Testissä LG G7 ThinQ - io-tech.fi\n14.6.2018 - 17:14 Juha Uotila Artikkelit/ Älypuhelimet 23\nio-techin kevään uutuuslaitteiden arvostelukimara jatkuu nyt vuorossa olevalla LG:n G7 ThinQ -puhelimella. Puhelimen huhuttiin tulevan julki jo alkuvuoden MWC-tapahtumassa, mutta LG päätti vetää puhelimen julkaisun pois, ja virallisesti laite julkaistiinkin vasta toukokuun alussa.\nViime vuonna julkaistu LG G6 piti olla uusi suunnannäyttäjä LG:lle täysin epäonnistuneen LG G5 -puhelimen jälkeen. Vaikka G6 olikin laitteena ihan mukiinmenevä, jäivät sen myyntimäärät pitkälti tavoitteista jälkeen jo pelkästään valmistajan panostuksen uupuessa. Nyt LG on uudistanut pohjoismaisen organisaationsa ja yhtiö aikookin panostaa LG G7:n pohjoismaiden markkinoihin täydellä höyryllä.\nG7 on saanut myös LG:n oman ThinQ -tekoälybrändäyksen mukaan tuotenimeensä, mikä kertoo, että puhelimessa on mukana myös tekoälyyn nojaavia toimintoja.\nLG G7 ThinQ toimitukset ovat alkamassa arviolta juhannusta edeltävällä viikolla (viikko 24) ja laitteen suositushinta on suhteellisen korkea 849 euroa. Puhelin lähteekin selkeästi suoraan kilpailemaan Samsungin Galaxy S9 -mallien ja Note 8:n, Huawei P20 Pron sekä Apple iPhone X:n kanssa. G7 tulee saataville New Moroccan Blue- sekä New Aurora Black -värivaihtoehtoina.\nLG G7 ThinQ saapui io-tech:n testattavaksi toukokuun puolivälin jälkeen ja vietti jokapäiväisessä käytössä noin kahden viikon ajan. Käymme artikkelissa läpi havaintoja mm. rakenteeseen, muotoiluun, teknisiin ominaisuuksiin, kameraan, käyttöjärjestelmään, akunkestoon ja suorituskykyyn liittyen. Pohjalle voi halutessaan lukaista heti julkistuksen jälkeen kirjoitetun ensituntumat-artikkelin.\nLG G7 ThinQ -tuotesivu\nHinta.fi, haku, LG G7 ThinQ\nLG siirtyi jo G6-puhelimensa myötä käyttämään hillitympää mattapintaista paketointia ja G7 ThinQ noudattaa samaa linjaa. Testiin saapuneen laitteen paketista löytyykin puhelimen lisäksi 16,2 W pikalaturi sekä USB Type-C -liittimellä varustettu latausjohto, kuulokkeet, SIM-luukun avaustyökalu, lyhyet käyttöohjeet sekä mikrokuituliina laitteen puhdistamiseen.\nLG on lähtenyt G7 -puhelimen kanssa uudistamaan myös laitteen ulkonäköä ja muotokieltä. Jos viime vuoden G6-mallia voitiin pitää silloisten trendien perusteella oudon kulmikkaana, on G7:n muotoilussa siirrytty sinne toiseen ääripäähän. LG luottaa G7:n muotoilussa vahvasti pyöreisiin muotoihin vanhan kulmikkaan ja jopa hieman laatikkomaisuuden sijaan. Puhelimen yleinen tuntuma onkin huomattavasti sulavampi, mutta uusittu ulkonäkö ei juuri pisteitä ainakaan personallisuudesta kerää.\nFyysiset mitat (suluissa LG G6 vastaavat):\nUlkomitat: 153,2 x 71,9 x 7,9 mm (148,9 x 71,9 x 7,9 mm)\nPaino: 162 g (163 g)\nNäytön ja ulkomittojen suhde: 82,6 % (78,6 %)\nUlkomitoiltaan LG G7 on kuin viime vuoden G6-malli. Ainoastaan laitteen pituus on hieman kasvanut (4,3 mm), mutta muuten laite on mitoiltaan viime vuoden mittoja vastaava. Uudistunut 6,1 tuuman näytöllä varustettu LG G7 onkin jo kokoluokaltaan kasvanut LG:n V-mallisarjan luokkaan, ollen kuitenkin vähän kompaktimpi kuin isompaa näyttöä käyttävä Samsung Galaxy S9+ tai OnePlus 6.\nLG G7:n käsituntuma on pyöristettyjen muotojen ansoista miellyttävä. Fiilistä parantaa vielä kohtuullisen onnistuneesti toteutettu saumaton rakenne. Puhelimen takakannen ja sivujen liityntäkohdassa on huomattavissa pienoinen sauma, mutta ilman tarkempaa tarkastelua sauma jää huomaamattomaksi. LG G7:n rakenne on myös IP68 -luokiteltu ja lisäksi laite on ”yhteensopiva” 14 eri MIL-STD 810G -standardin kanssa. Puhelimen rakenne on tukeva eikä se vääntelehdi tai nitise edes hieman kovemmalla voimalla väännettäessä.\nPuhelimen etu- ja takakansi on päällystetty Corning Gorilla Glass 5:llä. Kuten jo ensituntumissa totesimme, on G7:n takalasi varsin herkkä sormenjäljille. Testilaitteemme New Moroccan Blue -värivaihtoehdossa sormenjälkien näkyminen on kuitenkin saatu jossain määrin häivytettyä. Sekä etu- että takalasi ovat hieman pyöristettyjä, mutta etupuolen osalta pyöristystä on edes hankalaa havaita. Takalasin osalta reunat ovat reilusti kaareutuvia ja ne sulautuvat laitetta kiertävään metallireunukseen huomaamattomasti.\nVaikka LG G7:n käsituntuma onkin kunnossa, on varsinkin takalasi kohtuullisen liukas, jopa hieman kosteilla käsillä. Kuivilla käsillä voidaan jo puhua peilimäisen sulavasta pinnasta ja laite lähteekin helposti liukumaan vähänkin kaarevalla tai vinolla pinnalla. Laitteen sivujen pieni kulmikkuus kuitenkin avittaa käsituntumassa sen verran, että laitteen käsittely jopa yhdellä kädellä on suhteellisen luontevaa eikä liukkaaseen takalasiin tullut juuri kiinnitettyä huomiota. LG on myös ottanut takalasista kaiken hyödyn irti, sillä G7 tukee myös langatonta latausta.\nYksi pieni miinus muutoin laadukkaaseen rakenteeseen tulee puhelimen värinämoottorista. G7:n värinä on perusasetuksilla säädetty niin voimakkaaksi, että pöydällä ollessa koko puhelin tuntuu rämisevän todella voimakkaasti aina ilmoituksen tai puhelun saapuessa. Värinän voimakkuutta onneksi voi säätää puhelimen asetuksien kautta ja varsinkin ilmoituksien värinän voimakkuutta kannattaa tiputtaa useampi askel alaspäin.\nRautapuoli on LG G7:lla keskeisimmiltä osin kunnossa. Jos viime vuonna julkaistu LG G6 sai kritiikkiä sen käyttäessä jo siihen aikaan vuotta aikaisemmin julkaistua Snapdragon 821 -piiriä Snapdragon 835 -piirin sijaan, on LG tänä vuonna ottanut kritiikistä opikseen ja LG G7:n tehoista vastaa markkinoiden tämän hetken tehokkain piiri eli Snapdragon 845. 10 nanometrin FinFet -prosessilla valmistettu piiri sisältää neljä Kryo 385 -prosessoriydintä sekä neljä Kryo 845 -ydintä. Suorituskykyisemmät, Cortex-A75-ytimiin pohjautuvat 385-ytimet toimivat 2,8 GHz:n maksimikellotaajuudella ja vähävirtaisemmat, Cortex-A55-pohjaiset 845-ytimet puolestaan 1,8 GHz:n kellotaajuudella. Snapdragon 845 tuo mukanaan myös uuden Hexagon 685 DSP:n (digitaalinen signaaliprosessori) sekä Spectra 280 -kuvasignaaliprosessorin.