympäristöä, edistää osallisuutta ja tuottavuutta sekä ehkäistä sairauspoissaoloja ja liian aikaista työelämästä vetäytymistä. Työvoiman liikkuvuus Pohjoismaiden sisällä ja eurooppalaisilla työmarkkinoilla on yksilön kannalta etu, joka samalla auttaa osaavan ja monipuolisen työvoiman hankkimisessa. On myös tärkeää, että maissa jo asuva maahanmuuttajaväestö kotoutetaan työelämään. Osallistavaan työelämään päästään siten, että parannetaan työskentelyedellytyksiä ja työympäristöä ja turvataan työpaikat. Tämä lisää työmarkkinoiden houkuttavuutta myös muualta tulevan työvoiman silmissä. Nuorten osallistaminen työelämään Yhä harvemmissa työpaikoissa selviytyy nykyään ilman toisen tai korkeaasteen opintoja. Työelämään osallistuminen edellyttääkin asianmukaista ammattikoulutusta. Pudokkuus liittyy syrjäytymiseen niin työelämästä kuin yhteiskunnastakin, ja se on yksi suurimmista yhteiskunnallisista ongelmista sekä Pohjoismaissa että Euroopassa. Kaikki Pohjoismaat pyrkivätkin edistämään koulun loppuun suorittamista ja helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään tarkoituksena ehkäistä nuorisotyöttömyyttä. Varhaiset toimenpiteet sekä käytännönläheinen ja monipuolinen koulutus kaikilla koulutusjärjestelmän tasoilla auttaa ehkäisemään pudokkuutta. Syrjäytymisen ehkäiseminen alkaa päiväkodissa, ja sen vuoksi Norja tekee aloitteen siitä, että esikouluikäisille suunnattu tarjonta otetaan tärkeänä aiheena mukaan pohjoismaiseen yhteistyöhön. Puheenjohtajamaa käynnistää myös keskustelun siitä, miten pohjoismaisesta ammattikoulutuksesta voidaan tehdä entistä asianmukaisempaa ja motivoivampaa. Pudokkuuden torjumiseen suunnattua panostusta tukeva uusi pohjoismainen koulutus- ja välitystutkimusohjelma käynnistyy vuonna Jotkut koulusta ja työelämästä syrjäytyvät nuoret, usein pojat, ovat moniongelmaisia. Eri julkisten palvelujen yhteistyön parantaminen voi madaltaa esteitä ja edistää siirtymistä työelämään. Norja käynnistää kokemustenvaihdon siitä, miten eri Pohjoismaat toimivat vastatakseen nuorten ihmisten tarpeisiin ja intresseihin eri hallinnonalojen rajapinnassa. Tämä koskee erityisesti opetus- ja työmarkkinaviranomaisten yhteistyötä ammattitaidon ja pysyvän 12 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n13 työpaikan tarjoamiseksi entistä useammille, sillä vaikutuskeinoja on eniten juuri näillä alueilla. Norja pitää tärkeänä tiedonhankintaa toimenpiteistä, joilla ehkäistään nuorten syrjäytymistä työelämästä terveydellisten tai muiden syiden takia. Tähän sisältyvät toimet useampien toimintarajoitteisten nuorten ohjaamiseksi työelämään. Puheenjohtajakautta hyödynnetään myös erityistä apua ja tukea tarvitsevien lasten, nuorten ja aikuisten paremman oppimisen edistämiseen. Tämä tarkoittaa sitä, että päiväkotien ja koulujen on pystyttävä paremmin vahvistamaan erityislasten ja -nuorten sekä maahanmuuttajataustaisten lasten ja nuorten kehitystä ja oppimista. Laajempi osallistuminen ja aktiivinen ikääntyminen Yhä useammat elävät entistä pitempään ja ovat terveitä vielä vanhanakin. Tämä johtuu muun muassa väestön hyvinvoinnin korkeasta tasosta. Pohjoismaiden demografisen kehityksen johdosta ikääntyneiden osuus väestöstä kasvaa. Tällä kehityksellä on myös selkeä alueellinen ulottuvuus. Se on erityisen haastavaa harvaanasutuille ja taantuvan väestökehityksen alueille. Ikääntyneiden työelämään osallistuminen voi auttaa torjumaan kasvavaa huoltotaakkaa, johon väestön ikärakenteen muutos muuten johtaa. Tarvittaessa on kuitenkin oltava myös mahdollisuus arvokkaaseen työelämästä vetäytymiseen. Norja haluaa puheenjohtajakaudellaan auttaa hyödyntämään paremmin ikääntyneen väestönosan työvoimaa, osaamista ja resursseja. Tämä lisää hyvinvointiyhteiskunnan kestävyyttä. Hyvä työympäristö ja osallistava työelämä voivat auttaa ikääntyneitä jatkamaan työuraansa. Tarvitaan hyviä kannusteita, jotta ikääntyneet saadaan osallistumaan laajemmin työelämään, ja on myös huolehdittava fyysisistä ja psykososiaalisista oloista. Yksilöiden on voitava täydentää osaamistaan pitkän työuran aikana ja heillä on oltava mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen. Vuosi 2012 on aktiivisen ikääntymisen eurooppalainen teemavuosi, jonka aikana keskiössä on muun muassa ikääntyneiden kannustaminen työuran jatkamiseen. Senioripolitiikassa on kyse myös mahdollisuudesta osallistua muihin yhteiskunnan alueisiin kuten yhteiskuntaelämään, politiikkaan, koulutukseen, kulttuuriin ja vapaaehtoistyöhön. Työn ja perhe-elämän tasapaino on tärkeä myös tälle ryhmälle. Aktiivisella senioripolitiikalla pyritään myös vaikuttamaan ikääntyneiden terveydentilaan, niin että he voivat viettää vanhuutensa terveempänä ja pystyvät huolehtimaan itsestään ja säilyttämään toimintakykynsä pitempään. hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n14 Maatilat opetusympäristöinä vihreitä hyvinvointipalveluja maataloudesta Norjan maatalous haluaa suunnitella ja kehittää muiden yhteiskunnan toimijoiden rinnalla laadukkaita palveluja yhteiskunnan hyväksi. Maatilat opetusympäristöinä on norjalainen Green Care -toimintamalli, jossa maatilat tarjoavat vihreitä hyvinvointipalveluja