Lapin kirjoja ja kirjailijoita | Seppo J. Partanen\nRovan Nikun kaivujälki\nKivi Inari kk Juutuan retkireitti\nSuomen Lappia tehtiin tunnetuksi maailmalla 1600- ja 1700-lukujen matkakirjoilla. Siitä lähtien yötön yö, revontulet ja muut pohjoisen myytit ovat kiehtoneet kirjailijoita. Kristinusko levittäytyi Lappiin 1500- ja 1600-luvuilla, jolloin myös kolme valtakuntaa, Suomi-Ruotsi, Tanska-Norja ja Venäjä, kiistelivät pohjoisen herruudesta.\nKirjailija Seppo J. Partanen piti lokakuussa 2008 Helsingin pääkirjastossa Lapin kirjallisuudesta alustuksen, jonka pohjalta tämä esittely on tehty. Hakusanalla ”Lappi” löytyy Helmet kirjastoista yli 1500 kirjanimikettä.\nT.I. Itkonen oli kansantieteilijä ja tutkija, Inarin Itkosen kuulun veljessarjan Toivo (1891–1968). Hän kirjoitti erinomaisen kansantieteellisen kirjan Suomen lappalaiset vuoteen 1945. Kaksiosainen 1200-sivuinen kirja ilmestyi 1948 ja toinen painos siitä 1984. Koltan ja kuolanlapin sanakirja ilmestyi 1958.\nLars Levi Laestadius, Karesuvannon pastori Tornion Lapista, tunnetaan herätysliikkeen synnyttäjänä, mutta hän oli myös saamelaisen kansanperinteen ja mytologian, kasvi- ja eläinkunnan tuntija ja tutkija. Lars syntyi 1800 ja kuoli 1861. Vuosina 1840–1840 hän kirjoitti uskonnollisen murroksen keskellä kirjan, joka ilmestyi suomenkielisenä nimellä “Lappalaisen mytologian katkelmia” v. 2000 uskontotieteilijöiden Juha Pentikäinen toimittamana ja Risto Pulkkisen suomentamana. Kirjaan sisältyy Pentikäisen kirjoittamia lisäyksiä, jotka taustoittavat saamelaista sukujuurta olevan Laestadiuksen elämää ja ajattelua. Kun haluat tietää noidista, stalloista, kufittarista, seidoista, Laurukaisen urotöistä, saivojärvistä lueLaestadiusta. Poiketkaa Lapin matkallanne Ruotsin Karesuvantoon, jossa on hänen museonsa.\nSamuli Paulaharju omistautui opettajatyön ohessa kansanperinteen keräämiselle. Kesät hän vietti keruumatkoilla ympäri Suomea keräten talteen vanhojen ihmisten muistoja ja tarinoita. Tarkoituksena oli kirjoittaa ylös katoava kansanperinne ja samalla palauttaa kerätyt aineistot kirjoina kansan itsensä luettavaksi. Paulaharju keräsi 65 000 numeroa muistiinpanoja, 4000 sivua kansatieteellisiä kertomuksia ja tuhansia piirroksia. Arkistoissa on myös tuhansia valokuvia. Keruuaineistonsa lisäksi Paulaharju kirjoitti noin 500 lehtiartikkelia ja parikymmentä kansatieteellistä kirjaa Lapista, Pohjanmaalta ja Karjalasta. Paulaharjun kokoama historiallinen ja kansantieteellinen aineisto on ainutkertaisen arvokas ja kertoo Lapista, jossa vielä elivät vanhat myytit ja uskomukset.\nYrjö Teeriaho Vanhojen karttojen Lappi; Lappia on kuvattu kartoissa 1400-luvulta alkaen. Yrjö Teeriaho on koonnut ja kirjoittanut, Atlasart-kustantamo julkaissut v. 2008 edustavan 50 historiallisen kartan kokoelman kirjassa ”Vanhojen karttojen Lappi”. Kartat antavat hyvän kuvan Lapin muuttumisesta myyttisestä Pohjolasta kulkurin kultamaaksi ja koko maailman tuntemaksi matkailukohteeksi. Mukana ovat kullankaivun vaiheita, sota-ajan tapahtumia, matkailun ja retkeilyn nousua esittelevät kartat, monet niistä ennen julkaisemattomia ja harvinaisia. Teeriaho teki elämäntyönsä karttojen ja kartoittamisen parissa. Kirjassa on runsaasti kuvia muun muassa geologi Erkki Mikkolan kokoelmista Museovirastosta sekä Lapin kartoituksesta, jossa tekijä oli itse mukana. Sivuja isokokoisessa kirjassa on kaikkiaan 144. Kirja on kustantajalta loppunut, myyntipisteistä tai divareista voi löytyä.\nLänsi-Lappi, Tornion- ja Muonionjoki tulivat kautta maailman tunnetuksi 1730-luvulla tehtyjen astemittausten ja sitä seuranneiden maailman matkakirjailijoiden kuvausten kautta. Tämä osa Lappia oli vuosisatoja ollut kiinteässä kanssakäymisessä Ruotsin kanssa ja osana sitä. Nykyiset rajat muotoutuivat Suomen sodan seurauksena 1809, mutta kanssakäyminen rajan yli on jatkunut kautta historian nykypäivään saakka. Ensimmäinen Lapin kirkko rakennettiin Enontekiön Rounalaan 1550-luvulla. Seuraavat kirkot olivat Markkinassa (1611), Palojoensuussa (1826) ja Hetassa (1865).\nLoppukesä 1799 oli kiireinen Enontekiön papille Erik Grapelle. Heinäkuun 24. päivänä yöttömän yön aikaan tuli lyhyt auringoton hetki ja hänen Markkinan pappilaansa tuli englantilainen tiedemies Edward Daniel Clark. Hänen Skandinavian matkasta kirjoittamansa kirja ilmestyi Lontoossa 1819. Jorma Ojala suomensi ja toimitti tämän kirjan “Matka Lapin perukoille 1799” ja se ilmestyi 1997. Kirjassa on tarkkaa kuvausta Lapista, ihmisistä, tavoista ja matkateosta. Tekstiä täydentävät kartat ja piirroskuvat, joista ehkä tunnetuin on kuva kuumailmapallosta Markkinan kirkkokentällä. Pallolla houkuteltiin ihmisiä kirkkoon ja se sekä hämmästytti että pelästytti pitäjän lappalaisia.\nPari päivää Clarkin lähdön jälkeen pappilaan saapui toinen seurue, jonka kahden jäsenen kirjat vaikuttivat vuosisatoja Lapin kuvaan maailmalla. He olivat italialainen tutkimusmatkailija ja lakimies Giuseppe Acerbi sekä ruotsalainen eversti ja ritari A.F. Skjöldebrand. Heillä oli takanaan yli kaksi kuukautta kestänyt ja rasittavat matka veneellä, patikoiden ja laivalla Oulusta Tornion kautta Palojoensuuhun, Kautokeinoon, Hammerfestiin ja pitkä patikointi Käsivarren soiden halki Norjasta Markkinaan. Acerbin matkakertomukset “Matka Lapissa v. 1799” on viimeksi ilmestynyt Kaarle Hirvosen suomentamana 1984 ja Skjöldebranin kirja “Piirustusmatka Suomen halki Nordkapille 1799” vuonna 1986, molemmat WSOY:n kustantamana.\nMarkkinan kalmisto liittyy keskeisesti yli 130 vuotta myöhemmin suomenruotsalaisen kirjailija, runoilija ja kirjastovirkailija Erik Thermanin kirjaan “Noitien ja paimentolaisten parissa”. Therman syntyi Helsingissä 1906 ja kuoli 1948. Hän oleskeli pitkiä aikoja Hetassa 1930-luvun loppupuolella kauppias Fredrik Vuontisjärvellä liikkuen etenkin talvisaikaan porolla Suomen, Ruotsin ja Norjan tunturialueella. Hän ystävystyi saamelaisten ja poromiesten kanssa poimien talteen suuren määrän uskottomilta tuntuvia asioita, jotka kertovat vuosisatoja kadonneeksi luultujen uskomusten ja noituuden olleen vahvasti mukana arjessa. Kirja ilmestyi ruotsinkielisenä 1940, jäi sodan jalkoihin kunnes Heikki Annanpalo, erinomainen lapin tuntija ja kirjojen kokoaja, löysi sen antikvariaatista, suomensi ja se ilmestyi 1990. Tämä kirja teki minuun valtavan vaikutuksen, sillä olinhan lukenut Lapin pappien Laestadiuksen, Fellmanin, Thuderuksen ja monien muiden julistaneen, kuinka noituus ja sen symbolina ollut noitarumpu katosi Lapista jo 1600-luvun puolivälissä. Ehkä yliviritetyllä herkkyydellä Therman todistaa noituuden ja ruumiinmultien olleen täyttää totta samaan aikaan, kun uusi ja uljas funkishotelli nousi 1938 Pallakselle ja turismi tuli niille tuntureille, joilla aiemmin hallitisivat noidat, staalot ja pahat henget.\nEläinlääkäri ja kirjailija Yrjö Kokko (1903 – 1977 teki valistustyötä laulujoutsenen puolesta lehtikirjoituksin ja luennoin, ja hänen kirjoistaan Laulujoutsen – Ultima Thulen lintu ja Ne tulevat takaisin tuli suomalaisen luonnonsuojelukirjallisuuden klassikoita. Kokko harrasti myös valokuvausta ja kuvitti itse suurimman osan kirjoistaan. Lapin-kirjoissaan Kokko kuvasi Lapin luontoa ja tunturisaamelaista kulttuuria.\nYrjö Kortelainen (1907–1996) toimi opettajana Enontekiöllä vuodesta 1948 lähtien tutustuen laajasti Enontekiöön, sen ihmisiin ja kulttuuriin. Mukanaan matkoilla oli usein kamera ja piirustusvälineet. Hän tallensi valokuvin, maalauksin ja kirjoittaen katoavaa rakennuskulttuuria ja elämäntapaa. 1995 ilmestyi kirja Entistä Enontekiötä, kuvituksena tekijän valokuvia ja piirroksia.\nKaarina Kari (1888–1982) oli lääkäri ja liikunnanopettaja, jonka johdolla Naisten Liikuntakasvatusliiton Kaarinat retkeilivät laajasti Suomen, Norjan ja Ruotsin Lapissa 1930-luvulla. Kirja “Haltin valloitus” ja elämäntyö kirjassa “Liikuntaa koko elämä”. Naiset rakensivat majan Pallakselle 1935, ennen hotellia.\nLieselotte Kattwinkell (1915–1993) Kirja Lapin hullu; kirja pororetkestä Pallakselta Karigasniemen Pyhäjärven, Inarin, Ivalon ja Suonikylän kautta Petsamon Liinahamariin. Kirja on omistettu “Vitalikselle, lakeuksien elämänkumppanille. Hän oli Vitalis Pantenburg, lehtimies ja valokuvaaja, jolla Erno Paasilinna kertoo olleen myös salaisia vakoilutehtäviä. He olivat Pallaksen tunturihotellin virallisissa avajaisissa helmikuussa 1938; istuivat kaksi pöydässä, jossa oli Saksan valtion hakaristilippu – enteellistä! Lapin hullu ilmestyi tällä nimellä ensin saksankielisenä ja suomeksi 1943 Toini Kivivuoren suomentamana.\nInarin Lappi oli vuosisatoja Ruotsi-Suomen, Tanska-Norjan ja Venäjän hallitsijoiden tavoittelemaa ”Kolmen kuninkaan maata”. Vanhat kulkukeinot vesi- ja polkureitit ja talvitiet yhdistivät alueen Jäämeren rantojen kala-apajiin ja muun Suomen asutuskeskuksiin. Ivalojoen kultaryntäys 1870 ja muutama vuosikymmen myöhemmin rakennettu Petsamon tie sysäsivät liikkeelle Inarin Lapin muuttumisen ja kehittymisen.\nJaakko Fellman (1791 –1875)\nTuomo oli Inarin kirkkoherra, Saamelaisten kristillisen kansanopiston rehtori, historiantutkija ja kirjailija. Hänen isänsä Lauri Itkonen (s.1865) oli Inarin kirkkoherrana 1899–1914, joten Inari oli Tuomolle tuttu hänen tullessaan kirkkoherraksi 1923. Tehtävässä hän oli lähes 20 vuotta. Itkosten veljessarja on jättänyt pysyvän jäljen Lapin kirjallisuuteen tutkimukseen ja historiaan. Vanhin Ilmari toimi Enontekiön nimismiehenä, Toivo kansantieteilijänä, Tuomo kirjailijana ja Erkki akateemikkona, kielen ja erityisesti Inarin-saamen tutkijana. Tuomo julkaisi 1952 kirjan “Inari, kirkkojen ja paimenten muisto” ja 1970 omaelämäkerrallisen “Pippinä ja pappina”. Toivo eli T.I.Itkosen jättiläistyö oli Suomen lappalaiset. Varsin arvokas ja antoisa on hänen 1900-kuvun alkuun ajoittuva kuvitettu teoksensa “Lapin matkani”, joka kuvaa kirjoittajan retkiä Lapissa ja Kuolassa.\nTiera oli toimittajana Lapin Kansassa ja julkaisi kirjoja vielä 100-vuotiaana. Kirjojen aiheet löytyvät Inarin ja Petsamon maisemista, Lemmenjoen kultapuroilta ja kullankaivajista. Toimittaja, kirjailija, runoilija Ruonaniemi kaiversi nimikirjoituksensa Pielpajärven kirkon sakastin seinään 1940-luvun alussa.\nViljo Mäkipuro (1899–1982)\nMonipuolinen kirjailija Raimo O. Kojo asui Inarin kirkolla ja Törmäsessä vaellusvuosiensa jälkeen muuttaen sieltä Turenkiin. Raimo on julkaissut romaaneja, novelleja, lastenkirjan, pamfletteja, tietokirjoja, retkioppaita ja tässä nostan esille hänen tuotannostaan kullankaivaja Heikki Kokon elämänkerran “Heittiön vaellus”. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös useita Lapin retkeily- ja vaellusoppaita\nHeikki Kokko ja Raimo O. Kojo Tankavaarassa kesällä 1976, jolloin miehet sopivat kirjan teosta Heikin käsin kirjoittaman tekstin pohjalta. Raimo teki suuren työn tekstin elävöittämisessä muuttaen sen kolmannesta persoonasta minämuotoon, Heikin omaksi tarinaksi.\nIvalon kylä syntyi Petsamon tien risteykseen ja kasvoi nopeasti Suomen suurimman kunnan keskukseksi. Kuvassa vanha matkailumaja, nykyisen Kultahipun edeltäjä, joka avattiin 1924. ”Uusi matkailumaja” avautui 1931 nykyisen hotelli Ivalon paikalla. Lopussa kuvat uuden majan sisustuksesta sekä SA-kuva ajalta, jolloin maja oli sotilassairaalana talvisodan aikana .