\nQualcomm Snapdragon 845 -järjestelmäpiiri (4 x 2,8 GHz Kryo 385 Gold & 4 x 1,8 GHz Kryo 385 Silver, Adreno 630 GPU)\n64 Gt tallennustilaa (vapaana 47.42 Gt), mikro-sd korttituki\nCat.16 LTE-yhteydet (1024/150 Mbit/s), LTE-A (3CA)\nWi-Fi 802.11 a/b/g/n/ac, Bluetooth 5.0, NFC, FM-radio\n3,5 mm ääniliitäntä, 32 bittinen Quad DAC, DTS:X 3D -tilaääni (kuulokkeilla), mono kaiutin\nSuomessa LG G7 tulee Suomessa myyntiin vain yhtenä versiona, jossa on 4 gigatavua RAM-muistia sekä 64 gigatavua tallennustilaa. Tämän hintaluokan laitteelle niin muisti- kuin tallennustilan määrä kuulostaa harmittavan pieneltä. RAM-muistin määrää LG:n edustajat perustelivat hyvällä muistin käytön optimoinnilla. Suomeen tuleva versio ei myöskään tue dual-SIM-ominaisuutta, mutta muistikorttituki löytyy SIM-korttikelkasta.\nYhteyksien osalta LG G7 ei juuri eroa muista tämän vuoden Snapdragon 845 -laitteista. Mobiiliyhteyksien osalta LG ilmoittaa tukevansa vain Cat.16-nopeusluokkaa (1024 Mbit/s / 150 Mbit/s), joten aivan täysiä X20 -modeemin nopeuksia ei ole käytössä. Bluetooth käyttää uusinta 5.0-versiota.\nPuhelimen alapäätyyn on sijoitettu USB Type-C-liitäntä laitteen latausta ja tiedonsiirtoa varten. Valitettavasti LG on tyytynyt käyttämään vain USB 2.0 -siirtonopeuksia, joka on tämän hintaluokan laitteella suuri miinus. Latausliittimen vasemmalta puolelta löytyy puhelimen 3,5 millimetrin ääniliitäntä. Liitäntä on varustettu myös aikaisemmista LG:n lippulaivapuhelimista tutulla 32-bittisellä Quad DAC:lla (digitaali-analogimuunnin). DAC:n ja tavanomaista tehokkaamman kuulokevahvistimen avulla puhelin pystyy tarjoamaan parempaa äänenlaatua ja ajamaan huomattavasti isommalla vastuksella varustettuja Hi-Fi-kuulokkeita. Testasimme ääniliitännän toimintaa pikaisesti mukana tulevilla ja muutamilla muilla kuulokkeilla (mm. ATH-M50x). Mukana tulevat kuulokkeet tarjoavat myös tilaäänen käyttämismahdollisuuden. Tilaäänen hyödyllisyys tulee esille lähinnä elokuvien ja videoiden kanssa, mutta musiikin osalta se oli lähinnä häiritsevää.\nLaadullisesti LG G7:n ääniliitäntä tarjoaa maksimitehoilla todella hyvän äänenpaineen ja voimakkuuden. Allekirjoittanut ei todellakaan ole mikään hifisti, joten itse musiikin ja äänenlaadun arviointi ilman kunnollisia Hi-Fi -kuulokkeita on hankalaa. LG G7 ääniasetuksista kuitenkin löytyy vielä erikseen oma taajuuskorjain, jolla äänihommiin enemmän perehtyneet saavat liitännästä vielä lisää irti.\nLatausliittimen oikealle puolelle on sijoitettu LG G7:n ainoa kaiutin. Puhelin siis ei tälläkään kertaa tarjoa stereokaiuttimia vaan LG luottaa omaan monokaiuttimeen. Vaikka puhelin ei stereoääniä tarjoakaan, on LG tuonut kaiuttimeen oman Boombox-nimellä kulkevan ominaisuuden. Kaiutin hyödyntää puhelimen sisätilavuutta resonanssikammiona ja tuottaa yhden voimakkaimmista ja selkeimmistä äänistä puhelimissa pitkään aikaan. Ominaisuuden todellinen hyöty tulee esille, kun esimerkiksi musiikkia soittava puhelin lasketaan tasaisella alustalle, jolloin puhelimen tulisi pystyä täyttämään hieman isompikin huone musiikilla. Ominaisuuden täysi hyöty saadaankin irti vasta, kun puhelimen äänenvoimakkuus nostetaan täysille. Allekirjoittaneen harjaantumattomaan korvaan äänenvoimakkuutta on todella reippaasti, ääni on selkeää ja puhdasta, mutta mututuntumalta hieman onttoa. Normaalissa huoneessa musiikin soittaminen täysillä voimakkuuksilla ei kuitenkaan tuntunut järkevältä, sen verran äänenvoimakkuutta kaiutin pystyy ulos työntämään.\nNäytön alapuolelle jäävä pieni ”leukakaistale” on saatu kutistettua viime vuoden G6:sta pienemmäksi ja samalla on myös koko näytön kuvasuhde vaihtunut nykytrendien mukaisesti erittäin laajakuvaiseksi. Laitteen navigointinäppäimet sijaitsevat puhelimen näytön alareunassa ohjelmistopohjaisesti toteutettuna ja LG antaa asetuksissa mahdollisuuden muokata navigointipainikkeita vapaalla kädellä, joten painikkeiden paikkaa saa helposti vaihdettua ja järjestettyä mieleisekseen.\nLG G7:n näyttö on siis kasvanut 6,1 tuuman kokoon ja on kuvasuhteeltaan 19,5:9. Näyttö pohjautuu hieman harvinaisempaan M+ IPS RGBW -paneeliin, joka käyttää punaisen, vihreän ja sinisen ohella myös valkoista alipikseliä. Uusi paneeli mahdollistaa erillisessä ”boost” -tilassa näytön kirkkauden noston aina 1000 nitsiin asti. Uuden näytön tulisi myös tarjota 30% pienempi virrankulutus LG G6 näyttöön verrattuna. Näytössä on myös tuettuna DCI-P3 -väriavaruus ja HDR10. Resoluutioltaan näyttö on yksi markkinoiden korkeimpia 1440 x 3120 pikseliä.\nLG on myös näytön pinta-alaa kasvattaakseen toteuttanut näytön yläosaan näyttöloven. Loven molemmille puolelle jääviä näyttöosia LG kutsuu nimellä ”New Second Screen”. LG mahdollistaa New Second Screenin muokkaamisen useilla eri vaihtoehdoille, joiden avulla näyttölovi on mahdollista myös häivyttää näkyvistä, tai sen molemmin puolin jääviin kaistaleisiin voi myös asettaa oman värikuvion. Lisäksi LG antaa mahdollisuuden muokata New Second Screen -osion kulmien jyrkkyyden muokkaamisen. Konfigurointi mahdollisuudet ovatkin kiva pieni lisä, jolla käyttäjän on mahdollista tehdä puhelimen ulkonäöstä vieläkin persoonallisempi.\nNäytön kuvanlaatu on hyvällä tasolla ja kyseessä onkin laadukas näyttö. Lisäpisteitä LG saa kattavaista väriensäätömahdollisuuksista. Kirkkaimmilla keleillä näytön luettavuus kuitenkin kärsii ja aurinkoisina päivinä näytön kirkkaus ei riitä. LG on kuitenkin toteuttanut näyttöön erillisen erikoiskirkkaan tilan, jonka pystyy kytkemään päälle 3 minuutin ajaksi. Tilan avulla laitteen luettavuus myös kirkkaalla auringonpaisteella säilyy erittäin hyvänä. Värintoisto on myös hyvällä tasolla, vaikka valkoinen väri taittaakin hieman sinertävään.\nOsa kolmansien osapuolien sovelluksista ei vielä täysin tue tänä vuonna laitteissa yleistyneitä erikoisempia kuvasuhteita, ja sama koskee myös LG G7:n 19,5:9 näyttöä. Sovellukset on kuitenkin mahdollista pakottaa käyttämään koko ruudun käyttävää tilaa erillisellä näppäimellä, joka ilmestyy navigointipalkin vasempaan reunaan, kun kuvasuhdetta tukematon sovellus puhelimella käynnistetään. Aikaisemmista malleista tutut yövalo -tila (tekee näytöstä pimeässä vähemmän silmiä rasittavan) sekä myös always on display -tila, joka näyttää sammutetulla näytöllä kellonajan sekä saapuneet ilmoitukset, löytyvät myös LG G7:n ominaisuuksista.