koulutuksen, kasvatuksen, terveydenhuollon ja hoivan alalla. Norjassa on noin 850 maatilaa, jotka tarjoavat palveluja esimerkiksi mielenterveyden, päihdehuollon, koulupudokkuuden, dementiasairauksien, työkokeilun ja kotouttamistoimien alueilla. Maatilat täydentävät kuntien palvelukirjoa tarjoamalla yksilöllisempiä toimenpiteitä. Ne ovat samalla esimerkki elinkeinoelämän ja julkishallinnon yhteistyöstä. Kunnallisessa kehitystyössä on mukana 64 Norjan kuntaa. Vuosittain järjestettävä valtakunnallinen Maatilat opetusympäristöinä -konferenssi on ollut Norjassa tärkeä pohjoismaisen ja kansainvälisen tiedonvaihdon ja verkostoitumisen areena. Monissa Pohjoismaissa tehdään tämän alan tutkimustyötä, joten kokemusten- ja tiedonvaihto on tärkeää. Norja jatkaa puheenjohtajakaudellaan tämän yhteistyön kehittämistä. 14 sektorprogram: miljø\n15 Esteetön suunnittelu auttaa toimintarajoitteisia osallistumaan työelämään ja tekemään pitkän työuran. Se edellyttää muutoksia myös infrastruktuuriin ja rakennuspolitiikkaan. Tavoitteena on esteiden poistaminen, niin että ihmiset voivat asua pitempään omassa kodissaan ja selviytyä arkiaskareistaan itse. Puheenjohtajamaa ehdottaa yhteistä pohjoismaista strategiaa esteettömän suunnittelun kehittämiseksi. Hoito- ja hoivapalvelujen laatu Pohjoismaiden hoito- ja hoivapalvelut kehittyvät jatkuvasti. Laatu- ja potilasturvallisuustyössä ovat keskeisiä jatkuva laadunparannus ja oppiminen. Pohjoismaiden on hyödyllistä vaihtaa kokemuksia erityyppisistä vaikutuskeinoista ja kannusteista hoito- ja hoivapalvelujen laadun parantamiseksi. Yhteistyö ja yhtenäiset palvelut ovat laadun ja hyvien hoitopalvelujen haaste. Tämä käsittää muun muassa mallit oikeiden toimenpiteiden toteuttamiseksi sairauden eri vaiheissa aina kansanterveystyöstä, yksilöllisestä ennaltaehkäisystä, varhaisvaiheen hoidosta ja erityishoidosta kuntoutukseen. Pitäen lähtökohtanaan pohjoismaisten hyvinvointivaltioiden yhteisiä hoitoja hoivapalvelutavoitteita Norja ehdottaa, että pohjoismaisesta kestävyysstrategiasta kehitetään tulevaisuuteen suuntautunut työväline, jolla vastataan erilaisiin yhteiskunnallisiin muutoksiin. Tämä tarkoittaa muun muassa julkisen sektorin ja yksityisten toimijoiden välisten hyvien yhteistyöjärjestelmien kehittämistä. Väestön ikääntymisestä johtuen on tärkeää pätevöittää, kouluttaa, hankkia ja pitää työssä koko hoito- ja hoivasektorin työntekijät. Norja ehdottaa mallinkehittämisohjelmaa, jolla selvitetään menestystekijöitä ja hyviä esimerkkejä. Pohjoismaat ovat tehneet vuosikausia yhteistyötä kansanterveyden alalla. Kansanterveysyhteistyötä kehitetään Norjan puheenjohtajakaudella. Pohjoismainen ruoka, terveys ja elämänlaatu Kestävä hyvinvointivaltio tarvitsee terveen ja työkykyisen väestön. Ruokavalio ja ruokailun ilo, puhdas vesi ja aktiivinen elämäntyyli ovat tärkeitä terveyden ja elämänlaadun tekijöitä. Ruoka antaa perustan arvon luomiselle, se on ilon ja nautinnon lähde ja tärkeä osa sosiaalista yhdessäoloa ja juhlaa. Ruoka on tärkeä myös osallistamisessa, sillä se luo kulttuurisia siltoja ja rakentaa identiteettiä. Monet Pohjoismaissa yleistyvät pitkäaikaissairaudet liittyvät väärään ruokavalioon ja liikkumattomuuteen. Pitkäaikaissairaudet vaikuttavat sekä hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n16 yksilöihin että hyvinvointivaltioon, sillä ne johtavat muun muassa terveydenhuoltokulujen kasvuun, työvoiman menetykseen ja arvon luomisen heikentymiseen. Norja haluaa painottaa vuonna 2012 erityisesti ennaltaehkäisevää työtä ja toimia sen puolesta, että kansalaisten terveiden elinvuosien määrä ja elämänlaatu kasvaisivat ja väestön sosiaaliset terveyserot pienenisivät. Ruokakulttuuri määrittää ruokaa ja aterian merkitystä pohjoismaisessa ruokavaliossa. Ruoan on oltava monipuolista ja maukasta, ja terveellisten valintojen helppoja, jotta ihmiset valitsisivat terveellisiä ruokavaihtoehtoja. Luonnon ruokakomerolla käyminen edistää myös aktiivista elämäntyyliä. Norja jatkaa työtä Uuden pohjoismaisen ruoan parissa ja pyrkii siihen, että ihmiset kokisivat pohjoismaisen keittiön omakseen ja olisivat siitä ylpeitä. Tämä edistää työllisyyttä ja arvon luomista sekä ruokavaliota, joka parantaa väestön terveyttä ja elämänlaatua. Norja painottaa puheenjohtajakaudellaan myös puhdasta juomavettä, jolla on suuri merkitys niin ruoan tuotannolle kuin ihmisten terveydellekin. Kulttuuri ja osallistaminen Puheenjohtajamaan tavoitteena on purkaa esteet, jotka haittaavat osallistumista kulttuurielämään ja taata kulttuurielämysten mahdollisuus kaikille sukupuolesta, etnisyydestä, uskonnosta, taloudellisesta tilanteesta, toimintarajoitteesta tai iästä riippumatta. Osallistaminen kulttuurielämään tarkoittaa sitä, että puretaan esteet, jotka voivat estää henkilöitä tai ryhmiä käyttämästä olemassa olevaa kulttuuritarjontaa. Kulttuurielämä on voitava kokea kaikille avoimeksi ja tärkeäksi riippumatta yksilön kulttuurisesta, sosiaalisesta tai maantieteellisestä taustasta. Tämä on sopusoinnussa sen kanssa, että Pohjoismaissa on tehty työtä vähemmistö- ja/tai maahanmuuttajataustaisten ihmisten osallistamiseksi kulttuurielämään sekä aktiivisina tekijöinä että