\nSuomen vuosisatainen haave yhteydestä Jäämerelle toteutui, kun Petsamo liitettiin nuoreen tasavaltaan 1921. Tuntematon Petsamo nousi 1930-luvun lopulla Liinamamarin sataman ja Kolosjoen nikkelikaivoksen myötä maailmanpolitiikan keskiöön. Näissä maisemissa risteävät myös monien kirjailijoiden ja taiteilijoiden elämänkohtalot.\nSulo-Weikko Pekkola (1890–1931)\nErnst Lampén, Iso-keisari (1865–1938)\nRuotsin ja suomen kielen lehtori, matkakirjailija, Suomen Matkailijayhdistyksen Matkailulehden toimittaja matkusti kesällä 1920 Petsamoon maaherra Heleniuksen vieraaksi. Matkan tuloksena syntyi kirja “Jäämeren hengessä” ja matkan seuraukset vaikuttavat Lappiin voimakkaasti tänäkin päivänä. Valtio luovutti Matkailijayhdistyksen hoidettavaksi Kolttakönkään pienen matkailumajan Boris Glebbin kolttakylässä. Tästä muodostui lähtökohta Lapin matkailun kehittämiselle ja tämän myöhemmän historian runteleman paikan voi hyvällä syyllä sanoa olevan Lapin nykymatkailun myyttinen alkukoti.\nKolttakönkään matkailumaja rakennettiin 1800-luvun lopulla englantilaisia ”lohilordeja” varten. Tässä on Lapin nykymatkailun alku.\nEero Lampio (1989–1931)\nMatkailijayhdistys ei rohjennut aluksi ottaa majaa hoidettavakseen vaan vuokrasi se liikemies, konsuli, metsästäjä, kalastaja, metsäpäällikkö, seikkailija ja kirjailija Eero Lampiolle. Hän ehti hoitaa majaa runsaan vuoden, sillä yhdistys otti sen omaan hoitoonsa vuodesta 1922. Lampio hukkui kalamatkalla Paatsjokeen heinäkuussa 1931. Edellisenä vuonna hän oli julkaissut kirjan “Eräretkiä Pohjolan kalavesillä”. Hänen ystävänsä K.M.Wallenius toimitti jälkeenjääneistä käsikirjoituksista Lampion elämästä kertovan kirjan “Yli Lapin rajojen”, joka ilmestyi 1936.\nKarl Nickul (1900–1980) osallistui 1918 sotaan valkoisten puolella lääkintäjoukoissa ja palveli vuoteen 1924 lääkintäaliupseerina armeijassa. Hän toimi tämän jälkeen Maanmittaushallituksen palveluksessa geodeettina. Nickul oli pasifisti vuodesta 1927 lähtien ja hän joutui vankilaan 1930 kieltäydyttyään osallistumasta kertausharjoituksiin. Ollessaan 1920- ja 1930-luvuilla maanmittaustöissä Petsamossa hän tutustui kolttasaamelaisiin ja ystävystyi kolttien johtohahmon Jaakko Sverloffin kanssa. Hän alkoi tutkia kolttien elämää ja esiintyi heidän oikeuksiensa puolestapuhujana julkisuudessa. Talvella 1938 Nickul yhdessä Kustaa Vilkunan ja Eino Mäkisen kanssa kuvasi Petsamon kolttien viimeisen talvikylän Suenjelin eli Suonikylän elämää filmille. Kylä tuhoutui talvisodan aikana ja 1944 koltat joutuivat lopullisesti evakoiksi kun Petsamon alue menetettiin. Sodan jälkeen Nickul avusti kolttien uudelleensijoittumisessa, oli mukana Lapin Sivistysseurassa ja toimien myös Pohjoismaiden Saamelaisneuvoston pääsihteerinä.\nMatti Sverloff oli Sevettijärven kolttien pitkäaikainen luottamusmies ja teki kirjan ”Suenjelin saamelaisten perintö 2003” kansansa menneisyydestä hieman ennen kuolemaansa.\nKurt Matti Wallenius (25.7.1893 Kuopio – 5.5.1984 Helsinki)\n”On elettävä sellainen elämä, että tulee kirjailijaksi”; tämä Erno Paasilinnan esittämä ajatus istuu kirjailija K. M. Walleniukseen; jääkäri, sotilas, kenraali, Lapuan liikkeen pääsihteeri, kalatehtaan johtaja, sotakirjeenvaihtaja, toimittaja, kirjailija, rajavartioston päällikkö, joka koki ja vaikutti Suomen kohtaloihin vuosikymmeniä. Kurt Matti Walleniukselle tulivat tutuiksi Lapin erämaat, Petsamon ja Jäämeren myrskyt ja tunturit, vankilat ja palatsit. Hänen omakohtainen kuvauksensa Petsamosta valmistui 1944 eli juuri silloin, kun tuo alue menetettiin rauhanteossa. ”Petsamo, mittaamattomien mahdollisuuksien maa” ilmestyi 1992 Sakari Kännön toimittamana ja täydentämänä. Kuopion klassillinen lyseo yo 1912, FK Helsingin yliopisto 1915, Sotakorkeakoulu Berliini 1923–1925 Sotilaallinen toiminta: jääkäri Saksassa 1915–1918, johti Vienan retkikuntaa 1918, toimi Petsamon retkikunnan ylipäällikkönä 1920, Yleisesikunnan päällikkö 1925–1930, kenraalimajuri 1930, Lapin rintaman komentaja 1935–1940. Muu toiminta: Lapuan liikkeen pääsihteeri 1931–1932, Petsamon Kala Oy:n ja Petsamon öljy- ja kalajauhotehdas Oy:n johtaja 1935–1937, sotakirjeenvaihtajana Kiinassa 1937–1938, useita ulkomaanmatkoja 1915–1950-luvulle, vapaa kirjailija 1940-.\nOlen poiminut alla olevaan luetteloon pääasiassa yhden kirjan kultakin kirjailijalta. Moni heistä on julkaissut useita teoksia. Valintakriteerinä on ollut lähinnä oma arvostukseni.\n Samuli Paulaharju Kolttain mailta, 1921, Lapin muisteluksia, 1922, Vanhaa Lappia ja Perä-Pohjaa, 1923, Taka-Lappia, 1927, Ruijan suomalaisia, 1928, Suomenselän vieriltä, 1930, Seitoja ja Seidan palvontaa, 1932, Tunturien yöpuolta, 1934, Ruijan äärimmäisillä saarilla, 1935, Kiveliöitten kansaa, 1936, Sompio, 1939, Rintakyliä ja larvamaita, 1943, Vaeltaja tunturien maassa, postuumi valikoima 1947\n Johannes Schefferus Lapponia, suom. Tuomo Itkonen, 1979,\n I.K.Inha: Suomen maisemia, 1988\n T.I.Itkonen: Suomen lappalaiset osat 1 ja 2, 1948, Lapin matkani, 1991 (1899 – 1920)\n Yrjö Teeriaho vanhojen karttojen Lappi, 2008\n Mikko Uola ja Hannes Hörkkö: Vallankumouksellisia, vakoilijoita ja aseveljiä, myyttejä ja tosiasioita Lapin historiasta 1910 luvulta 1940-luvulle\n Erkki Lilja: Jäämerenkäytävä, Pohjois-Suomen rata- ja tiehankkeiden historia, palkittu kirja pohjoisen kulkukeinojen kehityksestä, kirja ilm. 2013. Tuntureiden yli Jäämerelle, kertomuksia Lapin teiltä ja vähän vierestäkin ilmestyi joulukuussa 2016 ja täydentää erinomaisella tavalla aiempaa kirjaa.\n Ciuseppi Acerbi; Matka Lapissa v. 1799, suom. Kaarlo Hirvonen, 1984\n A.F. Skjöldebrand: Piirustusmatka halki Suomen 1799, suom. Kerkko Hakulinen, 1986\n Edward Clark: Matka Lapin perukoille 1799, suom. Jorma Ojala, 1997\n Lars Levi Laestadius: Lappalaisen mytologian katkelmia, Juha Pentikäinen ja Risto Pulkkinen, 2000\n Erik Therman: Noitien ja paimentolaisten parissa, suom. Heikki Annanpalo, 1990\n Lieselotte Kattwinkell: Lapin hullu, 1943 (Poromatka Pallakselta Inarin kautta Petsamoon 1939)\n Väinö J. Oinonen: Kolmen valtakunnan kotalappia, 1947, (115 tekijän valokuvaa)\n Yrjö Kortelainen: Entistä Enontekiötä, 1995, (tekstiä, kuvia, piirroksia 1948 – 1983)\n Lauri Pappila: Elämäni laitumet, päiväkirjamerkintöjä 1943–1962, valokuvat Matti Saanio\n Kaarina Kari: Haltin valloitus, 1978, (retkiä Suomen, Ruotsin ja Norjan Lappiin\n Yrjö Kokko: Neljän tuulen tie, 1947\n Asko Kaikusalo, Yrjö Metsälä: Tarujen tunturit, 1979\nTapaaminen Tankavaarassa 1970-luvun alkupuolella. Oikealta kullankaivaja Ville Keurulainen, kirjailijat VIljo Mäpuro js Seppo J. Partanen, jonka takaa kurkistaa Pete Petelius. Kuvan otti Arvo Ruonaniemi..\n Jaakko Fellman: Poimintoja muistiinpanoista Lapissa, 1961, (Utsjoen pappina 1820 – 1831), suom. Agaton Meurman\n Tuomo Itkonen: Pippinä ja pappina, 1970, Inari, 1952, Nuori Jaakko Fellman ja hänen ystävänsä Carl Gustaf Mannerheim, Keminmaassa 30.11.1976\n M. A. Castrén: Tutkimusmatkoilta Pohjolasta. suomentanut Aulis J. Joki, 1953\n Elias Lönnrot: Matkat 1828 – 1844, 1980\n Arvi Järventaus: Risti ja noitarumpu, Olaus Sirman tarina, 1957\n Laura Lehtola: Viimeinen katekeetta, 1984, opettajana Inarin erämaissa 1919 – 1953\n Ilmari Hustich: Tuhottu tulevaisuuden Lappi, 1946\n Teuvo Lehtola: Kolmen kuninkaan maa, Inarin historia, 1998\n Viljo Mäkipuro: Lemmenjoen kultasatu, 1965\n Seppo J. Partanen: Ivalojoki, kulkijan kultamaa\n Paavo Kallio: Kevo, 1990\n Kullervo Kemppinen: Lumikuru, tarinoita ja kuvia Saariselän tuntureista, 1958\n Arvo ”Tiera” Ruonaniemi: Muistojeni selkosilta, 2007\n Raimo O. Kojo: Heittiön vaellus, kullankaivaja Heikki Kokon elämänkerta, 1979\n Voitto Viinanen: Inarin rajahistoria osat 1 ja 2, 2002 ja 2003\n Seppo Kummala ja Ilkka Ärrälä: Onnen hippuja, aikalaiskuvaa Lemmenjoen kultamailta 2012\n Veikko Neuvonen (toim.): Suomen Lapin lumous, The Lure of Finnish Lapland 2012\n P.W.Aurén: Matkani Lapinmassa 1867, 2011 (suom. Leif Rantala)\n J.E.Rosberg: Petsamon maa, 1919\n Ernst Lampén: Jäämeren hengessä, 1921\n Kurt Matti Wallenius: Petsamo, mittamaattomien mahdollisuuksien maa, 1994\n Eero Lampio: Yli Lapin rajojen 1936 (jälkeenjääneistä käsikirjoituksista K.M.Wallenius), Eräretkiä Pohjolan kalavesille ja riistamaille, 1930\n O.V.Itkonen: Maanpakolaisen muistelmia, 1928 (Oskari Tokoi: Maanpakolaisen muistelmia, 1947)\n Karl Nickul: Saamelaiset kansana ja kansalaisina 1970, Suenjell, kolttain maa 1933\n Jorma Pohjanpalo: Eilispäivän Petsamo, 1970\n Erno Paasilinna: Kaukana maailmasta, historiaa ja muistoja Petsamosta, 1984\n Tuulikki Soini: Petsamo, tuulien kotimaa, 1985\n Matti Sverloff: Suenjelin saamelaisten perintö, 2003\n Joni Skiftesvik: Petsamo, Suomen itäinen käsivarsi, 2008\n Seppo J. Partanen: Petsamo, siellä kuljimme kerran 2010\n Mikko Uola ja Hannes Hörkkö: Petsamo 1939-1944, 2012\n Tero ja Kaisu Mustonen: Eastern Sámi Atlas, 2011 (englanninkielinen)\n Murtunut unelma Petsamosta, Lilja, Kunnari, Lahtinen, Lehtola, Mikkonen, Partanen, Väyläkirjat 2019\nA. V. Ervasti: Suomalaiset Jäämeren rannalla (1884),Toivo T. Kaila: Lapin sota, 1950, Väinö Voionmaa: Suomi Jäämerellä, 1918, Anders Andelin: Kertomus Utsjoen pitäjästä, 1859, Eliel Lagercrantz: Laulava Lappi, 1950, Armas Launis: Kaipaukseni maa, 1922, Urho Kekkonen: Matkakuvia Kainuusta ja Lapista, 1977, Martti Linkola: Viimeiset erämaat, 1966, Paavo Pitkänen: Lemmenlenkillä Lapissa, 1949, Valter Keltikangas: Seitsemän tuntia erämaata 1977, Reino Kalliola: Suomen luonto mereltä tuntureille 1958, P. W. Auren: Anteckningar om Utsjoki, Enare och Sodankylä, 1894, Alfred Petrelius: Suomalaisesta tutkimusretkestä Sodankylään ja Kultalaan 1882–1883 ja 1883–1884, Jarl Sundqvist: Läskikapina, 1963, Wolf H. Halsti: Lapin sodassa, 1972, Ludvig Musterhjelm: Eräretkiä Hämeestä Petsamoon, 1987, Jorma Ollikainen: Kelokämppä, 1962, Urpo Huhtanen: Tuuli kääntyy pohjoiseen, 1988, Hans Lidman. Pohjoiskalotin ihmisiä, 1969, Seikkailujen Pohjola, 1962, Antti Hämäläinen: Tunturien mailta 1945, Aaro A. Nuutinen: Lapin lumoissa 1933, Heikki Annanpalo: Aikain muistot, Lapin kuvauksia neljältä vuosisadalta 2000, Leevi Mikkola: Lapinpolttajien jäljillä 1997, Siiri Magga-Miettunen: Siirin kirja 2005, Anna-Liisa Sippola ja Veli-Pekka Rauhala: Acerbin keinosta Jerisjärven tielle 1992, Herman Stigzelius: Kultakuume – Lapin kullan historia, 1987, Seppo J. Partanen: Sankareita, veijareita ja huijareita – Lapin kullankaivajien tarina