\n6,1-tuumainen 19,5:9 M+ IPS RGBW -näyttöpaneeli\n1440 x 3120 pikseliä, 564 ppi\nGorilla Glass 5, pyöristetyt reunat\nYövalo -tila, herätys kaksoisnapautuksella, Always on Display\nNäytön yläosassa sijaitsevaan näyttöloveen on sijoitettu totutusti laitteen ilmoitusvalo, 8 megapikselin etukamera sekä laitteen kuuloke. Kuulokeritilä sijaitsee laitteen lasin tasalla ja vaikuttaisi olevan valmistettu metallista. Ritilä pysyi testijaksolla puhtaana, eikä se kerännyt mainittavaksi asti likaa. Kuulokeritilä on myös helppo puhdistaa käsin pyyhkäisemällä.\nPuhelimen vasempaan kylkeen on sijoitettu äänenvoimakkuuden säätimet omina erillisinä painikkeinaan, joka ainakin allekirjoittaneen mielestä on tuntumaltaan huomattavasti parempi ratkaisu verrattuna yhtenäiseen voimakkuussäätimeen. Äänenvoimakkuusnäppäinten alapuolella sijaitsee erillinen avustajapainike, joka mahdollistaa Google Assistant -tekoälyavustajan käynnistämisen. Google Assistant ei tosin ole edelleenkään saatavilla Suomessa, joten Suomessa painike käynnistää normaalin Googlen hakutoiminnon. Näppäin ei myöskään ole erikseen käyttäjän konfiguroitavissa, mikä on harmillista.\nPuhelimen yläpäädyssä sijaitsee laitteen SIM-korttikelkka, johon saa Suomessa myyntiin tulevassa versiossa yhden nano-SIM -kortin sekä micro-SD-muistikortin. Pohjoismainen versio ei siis tue dual-SIM -tilaa. Oikeassa kyljessä sijaitsee laitteen virtapainike. Kokonaisuutena LG G7:n painikkeet tuntuvat laadukkailta ja jokainen painike antaa selkeän palautteen niitä painaessa.\nUmpinaisen lasirakenteen johdosta puhelimessa on integroitu akku, johon käsiksi pääseminen ilman erikoistyökaluja on mahdotonta. Kapasiteetiltaan G7:n 3000 mAh akku on nykypäivän mittapuulla melko pieni ja se jääkin kokoluokaltaan tässä hintaluokassa häntäpäähän. Valmistajan mukaan akkukestosta ei kuitenkaan ole pihistelty ja akkukesto on taattu virtapihillä järjestelmäpiirillä ja erillisillä käyttöjärjestelmään tehdyillä optimoinneilla. Akku tukee Qualcommin Quick Charge -pikalatausta ja sen luvataan täyttyvän 30 minuutin aikana noin 50 % kapasiteettiin.\nTakakuoren yläosaan kameran alle sijoitettu sormenjälkitunnistin on sijoitukseltaan juuri oikealla paikalla ja aavistuksen upotettuna laitteen takakuoren pinnan alapuolelle. Sormenjälkitunnistin löytyy näppituntumalla vaivatta, mutta toimintavarmuudeltaan se ei aivan pärjää parhaille kilpakumppaneilleen. Testijaksolla huomattiin useamman kerran tunnistimen jättävän ensimmäisen lukuyrityksen kokonaan huomioimatta ja sormi jouduttiin useasti nostamaan lukijalta ja asettamaan uudestaan. Tunnistuksen onnistuessa sormenjälkitunnistin toimii nopeasti ja puhelimen lukitus avautuukin välittömästi. Harmittavasti sormenjälkitunnistin ei tue useista muista puhelimista tuttuja eleitä, joilla on voinut esimerkiksi alaspäin pyyhkäisemällä avata ilmoitusvalikon.\nLG G7:n takakamera sijaitsee takakuoren yläosassa ja se on sijoitettu takakuoren keskelle. Kamerakomponentti on istutettu omaan lokeroonsa, jonka reunat nousevat vähän takakuoren pinnan yläpuolelle. Mistään kamerakyhmystä ei kuitenkaan voida puhua, eikä puhelin esimerkiksi keiku ollessaan pöydällä. Kameran LED -salama on sijoitettu kameran vasemmalle puolelle lasertarkennuksen sensorin yläpuolelle.\n16 megapikselin Sony IMX351 -kuvasensori (1/3,09″), f/1.6, OIS, 71 asteen kuvakulma\n16 megapikselin kuvasensori Sony IMX351 -kuvasensori (1/3,09″), f/1.9, 107 asteen superlaajakulma\nTarkennus: laser ja PDAF\nVideokuvaus: 4K 30fps, 1080p 60 FPS, 720p 240 FPS (hidastettu)\nLG:n kaksoiskamera perustuu kahteen identtiseen 16 megapikselin kuvasensoriin, joista pääkameran yhteydessä oleva objektiivi tarjoaa melko tavanomaisen 71 asteen kuvakulman ja toisen kameran yhteydessä oleva objektiivi erittäin laajan 107 asteen kuvakulman. Pääkameran objektiivi on saanut tuekseen myös optisen kuvanvakaajan.\nLG:n uuteen kamerasovellukseen on tuotu jo LG V30S ThinQ -mallista tuttuja tekoälyominaisuuksia, ja tekoälyä käytetäänkin kuvauskohteiden tunnistamiseen sekä myös hämärässä aktivoituvaan Super Bright Camera -tilaan, joka perustuu neljä pikseliä yhdeksi yhdistävään pixel binning -tekniikkaan. Super Bright Camera -tilassa kameran luvataan pystyvän keräämään neljä kertaa enemmän valoa kuin LG V30:n kamera. Super Bright -tilaa ei käyttäjä harmillisesti pysty kontrolloimaan, vaan G7:n ohjelmisto ja tekoäly tarjoavat tilan käyttöön tarpeeksi hämärässä valaistuksessa. Kameran asetuksissa tila saadaan asetettua kytkeytymään joko automaattisesti tai manuaalisesti, jolloin jälkimmäinen vaihtoehto tarjoaa kameran ruudulle tilan kuvakkeen, josta ominaisuuden saa kytkeä päälle.\nLG on sisällyttänyt G7 -malliinsa myös keikkataltiointiin soveltuvat mikrofonit ja mikrofoneille löytyy myös omat säädöt, jos käytössä on Pro Video -manuaalikuvaustila. Videokuvaus on mahdollista parhaimmillaan 4K 30 FPS laadulla. Manuaalitilassa voidaan videota kuvata myös HDR10 -tilassa, joka on älypuhelimissa toistaiseksi varsin harvinaista.\nLG G7 kamerasovellus toimii kokonaisuutena sujuvasti. Testijaksolla kuitenkin huomattiin välillä kameran käynnistyksessä pieniä hidasteluja. Automaattinen HDR-tila toimii silloin kun on tarvetta, mutta ohjelmisto ei ilmoita käyttäjälle HDR-tilan päälle kytkeytymisestä. HDR-tilassa kuvan ottamisen jälkeen menee pieni hetki, kunnes seuraava kuva voidaan ottaa – normaalitilassa kamera sen sijaan on valmis seuraavaan kuvaan heti edellisen jälkeen.\nKäyttöliittymältään LG G7 kamerasovellus on saanut pienoisen kasvojenkohotuksen. Käyttöliittymä on kuitenkin hieman sekava. Kuvaustiloja pääsee valitsemaan yläreunan MODE-valinnan takaa. Kuvauslaatu ja muut asetukset löytyvät vasemman alanurkan hammasrataskuvakkeen takaa. Etu- ja takakameran välillä voidaan vaihdella helposti näyttöä pyyhkäisemällä tai erillisestä vaihtopainikkeesta.\nLG G7:n kamerasovellus tarjoaa kattavat säädöt manuaalisäädöille niin still-kuvaukseen kuin myös videokuvaukseen. Manuaalitilassa säädöt löytyvät valkotasapainolle, tarkennukselle, valotuksen korjaukselle (-2 … +2), herkkyydelle (ISO 50-3200) sekä suljinajalle (1/3200 – 30 s). RAW-kuvien tallennuksen saa kytkettyä manuaalitilan asetuksien kautta. Videokuvauksessa säätöinä on vielä erillinen mikrofonien tasojen säätömahdollisuus, joka on erityisesti keikkataltiointeja tekeville tervetullut ominaisuus.