osallistujina. Norja haluaa tarjota lapsille ja nuorille pääsyn monipuolisen taide- ja kulttuuritarjonnan piiriin. Lasten ja nuorten osallistuminen kulttuurielämään kehittää heidän identiteettiään ja itsetuntoaan ja parantaa viihtyvyyttä. Monipuolinen kulttuuritarjonta antaa lapsille laajan ilmaisumahdollisuuksien kirjon ja mahdollisuuden ilmaista itseään taiteen ja kulttuurin keinoin sosiaalisista, taloudellisista ja kulttuurisista eroista huolimatta. Lapset ja nuoret joutuvat taiteen ja kulttuurin kanssa tekemisiin yleensä paikallisyhteisössään. On kiinnitettävä huomiota lähiympäristön monipuoliseen kulttuuritarjontaan, jotta lapsilla ja nuorilla olisi mahdollisuus sekä käyttää sitä että harjoittaa sitä itse. Kiinnitämme Norjan puheenjohtajakaudella huomiota näihin ja muihin olennaisiin ongelmakenttiin mukaan lukien taide- ja kulttuurielämän yhteistyö päiväkotien ja koulujen sekä oppilaitosten kanssa. 16 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n17 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n18 2. Vihreä kasvu, osaaminen ja innovaatio Norjan puheenjohtajakaudella on tarkoitus parantaa vihreän kasvun edellytyksiä. Vihreä kasvu tarkoittaa sitä, että talouskasvu ja kehitys toteutuvat luonnon sietokyvyn rajoissa tuhoamatta ekosysteemejä ja luonnonvaroja. Norjan tavoitteena on pohjoismainen aloite, joka voidaan sisällyttää rakentavasti maailmanlaajuisiin ilmastoneuvotteluihin. Osaaminen on välttämätön investointi, kun edessä on uusia, vaativia haasteita ja yhteiskunnallisia muutoksia. Erityisesti kiinnitetään huomiota vihreään kasvuun tähtäävän koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation sekä kestävien hoito- ja hyvinvointijärjestelmien yhteispeliin. Norja pyrkii profiloimaan Pohjoismaita luovana ja dynaamisena kulttuurialueena. Vihreä kasvu ja ilmasto Maailmalla on edessään suuria ympäristöhaasteita ilmaston lämpeneminen, luonnon monimuotoisuuden häviäminen, terveydelle ja ympäristölle vaarallisten aineiden päästöt ja muut ilmaan ja vesistöihin kulkeutuvat saasteet. Ympäristöhaaste edellyttää luonnonvarojen käytön ja kierrätyksen uudistamista. Pohjoismaiset taloudet ovat toimivia. Työllisyysaste on korkea, ja jatkuvien muutosten, tutkimuksen ja kehityksen sekä uuden tekniikan ansiosta olemme onnistuneet kasvattamaan tuottavuutta enemmän kuin väestönkasvun verran, niin että hyvinvointi on lisääntynyt. Kasvu on saanut tähän asti edetä ilman, että ympäristöä ja ilmastoa olisi otettu riittävästi huomioon. Tulevaisuuden haasteena on kestävä kasvu eli kasvu, joka ei tapahdu tulevien sukupolvien kustannuksella. Keinona on vihreä kasvu. Vihreä kasvu nousi asialistalle toden teolla syksyn 2008 finanssikriisin jälkeen. Pääasiallinen viesti onkin, että taataan sekä talouskasvun jatkuminen että kestävä tuotanto ja kulutus. Kestävämpi yhteiskunta haastaa muutoskykymme, ja sillä on suuri merkitys hyvinvoinnin kehitykselle. Aikaisemmat kokemuksemme kuitenkin osoittavat, että pystymme ratkaisemaan ongelmia. 18 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n19 Pohjoismaiden puheenjohtajakaudet alueellisissa neuvostoissa ja järjestöissä Pohjoismaiden ministerineuvosto 2012: Norja 2013: Ruotsi Barentsin neuvosto (BEAC) Syksy : Norja Arktinen neuvosto Kevät : Ruotsi Itämeren valtioiden neuvosto Kesä : Saksa Kesä : Venäjä EU Vuoden 2012 ensimmäinen puolisko: Tanska hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n20 Ratkaistavat ongelmat tarjoavat myös mahdollisuuksia, muun muassa elinkeinojen kehitykselle. Viranomaisten, elinkeinoelämän, osaamisympäristöjen ja järjestöjen yhteistyölle perustuvalla järjestelmällisellä panostamisella varmistamme kestävän elinkeinokehityksen, jonka elimellinen osa on ympäristötekniikka. Ympäristötekniikan kehittämisen ja käytön edistäminen edellyttää, että elinkeinoelämä hyödyntää innovaatio-, ongelmanratkaisu- ja tehostamiskykyään ja että viranomaiset luovat edellytykset hyvien ympäristöratkaisujen tarjonnan ja kysynnän kannattavuudelle. Panostuksia ympäristötekniikkaan on sen vuoksi tarkasteltava sellaisten sääntöjen, kiintiöiden ja maksujen valossa, joilla saastuttamisesta joutuu maksamaan. Vihreä talouskasvu on keskeinen osa Tanskan EU-puheenjohtajakautta keväällä Pohjoismaat tekevät tiiviisti yhteistyötä EU:n puheenjohtajamaan kanssa Riossa kesäkuussa 2012 pidettävän YK:n huippukokouksen alla tarkoituksena tehdä konkreettisia ehdotuksia vihreämmän globaalin kehityksen puolesta muun muassa sukupuoli- ja tasa-arvonäkökulman valtavirtaistamisella. Pohjoismainen kestävän kehityksen strategia tarkistetaan vuonna Strategiassa korostetaan erityisesti ilmastoa ja uusiutuvaa energiaa, kestävää tuotantoa ja kulutusta, koulutusta ja hyvinvointivaltion kehitystä. Vuosia koskeva tarkistettu ympäristöpolitiikan toimintaohjelma laaditaan vuonna Ilmastoneuvotteluissa on tärkeää kehittää ja vahvistaa Pohjoismaiden roolia ratkaisuhakuisena vauhdittajana muun muassa kokeilemalla ja ottamalla käyttöön uusia mekanismeja, vaikutuskeinoja ja uutta tutkimusta. Puheenjohtajamaa haluaa Pohjoismaiden myös vauhdittavan maailmanlaajuiseen ilmastosopimukseen sisältyvää kunnianhimoista sopimustyötä, niin