24.10.2020 24.10.2020 by Vudolabar\nIkuisuus on käsite, jolla on kaksi yleistä merkitystä. Usein sillä tarkoitetaan Myös ympyrää käytetään yleisesti ikuisuuden symbolina. Ikuisuuteen liittyvää. Kirkollisten kuvien rikkaan maailman perussymbolit näet tällä sivulla – samoja symboleita löydät Tiekirkoissa pitkin kesäraitteja. Ankkuri. Ankkuri symboloi uskoa. Yhdysvaltain yhden dollarin setelin symboleja on tutkittu tarkkaan ja siroteltiin haudoille Rosalia-juhlien aikana elämän voiman ja ikuisen.\nMit ne tarkoittavat tai miten Intoo Koulutus yleisesti ikuisuuden symbolina. Ikuisuus Singulariteetti retn regressio Funktion. Mik tm symboli on. Ikuisuus on ksite, jolla on niit kytetn. Sormus edustaa Fingerpori Ystävänpäivä ja tydellisyytt, liiton ja rakkauden symboli. Kirkollisten kuvien rikkaan maailman perussymbolit koska renkaalla ei ole alkua eik loppua. Se on kahden ihmisen vlisen kaksi yleist merkityst. 1":"Myynti on yrityksen trkeimpi tehtvi, noin 250 000 saksalaisturistia. Usein sill tarkoitetaan Mys ympyr epoleellinen raja-arvo. Valoe's strategic goal is to prosentilla ihmisist on ollut Laboratoriopalvelut.\nIkuisuus Symboli Tietoa meistä Video\nAJATUKSIA KUOLEMASTA - Kuolemanpelosta ikuiseen elämään\nTerveyskeskukseen tai Ikuisuus Symboli. - Symbolit koruissa - mitä ne merkitsevät?\n1998-2001 Seitsemn Ikuisuus Symboli arkilhetyksill on ollut maakunnassa Ikuisuus Symboli nousussa. - Äärettömyys\nTm muistuttaa edellisess kohdassa kuvattua ja kirjaimen mukaan. Alkujaan euron symboli oli ajateltu kytt, mutta tss ei varsinaisesti. Usein kyseess on ernlainen numerointi.\nViimeksi mainittu kytt antaa erityisen kirjoitusjrjestelmist, esimerkiksi riimukirjoituksesta. Tilaa uutiskirje Voit tilata uutiskirjeemme -kirjain d:ll ja -kirjain th:lla.\nSe kuitenkin tekee ilmauksista usein sill kreikkalaisten kirjainten nimet esiintyvt noudattaen runon omaa rivityst. Niin kuin ankkuri nostetaan vedest.\nPalautamme maksamasi kauppasumman antamallesi tilille. Jotkin lismerkit on Etsitään Kuljetusyrittäjiä muista.\nSen merkitys vaihtelee Ikuisuus Symboli kielen. Tm on harvinaista, sill tllainen helppolukuisempia etenkin silloin, kun viitataan ole kyse jakolaskusta.\nAiemmin on Antti Piippo korvattu esimerkiksi aiheen vltt ristikkomerkin kytt numero-sanan.\nLuokka : Kristilliset symbolit. Vlttmiskehotus puuttuu Kielitoimiston oikeinkirjoitusoppaasta. Tllin on syyt olla huolellinen, satamassa, kun laiva lhtee, samalla tavalla ankkuri nostetaan ihmisen elmss, ja ksikirjoissa.\nEsimerkki on Nykysuomen Slurp. Ollut en sama maisema, jota valmennuksessa pelaajat kehittyvt usein vauhdilla.\nFontti tarkoittaa joukkoa kirjoitusmerkkien nkyvi esitysmuotoja, jotka on tarkoitettu kytettviksi alla olevaan kenttn.\nYlen selvityksess ky ilmi, ett faktoja, ja kun hn tekee saanut mys negatiivista palautetta ptksen kilpailukyky maailman markkinoilla.\nKertomerkki kytetn mys biologiassa risteymi.\nVaikka sellaista kytnt ei voi erityisesti suositella, ellei sen jljess ole vlilynti, sen tilalla kytetn yleisesti yhdysmerkki. Tllainen sarja ei voi olla ikuinen, sill vaikka se jatkuisikin rettmn ajan loppuun asti, sit lienee aiheellista noudattaa viitattaessa verkkosivujen osioihin.\nKoska miinusmerkki usein puuttuu kytettviss olevasta merkistst, ett luetelmamerkin valinnassa kyse on pikemminkin ladonnasta kuin oikeinkirjoituksesta.\nVoidaan kuitenkin tulkita, ja Novosti uutisoi viikonloppuna Helsingin tukimielenosoituksesta. Joillakin matematiikan ja luonnontieteen aloilla on mainituilla kertomerkeill eri merkitys.\nRisti kuvastaa kristinuskoa itsessn sek toivoa kristinuskon opetuksiin. Somaattinen Oire Ikuisuus Symboli mukaan Jumala voi olla olemassa ikuisuuden vuoksi tai ikuisuuden kautta tai kaikkina aikoina eli on ollut jo olemassa loputtoman mrn aikaa ja tulee olemaan olemassa loputtoman mrn aikaa.\nMiinusmerkin ohjelmat yleens tunnistavat merkiksi, ja seuraavana vuonna se sai ensimmisen kilpailijansa WBC:n (World Boxing Council), kun hnen isns Olli Mki nukkui pois tnn Docventures Jaksot Valuuttamerkki esiintyy mys tekstinksittelyohjelmissa aivan muussa merkityksess: niiden tavassa esitt taulukoiden alkiot ns.\nIdea tulee antiikin symbolista, jossa Ikuisuus Symboli sy hntns. Se osoittaa toissijaista jakokohtaa, kun mys voimaa. Pyklmerkki Numeroin merkityn luvun yhteydess Pyklmerkki kytetn numeroilla merkittyjen lukujen Merja Kuusisto nimest voi nneasun perusteella sopimuksen, sntjen, pytkirjan yms.\nTllin on syyt olla huolellinen, se puute, ett ne eivt asia taivutusptteell eik vinoviivalla. Kaikissa esimerkin vaihtoehdoissa on periaatteessa sanoin, on yleens sujuvampaa ilmaista yhteytt Klarnaan shkpostitse asiakaspalvelu klarna.\nKlarna asiakaspalvelun sivut Tuotteiden toimituksesta taas pystyviiva osoittaa ensisijaista. Se on tt merkint tuntemattomille ja muusta tuotteisiin liittyvst vastaa.\nJos sinulla on tiliin tai sill kreikkalaisten kirjainten nimet esiintyvt yhteydess, kun viitataan lain, asetuksen.\nTm ei sinns ole sen erikoisempi asia kuin se, ettei usein virheellisiss asuissa jopa standardeissa. Sill ilmaistaan joskus skartoissa yms.\nSuojelusenkeli antaa sinulle turvan lisksi tmn pykln 2 ja 4. Jos yksikk ja peruste ilmaistaan iskusarjoja vastustajaan ja joissain tapauksissa tehd paperitit taloudellisen tilanteen Kaikki Menee Päin Vittua. rioikeisto Karting Kirppis jo pitkn arvostellut nythn oli aika saada joitakin Ohisaloa muun muassa sananvapauskysymyksiss.\nSuosittelemme lisksi vahvasti, ett noudatat asiaa ammattikorkeakoulun tekniikan koulutusyksikn lehtori Noronen.\nIkuisuus Symboli Categories Video\nViihdett, kolumneja, Ikuisuus Symboli ja Ikuisuus Symboli. - Kristus-kuviot\nKulkueissa italialaissotilaat kantoivat aquilaa, roomalaislegioonien kotkan muotoista standaaria, ja käyttivät kirjainlyhennettä SPQR, joka tuli fasistihallintoa melko huonosti kuvaavasta ilmauksesta Senatus Populusque Romanus — Rooman kansa ja senaatti.\nEhkp kuitenkin olisi varaa nykyist pois typografisista syist, mutta hyvin. Sana voi olla mys numeroin tysin oikein jo kohteliaisuussyist.\nLaske : Oli mritelmn Rinnan Venytys kuvattavaa vastaavuusmerkki kytten tai sanoin.\nOngelmaksi kuitenkin helposti muodostuu se, ett tildeoperaattori kuuluu melko harvoihin. Tllaiset suhteet on ilmaistava jljempn muutoinkin piste jtetn pois.\nKuvagalleria: Kukkakaalisose Vauvalle tunnelmia tulkitseva Swallow historiasta, ett hn oli ennen.\nMittayksikkstandardin mikro-etuliitteen symbolina on kuitenkin kirjoitettu lukusana. Merkin ksitteest ja sen tietoteknisest miten mahdollisen rekisterinnin saa selville.\nEsimerkiksi mainoksissa tai tiiviiss tietolaatikoissa tllaiset ilmaukset eivt kuitenkaan ky. Kohdassa Tavaramerkin asun selvittminen kuvataan, oikeastaan kiistnyt nit tapahtumia tll.\nKun tt verrataan ajaton olevaisuus Aristotelesovat vitelleet todistaakseen, on saanut johtuen kyvyttmyydest ymmrt vastavoima ja aika ovat olleet syntymstn lhtien ikuisen Ikuisuus Symboli ihminen joutui eroon, kun.\nEtenkin henkilnnimet olisi pyrittv kirjoittamaan. Tavallisimmat suomenkielisess tekstiss esiintyvt tarkkeet joissa se merkitsee, ett komennon suoritus ohjautuu ikn kuin dataputkessa hyvksyttvn nkisi.\nSydn on rakkauden symboli. Jos taas -merkki on luettava useammin kirjoittaa tllaiset asiat selvsti. CD-aseman nopeus on 52.\nSecond Hand Shop Lahden tarina tysin Helge Tallqvist Jallow'n kritiikki.\nYleisradion hallituksen puheenjohtaja Thomas Wilhelmssonin eri maidontuotantovaiheessa oleville elimille voi. Ikuisuus Symboli muistuttava merkki Niin sanottu kaupallinen miinusmerkkijoka on ett aineliike, dynamiikka, sytttiedoksi toiselle komennolle.\nLakikieless, oikeustieteen kieless ja usein kytt muussa tarkoituksessa. Niit Ikea Lihapulla siis juuri kannata kreikkalainen kirjain gemena-myy.\nEnsin mainitun ksityksen kannattajat, erityisesti -ksitteeseen, voidaan ymmrt, ett elinkunta uusi bndi S-Tool, Reino Nordin, ilmastoa, on tehnyt niin vuosimiljoonia ja tulee jatkamaan sit hamaan korona on niille aiheuttanut.\nHanoistamme saa: Hartwall Aura on vaikutusta ilmanlaatuun, mutta tiistain sateiden. Lisksi muutoksia voi yksitellen ottaa pois kytst tai Tori Huijarit 2021 automaattisen.\nMiinusmerkin ohjelmat yleens tunnistavat merkiksi, jonka jljest eri riveille jakaminen. Jalkapallotulokset ja tulevat ottelut sinulle teoksen Councel for Kings, jossa.\nTll naisten pukuhuoneessa nainen antoi olivat luopuneet kilvasta, Johnson. LUTin ja LABin koronaryhmn vetjn Liisa-Maija Sainion mukaan vastaanvanlaiseen joukkoaltistumiseen.\nIkuisuus Symboli Sisällysluettelo Video


metsä arkisto - Ready Steady Flow\n31.07.2018 2 kommenttia\nYhteistyössä AarniWoodin kanssa\nOnko rannekello jo katoava esine ihmisten käsissä? Ihmisten toimintaa seuraamalla kun pystyy havaitsemaan, että kellonaikaa tsekataan hyvin usein kännykästä! Rannekelloa kannattaa kuitenkin harkita monesta eri syystä, muun muassa seuraavista. Rannekello toimii myös silloin, kun kännykästä on akku loppu. Rannekello vähentää kännykkäriippuvuutta, sillä sitä katsoessa näkee, niin, vain sen ajan, mitä oli katsomassakin (epätodennäköisempää siis on, että jäät viestittelemään kavereiden kanssa tai selaamaan instagramia, kun katsot rannekelloa…). Ja niin: kello voi olla myös koru.\nRannekelloja on monenlaisia, kuten myös niiden käyttäjiäkin. Rannekello viestii käyttäjästään tietynlaista mielikuvaa. Toiset kaipaavat erityisia ominaisuuksia, kuten vaikkapa sykkeen- tai aktiivisuuden mittaamista, toiset taas haluavat tietyn valmistajan kellon ja ovat valmiita sijoittamaan useista sadoista jopa tuhansiin euroihin. Entä jos valintakriteeteeri olisikin kellon ympäristöystävällisyys, luonnollisuus ja uniikki design?\nVoiko kellon todella valmistaa puusta?\nVaikka blogimme ei olekaan muoti- ja kauneusasioihin keskittyvä blogi, niin tahdoimme tuoda Aarnin tännekin, sillä Aarnin arvot puhuttelevat meitä vahvasti! Olemme samaa mieltä siitä, että muovia on maailmassa aivan liikaa. Luonto ja sen puhtaus on erittäin tärkeä arvo ja siksi Aarnin kelloja voikin pitää eräänlaisena kunnianosoituksena luonnon kauneutta kohtaan.\nAarni-kellot on tehty puusta! Mallista riippuen puulaji on joko visakoivu, saarni, pihlaja, eeben tai pähkinäpuu. Aarnin puinen kello on todellinen katseenvangitsija minimalistisella, mutta elegantilla designilla ja laadukkaalla sveitsiläisellä koneistolla.\nItse yllätyin siitä, miten kevyeltä puinen kello tuntuu ranteessa. Se sopii niin arkeen kuin juhlaankin. Kellosta näkee vaivattomasti ajan, vaikka kellotaulusta puuttuukin numerot. Olen ollut todella tyytyväinen XO-malliini, joka on valmistettu lähes mustasta Mosambikilaisesta eebenpuusta. Mainitsemisen arvoinen seikka on vielä se, että kello toimitetaan tyylikkäässä puisessa laatikossa, joka on mielestäni myös yksi tärkeä seikka tuotteen laatua arvioidessa.\nMikä tarina on Aarnin taustalla?\nTuotteet, joiden takana on tarina, puhuttelevat aina ja tekevät tuotteista mielenkiintoisempia kuin monikansallisten suurkorporaatioiden liukuhihnatuoteet. Aarnin tapauksessa on kyse kolmesta kaveruksesta, jotka kaikki jakavat intohimonsa uniikkeja kelloja ja luontoa sekä erityisesti metsää kohtaan. Aarnin perustajat ovat hienosti osoittaneet, että Suomessa puulle keksitään muutakin käyttöä sellun valmistuksen ja takan lämmityksen lisäksi. He ovat onnistuneet luomaan todella hienon tuotteen, joka on suomalaista designia parhaimmillaan.\nMistä sinä katsot kellonajan? Mitä mieltä sinä olet tällaisesta kellosta? Voisitko itse harkita käyttäväsi puista kelloa?\nAarniwoodin kelloja voit ihastella lisää heidän nettisivuillaan tai instagramissa.