\nSuljinpainikkeen yläpuolelle LG on sijoittanut muutaman pikapainikkeen eri toiminnoille. Painikkeet löytyy Google Lens -tekoälytilalle, joka tutkii kuvausnäkymää ja tarjoaa esimerkiksi nähtävyyksiä kuvatessa tarkempia tietoja kohteesta. Toisena pikakuvakkeena on Muotokuva-tilalle oma painikkeensa, jonka avulla kameralla pystyy ottamaan syvyysterävyysefektin sisältäviä kuvia ja kolmantena vaihtoehtona pystyy kytkemään päälle LG:n tekoälykameran. Kamerasovelluksen oikeassa laidassa on myös ikonit normaali- ja laajakulmatilaan vaihtamiselle.\n1/217 s, ISO 50\n1/935 s, ISO 50\n1/50 s, ISO 50\n1/585 s, ISO 50\n1/1923 s, ISO 50\n1/102 s, ISO 50\n1/535 s, ISO 50\n1/971 s, ISO 50\n1/175 s, ISO 50\nHyvissä valaisuolosuhteissa LG G7:n takakamerat tuottavat kokonaisvaltaisesti varsin näyttäviä ja laadukkaita kuvia. Kuvien yksityiskohdat taltioituvat tarkasti ja kuvien värientoisto nojaa ehkä hieman ylikorostuksen puolelle, mutta korostus on minimaalista eikä häiritsevää. Kirkkaimmilla keleillä automaattinen HDR -tila kytkeytyy päälle, joka korjailee muuten välillä hieman ongelmallista dynamiikkaa. G7:n herkkyyden lähtötaso on kohtuullisen alhainen ISO 50. Herkkyys tuntuu hyvällä valaistuksella pysyvän yleisesti hyvin tasaisesti ISO 50 arvossa ja suurempaa heittelyä herkkyydessä alkaa näkyä vasta hämärämmissä olosuhteissa. Optinen kuvanvakaaja mahdollistaakin pidemmät suljinajat samalla kuin herkkyys pystytään pitämään alhaisena.\n1/13 s, ISO 500\n1/14 s, ISO 650\n1/14 s, ISO 1250\n1/17 s, ISO 550\n1/13 s, ISO 900\nHämärämmällä kelillä kuvien laatu pysyy yleisilmeeltään tarkkana ja yksityiskohdatkin kamera pystyy säilyttämään hyvin. Myös kuvien värimaailma pysyy luontaisena. Kuten yleensä, hämäräkuvissa on havaittavissa jonkin verran kohinaa, mutta määrä ei missään vaiheessa nouse häiritseväksi. LG G7 nostaa suljinajan tasaisesti aina 1/13 sekuntiin asti, jolloin kameran optiselle kuvanvakaajalle alkaakin jo olla käyttöä. Testasimme myös pikaisesti LG:n uutta Super Bright -tilaa, josta löytyy vertailupari alapuolelta.\nAI Cam (Super Bright)\nYllä on muutama kuvapari otettuna sekä normaali- että AI Camera -tilassa.\nG7:n kameran sisältämän tekoälytilan saa aktivoitua erillisestä AI CAM -painikkeesta. Tekoälytilan toiminta on hyvin tuttua jo muista tämän vuoden tekoälyä sisältäneistä puhelinkameroista sekä LG:n V30 ThinQ -mallista. Tekoälyä G7 käyttää kuvauskohteiden tunnistamiseen ja näiden pohjalta kamera-asetusten säätämiseen. Käytännössä tämä tarkoittaa, että kuvien tiettyjä värialueita korostetaan sekä kuvia pyritään terävöittämällä näyttämään paremmilta. Tekoälytilassa otettujen kuvien värimaailma onkin yleisesti jonkin verran ylikorostettua, varsinkin vihreiden ja sinisten värien osalta. Kuvat ovat kyllä näyttäviä ja soveltuvat varsinkin sosiaalisiin medioihin julkaistaviksi oikein mainiosti, mutta kuvien prosessointi ei varmasti ole kaikkien käyttäjien mieleen. Pisteet kuitenkin LG:lle tilan helposta kytkemisestä pois päältä.\nYlle liitettynä muutama kuvapari jossa ensimmäinen kuva otettu normaalilla kameralla ja jälkimmäisessä kuvassa superlaajakulmakameralla.\nG7:n toinen kamera tarjoaa huomattavasti laajemman kuvakulman kuvaustilanteeseen. Kuvakulma alkaa kuitenkin olla jo sen verran laaja, että kuviin ilmestyy reunoille hieman vääristymiä. Kokonaisuutena ominaisuus on omiaan ahtaimmissa kuvaustilanteissa ja tilanteissa, jossa kohdetta on muutoin hankala saada mahdutettua kuvaan. Vaikka laajakulmainen kamera tarjoaakin joissain kuvaustilanteissa pelastuksen, olisin henkilökohtaisesti ottanut mieluummin mukaan ”zoom”-kameran, joka on osoittautunut omassa käytössä huomattavasti tarpeellisemmaksi ja käytännöllisemmäksi.\nVertailimme pikaisesti myös LG G7:n kuvia viimevuotisen LG G6- mallin tuotoksiin. Suurimmat erot kuvissa ovat terävöinnissä sekä värientoistossa, joka LG G7:ssä on huomattavasti luonnollisempaa, kun taas G6:n kuvien värit ovat korostuneemmat. Lisäksi G7 pystyy taltioimaan yksityiskohdat myös selkeämmin.\nVideota voi LG G7:lla kuvata parhaimmillaan 4K 30 FPS laadulla. Harmillisesti 60 FPS vaihtoehtoa ei LG G7:n valikoimista löydy, vaikka se alkaa olla nykypäivänä jo lippulaivapuhelimissa perusominaisuus (Lisäys: 4K 60 FPS tuki tulee kesäkuussa julkaistun päivityksen mukana). 4K video tallentuu H.264-pakkauksella (High@L5.1, CABAC / 1 Ref Frames) varsin hyvällä ja korkealla 48 Mbit/s bittivirralla ja 156kbit/s stereo äänellä. Puhelimella on myös mahdollista kuvata 1080p 60FPS videoita (High@L4.2, CABAC / 1 Ref Frames), joiden bittivirta on 24 Mbit/s ja äänet tallentuvat samalla 156kbit/s stereoäänellä.\nLaadullisesti 4K video on varsin pätevää ja eikä siitä löydy hirveästi moitittavaa. Värit toistuvat neutraaleina ja kuva on muutenkin luonnollista. Heikommasta 30 FPS:n ruudunpäivityksestä johtuen video ei ole aivan niin sulavaa, kuin kovimpien kilpakumppanien video. Videon vakautus toimii ainoastaan 1080p-laadulla, ja siinäkin ainoastaan 30 FPS -vaihtoehdolla.\nLG on varustanut G7:n jo aikaisemmista malleistaan tutulla LG UX 7.0-käyttöliittymällä. Seiskaversio pohjautuu tänä vuonna Android 8.0 versioon. Suuria muutoksia LG ei ole lähtenet käyttöliittymäänsä tekemään ja LG G6:n käyttäjille se on tuttua kauraa.\nNäkyvimpiä muutoksia käyttöjärjestelmään on tullut Android 8.0:n mukana ja niistä suurimpia on ilmoituksien luokittelu, jossa sovelluksilla saattaa olla useampi ilmoitustyyppi. Ilmoitusluokkien avulla voidaan eri ilmoitustyypeille määritellä omat asetuksensa keskitetysti. Ilmoituksia voidaan nyt myös torkuttaa, eli ilmoitus piilotetaan ja ilmestyy näkyville määritetyn aikamääreen jälkeen.\nAndroid 8.0 tuo myös kaivatun kuva-kuvassa toiminnon sovelluskehittäjien käyttöön, jonka avulla esimerkiksi YouTube-videon katselua voi jatkaa omassa pienessä ikkunassaan. Muita uudistuksia ovat päivitetyt emojit sekä yhtenä suurena uudistuksena natiivi Autofill-rajapinta, jonka avulla suosituiksi tulleet salasanojenhallintasovellukset pystyvät täyttämään tallennettuja salasanoja suoraan sovelluksiin ilman jatkuvaa salasanojen leikaamista ja liittämistä salasanaohjelmasta toiseen ohjelmaan.