että maapallon lämpötilan nousu pystytään rajoittamaan kahteen asteeseen. Kestävän vihreän talouden kehittäminen riippuu myös siitä, onnistutaanko luonnon monimuotoisuuden häviämistä hidastamaan ja ylläpitämään vahvoja ekosysteemejä. Erityisen haavoittuvia ovat arktinen alue ja pohjoiset alueet. Luonnon hinnoittelu saattaa olla yksi uusi tapa arvioida ja välittää luonnon arvoa, ja pohjoismaista työtä ekosysteemipalvelujen hinnoittelemiseksi jatketaan Norjan puheenjohtajakaudella. Pohjoismaisesta energiayhteistyöstä on sovittu vuosia koskevassa työohjelmassa. Energiayhteistyö edistää eri tavoin vihreää kasvua ja hyviä tulevaisuuteen suuntautuvia ratkaisuja. Norja korostaa puheenjohtajakaudellaan pohjoismaisten sähkömarkkinoiden kehittämistä, uusiutuvan energian edistämiseen liittyvää pohjoismaista työtä ja kannustaa Pohjoismaiden energia- ja rakennussektoreita energiatehokkuuteen. 20 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n21 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n22 Tutkimus, koulutus ja innovaatio Pohjoismainen hyvinvointimalli on riippuvainen siitä, että koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation osaamiskolmion sisäinen vuorovaikutus toimii ja tuottaa lisäarvoa tehdyille investoinneille. Koulutus ja tutkimus vahvistavat innovaatiokykyä. Tämä on välttämätöntä, jotta hyvinvointivaltion rahoitus voidaan turvata myös tulevaisuudessa ja jotta Pohjoismaat alueena pystyvät selviytymään globaaleissa yhteyksissä. Erityisesti korkea-asteen koulutusta on tarkasteltava tutkimuksen ja innovaation yhteydessä niin, että kauaskantoisesta osaamisen rakentamisesta huolehditaan järjestelmällisesti Pohjoismaiden kaikilla alueilla ja kaikissa paikallisyhteisöissä. Osaamiskolmion käsitettä on ryhdytty käyttämään sekä pohjoismaisissa että eurooppalaisissa yhteyksissä, ja se kuvaa koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation vuorovaikutusta. Norja tekee aloitteen osaamiskolmion mahdollisuuksien konkretisoimiseksi. Puheenjohtajakauden ohjelman painopisteiden valossa pidetään tärkeänä suurpanostusta osaamisen kehittämiseen ja innovaatioon terveyden ja hyvinvoinnin alueilla. Panostuksessa tarkastellaan tämän alan pohjoismaista kehitystyötä ja arvioidaan uusia seurantaa kaipaavia ongelmakenttiä. Pohjoismainen ilmasto-, energia- ja ympäristöalan huippututkimusaloite (TFI) on herättänyt suurta huomiota Euroopassa. Se on yksi suurimmista yhteispohjoismaisista tutkimus- ja innovaatiopanostuksista. Norja vahvistaa ja laajentaa puheenjohtajakaudellaan Pohjoismaiden yhteistä panostusta globaalin ilmastokriisin parissa, mutta toivoo samalla, että osaamiskolmiota pidettäisiin vastedes suuremmassa määrin kehityksen lähtökohtana. Samalla halutaan vahvistaa Pohjoismaita tutkimus- ja innovaatioalueena ja arvioida vihreän kasvun selkeämpää sisällyttämistä tähän panostukseen. Luovat Pohjoismaat Puheenjohtajakauden yksi keskeinen tavoite on yhteispohjoismaisten kulttuurielinkeino- ja kulttuurituotemarkkinoiden vahvistaminen ja kehittäminen. Kansallisten kotimarkkinoiden laajentaminen käsittämään kaikki Pohjoismaat tarjoaa Pohjoismaille suuria kasvun ja uusien työpaikkojen mahdollisuuksia, ja se voi auttaa vahvistamaan taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden ansiopohjaa. Vahvempi ja velvoittavampi pohjoismainen yhteistyö lisäisi kansainvälistä vaikuttavuutta. 22 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n23 Norja pyrkii profiloimaan Pohjoismaita elävänä ja dynaamisena kulttuurialueena. Tuotantoon, tuotekehittelyyn, markkinointiin ja jakeluun liittyvät kokemustenvaihtoverkostot ovat tärkeitä ruokasektorin innovaatioille ja elinkeinojen kehitykselle, mutta myös monialaiset yhteenliittymät saattavat olla arvokkaita. Ruoka ja ruokamuotoilijat voivat tarjota meille uusia elämyksiä yhdessä muiden luovien alojen kuten musiikin ja muotoilun kanssa. Ruokataide tulee tunnustaa luovaksi alaksi. Pohjoismainen ja skandinaavinen muotoilu on jo vakiintunut maailmalla laatukäsitteeksi. Norja aikoo rakentaa eri ruoka- ja ateriatoimijoiden sekä muiden luovien alojen toimijoiden välisiä pohjoismaisia verkostoja. Tällainen kytkös voi edistää innovaatiota, avata uusia markkinoita ja luoda pohjaa arvon luomiselle. hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n24 24 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n25 3. Pohjoismainen yhteenkuuluvuus Pohjoismaiden kulttuurinen ja kielellinen yhteenkuuluvuus oli virallisen pohjoismaisen yhteistyön käynnistämisen perusedellytys. Pohjoismaisen yhteistyön vahvuutta voidaan hyödyntää vain ylläpitämällä ja kehittämällä pohjoismaisia siteitä. Liikkuvuus yli rajojen vahvistaa pohjoismaisia siteitä ja hyvin toimivia yhteispohjoismaisia työmarkkinoita. Tasa-arvon edistäminen ja syrjinnän ehkäiseminen ovat keskeisellä sijalla Norjan puheenjohtajakauden ohjelmassa. Tasa-arvo ja yhdenvertaisuus ovat perusarvoja kunnollisten hyvinvointijärjestelmien ja kestävän yhteiskunnan kehittämisessä. Yksittäisille kansalaisille on hyvin tärkeää, että maat jatkavat rajaesteiden purkamista. Norja jatkaa puheenjohtajakaudellaan vahvaa pohjoismaista panostusta rajaesteiden