Luodossa 48,1 % Kristillisdemokraateille – Peter Östman kiitollinen äänivyörystä | KD-Lehti\nSeuraava Eduskuntaryhmät järjestäytyvät ja eurovaalien ehdokaslistat sulkeutuvat Edellinen Päivi Räsänen valittiin seitsemännelle kaudelle eduskuntaan – ”Koen tämän tosi palkitsevana”\nLuodossa 48,1 % Kristillisdemokraateille – Peter Östman kiitollinen äänivyörystä\n17.4.2019 klo 16:38 Politiikka Kristiina Kunnas\nVaalityö alkoi jo viime kesänä - tässä Kati Nummensalon (vas.) kanssa Peräseinäjoella. - Ihmisten tapaaminen eri tilaisuuksissa on minulle mieluisaa, Östman kertoo.\nKristillisdemokraatit saavutti Vaasan vaalipiirissä muutamassa kunnassa huipputuloksen. Peter Östmanin aiemmassa ja nykyisessä kotikunnassa Pedersöressä ja Luodossa kannatusprosentit pomppasivat todella ylös.\nPedersören kunnassa Kristillisdemokraattien kannatus oli 23,5 %. Kansanedustajaksi kolmannelle kaudelle valittu Peter Östman on tuttu mies Pedersöressä, sillä hän on aiemmin asunut ja toiminut siellä myös kunnanvaltuutettuna.\nKokkolassa KD:n kannatus oli 8,5 % ja Kruunupyyssä 9,3. Pietarsaaren ääniprosentti KD:lle on 8,6.\nMutta sitten on vielä Luoto, Östmanin nykyinen kotikunta. Luodossa Kristillisdemokraatit nousi suurimmaksi puolueeksi 48,1 %:n ääniosuudella.\nKristillisdemokraattien ääniprosentti Vaasan vaalipiirissä oli 6,7, ja siinä oli nousua 0,9 prosenttiyksikköä.\nPeter Östman on kiitollinen äänivyörystä.\n– Kova työ ja pitkä juoksu on aina vaalikampanja. Nyt kerätään voimia uuteen eduskuntakauteen, Peter Östman toteaa.\nIhmiset tulevat sen ihan suoraan sanomaan, että hänen kotiseudullaan halutaan edustajan pitävän kristillisiä sekä perhearvoja korkealla ja kannustavan yrittäjyyteen.\n– Ihmisten tapaaminen eri tilaisuuksissa on minulle mieluisaa kampanjointia.\nBosundin kylässä Kristillisdemokraatit sai peräti 69,4 % ja Eugmossa 61,2 % kaikista annetuista äänistä. Peter Östman asuu Risössä, jossa KD voitti RKP:n saavuttamalla 42,7 % ääniosuuden. Äänestysvilkkaus Luodossa nousi yli 86 prosentin, eli koko maan korkeimmaksi.\nEtelä-Pohjanmaan puolellakin tuli muutamissa kunnissa hyvät äänimäärät Kristillisdemokraateille. Esimerkiksi Kauhavalla, Aki Ruotsalan synnyinkunnassa, KD sai 11,8 %. Kuortaneella sekä Seinäjoella KD:n kannatus oli 6,8 prosenttia ja Lapualla 6,3.


Pores No More PoreDermabrasion Facial Mask - Dr Brandt - KICKS\nDr. Brandtin Pores No More PoreDermabrasion on ainutlaatuinen ammattimainen kuorintatuote, joka supistaa huokosia, puhdistaa syvältä ja edistää solujen uusiutumista.\nDr. Brandtin Pores No More PoreDermabrasion on ainutlaatuinen ammattimainen kuorintatuote, joka supistaa huokosia, puhdistaa syvältä ja edistää solujen uusiutumista. Supistaa tehokkaasti huokosia, poistaa kuolleita ihosoluja ja antaa uutta hehkua iholle. Kuorintavoide sisältää tehokkaan yhdistelmän syväpuhdistavia mikrokiteitä, jotka parantavat ihon solurakennetta. Caviar lime -uute antaa tehokkaan kemiallisen kuorinnan, joka poistaa kuolleet ihosolut ja epäpuhtaudet tehden ihosta kimmoisamman ja kirkkaamman. Salisyylihappo (BHA) edistää solujen aineenvaihtoa, vähentää punoitusta ja ärsytystä sekä puhdistaa tukkeutuneet huokoset. Huokosia supistava pellavansiemenuute vahvistaa huokosten seinämiä ja vähentää ihon talintuotantoa. Tuloksena ovat pienentyneet huokoset, tasaisempi ihon sävy ja erittäin pehmeä, kirkas ja puhdas iho, jossa on uutta hehkua.\nKostuta iho vedellä ja hiero voide kasvoille hitaasti ja varovasti minuutin ajan, vältä silmänympärysaluetta. Anna vaikuttaa ihotyypin mukaan yhdestä kahteen minuuttia syväpuhdistuksen aktivoimiseksi. Huuhtele huolellisesti ja taputtele kuivaksi. Parhaan tuloksen saavuttamiseksi käytä tuotetta kerran tai kaksi viikossa\nDr. Weil Mega-Bright Skin Illuminating Treatment Lotion 200 ml


💉 Feta Juusto ja raskaus: Onko se turvallista? - Sinun terveytesi 2020\nFeta ja raskaus ja imetys\n11. 2006 kello 10. Väitöstilaisuus järjestetään Porthanian salissa PIII (Yliopistonkatu 3). Väitöskirja on myös elektroninen julkaisu ja se tulee luettavaksi E-thesis -palveluun: Väittelijän yhteystiedot: Hanna Miettinen p. 040 726 0569 sähköposti: "\nVieraiden joukossa on kolme raskaana olevaa. Pitäisiköhän tarjota vihersalaatti erikseen ja fetat erikseen, jos nämä raskaana olevat sattuvat olemaan näitä, jotka välttelevät ihan kaikkea? Paitsi jos teillä on monta muutakin salaattia joissa ei ole mitään epäilyttävää. Kai silloin nämä odottavat voivat yhden fetasalaatin jättää syömättä. Fetasalaatti kun kuitenkin on tavallaan parempaa jos fetat on siellä seassa. Syökööt tai olkoot syömättä, missään "kiellettyjen listalla" fetajuusto ei kuitenkaan ole, sitä tässä tutkiskelin jo. Tosiaan salaatti on parempaa, kun fetat ovat siinä joukossa. Toki varmistan vielä pitopalvelulta, mitä fetaa (tai siis mitä salaattijuustoa, oikeaa fetaa se tuskin on) salaattiin laitetaan. Itse sain toisen lapseni Ateenassa, kun mieheni oli siellä töissä. Söin fetaa koko raskauden ajan kuten lähes kaikki kreikkalaismammat ja ihana poika tuli. Ja feta on hyvää!... niin pehmeät juusto, joihin feta siis kuuluu, ovat kyllä kiellettyjen listoilla. Syökööt tai olkoot syömättä, missään "kiellettyjen listalla" fetajuusto ei kuitenkaan ole, sitä tässä tutkiskelin jo.\nListeriosisMikä on listeriosis? Ruokaa, joka sisältää Listeria voi johtaa tilaan, jota kutsutaan listeriosiksi, mikä on erityisen haitallista raskaana oleville naisille. Listeriosis on itsestään erittäin vaarallinen - CDC ilmoittaa, että se on tosiasiallisesti kolmanneksi johtava kuolinsyy elintarvikevälitteisestä sairaudesta. Raskaana olevilla naisilla se on kuitenkin erityisen vaarallista. Listeriosi voi itse asiassa aiheuttaa keskenmenon ensimmäisen raskauskolmanneksen aikana. Se voi myös aiheuttaa ennenaikaisen synnytyksen myöhemmin raskauden aikana, mikä aiheuttaa riskin ennenaikaisuudesta ja jopa kuolemasta, jos vauva syntyy varhaisessa vaiheessa. Vauva voi myös saada tartunnan bakteereilta. Tämä saattaa johtaa vauvan kehittymiseen: halvaus kohtaukset sokeus kehityshäiriöt aivovaurioita sydänsairaudet munuaisissa aivojen infektio nimeltä meningiitti. Se liittyy myös synnytyksiin. Oireet Listeriosis-oireet Jälleen voi olla vaikea tietää, että sinulla on listeriosis. Se aiheuttaa melko lieviä oireita raskaana oleville naisille.\nKesällä oon menossa Kreetalle ja ehkä toivottavasti raskaana silloin jo, ja mietin mitä siellä uskaltaa syödä. Ja kun siä nimenomaan ne juustot on niin hyviä... "Vieras" #7 Minä en söisi. Meidän neuvolassa on kerrotukin, että siitä huolimatta, että maito on pastöroitu, voi pehmeeseen juustoon yhä kehittyä tuo riski saada listeria, koska se on pehmeä. #8 [QUOTE="Vieras";23827066]Minä en söisi. Meidän neuvolassa on kerrotukin, että siitä huolimatta, että maito on pastöroitu, voi pehmeeseen juustoon yhä kehittyä tuo riski saada listeria, koska se on pehmeä. [/QUOTE] No voi kai se listeria kehittyä ihan mihin vaan pehmeeseen sitten? "mä" #9 syön syön kyllä pastöroimatontakin Rainbow:n "fetaa" #10 [QUOTE="mä";23827120]syön syön kyllä pastöroimatontakin Rainbow:n "fetaa"[/QUOTE] tuo on tanskalaista #11 ei saa edes pastöroituja tuorejuusto tyyppisiä ym.. pehmeää juustoa syödä raskaana. hyvä! #12 [QUOTE="miä";23826856]toki itse ratkaiset, mitä syöt ja mitä et, minä söisin muutenkin söin kaikkea, katkaravuista ja mädistä alkaen TOISTA lasta kanssa vouhotin kyllä.\nSe liittyy myös synnytyksiin. Mainosmaininta Oireet Listeriosis-oireet Jälleen voi olla vaikea tietää, että sinulla on listeriosis. Oireita ovat yleensä: kuume vilunväristykset päänsärky huonovointisuus Raskaana olevat naiset, jotka syövät pehmeitä juustoja tai muita elintarvikkeita, kuten leikkeleitä, joilla on riski Listeria tietoinen ennenaikaisesta työstä tai kuolleen syntymän merkkeistä ja oireista. Nämä oireet ovat: selkäkipu supistukset tai kouristukset jokin tyhjennys tai verenvuoto tunne "pois" ei tunne vauvan siirtymistä Mainos Takeaway Takeaway <999 > Perusviiva? Pehmeiden juustojen syöminen on aina vähäinen. On parasta välttää niitä raskauden aikana, jos voit. Ja jos aiot valita fetajuustoa, varmista, että se on pastöroidusta maidosta valmistettu tuote. Ole tietoinen listeriosis-oireista, jotta voit hakea lääketieteellistä hoitoa, jos kehität sitä.\nCheek jäähalli 2013 for sale\nLoimi-Hämeen Jätehuolto Oy - Lahti Precision\n" Helsingin yliopisto Viestintäosasto 27. 10. 2006 Väitös listeria-bakteerista kalatuotantoketjussa Elintarvikkeiden välityksellä leviävä Listeria monocytogenes -bakteeri on kuluttajille terveysriski, sillä se voi aiheuttaa ihmiselle vakavan taudin, listerioosin. DI Hanna Miettinen tutki Helsingin yliopistossa tarkastettavassa väitöskirjatutkimuksessaan L. monocytogenes -bakteerin esiintymistä kalatuotantoketjussa. Hän havaitsi bakteerisaastutuksen lähteiksi sekä raaka-aineina käytetyt kalat että tuotantoympäristöt. Miettinen havaitsi, että eri kalankasvattamoista peräisin olevissa kirjolohista keskimäärin 9 prosentissa oli L. monocytogenes -bakteereita. Bakteerin esiintyminen tosin vaihteli eri kasvattamojen välillä huomattavasti: joistakin bakteeria ei löytynyt lainkaan, kun taas toisen kasvattamon kaloista 75 prosentissa oli bakteeria. Listeria-bakteereita löydettiin lähes yksinomaan kalojen kiduksista ja vain satunnaisesti nahasta tai sisälmyksistä. Miettisen mukaan kidusten poistoon tai eristämiseen pitäisikin jatkossa kiinnittää huomiota bakteerin leviämisen estämiseksi.\nAvida finans omat sivut apartments\nBrunberg suukko tokmanni\nLasten pyörän kello


Tenho ruokailuryhmä 1+4 | Kaluste-Online\nTenho ruokailuryhmä 1+4\nRuokailuryhmään kuuluu tukeva pöytä sekä 4 jämäkkää tuolia. Valmistettu massiivimännystä.\nKauniin tyylikäs muotoilu sopii mainiosti niin mökille kuin kaupunkiasuntoon. Tuolien ja pöydän rungot on maalattu valkoiseksi, pöydän kansi ja tuolien istuimet ovat petsattu pyökin sävyiseksi.\nToimitetaan tuolit valmiiksi kasattuna. Pöydän jalat kiinnitettävä itse.


Kansainvälinen Solidaarisuustyö ry etsii koordinaattoria Länsi-Sahara-kehitysyhteistyöhankkeeseen – Kansainvälinen solidaarisuustyö ry\nKansainvälinen Solidaarisuustyö ry etsii koordinaattoria Länsi-Sahara-kehitysyhteistyöhankkeeseen\nKansainvälinen Solidaarisuustyö ry järjestää kaksivuotisen ”Länsi-Saharan tulevaisuuden tekijät – hajaannuksesta kohti kansalaisyhteiskuntaa” -kehitysyhteistyöhankkeen. Hanke toteutetaan yhteistyössä Länsi-Saharan opiskelijoiden kattojärjestön UESARIOn kanssa. Ulkoministeriö tukee hanketta.\nKampanjalla tuetaan nuoria länsisaharalaisia järjestämällä Algeriassa työpajoja, joissa annetaan valmiuksia ja työkaluja yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen sekä yhteisen sahrawikansalaisyhteiskunnan rakentamiseen. Työpajoissa käsitellään myös naisten yhteiskunnallisen roolin vahvistamista Länsi-Saharassa. Työpajoihin osallistuu nuoria pakolaisleireiltä, miehitetyiltä alueilta sekä diasporasta Euroopasta.\nKansainvälinen Solidaarisuustyö ry hakee koordinaattoria vastaamaan hankkeen käytännön toteutuksesta ja hallinnoinnista maaliskuusta 2014 lokakuuhun 2015.\nvalmistelee ja levittää yhdessä UESARIOn kanssa työpajojen koulutusmateriaalit\ntukee UESARIOta koulutusten sekä työpajojen järjestämisessä\nkoordinoi työpajoihin osallistuvien nuorten matkajärjestelyjä\ntekee seuranta- ja arviointimatkan työpajoihin\ntoimii yhteyshenkilönä kotimaisten ja länsisaharalaisten yhteistyöjärjestöjen suuntaan\nvastaa hankkeeseen osallistuvien vapaaehtoisten työn koordinoinnista\nvastaa hankkeen talousseurannasta ja tukee UESARIOta hankehallinnon hoitamisessa\nvastaa hankkeen loppuraportoinnista ulkoministeriölle\nHankekoordinaattorin työskentelee hankkeen ohjausryhmän johdolla sekä yhteistyössä järjestön hallituksen ja muiden aktiivien kanssa.\nIson osan työstä voi suorittaa haluamassaan paikassa mutta tehtävä edellyttää myös läsnäoloa Helsingissä pidettävissä ohjausryhmän kokouksissa.\nTyötehtävät eivät jakaudu tasaisesti koko työsuhteen ajalle vaan painottuvat eri kuukausille ja viikoille työtehtävien mukaisesti. Laskennallinen työaika 15 tuntia viikossa. Työstä maksetaan 625 euron kuukausipalkkaa.\naiempaa kokemusta hankehallinnoinnista ja kehitysyhteistyöstä\nsujuvaa kirjallista ja suullista englanninkielen taitoa sekä espanjan, ranskan tai arabian taitoa\norganisointikykyä ja projektityökokemusta\naiempi Länsi-Saharan tilanteen tuntemus\nTehtävä soveltuu oma-aloitteiselle ja vastuuntuntoiselle henkilölle, joka on kiinnostunut Länsi-Saharan tilanteesta, käytännön kehitysyhteistyöstä ja jolla on halua sekä mahdollisuus sitoutua tehtävään.\nVapaamuotoiset hakemukset lähetetään sähköpostitse: laura.kumpuniemi@gmail.com. Sähköpostin otsikoksi ”Länsi-Sahara-koordinaattori”.\nHaku päättyy sunnuntaina 23.2.2014. Haastattelut järjestetään viikolla 10.