\nMuiden valmistajien siirtyessä yhä enemmän kevyemmin kustomoituihin käyttöliittymiin, jatkaa LG oman varsin raskaasti kustomoidun käyttöliittymän käyttämistä. LG:n tekemät muutokset itse käyttöliittymään ovatkin häviävän pieniä ja se jatkaa ulkoasulla, joka on vanhojen LG -puhelinten käyttäjille tutuksi jo tullut. Perusasetuksilla LG käyttää Asetukset-valikossa edelleen omaa neljään erilliseen välilehteen jaoteltua näkymää. Näkymän saa kuitenkin helposti muutettua normaaliin listanäkymään. Lisäksi kotinäkymä käyttää edelleen iOS -tyylistä näkymää, jossa erillistä sovellusvalikkoa ei ole käytössä. LG:n omasta ohjelmistokatalogista kuitenkin löytyy erikseen asennettava lisäosa, jonka avulla normaali sovellusvalikkoa käyttävä näkymä saadaan käyttöön.\nKotinäkymän ensimmäiseltä sivulta oikealle pyyhkäisemällä avautuva Smart Bulletin -näkymä tarjoaa muutamia erillisiä pikkusovelluksia, jotka koostuvat pääosin LG:n omista sovelluksista. Mukana on mm. kalenteri -widgetti ja musiikkisoittimen ohjauspaneeli sekä LG:n oma terveyssovelluksen inforuutu. Minisovellusten tarjonta on suhteellisen rajallinen, joten ominaisuuden hyödyllisyys ja monipuolisuus jäävät pieneksi.\nLG G7:n mukana tulee kymmenkunta LG:n omaa ohjelmaa, aina sähköpostiohjelmasta puhelimen ylläpidossa auttavaan Smart Doctor -sovellukseen. Vastaavia on nähty myös muiden valmistajien omissa käyttöliittymissä. Positiivisena seikkana kolmansien osapuolien sovelluksia ei ole mukana juurikaan ja ne harvat (Facebook, Instagram) saa poistettua kokonaan niin halutessaan.\nValmistajien omien käyttöliittymäkustomointien etuna on usein niiden sisältämät näppärät lisäominaisuudet. LG:n aikaisemmista malleista tuttu Smart Settings -apuohjelma on nyt nimetty Context Awareness -nimellä ja se mahdollistaa erilaisia sijaintiin liittyviä automaatioita. Puhelimen voi esimerkiksi laittaa automaattisesti avaamaan Spotifyn, kun kuulokkeet kytketään kiinni, tai asettamaan puhelimen äänettömälle työpaikalle saapuessa. LG G7 sisältää myös stereona äänittävän äänitallentimen sekä nykyään jo suhteellisen harvinaisen FM-radion.\nSuurimmat LG:n tekemät muutokset liittyvät puhelimesta löytyvän näyttöloven ja sen molemmin puolin jäävän LG New Screen -ominaisuuden muokkaamiseen. Näyttöasetuksissa näyttölovi voidaan piilottaa asettamalla New Screen -osio mustaksi tai halutessaan valita muutamasta eri taustavärivaihtoehdosta. Lisäksi käyttäjä voi määritellä näyttökulmien pyöristyksen jyrkkyyttä.\nMuita tuttuja ominaisuuksia edellisistä LG:n puhelimista ovat mm. Always-On-näyttö jonka voi ajastaa olemaan pois päältä esimerkiksi yöaikaan, navigointipainikkeiden kustomointimahdollisuus, erillinen roskakori poistetuille sovelluksille (poistetut sovellukset säilyvät puhelimessa 24 tuntia) sekä sovellusten pakottaminen käyttämään uutta 19,5:9 kuvasuhdetta.\nLG G7:n tietoturvapäivitysten taso oli puhelinta käyttöönottaessa päivätty toukokuulle, eikä laitteelle saapunut testijakson aikana päivityksiä. LG:n puhelimet ovat viime vuosina kärsineet hitaasti saapuneista ohjelmistopäivityksistä ja esimerkiksi edeltäjämalli LG G6 sai Android 8.0 -päivityksensä Suomessa vasta toukokuun lopulla. Yhtiö ei myöskään ole antanut varsinaista lupausta ohjelmistopäivitysten osalta, mutta se avasi alkuvuodesta oman yksikön, jonka ainoa vastuu on LG:n puhelinten ohjelmistopäivitykset. Ohjelmistopäivitysten osalta LG:llä onkin suuri parannustarve ja toivoa sopii, että jatkossa yhtiö pystyy tarjoamaan säännöllisiä päivityksiä, niin tietoturvapäivitysten kuin myös isompien Android -versiopäivitysten osalta.\nLG G7 vietti io-techin testeissä kahden viikon testijakson, jonka ajan puhelin oli ympärivuorokautissessa käytössä. LG:n runsaasti kustoimoidun LG UX -käyttöliittymän osalta ei huomattu kovin suuria ongelmia, vaikkakin välillä käyttöliittymä tuntui hieman raskaalta ja saattoi pitää hetkellisiä erittäin lyhyitä mietintätaukoja. Pienet latailut LG saa toivottavasti vielä optimoitua tulevilla päivityksillä.\nSovellusten latauksissa ja toiminnassa ei ilmennyt moitittavaa ja LG G7:n toiminta olikin pääsääntöisesti sovelluskäytössä juuri sellaista, kun lippulaivapuhelimelta saattoi odottaa. Viime vuoden LG G6:een rinnakkain verrattaessa ero oli jo havaittavissa ja LG G7 tuntuikin selvästi sulavammalta ja nopeammalta jokapäiväisessä käytössä.\nPelisuorituskyky on G7:lla huippuluokkaa ja testijakson aikana suorituskykyä testattiin raskaamman pään mobiilipeleihin kuuluvilla Modern Combat 5, Need for Speed No Limits sekä Heroes of Incredible Tales -pelien avulla. Pelisuorituskyky LG G7:lla on huippuluokkaa, josta kuuluu kiitos tehokkaalle Snapdragon 845- ja Adreno 630 -piireille. Pelikäytössä puhelimen takakuori lämpiää hieman yläosasta, mutta lämpö pysyy kuitenkin maltillisena. Raskaimpien suorituskykytestien aikana puhelin lämpiää huomattavasti enemmän, mutta lämpö ei missään vaiheessa nouse epämiellyttäväksi.\nSynteettisissä suorituskykytesteissä LG G7 tarjoaa markkinoiden kärkipäähän sijoittuvaa suorituskykyä. Se ei kuitenkaan pysty aivan parhaimpiin tuloksiin, eikä G7 onnistunut nappaamaan kärkisijoja missään yksittäisessä testissä. Tulokset ovat kuitenkin linjassa muihin Snapdragon 845 -piiriä käyttäviin puhelimiin ja erot jäävät niin pieniksi, että normaalissa käytössä niitä ei voi huomata. Viime vuotiseen G6-malliin, joka käytti markkinoille tullessaan jo vanhaksi jäänyttä Snapdragon 821 -piiriä, parannusta on tullut roimasti. Etenkin grafiikkapainotteisten testien osalta kannattaa myös huomioida G7:n käyttämä resoluutio, joka on tällä hetkellä korkein mitä mobiilipuolella on tullut vastaan. Siitä johtuen esimerkiksi samaa järjestelmäpiiriä käyttävä Xperia XZ2 saa GFXBenchistä selvästi paremmat tulokset.\nViime vuoden LG G6 oli varustettu siihen aikaan suhteellisen normaalikokoisella 3300 mAh akulla, mutta tänä vuonna LG on päätynyt tiputtamaan akkukapasiteettia 300 mAh verran, sillä G7 on varustettu harmillisesti 3000 mAh:n akulla. Akkukapasiteetin pienentäminen ei koskaan kuulosta hyvältä, mutta LG:n edustaja kertoi julkaisun yhteydessä, ettei akkukestossa ole siitä huolimatta pihistelty ja sen tulisi säilyä hyvällä tasolla käyttöjärjestelmään tehtyjen optimointien ansiosta.\nNormaalia käyttöä sisältäneinä käyttöpäivinä (noin 17 h) G7:n akun varaus tyhjeni täydestä noin 25 – 35 % luokkaan, eli akun loppumisesta ei tarvinnut huolehtia, mutta toiselle päivälle ei ollut mitään asiaa. Kyseisinä päivinä näytön päälläoloaika liikkui noin 2 – 3 tunnin välillä. Kevyemmällä käytöllä (näyttö päällä noin 60 – 80 min) oli varausta jäljellä päivän päätteeksi keskimäärin noin 65 %. Puhelimella selvittiin pariin kertaan yhdellä latauksella myös toisen päivän yli, jolloin akun varaus tippui 2 – 15% välimaaston ja näytön päälläoloaikaa kertyi yhteensä maksimissaan noin 4 tuntia.