torjumiseen ja purkamiseen ja kiinnittää maiden huomiota asiaan. Norjan puheenjohtajakaudella jatketaan yhteistyötä Pohjoismaiden lähialueiden kanssa. Kielet Pohjoismaisten kielten ymmärtäminen on entiseen tapaan paljolti ihmisten välisten kontaktien varassa. Sen vuoksi on tärkeää saada mukaan uusia pohjoismaalaisia ja luoda ymmärtämystä ja innostusta pohjoismaisen yhteistyön jatkamiseen. Pohjoismaiden kieliyhteys on siinä suhteessa erikoinen, että sen ylläpitämiseen on poliittista tahtoa. Pohjoismailla on alueena monia uusia kielipoliittisia haasteita globaalissa maailmassa, mikä on vähentänyt naapurimaiden kielten ymmärtämistä. Uusimpien tutkimusten mukaan ihmiset osaavat nykyään skandinaavisia kieliä aiempaa heikommin. Pohjoismaisen yhteisyyden kokemus heikkenee, jos naapurimaiden kielten osaaminen katoaa. Pohjoismaisen kieliyhteisyyden edistäminen on yksi puheenjohtajakauden tavoitteista. Norja haluaa myös tuoda Pohjoismaiden kieliä esille sekä koulutusjärjestelmässä, mediassa, televisiossa, elokuvassa että muissa audiovisuaalisissa medioissa. Pohjoismaiden kieliä on oltava paremmin tarjolla sekä kirjallisesti että suullisesti, kirjallisuudessa ja esittävässä taiteessa. Pohjoismaiden kielten ymmärtäminen ja panostaminen lapsiin ja nuoriin ovat olleet tärkeitä alueita Pohjoismaisen kulttuuriyhteistyön toimintasuunnitelmassa ( ). Puheenjohtajamaa jatkaa ja vahvistaa näiden alueiden panostuksia. hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n26 Tasa-arvo Tasa-arvon edistäminen ja syrjinnän ehkäiseminen ovat keskeisellä sijalla Norjan puheenjohtajakauden ohjelmassa, ja ne jalkautetaan eri sektoreille. Tasa-arvossa on kyse siitä, että kaikki inhimilliset voimavarat otetaan käyttöön sukupuolesta, toimintakyvystä, etnisyydestä tai seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta. Pojat ja miehet hyötyvät tasa-arvoisesta yhteiskunnasta. Tasa-arvoinen yhteisunta luo sekä taloudellisia että sosiaalisia arvoja. Tasa-arvopolitiikka vaikuttaa kaikkiin yhteiskunnan alueisiin, esimerkiksi poliittiseen osallistumiseen, taloudelliseen itsenäisyyteen, väkivallattomuuteen, työelämään ja tasavertaiseen vanhemmuuteen. Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet ja oikeudet ovat perustavanlaatuisia ihmisoikeuksia. Tasa-arvo on lisäksi kannattavaa. Turvaamalla yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, niin naisille kuin miehillekin, Pohjoismaat menestyvät sekä sosiaalisesti, taloudellisesti että poliittisesti. Tasa-arvohaasteet koskevat koko väestöä. Jokaisella yksilöllä on tietty ikä, etninen tausta ja sukupuolinen suuntautuminen. Joillakin on toimintarajoitteita. Näiden eri tekijöiden johdosta miehet ja naiset kohtaavat erilaisia haasteita, minkä on heijastuttava pohjoismaisessa tasa-arvotyössä. Norja käynnistää poliittisen keskustelun siitä, tarvitaanko pohjoismaisessa yhteistyössä tasa-arvon ja yhdenvertaisuuden käsittävää monimuotoisuuspolitiikkaa. Yhteistyötä voidaan vahvistaa vaihtamalla kokemuksia ja vaikuttamalla tämän alan laajempaan eurooppalaiseen yhteistyöhön. Vaikuttaminen Pohjoismaiden todelliseen tasa-arvotilanteeseen edellyttää, että niin miehet kuin naisetkin muuttavat koulutukseen, työelämään osallistumiseen ja vanhempainvastuuseen liittyviä perinteitään. Tasa-arvopolitiikan on kehityttävä uusien yhteiskunnallisten haasteiden tahdissa ja sopeuduttava yhteiskunnan kulloiseenkin kulttuuriseen ja sosiaaliseen monimuotoisuuteen. Norjan tavoitteena on, että tasa-arvopoliittinen yhteistyö: suo naisille ja miehille yhtäläiset oikeudet ja torjuu samalla kaikenlaista syrjintää takaa naisille ja miehille todellisen tasa-arvon jakamalla vallan, vastuun ja hoivan uudella tavalla ottaa sukupuolta tarkastellessaan huomioon etnisyyden, seksuaalisen suuntautumisen, toimintarajoitteet ja iän. Tasa-arvo on sen vuoksi keskeisellä sijalla kehitettäessä edelleen Hyvinvointivaltiota pohjoismaisesta näkökulmasta. Kausia kos- 26 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n27 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n28 28 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n29 keva nelivuotinen yhteistyöohjelma Tasa-arvo luo kestävää yhteiskuntaa on Norjan puheenjohtajakaudella voimassa toista vuotta. Norja korostaa vuoden 2012 tasa-arvosuunnitelmassa erityisesti sukupuoli- ja tasa-arvonäkökulman valtavirtaistamista sekä miesten ja poikien aktiivista osallistumista. Norja valmistelee myös vuoropuhelua tasa-arvosta yliopistomaailmassa. Tasa-arvon ihanteesta huolimatta tutkimusympäristöjen tasa-arvoon on vielä matkaa. Lapset ja perhe Turvallinen lapsuus ja hyvä perhe-elämä ovat tärkeitä lapsen kehitykselle. Tutkimusten mukaan puutteellinen hoiva, pahat perheselkkaukset ja yhteiselämän päättyminen voivat aiheuttaa psyykkisiä ja sosiaalisia ongelmia sekä lapsille että vanhemmille. On tärkeää havaita riskiryhmässä olevat lapset ja perheet jo varhaisessa vaiheessa. Epävakailla perheoloilla voi olla myös yhteiskuntataloudellisia seurauksia, vaikka emme tunnekaan niiden laajuutta. Norja vahvistaa pohjoismaista yhteistyötä tiedon hankkimiseksi ja kokemusten vaihtamiseksi vaikutuskeinoista ja niiden tehosta