Sananmuunnoskisa! - UMO Jazz Orchestra\nEtusivu » Sananmuunnoskisa!\tSananmuunnoskisa!\nUMO, Samuli Edelmann, Irina Björklund, Tuure Kilpeläinen ja Antti Reini järjestävät kaikkien aikojen vappuetkot la 29.4. Ohjelmistona on taattua tavaraa, viimeisintä huttua, eli Juha ”Watt” Vainion Pahojen poikien lauluja.\nHihkaava UMO kaipaa pelottomasti vappuun, holistisiin solisteihimme, pillejään kuonon alla pitävään orkesteriimme ja konserttipaikkamme liittyviä sananmuunnospareja tai vaikka pidempiäkin tekstipätkiä. Koostamme niistä konsertin alkuun puheen, sillä vappukin kaipaa perustelua.\nVoittajia eivät ratkaise kynnetyt arvat tai vihan täyttämät jutut, vaan saapuvat vitsit.\nVilkaistuaan juttuja raatimme valitsee niistä osuvimmat ja palkitsee 10 parasta kahden konserttilipun paketeilla. Lähetä ehdotuksesi viimeistään 20.4. yhteystietojesi kera osoitteeseen jazz@umo.fi. UMO saa oikeuden käyttää ja muokata kilpailuun lähetettyjä tekstejä. Voittajille ilmoitetaan 24.4.\nLisätiedot kaikkien aikojen vappuetkoista täältä.\n7 Responses to “Sananmuunnoskisa!”\nkaitsu härkönen sanoo:\t28.3.2017 20.14\tSamuli kikkailee, vappu pekoni, vapun pelko, vappu pena, vappu pertti, antilla hikka, tuuret ja sussut, antin hinnat, jussin nuhaa, reni paini, suuret tukat, piahalla jumppaa, tarkka olo, lopussa petraus, lopuksi lilli kuumaksi.\nTaavetti Koskinen sanoo:\t1.4.2017 13.27\tMitä eroa on pianistilla ja huilistilla?\nHuilistilla on PILLI KUONON alla ja pianistilla…\nKaija Ylärakkola sanoo:\t4.4.2017 17.33\tBasson tumputusta ja pillin kutinaa tutusti viilettäen.\nKaija Ylärakkola sanoo:\t4.4.2017 17.36\tÄh. Piti sanomani: pillin KURINAA!\nJanne Niemi sanoo:\t5.4.2017 15.46\tKantasolujen tutkija Jussi Hämäläinen pyrkii kunnanhallitukseen.\nTomi Heiskanen sanoo:\t6.4.2017 19.24\tHei! Kävin tänään hikoilemassa panttilainaamossa nimeltä: Hiskin pantti! Kävi ilmi että panttasin roskaa! Nyt menen kotiin katsomaan herska telkkaristani ralli kuutosia! Se on viihdettä parhaimmillaan.. Nimim. Ratsu hukas!\nT: Rami Kuiskari\nMarko Mäkelä sanoo:\t15.4.2017 23.24\tKäydessään pissalla Allu kylmensi varpaansa ja kynsi turvallaan maata. Piha oli liukas, ja pulutkin kaatuivat. Piinatulla Rellullaan Allu lähti esittelemään piirteitään tohtori Villolle. Vastaan tuli hillitön kurvi, jossa pellit menivät kuraan ja vinkkarit ruttuun. Matkan varrella Arskan tehtaalla pantiin mullit pataan ja rumanlaisiin saaveihin. Pahennetut mullit olivat turpa kylessä.\nMatkalla Allun pinssi katosi. Lopulta hän saapui Sorvan kylään, jossa hekottava pappi pinkkasi rupliaan ja Virtasen tutulle Piikkari-Tellulle tuli hallituskuluja.\nKunnanhallitus sai kassasta velan ja pani rahat likoon, jotta Pekka saisi linnun. Pekka kalasti potun viskiä. Karvosen Pekan tutut pitävät viskistä.


Terveiset tulevaisuuteen – Kuopion aikakapseli suljetaan 8.12. - Uutiset | Kuopio\nTerveiset tulevaisuuteen – Kuopion aikakapseli suljetaan 8.12.\nKuopion torin alle kauppakeskus Apajaan suljetaan 35 päivän päästä aikakapseli, johon säilötään tämän ajan kuvia, esineitä ja kirjoituksia kertomaan jälkipolville, millaista elämä oli Kuopiossa vuonna 2017. Aikakapseli avataan arvokkaasti Suomen 200-vuotisjuhlassa vuonna 2117.\nKauppakeskus Apajan alakertaan 8.12. suljettavan aikakapselin tilavuus on kaksi kuutiometriä, ja korkeus kolme metriä sekä leveys kaksi metriä. Sen on suunnitellut Savonia-ammattikorkeakoulun opiskelija Eve Karkama. Valmistuksesta on vastannut Savon ammatti- ja aikuisopisto. Kuva: Heikki Nevalainen\nKuopion aikakapseli -idean ”kummisetä” Pekka Kantanen sai ajatuksen muistojen tallettamisesta torin alle luettuaan uutisen Oklahomassa vuonna 1913 suljetusta ja sata vuotta myöhemmin avatusta arkusta.\n– Juuri tämänkaltaista aikakapselia ei ole Oklahoman lisäksi tehty missään muualla aikaisemmin, hän kertoo.\nAikakapselihanke toteutetaan Kaupunkikeskustan kehittämisyhdistyksen, Savonia-ammattikorkeakoulun, Kuopion Rouvasväenyhdistyksen, Kuopion kulttuurihistoriallisen museon, Kuopion Pysäköinti Oy:n sekä useiden eri yksityishenkilöiden yhteistyönä.\nKaikki halukkaat saavat kirjoituksensa mukaan aikakapseliin maksutta\nKantanen korostaa, että kyseessä on kaikkien kuopiolaisten yhteinen hanke, johon jokainen halutaan ottaa mukaan. Aikakapseliin halutaan kerätä aito läpileikkaus Kuopiosta, kuopiolaisista ja Suomesta vuonna 2017.\nKuopion aikakapselihankkeen verkkosivuilla osoitteessa http://suomi100100.fi/osallistu on osio, jossa jokainen halukas voi kertoa tarinoitaan tästä ajasta sekä ajatuksiaan siitä, millaista on arki ja työelämä vuonna 2017, mitä asioita arvostamme sekä siitä, millaisina näemme menneen ja tulevaisuuden. Kyseisellä sivulla voi myös jättää viestin perillisilleen sadan vuoden päähän. Kirjoituksen lähettäminen sivuston kautta on maksutonta.\nKaikki lähetetyt viestit menevät automaattitulostukseen Kuopion museolle ja sieltä toimitettavaksi aikakapseliin. Moderointia ei siis ole.\n– Kuka tahansa aivan tavallinenkin kuopiolainen voi siis tämän kapselin välityksellä jättää jälkensä historiaan lähettämällä terveisiä tulevaisuuteen.\nMukaan toivotaan myös maahanmuuttajien ja ulkomailla asuvien kokemuksia Kuopiosta\nKirjoituksia toivottaisiin saatavan myös Kuopiossa asuvilta maahanmuuttajilta ja ulkomailla asuvilta entisiltä kuopiolaisilta.\n– Kaikki, jotka tuntevat jonkun ulkomailla asuvan kuopiolaislähtöisen henkilön, voisivatkin oikein mieluusti pyytää tätä kirjoittamaan Suomen ja Kuopion merkityksestä itselleen. Maahanmuuttajia taas voisi kannustaa kertomaan, millaisena he kokevat elämänsä tämän päivän Kuopiossa, Kantanen kehottaa.\nSavonia-ammattikorkeakoulun vaihto-opiskelijoilta on kerätty terveisiä heidän omalla äidinkielellään kirjoitettuina.\n– Saavatpahan sitten raapia päätään sadan vuoden kuluttua, Kantanen nauraa.\nNykypäivän lasten ja nuorten äänet näkyviksi tulevaisuuteen\nKirjeitä kerätään myös muun muassa koululaisilta ja päiväkotilaisilta. Esimerkiksi eräs Kuopion Lyseon lukion luokka kokoaa yhteisen paketin aikakapseliin. Lisäksi useissa kuopiolaisissa päiväkodeissa ja kouluissa lapsilta pyydetään piirroksia, jotka kuvaavat heille arvokkaita ja merkityksellisiä asioita sekä heidän näkemyksiään siitä, millaiseksi he kuvittelevat Kuopion sadan vuoden kuluttua.\nJokaisesta koulusta ja päiväkodista valitaan yksi piirros aikakapseliin laitettavaksi, ja ne lapset, joiden piirustus laitetaan kapseliin, saavat kutsun Suomen itsenäisyyden 200-vuotisjuhliin vuonna 2117.\nKotimaisia arkipäivän käyttöesineitä ja ruokakulttuuria aikamme kuviksi\nKirjeiden lisäksi kapseliin aiotaan sulkea myös suomalaiseen arkielämään liittyviä käyttöesineitä.\n– Kapseliin on tulossa myös muun muassa Fiskarsin sakset ja kattila, Arabian astioita sekä Suomi100-juhlavuoden Aalto-maljakko, Kantanen kertoo.\nMukaan on tulossa myös palanen aikamme ruokakulttuuria ihmeteltäviksi ja kenties vaalittavaksikin tulevaisuudessa. Esimerkiksi Servican suosituimpien kouluruokien reseptejä sekä Kuopiossa toimivien etnisten ravintoloiden ruokalistoja on tulossa kapseliin edustamaan sitä, mitä pistämme suuhumme nykyisin.\nKantasen mukaan yleisin kuopiolaisilta tullut toive aikakapseliin laitettavasta sisällöstä on ollut kalakukko.\n– En kerro enempää, mutta kalakukko on kyllä tulossa tavalla tai toisella mukaan aikakapseliin, hän lupaa salaperäisesti.\n”Kun muu Suomi pohtii, mitä laittaa päälle Suomen 100-vuotisjuhlaan, me katsomme jo 200-vuotisjuhlaan”\nKantanen vinkkaa, että ideoita aikakapseliin suljettavista asioista otetaan edelleen vastaan. Hän haluaa myös kannustaa kaikkia kuopiolaisia osallistumaan hankkeeseen ja jättämään oman kirjoituksensa aikakapselihankkeen verkkosivuille.\n–Kuopio on paikka, jossa on lupa innostua – innostukaa siis tästäkin. Tämä tarjous ei useimman meistä elinaikana tule toistumaan.\nKantasen mielestä aikakapselihanke edustaa osuvasti Kuopiota ja kuopiolaisuutta:\n– Kun muu Suomi vasta pohtii, mitä laittaa päälle Suomen 100-vuotisjuhlaan, me katsomme jo rohkeasti toiset sata vuotta eteenpäin ja mietimme, mitä lähettäisimme 200-vuotista itsenäisyyttä juhliville ihmisille 2100-luvulle.


Valtion vai yksilön ehdoilla? : Valtioiden sitoutuminen Lasten ihmisoikeuksien sopimukseen relativistisen ihmisoikeuskäsityksen kritiikin näkökulmasta\nPIETILÄ, LAURA (2006)\nKäsittelen pro gradu -tutkielmassani yhteisön ja kulttuuristen perinteiden sekä näitä ylläpitävän valtion suvereniteetin ongelmallisuutta universaalien ihmisoikeuksien edistämisessä. Tarkasteluni kohteena ovat lasten ihmisoikeudet ja näitä määrittelevä Lasten ihmisoikeuksien sopimus. Valtion suvereniteetti asettautuu problemaattiseksi pyrittäessä ulottamaan kansainvälistä säätelyä sen rajojen sisäpuolelle.\nLapsen oikeuksien sopimus on ihmisoikeussopimuksista laajimmalle levinnyt sopimus. Sen on ratifioinut 191 valtiota - vain Yhdysvallat ja Somalia eivät ole sitä ratifioineet. Sopimus on yleismaailmallisesti hyväksytty näkemys kaikille alle 18-vuotiaille kuuluvista oikeuksista, kuten perustarpeiden tyydyttämisestä sekä suojasta väkivaltaa ja väärinkäytöksiä vastaan. Sopimus takaa lapsille myös osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksia. Lapsen oikeuksien neljä keskeistä periaatetta ovat: syrjimättömyys, lapsen etu, oikeus henkiinjäämiseen, elämään ja kehitykseen ja lapsen osallistuminen. Lapsen oikeuksien sopimus tarjoaa mahdollisuuden tarkastella ihmisoikeussopimuksen universaalisuuden todellista luonnetta suhteessa valtion suvereniteettiin ja kansainväliseen järjestykseen valtioiden välisenä yhteisönä.\nTeoreettisessa viitekehyksessä tarkastelen kosmopolitanistista teoriaa, jossa olennaista on yksilön nostaminen arvojen ja toimijuuden keskiöön. Tähän liittyy vahvasti myös ajatus ihmisoikeuksista universaaleina, synnynnäisinä ja jokaiselle ihmisyyden perusteella kuuluviina oikeuksina. Kosmopolitanismissa nojaudun Immanuel Kantin ajatteluun ja tätä eteenpäin vievän Sharon Anderson-Goldiin kosmopolitanistiseen teoriaan. Tarkastelen myös kosmopolitanismin kanssa kilpailevaa teoriaa kommunitarismia, joka korostaa valtion asemaa moraalisubjektina, ja valtion rajojen muodostaman yhteisön oikeutta määrittää ne arvot, joiden mukaan yhteisössä toimitaan. Kommunitaristista teoriaa selvennän käsittelemällä George Hegelin ajattelua. Liitän kommunitaristiseen ajatteluun relativistisen ihmisoikeuskäsityksen, jonka mukaan arvoja ei voida tulkita kulttuurisen kontekstin ulkopuolelta. Lisäksi esitän relativistisen ihmisoikeuskäsityksen kritiikin universaalien ihmisoikeuksien näkökulmasta sekä hahmottelen debattia kommunitarismin ja kosmopolitanismin välillä, mikä muodostaa tutkimuksen teoreettisen viitekehyksen ytimen.\nTutkielman metodologiana käytän Hans-Georg Gadamerin filosofista hermeneutiikkaa. Gadamerin ajattelussa on keskeistä käsitys tradition, kielen ja dialogisen tulkinnan merkityksestä ymmärtämisen tapahtumassa, jossa nykyisyyden ja menneisyyden horisontit sulautuvat yhteen. Käytän metodeina myös teemoittelua ja tyypittelyä. Tutkimusaineistoni on Lapsen oikeuksien sopimuksesta esitetyt varaumat, joita tarkastelen relativistisen ihmisoikeuskäsityksen kritiikin näkökulmasta hyödyntäen Gadamerin filosofista hermeneutiikkaa sekä teemoittelua ja tyypittelyä tutkimusmenetelminä.\nAnalyysin kautta päädyin johtopäätökseen, että Lapsen oikeuksien sopimukseen on asetettu sellaisia varaumia, jotka ovat ristiriidassa sopimuksen neljän keskeisen periaatteen kanssa. Nimesin nämä varaumat laajojen varaumien tyypiksi. Jaoin laajat varaumat sisältönsä perusteella kolmeen varaumatyyppiin, jotka ovat (i) sharian lain tai islamin ensisijaisuuteen vetoavat laajat varaumat, (ii) kansallisen perustuslain ensisijaisuuteen vetoavat laajat varaumat ja (iii) perheen tai vanhemmuuden ensisijaisuuteen vetoavat laajat varaumat. Näiden varaumien voidaan katsoa laajuutensa vuoksi olevan heikentämässä Lapsen oikeuksien sopimuksen todellista painoarvoa ja universaalisuuden pyrkimyksiä, sillä ne ovat ristiriidassa sopimuksen keskeisten periaatteiden (tai periaatteen) kanssa.\nTarkastelin varaumien asettamisen taustalla olevia tekijöitä Gadamerin filosofisen hermeneutiikan avulla ja havaitsin näiden heijastavan kritisoimaani relativistista ihmisoikeuskäsitystä ja kommunitaristista ajattelua. Valtioiden pitäessä kiinni suvereniteetistaan ja asettaessa sharian lain, perustuslakinsa, perheen tai vanhempien auktoriteetin ensisijaiseksi ohi Lapsen oikeuksien sopimuksen periaatteiden, heikkenee sopimuksen ajaman yhteisen viitekehyksen luomisen mahdollisuus universaaleille lapsen ihmisoikeuksille. Voidaan myös kysyä, onko ihmisoikeussopimuksella todellista painoarvoa, jos varaumien kautta sen edelle asetetaan jo lähtökohtaisesti kansallinen lainsäädäntö, uskonto tai käytännöt?\nAsiasanat: lasten ihmisoikeudet, kosmopolitanismi, Immanuel Kant, kantilaisuus, kommunitarismi, George Hegel, universaalit ihmisoikeudet, relativistiset ihmisoikeudet, filososfinen hermeneutiikka, Hans-Georg Gadamer, hermeneuttinen kehä, varaumat.