\nKokonaisuutena LG G7:n akkukesto jätti hieman toivomisen varaa. Vaikka puhelimella pärjääkin kevyellä käytöllä toisen päivän puolelle, saattaa raskaammalla käytöllä hieman venähtäneiden päivien aikana tarvita hetkellistä lisälatausta. Jonkin verran suurempi akku olisi tarjonnut enemmän huolettomuutta päivittäiseen käyttöön.\nTestijakson puhelimenkäyttöprofiiliin kuului mm. Whatsapp-viestittelyä, Twitterin, Slackin sekä Telegramin käyttöä, sähköpostien lukemista, nettiselailua, musiikin kuuntelua Spotifystä Bluetooth -kuulokkeilla, muutamia puheluita sekä kameran käyttöä mobiiliverkkoyhteyden, Bluetoothin, WLAN:n ja synkronointien ollessa jatkuvasti päällä.\nGrafiikkapainotteisessa GFXBenchin akkutestissä LG G7 saavutti 180 minuutin tuloksen, joka jää testaamiemme laitteiden häntäpäähän. Yleiskäyttöä simuloivassa PCMarkin akkutestissä tulokseksi kirjautui reilu seitsemän ja puoli tuntia, joka jää reilusti tänä vuonna testaamiemme lippulaivapuhelinten jalkoihin. Puhelimeen sisäänrakennettu 3000 mAh akku ei pysty tarjoamaan pahimpien kilpakumppaneiden tasoista akkukestoa, eikä yhtiön mainostamat ohjelmisto-optimoinnit juuri näkyneet käytännön testijakson aikana.\nLG G7 ThinQ:n mukana toimitetaan 16,2 watin pikalaturi. Tyhjästä täyteen lataaminen kestää kokonaisuudessaan karvan alle kaksi tuntia. Noin 30 minuutin latauksella saavutetaan kohtuullinen 46% varaus. LG G7 tukee myös langatonta latausta (WPC & PMA). Langattoman latauksen osalta kannattaa huomioida, että latausta tuetaan vain hitaalla 5 watin teholla. On kuitenkin positiivista, että langattoman latauksen mahdollisuutta ei ole jätetty laitteesta pois, kuten tapahtui viime vuoden G6:n Eurooppaan tarkoitetussa myyntiversiossa.\nPari vuotta sitten julkaistu LG G5 oli pienoinen pannukakku LG:n puhelinarsenaaliin, mutta viime vuonna julkaistu LG G6 antoi viitteitä siitä, että yritys olisi ottanut opikseen edellisvuoden virheistään. LG G6:n osalta ongelmaksi kuitenkin muodostui myyntiin tullessa ollut korkea hinta ja osittain vanhentuneet komponentit. G6:n myyntiluvut jäivätkin jälleen heikoiksi, joten LG G7 ThinQ:lla on paljon näytettävää. Tällä hetkellä LG on ”isoista” puhelinvalmistajista selkeästi haastajan paikalla ja yritys onkin ladannut kovat panokset LG G7:n markkinointiin.\nFyysisesti LG G7 jatkaa siitä mihin valmistaja viime vuonna G6:n kanssa jäi. LG G7 on tyylikäs ja laadukkaan tuntuinen, vaikkakin ulkonäöstä ei kovin suuria omaperäisyyspisteitä voidakaan jakaa. Puhelimen muotoilu on muuttunut merkittävästi viime vuoden jykevästä ja kulmikkaasta – G7 luottaakin tänä vuonna pyöristettyihin ja sulaviin muotoihin. Uuden muotoilun ansiosta LG G7 istuukin lapaseen mukavasti ja puhelimen käsittely on melko helppoa jopa yhdellä kädellä. Puhelimen IP68 -suojaus mahdollistaa myös huolettoman käytön kosteillakin keleillä.\nRautapuoli on viime vuodesta poiketen jälleen kirkkainta kärkeä ja tehoista vastaava Snapdragon 845 -järjestelmäpiiri onkin parasta mitä mobiilimarkkinoilla tällä hetkellä Android -puhelimille saatavilla. Uusi 19,5:9-kuvasuhteen ja 6,1 tuuman LCD -näyttö on laadukas ja sillä pärjää myös kirkkaimmillakin keleillä, kiitos uuden ”Boost” -ominaisuuden, jolla näytön kirkkaus pystytään nostamaan todella korkeaksi aina 1000 nitsiin asti kolmeksi minuutiksi. Näytön värientoisto on myös hyvällä tasolla ja värimaailmaa pystyy muokkaamaan laajasti puhelimen näyttöasetuksissa.\nMusiikinkuunteluun ja audioharrastajille LG G7 tarjoaa jotain mitä monissa muissa puhelimissa ei ole tarjolla. Puhelimen ääniliitännän tueksi LG on jälleen parittanut oman Hifi Quad-DAC -markkinointinimellä kutsutun digitaali-analogimuuntimen sekä tehokkaan vahvistimen, jotka tarjoavat laadukkaampaa ääntä, suuremman kaiuttimen äänenvoimakkuuden sekä mahdollisuuden käyttää isommalla ohmiluvulla varustettuja kuulokkeita ilman erillistä vahvistinta. Puhelimen ääniasetuksissa löytyy kattavat säädöt musiikkikokemuksen parantamiseen.\nTallennustilan osalta puhelin sisältää 64 gigatavua sisäistä tallennustilaa, joka tämän hintaluokan puhelimissa alkaa olla jo vähänpuoleisesti. Kilpailijat ovat tänä vuonna tuoneet jo samaan hintaluokkaan vakiona 128 gigatavun malleja. LG G7 tallennustilaa voi kasvattaa erillisellä muistikortilla, mutta suurempi nopea sisäinen tallennustila ei olisi ollut pahitteeksi. RAM-muistin LG on päättänyt pitää 4 gigatavussa, joka on varmasti riittävä, mutta 2018 lippulaivalta olisi toivonut jo kilpakumppanien tarjoamaa kuuden gigatavun RAM -muistia. Asian tekee nurinkuriseksi se, että G7:sta on osalla markkinoista tarjolla myös 6 gigatavun keskusmuistilla ja 128 gigatavun tallennustilalla oleva malli. Pohjoismaiden myyntiversiossa ei myöskään ole mahdollisuutta uhrata muistikorttipaikkaa toiselle nano-SIM -kortille, ominaisuus joka on yleistynyt viime vuosina jo melkein kaikkien lippulaivapuhelimien ominaisuuksissa.\nKamerapuolella LG jatkaa samalla kaavalla aikaisempien tuplakameroidensa kanssa, eli tarjolla on normaali- sekä superlaajakuvakamerat. Eroja viime vuoden malliin kuvien laadussa ei juurikaan ole, vaikkakin G7 tekee kokonaisuudessaan hieman tasalaatuisempaa jälkeä. Tänä vuonna mukaan on tuotu tekoälytoimintoja, joiden pääasiallinen toiminta on kuvauskohteen tunnistamista, jonka perusteella kameran kuvausasetuksia säädetään. Kameran tekoäly tuppaa korostavan kuvien värimaailmaa ja samalla kuvien terävöintiä on tehostettu. Osalle käyttäjistä kuvat näyttävät paremmilta, ja ne soveltuvatkin mainiosti sosiaaliseen mediaan käytettäväksi, mutta hieman luonnollisempia kuvia arvostavat kytkevät ominaisuuden pois käytöstä. Laajakulmainen kakkoskamera saattaa osalle käyttäjistä tarjota paremmat kuvausmahdollisuudet, mutta testijaksolle sen hyödyt verrattuna normaaliin zoom -kameraan jäivät pieniksi.\nKäyttöliittymän osalta LG ei ole lähtenyt tekemään silmiinpistäviä muutoksia ja G6:sta löytyneet avustus- sekä automaatiotoiminnot löytyvät myös G7:sta. Suurimmat muutokset ovatkin tulleet Googlen Android 8.0 Oreo -käyttöjärestelmän mukana. LG:n ohjelmistopäivitysten historia viime vuosina ei toistaiseksi ole aiheuttanut kovin positiivisia ajatuksia ja olisikin toivottavaa, että G7:n kanssa myös tämä osa-alue otettaisiin vakavissaan.