lapsiin, perheisiin ja yhteiskuntaan. Rajaesteet Hyvien ja toimivien pohjoismaisten työmarkkinoiden on järjestettävä asiat niin, että työntekijät voivat helposti ottaa vastaan työpaikan toisessa Pohjoismaassa. Jotkut kansalliset lait ja määräykset, käytännöt tai asetukset vaikeuttavat työntekoa toisessa Pohjoismaassa. Norja haluaa jatkaa pohjoismaisella tasolla käynnistettyä työtä konkreettisten rajaesteiden havaitsemiseksi ja poistamiseksi. Myös elinkeinoelämän rajaesteiden purkamista jatketaan. Norjan puheenjohtajakaudella esitellään raportteja sosiaali- ja työmarkkinaalan rajaesteistä, mikä luo hyvän pohjan tulevalle työlle. On tärkeää jatkaa pohjoismaisilla työmarkkinoilla ilmenevien rajaesteiden poistamista, niin että maantieteellinen liikkuvuus helpottuu ja pohjoismaisten työmarkkinoiden houkuttavuus ja sopeutumiskyky paranevat. Pohjoismaiden on tehtävä yhteistyötä EU:n työmarkkina- ja sosiaalialaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanossa ja varmistettava, ettei samalla rakenneta uusia esteitä. Turvatakseen opiskelijoiden liikkuvuuden Pohjoismaissa Norja toivoo, että toisessa Pohjoismaassa asuville koulutukseen hakeutuville taataan mahdollisuus julkiseen korkea-asteen koulutukseen sekä tutkintojen ja koulutuksen hyväksilukemiseen. hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n30 Yli maanrajojen tehtävä yhteistyö ja rajaesteiden purkaminen ovat tärkeä osa kaikkea aluepoliittista pohjoismaista yhteistyötä. Tämä koskee sekä kolmeatoista pohjoismaista rajakomiteaa, Interreg-yhteistyötä että erilaisia aluepoliittisia työryhmiä. Monet konkreettiset käytännön rajaesteet voidaan tämän ansiosta ratkaista paikallisesti. Pohjoismaiden naapurit Lähialueiden kanssa tehtävä yhteistyö on tärkeä osa ministerineuvoston työtä. Pohjoismaiden ministerineuvoston suuntaviivoja Viron, Latvian ja Liettuan sekä Luoteis-Venäjän kanssa tehtävälle yhteistyölle toteutetaan Norjan puheenjohtajakaudella. Suuntaviivat ovat voimassa vuoden 2013 loppuun, ja Norjan puheenjohtajakaudella käynnistetään prosessi ministerineuvoston lähialuepolitiikan kehittämiseksi vuoden 2013 jälkeen. Myös ministerineuvoston suuntaviivoja Valko-Venäjän ja Pohjoismaiden länsinaapureiden kanssa tehtävälle yhteistyölle seurataan ja pannaan täytäntöön. Lisäksi Norjan puheenjohtajakaudella pannaan täytäntöön uusi arktinen yhteistyöohjelma Stoltenbergin raportin seuranta Thorvald Stoltenbergin raportti (2009) pohjoismaisesta ulko- ja turvallisuuspolitiikasta on tärkeä inspiraation ja konkreettisten toimenpiteiden lähde. Vuonna 2011 annettu pohjoismainen solidaarisuusjulistus osoittaa selkeästi Pohjoismaiden halun jatkaa ulko- ja turvallisuuspoliittisen yhteistyön syventämistä. Norja toimii vauhdittajana pohjoismaisen ulko- ja turvallisuuspoliittisen yhteistyön syventämiseen tähtäävässä työssä. Pohjoismaista solidaarisuusjulistusta konkretisoidaan muun muassa tekemällä yhteistyötä tietoverkkoturvallisuuden alalla. Arvioitavana on myös yhteiskuntaturvallisuuteen liittyvän yhteistyön syventäminen. Pohjoismaiden ulkomaanedustustot tekevät yhä tiiviimmin yhteistyötä, ja pohjoismaista puolustus- ja turvallisuuspoliittista yhteistyötä vahvistetaan. 30 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\n31 hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta\n32 Ved Stranden 18 DK-1061 København K Nordisk sekretariat, Utenriksdepartementet 7. juni-plassen N-0251 Oslo Puh ANP 2011:724 ISBN hyvinvointi pohjoismaisesta näkökulmasta 2012\nPohjoismaisen kulttuuriyhteistyön tavoitteet ja visio 2010 2012\nPohjoismaisen kulttuuriyhteistyön tavoitteet ja visio 2010 2012 2 3 Pohjoismaisen kulttuuriyhteistyön tavoitteet ja visio 2010 2012 Pohjoismaisen kulttuuriyhteistyön tavoitteet ja visio 2010 2012 ANP 2010:750\nLapset ja nuoret Pohjolassa. Pohjoismaiden ministerineuvoston poikkihallinnollinen strategia\nLapset ja nuoret Pohjolassa Pohjoismaiden ministerineuvoston poikkihallinnollinen strategia 2016 2022 Lapset ja nuoret Pohjolassa Pohjoismaiden ministerineuvoston poikkihallinnollinen strategia 2016 2022\nYhteisvoimin Tiivistelmä Pohjoismaiden ministerineuvoston Ruotsin-puheenjohtajakauden ohjelmasta 2008\nYhteisvoimin Tiivistelmä Pohjoismaiden ministerineuvoston Ruotsin-puheenjohtajakauden ohjelmasta 2008 Yhteisvoimin Tiivistelmä Pohjoismaiden ministerineuvoston Ruotsin-puheenjohtajakauden ohjelmasta 2008\nUusi Pohjola: Uudistuminen ja yhteistyö Pohjois- Euroopassa\nUusi Pohjola: Uudistuminen ja yhteistyö Pohjois- Euroopassa Norjan puheenjohtajakauden ohjelma Pohjoismaiden ministerineuvostossa 2006 - Tiivistelmä pääkohdista ANP 2005:781 Uusi Pohjola: Uudistuminen