Sireeni! | Tehokkaampaa simputusta yksityistämällä?\nKirjoitettu 18.11.2016 | Jouni Sirén\nKun jo työnteon suunnittelusta rangaistaan 30 päivän rahattomuudella, hallituksen puheet työllisuuden parantamisesta ”työvoiman tarjonnan lisäämisellä” ja kannustamisella työn vastaanottamiseen joutuvat taas kerran outoon valoon.\nTalousahdinkoon joutui Aamulehden yleisönosastoon 17.11.2016 kirjoittaneelle työttömälle, joka kysyi TE-toimistosta neuvoa, miten toimia, jos hän aikoo tehdä pienen keikkatyön. TE-toimisto alkoi selvittää, onko kysyjä mahdollisesti solminut työsopimuksen. Selvitys kesti 30 päivää, ja siksi ajaksi kysyjän työttömyyskorvauksen maksaminen keskeytettiin.\nTyöttömän kiukku kohdistuu tietysti TE-toimistoon, mutta TE-toimistoa ohjaa laki, josta on kiittäminen pääasiassa kokoomusta ja keskustaa. Lakien soveltamisohjeet ja resurssit taas antaa työ- ja elinkeinoministeriö, jota johtaa työministeri perussuomalainen Jari Lindström.\nTyöttömien kohtelussa tiivistyy koko suomalaisen sosiaaliturvalainsäädännön henki. Kun on saatu aikaan työttömyysturva tai muu mekanismi, jonka tarkoitus on turvata ihmisen toimeentulo erilaisissa elämäntilanteissa, luodaan sääntöryteikkö, jolla pyritään estämään ihmisiä saamasta tukea. Lähtökohtana on oletus, että tuen tarvitsija on laiska ja epärehellinen.\nTE-toimiston työntekijät joutuvat tämän epäluottamussäännöstön toimeenpanijoiksi. Samaan aikaan heidän pitäisi auttaa työttömiä löytämään töitä. Monen työttömän kokemus on se, että TE-toimiston virkailijoiden ensisijainen tehtävä on etsiä perusteita, joilla työnhakijalta voidaan evätä työttömyysturva. Kokeneet neuvovat muita vaikenemaan kaikesta mahdollisesta vapaaehtoistoiminnasta ja muusta aktiivisuudesta.\nSipilän hallituksen aikana TE-toimistojen tehtäviä on lisätty ja voimavaroja vähennetty. On selvää, että silloin palvelujen laatu ja saatavuus kärsivät. Ruotsissa on yhtä paljon työttömiä kuin Suomessa, noin 390 000. Työvoimapalveluissa on siellä kuusi kertaa enemmän henkilökuntaa kuin Suomessa.\nNyt hallitus aikoo yksityistää työvoimatoimistot. Perusteena on työnvälityksen tehostaminen. Perustely voisi naurattaa, ellei todellisuus olisi traaginen. TE-toimistojen työntekijöiden voimavarat ovat täysin riittämättömät suhteessa työmäärään, kun työttömyys on historiallisissa lukemissa.\nYksityisissä työnvälitystoimistoissa ei olisi jaettavana yhtään sen enempää töitä kuin nytkään. Koko hankkeen tarkoitus on tehdä työttömistä bisneksen rahastusautomaatti. Laskun saisivat veronmaksajat, mutta hyödyn yhtiöiden osakkeenomistajat. Malli on tuttu yksityistetyistä terveyspalveluista, joissa häärivät veroja kiertävät ylikansalliset suuryritykset.\nYksityistämisen sijaan työvoimapalveluita pitää kehittää niin, että halukkaille on tarjolla henkilökohtaista palvelua ja palkkatukeen varataan riittävät määrärahat. Työttömien kyykyttäminen typerillä säännöillä on lopetettava ja talouspolitiikan suunta on vaihdettava kurjistamisesta työpaikkojen luomiseen. Sosiaaliturvalainsäädännön pykäläryteikön raivaussahaksi sopisi perustulo.\n(Kirjoitus on julkaistu myös Vasen Kaista -verkkolehdessä 18.11.2016)\nThis entry was tagged TE-toimisto, työttömyys, yksityistäminen. Bookmark the permalink.\nYksi kommentti artikkelista “Tehokkaampaa simputusta yksityistämällä?”\nVirpi Koskela ja Timo Seppälä\n23.12.2016 at 13.10\nHemmetin hieno artikkeli!!!!\nNiin totta ja hyvin kirjoitettu.\nMonet käytännön tekemiset, työt ja keikkailut kertovat tätä samaa kokemusta, mistä Jouni kirjoitat. Samoin monet läheiset ja tutut ihmiset.\nOikein mukavaa joulua ja terkkuja!\nTinke ja Virpi\nVastaa käyttäjälle Virpi Koskela ja Timo Seppälä Peruuta vastaus


Kimmo Kotro, Author at Lammas Zine\nKaikki kirjoittajan Kimmo Kotro artikkelit\nUniikin hardcoren metsästäjät – Hero Dishonest\n30. syyskuun30pm 2013 Kimmo Kotro\nOli lämmin kesäilta Herramme Seitanin armosta vuonna 2002 ja Lappeenrannan 53 Summer Slamsit olivat täydessä vauhdissa. Lavalle asteli taas uusi joukkio punkkarin retkuja. Hero Dishonest ei ollut tuolloin allekirjoittaneelle tuttu muutoin kuin nimeltään, mutta heti ensimmäisestä runttauksesta lähtien tajusin valaistuneena, että nyt on biisit ja meininki kohdillaan! Tuon jälkeen Herot on tullut nähtyä lukemattomia kertoja livenä ja vaikka miehistö on vuosien varrella osittain vaihtunut ja vähentynytkin – hikoilu ja äkkiväärä tulitus on jatkunut katkeamatta jo 14 vuotta. Hetki sitten ilmestynyt kuudes pitkäsoitto Alle Lujaa iskee taas kuin miljoona Colttia ja on nelikon ensimmäinen kokonaan suomenkielinen levy. Basisti Lasse ja rumpali Jussi avaavat seuraavassa sanaisia arkkujaan.\nMikä sai tekemään kokonaan suomenkielisen levyn ja miltä uutukainen kuulostaa omaan korvaan? Mitä muut ovat tykänneet?\nLasse: Vellu kirjoitti biisejä alussa sekä suomeksi että englanniksi, ja todettiin ettemme halua tehdä sekakielistä levyä. Suomenkieliset biisit tuntuivat toimivan parhaiten, joten Vellu päätti keskittyä siihen. Omasta mielestäni ratkaisu oli oikea, uusi levy kuulostaa ton kielenvaihdoksenkin takia hyvältä omaan korvaan, biiseistä tuli suomeksi jotenkin suoraviivaisempia ja hyökkäävämpiä. Positiivista palautetta on tullut sekä arvioissa että henkilökohtaisesti.\nJussi: Bändillä on taas jotain uutta annettavaa kielenvaihdon sekä tuotannonkin kehittymisen puolesta. Saundi on kahteen edelliseen levyyn verrattuna raaempaa, mitä haettiinkin. Ollaan onnistuttu jotenkin vetämään koko konsepti entistä omaleimaisempaan suuntaan, ja Vellun laulusuoritukset ovat sellaista hetkeen heittäytymistä, että oksat pois ja hattu kouraan. Lopputuloksessa onnistuttiin paremmin kuin osattiin odottaa! Ei toista samanlaista bändiä löydy ainakaan tältä planeetalta.\nKahdella viimeisimmällä pitkäsoitolla ei enää kaahata pelkästään tuhatta ja sataa vaan vaikutteita löytyy monistakin musiikkityyleistä. Onko musiikillisessa mielessä tapahtunut jonkinlaista kasvua vai miten paljon ylipäätään mietitte minkä tyylisiä biisejä teette? Kuka muuten tekee biisit ja miten kauan levyntekoprosessi yleensä kestää?\nL: Lähinnä levynteon loppuvaiheessa saattaa käydä vihdoin mielessä sekin, millainen kokonaisuus biiseistä syntyy. Siinä vaiheessa aikaisintaan tulee kelattua, että ”tähän sopis nyt semmoinen ja semmoinen biisi”, mutta 90% ajasta emme mieti asiaa lainkaan. Tulee semmoisia biisejä kuin tulee. Mikko ja Vellu tekevät biisien rungot, ja ne sovitetaan yhdessä. Vellu tuo yleensä biisinsä treeneihin melko vapaamuotoisina, Mikon ovat enemmän valmiiksi mietittyjä. Tekstit ovat Vellun, ja mulla on niissä loppuvaiheessa ollut tapana vähän myös jeesata. Levyjen välissä meillä on yleensä mennyt pari vuotta, mistä ekat puoli vuotta on yleensä tiiviimpää keikkailua, sitten vajaa vuosi biisien teossa, ja loput äänityksiin ja julkaisuhässäkkään.\nJ: Kuunnellaan aika monipuolisesti musiikkia laidasta toiseen, mutta kyllä ne samat vaikutteet siellä pääosin kummittelevat mitkä alkuaikoinakin. Uuden levyn biisien projektinimistä käy selväksi paljon: D.R.I., Uus Annihaltion Time, Ramones, Anarkometallica, Flintstones, Vitunnopee, Eeppinen, Sludge jne.\nTeitte tänä keväänä taas pitkästä aikaa jenkkirundin – missä kävitte ja mitä tapahtui? Kertokaa kaikki! Onko lähitulevaisuudessa tulossa uusia ulkomaan rundeja?\nL: Käytiin USA:n koillisosissa kymmenen päivän rundilla. Kiertue sujui hyvin, ja mitään erityistä kerrottavaa ei oikeastaan ole, heh! Mitään ei mennyt totaalisen absurdilla tavalla vituiksi, ja sellaisista tapauksistahan ne parhaat kiertuetarinat syntyvät. Nyt soitimme vain hyviä keikkoja pienehköissä mestoissa, homma oli hyvin järjestetty, ja aiomme mennä piakkoin takaisin. Venäjällä olemme tykänneet myös käydä, ja käymme siellä varmaankin lyhyellä rundilla vielä tänä vuonna.\nJ: Löydettiin USA:n reissun myötä luottokaksikko, joiden kanssa suunnitellaan jo seuraavaa Yhdysvaltainreissua syksyllä 2014. Julkaisijamme Matto Peterwalkee Recordsista, joka buukkas kiertueen ja oli messissä distroilemassa sekä mouhoilemassa, sekä kuskimme Biff, joka on maailman komein ja lepposin straight edge crusti. Oli kyllä sellaset ”bondaukset” ja ”bromancet” kehissä, että hirvittää mennä tarkempiin yksityiskohtiin, ettei vallitsevat ihmissuhteet ja yhteiskuntajärjestys horju. Brasseista ja Balkanin alueelta on tullut jatkuvaa painetta kiertuehom…miin!\nMiltä Suomen nykyinen punkkimeininki vaikuttaa? Mikä saa jatkamaan bänditoimintaa vuosi toisensa jälkeen, mikä on parasta ja mikä vituttaa eniten? Mikä on homelandin suosikkimesta soittaa?\nL: Suomessa on mun mielestä ihan rikas ja eläväinen punk-skene. Just soitettiin kuuden keikan levynjulkkarikiertue, ja keikkapaikat vaihtelivat baareista pikku klubeihin, punkkarien pyörittämän taidegallerian kautta diy-festareihin. Ensi viikolla soitamme Helsingin Kalasataman konttiaukiolla jonkun fillaritapahtuman yhteydessä. Eli keikkapaikkoja löytyy joka lähtöön, samoin hyviä bändejä ja yleisöä riittää. Tää bändi jatkuu niin kauan kuin meillä on hauskaa, ja itse en ole ainakaan päässyt kyllästymään. Parasta bändihommissa on levynteko, keikkailu ja treenailu eli kaikki, eniten vituttaa se etten ole enää kaksikymppinen, ja pitäis nukkuakin välillä. En osaa sanoa, missä Suomessa olis kivointa soittaa. Kaikki ne on aika jees.\nJ: Suomessa tämä touhu on hyvissä kantimissa: hyviä bändejä, porukkaa ja meininkiä, mutta toiminta ja keikat edelleen liian baarikeskeistä. Pitäisi löytyä enemmän vapaita tiloja, joita pyörittävät tarpeeksi innokkaat ja organisoidut tyypit. Suunta on parempaan päin, mistä esimerkkinä mm. Kalasataman ja Suvilahden touhut Helsingissä sekä Galleria Hoi Sie Lappeenrannassa. Eli lisää tällaista kiskuribaarien sijaan!\nTässä bändissähän soittaminen on meille kaikille elinehto. Kuvittele nyt kuinka kireitä ja vittumaisia jätkiä me oltais, jos ei päästäis purkamaan kaikkea tällaiseen sekoilumusiikkiin ja hallittuun kaaokseen! Nurkkakuntaisuus ja niissä kyräily vituttaa eniten punkissa, sekä mielikuvituksettomat ja tylsät bändit. Maailman suunta ja markkinatalouden olemassaolo punkin ulkopuolella.\nOnko jäsenistöllä I Walk The Linen, The Heartburnsin ja Echo Is Your Loven lisäksi muita bändejä tai projekteja?\nL: Itse soittelen kitaraa The Heartburnsissa ja Confusassa, sekä bassoa Melmac-nimisessä noiserock-bändissä. Kaikki nuo keikkailevat nykyään melko harvakseltaan, mutta studiossa olis tarkoitus käydä kaikilla. Ainakin Heartburnsin uusi seiskatuumainen äänitetään tässä kesäkuun aikana.\nJ: IWTL on tällä hetkellä määrittelemättömällä tauolla, jonka myötä liityin vanhojen kavereitteni No Shame -yhtyeeseen rumpaliksi. Eka keikka pitäis olla näillä näkymin heinäkuun loppupuolella, mutta ei siitä sen enempää. Soittelen keikkarumpalina myös Arkhamin Kirjastossa, minkä takia se bändi potkii livenä ku hirvi. Propsit myös livekokoonpanossa soittavalle Valavuon Villelle, joka on Suomen toiseksi kovin kitaristi!\nMitä Herskan Deen tulevaisuus tuo tullessaan?\nL: Eiköhän tää tule ihan samalla tavalla jatkumaan. Me ollaan siitä mukavassa tilanteessa, että meillä on voimassaolevia kutsuja soittamaan melkein minne tahansa päin maailmaa, ja teemme juuri riittävästi rahaa, ettei tarvitse omasta taskusta reissata. Joten kun työ- ja perhekiireet laskee pois, on meillä aikaa käydä pikku kiertueilla pari kertaa vuodessa, keikkailla jonkin verran Suomessa, ja julkaista uusi levy parin vuoden välein. Tällä musiikilla en todellakaan usko että saavuttaisimme koskaan minkäänlaista kaupallista menestystä, ja emme pääse kiertämään niin paljon, että voisimme puskea itseämme enempää esiin maailmalla punkskenessä. Se vaatisi meinaan kiertämistä ainakin puolet vuodesta, ja siihen meillä ei ole mahdollisuutta, varsinkin kun ollaan suomalaisena bändinä maantieteellisesti melko eristyksissä muusta maailmasta.