\nLG G7 on varteenotettava vaihtoehto uutta lippulaivapuhelinta harkittaessa. Puhelin tarjoaa tämän hetken parasta mahdollista rautaa, mitä Android -puhelimissa on saatavilla. LG:llä on kuitenkin täysi työ saada puhelimen näkyvyys sellaiselle tasolle, että 850 euron myyntihintaa houkuttelisi ostajaa ottamaan LG:n muiden lippulaivapuhelimien joukosta. Kokonaisuutena LG G7 erottuu hieman heikosti muiden lippulaivapuhelinten joukosta, mutta mukana tuleva laadukas DAC ja joillekin käyttäjille mieluisampi superlaajakulmakamera voivat olla jo selkeitä syitä valita LG:n uutuus. Hieman alemmalla hinnalla LG G7:llä olisi huomattavasti paremmat aseet taistelussa muita lippulaivapuhelimia vastaan. Nykyisellä hinnalla G7:n suositteleminen esimerkiksi yli 300 euroa halvemman OnePlus 6 tai saman hintaluokan Huawei P20 Pro tai Galaxy S9:n yli on hyvinkin hankalaa.\nHyvälaatuinen ja kookas näyttö\nLangaton lataus vakiona\n3,5mm ääniliitäntä ja erillinen 32-bittinen quad-DAC\nSulava muotoilu auttaa käsittelyssä\nKäyttöliittymässä muutamia käteviä apuominaisuuksia.\nTallennustilan ja muistin vähyys hintaluokassaan\nLasinen rakenne herkkä sormenjäljille sekä tiputuksille\nAkun kapasiteetti ja sen tarjoama toiminta-aika varauksin\nRaskaasti muokattu käyttöliittymä ei kaikkien mieleen\nOhjelmistopäivitykset (lähihistoriaan pohjaten varauksin)\nEi 60 FPS vaihtoehtoa 4K-videokuvauksessa (tulee päivityksen mukana)\nItse puhelin ei kyllä valitettavasti herättänyt mitään tuntemuksia vaikka kohtuu tasainen suorittaja olikin. Artikkeli vuorostaan oli hyvä ja lunasti uudelle tekijälle asetetut odotukset ?\nKyllähän noita tietysti teoriassa voidaan korjailla päivityksillä, ja optimoinneilla. Tosin se sitten vaatii sen, että niitä päivityksiä pitäisi saada jakoon. Ehkä tilanne muuttuu tämän uuden "tiimin" voimin, mutta jäänee tosiaan nähtäväksi.\nOliko nuo B&O:in kuulokkeet, kuin v30:ssä? Vai jotkut LG:n omat? Hyvä artikkeli. Olisipa tämä puhelin 50-100e halvempi… Noh, jos odottaa 3kk, niin voi hyvinkin olla.\nAjattelin odotella muutaman kuukauden että G7:n hinta laskisi kuin lehmän häntä ainakin sen parisen sataa euroa, kuten G6:n kanssa (LG G6 – Hintaseuranta | Hinta.fi), mutta vaikuttaa että OnePlus 6 on kuitenkin järkevämpi hankinta itselleni. :kahvi:\nMeniköhän väsyneillä silmillä täysin ohi, mutta jäikö tästä ”lippulaivasta” uupumaan hidastuskuvaus? Vaikka ei kaikille tarpeellinen olekaan, niin sekä harrastuksissa tekniikoiden hiomisessa, että vapaa-ajalla olen kyseisen ominaisuuden kokenut tarpeelliseksi.\nTermi ”dac” tarkoittaa äänikorttia ja kaikista puhelimista, joissa on analoginen kuulokeliitäntä, löytyy dac. G7: n erikoisuutena on KESKIMÄÄRÄISTÄ PAREMPI dac, joka kykenee syöttämään kuulokkeille enemmän virtaa ja väitetysti myös paremmalla äänenlaadulla.\n”Kuulokevahvistimesta” höpöttäminen on puhdasta markkinointijargonia, sillä integroidun ratkaisun kohdalla siinä ei ole mitään järkeä.


Aihe: Eettistä pohdiskelua.. (Luettu 86308 kertaa)\n« Vastaus #30 : 22.01.2009, 13:41:46 »\nLainaus käyttäjältä: Lazer Apparaten - 04.01.2009, 11:22:29Lainaus käyttäjältä: Pipari - 03.01.2009, 22:08:09Lainaus käyttäjältä: Joni - 18.12.2008, 22:26:41Toinen kysymys on, miksi hyvää pitää jakaa maan sisällä muttei maan rajojen ulkopuolelle? Tutkijoiden mukaan ihminen on äärimmäisen ryhmäkuntainen eläin, ja ryhmän rajalle loppuu myös moraali. Yhteisöön kuuluminen on meille elinehto.Voisi siis kysyä myös että miksi evoluutio on tehnyt ihmisestä taipuvaisen puolustautumaan muita ihmisryhmiä vastaan?Asiahan on niin yksinkertainen että vieras ryhmä todennäköisesti tappaa sinut.Hmm. Tähän ajatteluun tukien voisin kai kirveellä jonkun tapettuani kysyä, että miksi evoluutio on minut tällaiseksi luonut, jos ei niin kertaa saa tehdä? Yhteiskunnallinen elämä perustuu sääntöihin ja lakeihin, jotka ovat ihmisen luomia. Maahanmuuttokeskustelussakin on kai kyse siitä kuinka valmiita tänne tulevat ovat noudattamaan meidän sääntöjämme. Kirjattu\n« Vastaus #31 : 25.02.2009, 01:32:25 »\nMenee utopiaksi, mutta menköön."Hmm. Tähän ajatteluun tukien voisin kai kirveellä jonkun tapettuani kysyä, että miksi evoluutio on minut tällaiseksi luonut, jos ei niin kertaa saa tehdä? Yhteiskunnallinen elämä perustuu sääntöihin ja lakeihin, jotka ovat ihmisen luomia. Maahanmuuttokeskustelussakin on kai kyse siitä kuinka valmiita tänne tulevat ovat noudattamaan meidän sääntöjämme."Evoluutio itsessään on luonut yksilön hakemaan omaa parasta etuaan poikkeusyksilöt (vatipäät) poislukien. Miten ihminen yhteisöityy, tapahtuu luonnollisesti siten, että otetaan lähimmistä samat intressit ja arvot jakava yhteiskunta, joilla on parhaat mahdollisuudet saada suurinta etua yhteisönä, jonka sisältä taas haetaan sitä omaa etua. Saman geeniperimän ihmiset ovat taipuvaisempia omaamaan samoja arvoja ja intressejä jo samanlaisen ympäristön johdosta, esim. afrikkalainen ei osaa ollenkaan alun perin arvostaa kuivuutta ja lämpöä, vastaavasti kun täällä ei lähtökohtaisesti pidetä juomavettä ongelmana. Samoin kuin modernissa lännessä on pääosin hankittava elantonsa vaihtamalla hyödykkeitä ja osaamista, Afrikan sarvessa sen voi seuraamuksitta väkisin omia. Näin syntyy luonnollinen kansa. Mitä samanlaisemmat arvot yhteisöllä on, sitä yhtenäisempi se on, ja kun rodulliset, intressilliset tai alueelliset rajat ylittyvät, syntyy yhteisö, joka ei ole yhtenäinen ja siitä tulee enemmän ja vähemmän sisällissota. Nimenomaan tästä syystä keinoperäinen maahanmuutto ei ole missään määrin suotavaa suurella mittakaavalla, koska syntyy rinnakkaisyhteisöjä, joiden intressit jo pohjimmiltaan poikkeavat valtaväestöstä, ja kun tämä uusi yhteisö muodostaa riittävän suuren keskittymän, joka haastaa valtaa pitävän väestön normit, tulee konflikteja jotka eivät lähtökohtaisesti voi ratketa enää keskusteluilla vastakkaisten intressien takia.-meikäläisen puolihumalainen .25 cents Kirjattu\n« Vastaus #32 : 25.02.2009, 11:39:54 »\nLainaus käyttäjältä: Lazer Apparaten - 02.01.2009, 16:13:37Miksi Wallgrenilta ei vaadita mitään perusteluja Milloinkas mokuttajilta olisi mitään perusteluja tällaisille lausunnoille vaadittu? Riittää että on hyvä ja kaunis mantra (monikulttuurisuus on rikkaus). Mantraan täytyy uskoa tai rassismi.