Olenko päivystyspotilas Olenko päivystyspotilas\nOlenko päivystyspotilasCurrently selected\nEtusivu > Ensihoito ja päivystys > Päivystys > Ennen päivystystä > Olenko päivystyspotilas\nPäivystyksessä hoidetaan kiireellistä hoitoa tarvitsevat\nPäivystyksessä hoidetaan vain sellaisia sairauksia ja vammoja, joiden hoitamatta jättäminen lähimmän vuorokauden aikana tai viikonloppuisin aiheuttaisi potilaalle merkittävän terveydellisen riskin. Päivystykseen tulee kuitenkin paljon sellaisia potilaita, joiden hoidon tarve ei ole näin kiireellinen.\nKaikille päivystykseen tulijoille tehdään hoidon tarpeen arvio. Jos siinä todetaan, että potilas ei tarvitse päivystyksellistä hoitoa, hänet ohjataan muun terveydenhuollon palvelun pariin ja/tai hänelle annetaan muuta opastusta. Päivystyksessä hoito annetaan lääketieteellisen kiireellisyyden mukaisessa järjestyksessä. Ei siis siinä järjestyksessä, jossa potilaat tulevat sisään. Siksi joku myöhemmin sisään tullut voi päästä hoitoon aikaisemmin.\nJotkut hakeutuvat päivystykseen ajatuksella, että sitä kautta pystyy nopeuttamaan omaa normaalia hoitoprosessia. Näin ei ole. Päivystys ei ole terveysasema vaan paikka, jossa hoidetaan nopeasti välittömät henkeä uhkaavat tilanteet ja muut potilaan hoidon kannalta kiireiset asiat.\nPäivystysluonteista välitöntä lääkärin arviota ja hoitoa ei yleensä tarvita:\nFlunssa, nuha, yskä\nVanhojen vammojen näytöt\nNäppylöiden, luomien ja pattien näytöt\nPitkäaikainen huimaus tai päänsärky\nTuki- ja liikuntaelimistön säryt ja kolotukset ilman tuoretta vammaa\nRipuli, jos kunto pysyy muuten hyvänä\nKrooniset sairaudet, joissa ei ole tapahtunut äkillistä oireiden huonontumista\nSairauslomien jatkot, työkyvyn arviot, kaikki lausunnot\nEi saa aikaa omalle terveysasemalle asiassa, joka ei vaadi ensiapuluontoista arviota\nSen arvioiminen, milloin ja mihin päivystykseen pitää lähteä, ei ole aina helppoa.\nensihoidon ja päivystyksen vastuualuejohtaja, OYS


Osa-aikaeläkehakemuksen käsittely | Työeläkelakipalvelu\nTyEL 16 § 4 mom. Osittaisen varhennetun vanhuuseläkkeen määrä\nYEL 13 § 4 mom. Osittaisen varhennetun vanhuuseläkkeen määrä\nMYEL 36 § 4 mom. Osittaisen varhennetun vanhuuseläkkeen määrä\nMEL 16 § 4 mom. Osittaisen varhennetun vanhuuseläkkeen määrä\nJos henkilö hakee osa-aikaeläkettä yhtä aikaa useammasta eläkejärjestelmästä, eläkehakemuksen vastaanottanut eläkelaitos toimittaa hakemuksen pääasiallisen työskentelyn vakuuttaneeseen eläkelaitokseen. Pääasiallisen työskentelyn vakuuttanut eläkelaitos jakaa hakemuksen seurannaislaitokselle.\nJos julkisen alan eläkelaitos hylkää osa-aikaeläkehakemuksen, se jakaa hakemuksen yksityisen alan työeläkelaitokseen, jos rekisterissä näkyy TyEL-ansioita. Vastaavasti hakemus jaetaan yksityisen alan eläkelaitoksesta julkisen alan eläkelaitokseen.\nLisätietojen pyytäminen eläkelaitokselta\nJos hakijalla on oikeus yksityisten alojen työeläkelakien mukaiseen osa-aikaeläkkeeseen, mutta ei julkisten alojen työeläkelakien mukaiseen osa-aikaeläkkeeseen ja osa-aikatyö on julkisten alojen työeläkelakien mukaan vakuutettua työskentelyä, yksityisen alan eläkelaitos pyytää julkisen alan eläkelaitokselta lausunnon\nosa-aikatyön palkan määrästä.\nLisätietojen pyytäminen työntekijältä ja työnantajalta\nJos osa-aikatyö vakuutetaan osa-aikaeläkkeen myöntävässä eläkelaitoksessa, eläkelaitos pyytää aina ansio- ja työaikatiedot työnantajalta. Jos osa-aikatyö vakuutetaan eri eläkelaitoksessa, eläkelaitos pyytää tiedot vakuutusta hoitavan eläkelaitoksen välityksellä.\nJulkisilla aloilla työnantaja ilmoittaa ansio- ja työaikatiedot usein jo hakemuksen liitteenä.\nJos osa-aikaeläkkeen hakija on työskennellyt sekä yksityisellä että julkisella alalla, eläkelaitokset selvittävät työntekoa ja ansaittua eläkettä koskevat tiedot muista eläkelaitoksista.\nYrittäjän on annettava selvitys yrittäjätoiminnan vähentämisestä tai lopettamisesta. Yrittäjän on esitettävä selvitys siitä, että hänen työskentelyssään on tapahtunut osa-aikaeläkkeen saamiseen vaadittava muutos.\nSelvitys yrittäjätoiminnan lopettamisesta\nSelvitys yrittäjätoiminnan lopettamisesta voi olla esimerkiksi\nSelvitys työskentelyn vähentämisestä\nTyöskentelyn vähentäminen voidaan osoittaa esimerkiksi\nuuden työntekijän palkkaamisella.\nEläkelaitos pyytää yrittäjältä tarvittaessa selvityksen YT-lomakkeella, jonka voi tulostaa mm. Työelä-ke.fi:stä.\nJos yritykseen palkattava uusi työntekijä on perheenjäsen, hänen työtuloaan on korotettava osa-aikaeläkkeelle siirtyneen yrittäjän työtulon alenemista vastaavasti. Jos perheenjäsen on jo aiemmin osallistunut yritystoimintaan, voidaan työpanoksen lisääntyminen osoittaa esimerkiksi\nselvityksellä opiskelujen päättämisestä\nselvityksellä yrityksen ulkopuolisen ansiotyön vähenemisestä.\nMaatalousyrittäjätoiminnan vähentyminen voidaan osoittaa esimerkiksi selvityksenä siitä, että yrittäjä\nsupistaa tuotannon puoleen\nmyy, vuokraa tai kesannoi osan pelloista\nsiirtää puolet töistään tilalla asuvalle ja työskentelevälle lapselleen, jolle voidaan vahvistaa MYEL-vakuutus\nlopettaa palkkatyön ja jatkaa tilalla (sivutyöviljelijä)\nlopettaa viljelyn kokonaan ja jää työsuhteeseen\npalkkaa uuden työntekijän.\nMela pyytää tiedot TM-lomakkeella.\nSelvitykset ulkomailla työskentelystä\nSelvitys ulkomaan työstä annetaan ulkomaan työtä koskevalla hakemuksen liitteellä (Liite U). Liitteen U voi tulostaa Työeläke.fi:stä.\nEläkelaitos saattaa tarvita tietoja ulkomaan työskentelystä ratkaistessaan työhistoriavaatimuksen täyttymistä ja laskiessaan eläkkeen enimmäismäärää. Eläkelaitos pyytää Eläketurvakeskuksen UM-osaston kautta työskentelykaudet toisesta EU-maasta (vakuutuskausitodistus).