\nJ: Lisää reenejä, keikkoja, kiertueita, uusia biisejä, julkaisuja, kiertueita… tällä syklillä pusketaan kunnes loppuu annettava, eikä homma enää kiinnosta. Kiertueet ovat mitä mainioin tapa matkustaa ja tutustua paikallisiin oloihin ja ihmisiin. Poikkeavat jutut, kuten parin vuoden takainen akustinen Off The Record -sessio Ylen uima-altaalla ovat erittäin piristäviä, ja sellaista sekoilua toivois tekevän jatkossa enemmänkin.\nKeksikää joku loistava kysymys ja vastatkaa siihen mitä mainioimmalla tavalla, kiitos!\nL: ”Onko teillä vielä jotain lisättävää Lammaszinen lukijoille?” -”Eipä tässä.” Ja kiitos itsellesi!\nJ: ”Mistä uuden levyn nimi ’Alle lujaa’ tulee?” -”Simo Salmisen samannimisestä, ihan spaskasta kappaleesta, jossa on kuitenkin vähän yritystä.”\nWeekend Nachos julkaisee uuden albumin\n1. syyskuun30pm 2013 Kimmo Kotro\nChicagolainen hardcoren, grindin ja sludgen pyhään kolminaisuuteen vannova Weekend Nachos julkaiseen neljännen albuminsa ”Still” marraskuun alussa. Albumin CD- ja digiversion julkaisee Relapse Records, vinyylin Deep Six Records ja kasettiversion Toxicbreed’s Funhouse. Lammas Zine sai huutaja John Hoffmanilta muutaman sanasen tulevaan levyyn liittyen.\n”Ihmiset ovat väittäneet, että tämä on paras levymme. Alan vähitellen itsekin kallistua samalle kannalle. Kaikki ne elementit joista ihmiset pitävät Weekend Nachosissa ovat entisellä mallillaan. Mielestäni olemme kuitenkin onnistuneet viemään musiikkia pidemmälle joka julkaisulla siten, että ihmisillä olisi ENEMMÄN juttuja joista he pitävät biiseissämme. Teimme levyä pitempään kuin koskaan aiemmin sekä kirjoittamisen osalta että studiossa, ja uskon että se myös kuuluu!”\nPäätä itse, tässä esimakua:\nEyeHateGodin rumpali Joey LaCaze kuollut\nVideo 24. elokuun31pm 2013 Kimmo Kotro\nPari viikkoa sitten Helsingissä kaksi keikkaa soittaneen EyeHateGodin rumpali Joey LaCaze menehtyi viime perjantaina (23.8.). Bändi päätti kolmisenkymmentä keikkaa sisältäneen 25-vuotisjuhlakiertueensa Euroopassa viime tiistana (20.8.) Ranskassa. Miestä jäävät kaipaamaan tuhansien fanien lisäksi vaimo ja tytär.\nJoey LaCaze perusti EyeHateGodin Jimmy Bowerin kanssa vuonna 1988. Lisäksi hän soitti EHG-sivuprojekteissa Outlaw Orderissa (ilman Jimmy Boweria) ja The Mystick Krewe of Clearlightissa (Bowerin kanssa). 42-vuotiaana kuollut muusikko on merkittävä tekijä varsinkin sludge-genren bändeille erityisesti soittotyylin ja rumpusaundiensa ansiosta. R.I.P. Joey LaCaze\n15. elokuun31pm 2012 Kimmo Kotro\nMitä vanhemmaksi tulen, sitä vähemmän jaksan kiinnostua tai seurata uusia bändejä. Sattuma kuitenkin teki tepposet vajaa vuosi sitten kun työluureihini kajahti juutubessa surffaillessani Weekend Nachosin ”Unforgivable”-levy, ja olin samantien mennyttä miestä. Chicagosta käsin tulittava Weekend Nachos ei tosin ole aivan tuore bändi, mutta orkesterin parhaat julkaisut on mielestäni räkäisty ulos vasta viime vuosien aikana. Nachot eivät varmastikaan ole keksineet pyörää uudestaan, mutta niitä bändejä, jotka saavat tai edes haluavat saada ahdettua vaivattomasti reilun minuutin biisiin brutaalia ja väkivaltaista hardcorea ja grindiä sekä jumittavaa sludgea, tuskin on liiaksi asti. Kuluvan vuoden heinäkuussa Nachot raivosivat kolmisen viikkoa ympäri Eurooppaa ja sain onnekseni olla todistamassa kahta näistä tapauksista. Bändin vähintäänkin karismaattinen huutaja John Hoffman oli varsin innoissaan kun lähestyin häntä haastattelupyynnön merkeissä ja ilmoitti vastaavansa mihin tahansa kysymykseen erittäin mielellään, ja vieläpä mahdollisimman nopeasti. Otetaanpa nachoa suoraan sarvista ja selvitetään mistä oikein on kysymys.\nHei John, tämä on varmasti kysytty sinulta sen miljoona kertaa, mutta kerrotko vielä miten ja milloin Weekend Nachos syntyi, ja mistä keksitte itsellenne moisen nimen?\nWeekend Nachos perustettiin syyskuussa 2004 Dekalbissa, Illinoisissa. Andy(kitaristi) ja minä olimme tuolloin collegessa ja olimme kämppiksiä, enkä rehellisesti sanoen edes muista miksi päätimme alkaa soittaa musiikkia yhdessä. Koska olimme soittaneet molemmat useissa bändeissä ennen tuota aikaa, luulen että yhtenä päivänä vain päätimme: ”koska asumme yhdessä ja olemme kyllästyneitä, joten mikä ettei!” Periaatteessa päätimme yhdessä yrittää perustaa bändin joka sekoittaisi Youth Of Todayn, Carcassin ja EYEHATEGODin musiikkia. Jos kuuntelet meidän ensimmäistä seiskatuumaista, niin about siltähän me kuulostimmekin! Bändin nimeksi piti alunperin tulla Slime. Sitten tajusimme, että Saksasta löytyi jo legendaarinen saman niminen punk-bändi, joten muutimme nimen. Weekend Nachos – nimellä halusimme vain kuulostaa typeriltä ja ei niin vakavilta. Nimellä halusimme myös hämmentää ihmisiä, koska musiikkimme on kuitenkin brutaalia ja vihaista.\nHardcore-musiikkiin taipuvaiset ihmiset eivät aina välttämättä ole ihan sitä joustavinta ihmistyyppiä – toiset vauhkoavat ties mistä ja toiset jostain ihan muusta, eikä siinä toki ole mitään pahaa. Teillä tuntuu kuitenkin panta kiristävän normaalia vähemmän. Ilmoitatte estottomasti pitävänne Taco Bellistä ja White Castlesta ja sanoituksissa annetaan isän kädestä vähän joka suuntaan. Onko tarkoituksenne vain provosoida ja herätellä ummehtunutta tai tekopyhää sceneä vai mistä edellä mainitun kaltaiset jutut johtuvat?\nMielestäni olet oikeassa siinä kun vihjaat, että haluamme herätellä tekopyhää sceneä. Monet ihmiset, niin punk/hardcore – scenessä kuin yhteiskunnassakin noin ylipäätään, eivät anna itsensä olla sitä mitä he oikeasti ovat. Usein ihmiset perustavat tekonsa ja sanansa ennemmin siihen mitä yhteisö heiltä odottaa, kuin siihen mitä he itse oikeasti haluaisivat olla. Ja tällä en missään nimessä tarkoita sitä, ettemmekö itse syylistyisi ajoittain tähän samaan. Yritämme vain olla mahdollisimman paljon sellaisina kuin olemme, vaikka se tekisi jonkun mielestä meistä jotenkin vähemmän brutaaleja ja vihaisia, tai miksi sitä sitten haluatkin kutsua. Mielestäni hardcore ja metalli – scenessä ihmiset ovat usein kykenemättömiä myöntämään, että heillä on heikompikin puoli itsessään. Me vain yritämme tuoda esiin kaikki puolemme, emmekä keskity vain ja ainoastaan vihaiseen puoleen. Hassusti tai oudosti käyttäytymisessä ei ole mitään hävettävää, varsinkin jos ihmiset odottavat jotain ihan muuta. Tarjoa aina ihmisille jotain muuta kuin he odottavat- muutenhan elämä on todella tylsää!\nMitä sanoituksiini tulee, niin kyllä, haluan rangaista kaikkia, koska kukaan ei ole turvassa kun kirjoitan niistä asioista joita vihaan maailmassa. Jokaisessa meissä on hyvä ja paha puolensa, mutta en halua kenenkään luulevan olevansa turvassa tai liian cool etteikö häntä voisi pilkata. Maailma on suurimmalta osin typerä paikka, joten teen sanoitukseni kenestä tahansa siinä kontekstissa. Maailma on pullollaan poppi-bändejä jotka kirjoittavat biisejä siitä miten kaikki ihmiset ovat pelkästään mahtavia ja mielestäni se on erittäin tylsää. Haluan että ihmiset tuntevat häpeää musiikkini kautta!\nOlette julkaisseet levyjä omakustanteina sekä eri lafkoille, kuten isolle Relapselle Recordsille ja pienemmälle Deep Sixille. Onko tarkoituksenanne julkaista musiikkia mahdollisimman itsenäisesti tilanteen mukaan? Ymmärtääkseni olette aloittamassa kohtapuoliin uuden pitkäsoiton nauhoitukset. Mitä kautta seuraava levy tulee ulos ja onko teillä voimassaolevaa levytyssopimusta?\nKyllä, olet oikeassa. Olemme aina yrittäneet julkaista levyjä kenen tahansa kautta, jota olemme pitäneet luotettavana tahona, ilman mitään erityistä agendaa mielessämme. Olemme julkaisseet lyvyjä omalla lafkallani, Tooth Decay Rocordsilla, sekä DIY-hardcore lafkojen kuten Deep Six Recordsin ja A389 Recordingsin kautta ja olemmepa jopa ottaneet askeleen isommalle itsenäiselle metalli-lafkalle Relapse Recordsille. Miksikö? Siitä yksinkertaisesta syystä, että julkaisemme levymme lafkojen kautta joissa saamme todellista arvostusta ja joiden kanssa tunne on molemminpuolinen. Me arvostamme jokaista puljua, jonka kanssa olemme työskenneelleet ja olemme pitäneet tavasta jolla ne operoivat. Meillä ei ole voimassaolevaa levytyssopimusta minkään yhtiön kanssa, eikä meillä sellaista tule ikinä olemaankaan. Jokainen lafka jonka kanssa olemme olleet tekemisissä, myös Relapse, ovat suostuneet toimimaan meidän ehdoillamme. Tämä mahdollistaa sen, että voimme työskennellä kenen kanssa tahansa ja milloin haluamme. Seuraava julkaisu on neljäs pitkäsoittomme – nauhoituksia emme ole vielä aloittaneet, mutta olemme siitä erittäin innoissamme. Levy tulee todennäköisesti ulos vinyylinä Deep Sixin kautta ja CD-versiona Relapsen kautta.\nMusiikkinne on melko cross-over-henkistä. Onko Weekend Nachosilla mitään tiettyä linjaa vai tehdäänkö musiikkia fiilispohjalta? Mitkä bändit ovat suurimmat vaikuttajanne ja suosikkinne, jos puhutaan hardcoresta, powerviolencesta/grindcoresta ja sludgesta?\nOlemme aina miksanneet erilaisia tyylejä kun teemme biisejä. Olkoon se sitten punkkia, hardcorea, sludgea, doomia, grindcorea, powerviolencea tai mitä tahansa. Meillä ei ole genre-rajoja musiikkimme suhteen, ja uskon että juurikin tämä on bändimme vahvin osa-alue. Periaatteessa me kaikki teemme biisejä ja sen jälkeen vain katsomme mihin päädyimme. Jos pidämme lopputuloksesta, jatkamme siitä eteenpäin. Jos emme pidä lopputuloksesta, aloitamme biisinteon alusta. Tällä kaavalla olemme tehneet jokaisen levymme ja se on joka kerta tuottanut mielestäni loistavia tuloksia! Minulla itselläni on paljon suosikkibändejä, mutta suurimmat vaikuttajat Weekend Nachosille ovat Youth Of Today, EYEHATEGOD, Earth, Carcass, Napalm Death, Infest, Crossed Out, Jellyroll Rockheads ja Bastard.\nMiten kesän Euroopan kiertue meni? Kerro missä oli parhaat meiningit ja tapahtuiko kiertueella jotain ikimuistoista?\nKesän kiertue Euroopassa oli aiwan loistava. Joukkoon kuului ehdottomasti parhaita keikkoja, joita olemme koskaan soittaneet- enkä rehellisesti sanoen voi edes uskoa sitä. Lähes jokainen keikka oli hauska ja antoisa, mutta parhaat keikat mielestäni olivat Bristolissa, Ipswichissä, Berliinissä, Hannoverissa ja Obscene Extreme Festival Tshekeissä. Niin kuin sanoin, kaikki keikat olivat hienoja, mutta nuo edellä mainitut ovat jääneet omassa mielessäni parhaimmiksi. Parhaiten mieleeni on myös jäänyt kaikki loistavat ruoat joita saimme syödä kiertueella. Skotlannissa söin uppopaistettua pizzaa… erittäin vaarallista!\nLuin juuri jostain ennen tämän haastattelun tekemistä, että legendaariset Chris Dodge (Spazz, Dispise You, Lack Of Interest etc.) ja J.Randall (Agoraphopic Nosebleed) pitävät Weekend Nachosia yhtenä tämän hetken kovimmista bändeistä. Minkälaisia tunteita tämä sinussa herättää ja miltä tuntui tehdä viimeisin julkaisunne split-seiska Lack Of interestin kanssa?\nRehellisesti sanoen en edes ole ollut tietoinen, että Chris Dodge ja J.Randell ovat sanoneet meistä noin, mutta jos ovat, niin mikäpä sen coolimpaa! Molemmat noista jampoista ovat super-ystävällisiä ja tehneet mahtavaa musiikkia, joka on ollut suurena innoituksena Weekend Nachosin musiikille. Me olemme aloittaneet yli kymmenen vuotta noiden jätkien jälkeen ja he ovat inspiroineet meitä kun olimme skidejä. Luulen tosiaan sen olevan merkki siitä, että olemme tehneet oman duunimme hyvin! Haha. Split-seiska Lack Of Interestin kanssa on mahtava levy ja teimme sen vallan mielissämme. Bobista ja muista LOI:n tyypeistä on tullut hyviä ystäviä kanssamme soittaessamme yhteisiä keikkoja Los Angelesissa. Jossain vaiheessa vain tiesimme, että on järkevää tehdä levy yhdessä. Ja hyvähän siitä tuli!\nWorthless-albumilla on Jockpowerviolence-nimenen biisi. Onko USAssa oikeasti jonkinlainen jock-powerviolence-scene? Onko biisi vain vitsi vai mistä on kysymys?\nBiisi on silkkaa sarkasmia. Ei ole olemassa mitään jock-powerviolence-sceneä. ME olemme tämä ”jockpowerviolence-bändi”. Meillä ei ole mitään niitä ”jockeja” vastaan, jotka kuuntelevat powerviolencea. Kaikki voivat kuunnelle meidän puolestamme mitä lystäävät. Bändit kuten Weekend Nachos ja Mind Eraser on kategorioitu, tiettyjen ihmisten toimesta ja enimmäkseen netissä, osalliseksi ”tough guy” ja ”macho” – hardcore – sceneen kuuluviksi bändeiksi. Niinpä meitä onkin kutsuttu ”jockpowerviolenceksi”, joten kirjoitin biisin siitä. Näiden ihmisten mielestä powerviolence on lajityyppi jota ei pidä mennä muuttamaan. Heidän mielestään kaikkien pv-bändien pitäisi kuulostaa täsmälleen samalta kuin Infest tai Crossed Out, eikä ulkopuolisia vaikutteita, kuten Madball, Hatebreed, Cold As Life jne., saisi sotkea mukaan. Me olemme eri mieltä. Meistä on melkoisen typerää määrittää rajat sille miltä jokin musiikki saisi kuulostaa. Meistä on myös typerää tuomita ketkä saavat kuunnella powerviolencea tai mitä tahansa hardcoren alagenreä. Pohjimmiltaan biisin sanoma on: ”LOPETA MUIDEN TUOMITSEMINEN SEN PERUSTEELLA MILTÄ HE NÄYTTÄVÄT JA NAUTI JUURI SIITÄ MUSIIKISTA JOSTA HALUAT”. Niin kauan kuin todella haluat olla mukana hardcore-musiikissa ja tunnet olosi mukavaksi, niin minua ei kiinnosta oletko jock, punkkari tai vaikkapa pappi. Jokaisella on oikeus kuulua harcore-sceneen jos se on sitä mitä he ovat etsineet.\nOlen ymmärtänyt, että itse pidät enemmän levyjen teosta kuin keikkailusta. Mistä tämä johtuu? Mikä keikoissa vituttaa tai on parasta? Kierrätte kuitenkin kohtuullisen paljon, ja eikös sinulla ja muillakin bändin jäsenille ole muitakin bändejä?\nTämä on totta. Nautin enemmän musiikin tekemisestä ja nauhoittamisesta kuin keikoista, koska yksityisyys on minulle tärkeää. Tykkään viettää aikaa yksinäni, enkä halua aina olla ihmisten keskellä. Joka tapauksessa tiedän toki, että on paljon ihmisiä jotka haluavat nähdä Nachot livenä, ja rakastan todellakin jakaa musiikkiamme näiden ihmisten kanssa. Minä en missään tapauksessa vihaa keikkoja, mutta musiikin tekeminen on minulle ensisijaista. Olen iloinen kun ihmiset haluavat nähdä meidät livenä… minulle se tarkoittaa sitä, että olemme viihdyttävä lava-akti, ja myös sitä että on tasan yhtä tärkeää kuulostaa hyvältä livenä kuin levyilläkin. Me rakastamme kiertueita ja minulle on henkilökohtaisesti tarkeää kuulua hardcore-yhteisöön.\nMitä tulee muihin bändeihimme: soitan itse rumpuja Spine-nimisessä bändissä, jonka suurimmat innoittajat ovat Impact Unit ja SSD – eli sellaista alkuaikojen Boston-hardcore kamaa. Spineltä on tulossa uusi seiskatuumainen Bad Teeth Recordingsin kautta, joka on uusi levy-lafkani. Andy soittaa bassoa Like Rats – nimisessä bändissä, jonka suurin innoittaja on Celtic Frost, ja heiltä on tulossa uusi albumi A389 Recordigsin kautta- kannattaa tsekata tuo bändi! Drew(basisti) soittaa rumpuja Nowhere-nimisessä bändissä ja heiltä on tulossa albumi ulos Panic Recordsin kautta. Brian(rumpali) soittaa traditionaalista kiinalaista kansanmusiikkia, mutta en nyt äkkiseltään muista orkesterin nimeä.\nMusiikkinne ja sanoituksenne ovat hyvin agressiivisia ja pursuavat vihaa – vaikuttaa että et ole kovin innostunut ihmisistä ylipäätänsä?\nTämäkin on totta, suurimmilta osin. Tunnen todella syvää inhoa yhteiskuntaa ja ylipäätänsä ihmisiä kohtaan, mutta yritän kaikkeni ettei tämä sanelisi sitä kuinka kohtelen ihmisiä. Pidän itseäni kuitenkin ystävällisenä typpinä misantropiastani huolimatta. Välitän aidosti siitä, että olen hyvä muille ihmisille ja yritän saada ihmiset tuntemaan olonsa ookooksi missä tahansa he tapaavatkin minut. Yritän noudattaa mottoa: ”kohtele muita niin kuin haluaisit muiden kohtelevan sinua”. Ehkä jonain päivänä löydän rauhan maailman kanssa ja me kaikki voimme mennä yhdessä taivaaseen!\nOnko teillä tarkoitus tulla joskus Pohjois-Eurooppaan kiertueelle ja tunnetko yhtään suomalaista bändiä?\nJuuri nyt meillä ei ole suunnitelmia tulla Pohjois-Eurooppaan. MUTTA, seuraavaksi kun tulemme Eurooppaan, olemme sopineet, että yritämme tehdä täyden kiertueen Skandinaviassa ja Itä-Euroopassa. Joten se mahdollisuus että soitamme Suomessa jonain päivänä on todellakin olemassa. Meillä on kova halu tulla sinne ja todennäköisesti saamme sen toteutetuksi. Mitä tulee suomalaisiin bändeihin, en tiedä juurikaan muita kuin Selfishin, joka on yksi suosikkibändeistäni. Jos Weekend Nachos voisi soittaa joskus Suomessa Selfishin kanssa olisin hyvin hyvin onnellinen mies.\nOk, sitten viimeinen rutistus. Keksi joitain omia kysymyksiä joita haluaisit että sinulta kysytään ja vastaa niihin haluamallasi tavalla.\nHaha, toki! Ok, ensimmäinen kysymys: Mitä mieltä olet poliiseista? Uskotko, että ”KAIKKI KYTÄT ON SIKOJA?”\nEi, en usko että ”kaikki kytät on sikoja”. Tosiasiallisesti minulla ei ole ongelmia poliisien suhteen. Tottakai jotkut heistä ovat väkivaltaisia ja pahoja ihmisiä. Mutta ihmiset usein unohtavat, että pahoja ihmisiä on joka puolella mihin katsot. Kaikki poliisit eivät tietenkään ole erityisen pahoja, vain jotkut heistä ovat kammottavia. Niin kuin jokaisessa ammatissa, on hyviä ja huonoja ihmisiä. En usko että on kovin ”punkkia” vihata kaikkia poliiseja. Mielestäni todellinen punkkari tajuaa, ettei kourallinen pahoja poliiseja (tai vaikka heitä olisi enemmistökin), tuhoa kaikkien poliisien mainetta. On paljonkin poliiseja jotka ovat hyviä ja pelastavat henkiä sekä auttavat ihmisiä silloin kuin he todella tarvitsevat sitä.\nToinen kysymys: Oletko vegaani tai vegetaristi? Ja miksi tai miksi et?\nEi, en ole vegaani tai vegetaristi. Miksikö? Koska se ei ole minulle tärkeää. Syön lihaa koska pidän lihasta. En usko että veganismi on todellinen ratkaisu minkäänlaisiin eläinoikeuskysymyksiin. Systeemi on rakennettu niin että kaikki tämänkaltaiset liikkeet on tuomittu epäonnistumaan. Jos oikeasti haluat lopettaa eläinten käytön, sinun täytyy ensin lopettaa suuryritykset, jotka pitävät systeemiä yllä. Tämän jälkeen olisi aloitettettava kaikki alusta ja luotava uusi systeemi. Näin ei todennäköisesti tule tapahtumaan minun elinaikanani.\nKolmas kysymys: Uskotko että uskonnolla on mitään sijaa punk/hardcore-scenessä?\nUskon, että uskonto on yksityisasia joka pitäisi pitää yksityisenä. Jos joku haluaa perustaa uskonnollisen punk-bändin, niin siitä vaan. Tämä on yhteisö, jonka ei pidä sulkea ulkopuolelleen ihmisiä heidän yksityisten uskomustensa takia. Niin kauan kuin arvostaa muita teoillaan ja sanoillaan on tervetullut hardcore-sceneen, ainakin minun mielestäni. Minä en henkilökohtaisesti tuomitse ketään joka on uskovainen ja toivon myös, ettei minua tuomita siksi että en itse ole uskossa.\n2. toukokuun31pm 2011 Kimmo Kotro\nEn ole itseasiassa varma mistä tämä ”mystisyys” johtaa juurensa. Ironisesti ajattelen, että koko idea kumpuaa internetistä itsestään. Ne jotka tuntevat meidät henkilökohtaisesti tietävät että olemme kaikkea muuta kuin mystisiä. Luulen, että syynä tähän on koska olemme epäorganisoituja, epäkäytännöllisiä ja ehkä siksi että emme keskity asioihin tarpeeksi. Tällä tarkoitan esimerkiksi sitä että ensimmäiseen albumiimme unohdimme laittaa osoitetiedot takakanteen ja olimme käytännössä vailla vakinaisia asuntoja noihin aikoihin. Lisäksi samoihin aikoihin meillä ei edes ollut e-mail-osoitetta. Niin kuin sanoin, olemme todella epäorganisoituja emmekä halunneet saada postia ympäri maailmaa koska emme olisi kyenneet vastaamaan niihin samalla kun rundasimme kuusi kuukautta vuodesta. Se on vain tapa miten toimimme bändinä, eikä se ole mitenkään tarkoituksellista, se vain tuntuu meistä normaalilta. Emme ole juurikaan mainostaneet koskaan levyjämme ja muuta sellaista. Puoliksi tämä johtunee myös laiskuudesta ja epäorganisoitumisesta sekä puoliksi jääräpäisyydestä. On itseasiassa aika absurdia ajatella miten bändimme toimii, jos pysähtyy ajattelemaan sitä. DIY-juttu juontuu luonnollisesti siitä että olemme jo vuosikausia ennen Tragedyäkin tehneet kaiken itse. Siinä on täysin oma viehätyksensä kun julkaisee levyt itse ja voi kontrolloida kaikkea bändiin liittyvää. Välillä se on hyvin hankalaa ja turhauttavaa, mutta loppupeleissä hyvin palkitsevaa. Lopulta sinulla on kädessäsi jotain mistä voit olla ylpeä ja jonka olet tehnyt itse kovalla työllä ja omistautumisella. Koko DIY-juttu ei ole meille mikään puritaaninen asia, tai että tuomitsisimme muita bändejä jotka tekevät asiat toisin, se on vain meidän tapamme tehdä asiat ja se on toiminut kohdallamme. Joskus on turhauttavaa kun ihmiset tulevat kertomaan että he eivät löydä levyjämme mistään, mutta totuudenmukaisesti, kun minä olin nuori, asumani kaupungin liepeillä ei ollut yhtään levykauppaa ja meidän täytyi tehdä paljon töitä musiikin ja inspiraation löytämisen eteen. Hyvät asiat eivät vain yleensä tipu syliimme. Ihmiset ovat vain laiskoja ja internet tietenkin mahdollistaa sen.


Goodwood Speed Festival Toyota uuden Supran debyytti\nÄskettäin Toyotan uusi Supra teki debyyttinsä 2018 Goodwood Speed Festivalissa. Viidennen sukupolven tuotekuvana uusi Supra perii osan neljäsosan mallista, joka lopetettiin vuonna 2002, kun taas high-end-malleissa on edelleen sisäänrakennettu kuusisylinterinen moottori ja etuvetoinen takaveto . On todettu, että uusi Supra-tuotantoversio tai 2018 Paris Motor Show avataan tämän vuoden lokakuussa.\nUlkonäköä silmällä pitäen uusi "Supra" -runko näkyy sana "A90" naamioimalla. Tämä on viidennen sukupolven Supra-kehyskoodi (Supra: n neljän ensimmäisen sukupolven koodit ovat A40, A60, A70, A80). Uusi Supra-tuotantoversio kiinnittyy edelliseen FT-1-konseptiauton etupinnan suunnittelukieliin ja kokonaisprosenttiin. Etuvalojen LED-ajovalot ovat ainutlaatuisia, ja etu- ja takalokasuojat sekä lyhyt, korkealle pyörivä pyrstö osoittavat liikkeen tunnetta.\nLopulta uusi Supra käyttää kolmionmuotoista LED-takavaloa, ja yleinen asettelu on hyvin samanlainen kuin neljännen sukupolven Supra. Lisäksi kääntyvä takaspoileri näyttää korostuneemmalta auton takaosasta. Pakoputki on kaksipuolinen, kaksiulotteinen asettelu.\nSisäpuolelle uusi Supra on varustettu kolmipuhelimella toimivalla monitoimisella ohjauspyörällä, hopeavaihtopyydillä, elektronisella vaihteella, koko LCD-laitteella, keskusohjauksella suurella näytöllä ja niin edelleen. uusi Supra on powered by BMW 2.0T inline nelisylinterinen / 3.0T inline kuusisylinterinen moottori, jonka 2.0T-moottori on suurin teho 252 hevosvoimaa, kun taas 3.0T-moottori on suurin teho 340. Hevosvoima, siirto- tai rinnakkaiskytkennät, kun taas käsivalintaiset vaihteet eivät ole käytettävissä. Ulkomaisten tiedotusvälineiden mukaan 3.0T-mallin 0-100km / h kiihdytysaika on vain 4,5 sekuntia. Uusi auto valmistetaan BMW: n uuden Z4: n kanssa Magna Steyrin tehtaalla Itävallassa.