Joulunodotusta, askarteluja, käsitöitä ja leipomuksia.\nHyviä joulunpyhiä vaan jokaiselle jokaiseen kotiin!\nTämä joulu on ollut kiireinen, niin kiireinen, ettei bloggailuun ole yksinkertaisesti jäänyt aikaa, kuten aluksi suunnittelin. Työt ja arki ovat vieneet suurimman osan liikenevästä ajasta. Ja Uuden Vuoden lähetessä alkaa uusi työ uudessa työpaikassa, joten uudet tuulet puhaltavat vuoden vaihtuessa.\nJoulua ennen kirjoitettiin joululahjatoivelistat, askarreltiin lumihiutaleita ja leivottiin. Aaton kolkutellessa ovella hiljennyttiin viettämään aikaa yhdessä, käytiin joulumessussa ja viemässä haudoille kynttilät.\nNyt sitten ollaan vain levätty ja syöty, katseltu tv:stä elokuvia.\nTunnisteet: askartelu joulu leivonta piparit\nTervetuloa mukaan matkalle Miimupuun jouluun, jossa tunnelmoidaan piparein ja kynttilöin, leivotaan ja tehdään käsitöitä tonttujen kurkistellessa ikkunoista.


Ensimmäiset finnmatkalaiset saapuvat tänä aamuna satamaan - Finnmatkat\nEnsimmäiset finnmatkalaiset saapuvat tänä aamuna satamaan\nti, huhti 20, 2010 08:07 CET\nEnsimmäiset tuhkapilven vuoksi viivästyneet paluumatkalaiset saapuvat tänä aamuna Tukholmasta Silja Linella Helsinkiin klo 9.55. Ryhmä on palaamassa Teneriffalta. Ensimmäinen TUIfly Nordicin lomalento Rodokselta oli jo eilen illalla matkalla Helsinkiin, mutta joutui kääntymään lentokentän aikaisemman sulkemisen vuoksi Arlandaan. Mukana on 235 finnmatkalaista, joiden paluumatkasuunnitelma muuttui viime hetkellä maakuljetuksesta lentoon.\nMatkustajat olivat jo valmistautuneet paluukuljetukseen laivalla ja edelleen Italiasta bussikuljetuksin kohti pohjolaa, kun tieto muutamien lentokenttien avaamisesta peruutti suunnitelman takaisin lentomatkaan. - Tämä oli luonnollisesti iloinen uutinen, sillä 2-3 matka laivalla ja bussilla on erittäin rankka. Asiakkaamme suhtautuvat tilanteeseen erittäin rauhallisesti ja olemme saaneet kiitosta kotiuttamispäätösten ja tiedottamisen suhteen vaikka bussimatkalaisille matkanteko on ollut raskasta, sanoo Finnmatkojen toimitusjohtaja Peik Martin. Yhtiö pyrkii välittömästi kotiuttamaan asiakkaitaan lentämällä, kun ilmatila avautuu sekä operoimaan myös lähteviä lentoja heti kuin mahdollista. Finnmatkatkat on saanut lukuisia yhteydenottoja ihmisiltä, joiden reitti- tai halpalento on peruttu ja he ovat jääneet oman onnensa nojaan. ”Paluulennoilla ja busseissa on tilaa ainoastaan Finnmatkojen omille asiakkaille”, sanoo Peik Martin. Finnmatkoilla paluumatkaa eri puolella Eurooppaa odottaa tiistain jälkeen vielä yli 1500. Niistä noin 450 saapuu Arlandaan tänään. Yhtiö on maksanut paluumatkallaan viivästyneiden asiakkaiden hotelli- ja ateriakulut vaikka matkanjärjestäjällä ei valmismatkaehtojen mukaan tätä vastuuta ole. Matkoja myydään viimevuotista paremmin Ensi kesän ja talven lomamatkoja varaustahti on jopa 20 % vuodentakaista suurempaa. ”Tuhkapilvi ei näytä vaikuttavan valmismatkojen kysyntään, sillä asiakkaat tietävät saavansa rahansa takaisin, jos matkoja jouduttaisiin vaikka tuhkapilven takia perumaan”, sanoo Finnmatkojen toimitusjohtaja Peik Martin.


Konkreettinen mastokiista - Mobiili - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 30.5.2003 8:42\nOulun Puhelin Oyj:n sitkeä mastokiista jatkuu, mutta se ei koske maston lähettämää säteilyä tai edes maisemaa pilaavia arvoja niin kuin useimmat viime vuosien mastoista aiheutuneet oikeusjutut. Kyseessä on maston paikka hyvin konkreettisesti, sillä yhtiö rakensi maston vahingossa osin toisen maalle muutama vuosi sitten.\nOulun Puhelin on valittanut Korkeimpaan hallinto-oikeuteen Madekosken mastokiistassa. Yhtiö rakensi maston vahingossa osin toisen maalle muutama vuosi sitten.\nOulun hallinto-oikeus velvoitti maaliskuun lopulla puhelinyhtiön siirtämään kyseisen maston ja piti voimassa myös Oulun kaupungin rakennuslautakunnan asettaman 70 000 euron uhkasakon, kertoo Kaleva. Lehden mukaan telemaston yhdestä betonijalasta on 40 sentin verran rakennettu viereiselle tontille. Maan alla mastojalka ulottuu vieraalle maalle huomattavasti pitemmälle.\nOulun puhelin pitää virhettä vähäpätöisenä ja katsoo, ettei siitä aiheudu naapurille haittaa. Oulun rakennuslautakunta antoi oikeuden pyynnöstä asiasta lausuntonsa keskiviikkona. Se mukaan telemaston siirrosta aiheutuvat korkeat kustannukset eivät ole sellainen seikka, jonka nojalla lainvastainen menettely ja huolimattomuus rakentamisessa ja sen valvonnassa pitäisi hyväksyä.\nAmerikkalainen, liikeyritysten langattomaksi operaattoriksi erikoistunut Nextel Communications Inc. aikoo ostaa vararikon partaalla keikkuvalta SpectraSite Holdingsilta takasin antennimastonsa. Lue lisää ›\nKesnet viritti Radiolinjan verkkoja\nRadiolinja on parantanut Keski-Suomessa gsm-peittoaan mastojatkoilla ja uusilla tukiasemilla. Suurimmat muutostyöt on tehty Korpilahdella, Viitasaarella, Kaukaalla, Saarijärvellä ja Keuruun alueella. Lue lisää ›