\n"Rasismi on laajaa ja syvää. Siitä puhutaan paljon, mutta puuskittain. Uusi rasismirintama on lähestymässä viikonloppuna Pohjois-Karjalan suunnalta."- Miniluv\n« Vastaus #33 : 25.02.2009, 11:48:44 »\nLainausKysymys on tosiaankin se, mistä olemme valmiita luopumaan humaaniuden ja muiden auttamisen vuoksi. Oikea ratkaisu on varmaan kaikkien mielestä välillä kaikki - ei mitään. Oma humanitaarinen panokseni on se, että minä hyväksyn omalle kohdalleni tulevaisuudessa elintason alenemisen, jotta globaaleja resursseja riitäisi kaikille. En katso olevani sen oikeutetumpi maapallon luonnonvaroihin kuin kukaan muukaan. Koska on jo tullut tiedemiesten suulla selväksi, ettei Kiina ja Intia voi koskaan saavuttaa länsimaista elintasoa, sillä tälläkin hetkellä kulutetaan nopeammin ja enemmän kuin mitä luonnonvarat uudistuvat, on selvää, että tulevaisuudessa kaikkien olisi tyydyttävä kompromisseihin tai suuren osan väestöä kuoltava pois. En vain jaksa uskoa, että ihmiskunta (erityisesti länsimaat) pääsee koskaan yhteiseen säveleen elintason laskemisesta. Ihminen on jo historian lehdillä todistettu hyvin itsekkääksi, eikä kommunismi ole kestänyt ahneuden tiellä, joten voi olla, että jollei tehdä poliittisia muutoksia uudenlaiseen elintasoon siirtymiseksi kaikissa länsimaissa, minunkaan ei tarvitse siihen ryhtyä. Jos suuri osa ei tule luopumaan mistään ja vastuu jää pienen vapaaehtoisen joukon varaan, ei se muuta tuhon tietä. Silloin en minäkään suostu pihistelemään, jos se ei kerran auta. Sitten porskutellaan viimeiselle rannalle saakka ja nautitaan sen aikaa kuin sitä kestää. Tosin elän niin vaatimattomasti suomalaiseen keskiarvoon verrattuna, että minulla elintasopudotus ei olisi niin iso kuin monella muulla, mikäli jonkinlainen muutos yhteiskunnassa siihen suuntaan tulisi.Olen ollut Unicefin ja Pelastakaa Lapset ry:n lahjoittaja, mutta tällä hetkellä suoraveloitukset ovat sidottu tiliin, jonka saldo on 0, enkä aio niitä enää uudistaa. Minulla ei ole enää varaa auttaa: oma elintasoni on jo sen verran alhainen ja hinnat korkeat, ettei minulla jää yhtään ylimääräistä tällä hetkellä.Voisin auttaa huonoissa oloissa olevia yksilöitä, kuten lapsia, mutta en ole ollenkaan varma kannattaako mitään laajempia avustusprojekteja tukea. Länsimainen avustustyö saattaa monessa tapauksessa vain ylläpitää toimimatonta yhteiskuntaa ja estää niitä muuttumasta. Ainoa varteenotettava laajempi avustuskohde olisi syntyvyyden säännöstely, mutta siinä projektissa kun ei voi ihmisiä pakottaa olematta lisääntymättä. Pitäisi löytää parempia menetelmiä syntyvyyden säännöstelyyn kuin luennot naisille afrikkalaiskylissä; miehet kun siellä vaativat suojaamatonta seksiä kuitenkin. En missään nimessä halua, että ruoka-avustusohjelmat tukevat tai edes millään tavoin mahdollistavat korkeaa syntyvyyttä ja lapsimäärää, koska ole mitään järkeä hätäapuna ruokkia ylikansoitetun valtion asukkaita samalla, kun väestö vain lisääntyy ja lisääntyy. Se on vain kummallista, mutta afrikkalaiset eivät jätä tekemättä lapsia, vaikka vanhemmilla itsellään ei olisi riisikuppiakaan. Lapsi vain tehdään miehen seksintarpeen sivutuotteena ja sitten ihmetellään. Lähimmäisenrakkaudenkin tulisi perustua järkevyyteen. Samoin kuin ei kannata antaa juopolle rahaa suoraan käteen, jotta hän saisi "ruokaa", ei myöskään kannata vuosikymmenestä toiseen rahdata ruokaa ulkomaille, jos kohdemaata ei pakoteta muuttumaan. Jos nälkäinen perhe tekee lapsen, se on typeryyttä. Jos ruokimme perheen, emmekä pakota heitä muuttamaan toimintaansa, seuraavalla kerralla passiivisella perheellä on 2 näläistä lasta, sitten 3 jne. Auttamisesta tulee vain hyväksikäyttökanava. Jos puu ei pysy pystyssä omin avuin, sen tukeminen on vain lopetettava jossain vaiheessa.Pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden vastaanottaminen länsimaihin, samoin avustustoiminta, saattaa joissain tapauksissa vain tukea afrikkalaisia díktatuureja. Jos klaaneihin jakautuneessa maassa valtaa pitää yksi klaani, se voi mielellään nähdä vihollisklaaniin kuuluvien ihmisten pakenevan maasta. Heistähän juuri pitikin päästä eroon. Länsimaat tuntevat tehneensä jalon teon, mutta todellisuus pakolaisten kotimaassa ei muutu. Jos todella haluttaisiin ratkaista ongelmat, pitäisi tehdä sotilaallinen väliintulo, syrjäyttää diktaattorit ja jäädä maahan pitkäksi aikaa á la USA tai tukea maassa olevia demokraattisia tahoja syrjäyttämään itse terrorihallinnot.Ruandan hutut olisivat vuonna 1994 varmasti olleet mielissään, jos tutsit olisivat paenneet länsimaiden elätettäviksi lopullisesti. Mutta olisiko ongelmista sillä selvitty? Sillä, että Somalian tilanteeseen ei puututa YK:n eikä muidenkaan toimesta, edesautetaan sieltä vain jatkuvaa turvapaikanhakijatulvaa Eurooppaan ja ylläpidetään siellä kannattavaa bisnestä turvapaikkajobbareille. Liekö se koko jatkuvan sotatilan perimmäinen syykin, että pidetään maa turvattomana niin kauan kuin voidaan, että mahdollisimman moni lähtisi [pääsisi?] pois.\n« Vastaus #34 : 25.02.2009, 22:46:35 »\nPelastusveneeseen ei tarvitse ottaa yhtään useampaa kuin mitä veneen on mahdollista kantaa ja kuljettaa. Partaaseen takertuvat ylimääräiset kädet on syytä pudottaa takaisin. Ihmiskunnan kokonaistilanne on hiljalleen ja nopeutuen lähenemässä katastrofia, missä enemmistöä ei voida pelastaa. Voi olla, ettei minkään valtionkaan enemmistöä voida pelastaa. Peli tullee muuttumaan vuosi vuodelta kylmemmäksi riippumatta siitä, miten asiaa käännellään ja etiikkaa rustaillaan. Nyt keskustellaan vielä etiikasta, mutta tulevaisuudessa siitä luovutaan. Kun resursseja ei riitä, niin niitä ei riitä. Kirjattu\n« Vastaus #35 : 26.02.2009, 08:26:18 »\nMinun etiikkani herätti tuo samalla rahalla-julistekilpailu tällä foorumilla, löytyy pajan puolelta. Mielestäni on syytä kohtuullisella osalla verotuloista auttaa pitkäjänteistä kehitystä kehitysmaissa, kuten koulutuksella ja rokotuksilla. Yhdenkään ylimääräisen humanitäärisen pakolaisen ottaminen on suoraa vi***ilua pikkutytöille, jotka kuolevat paikan päällä nälkään ja janoon, kun täällä rutistaan television puutteesta vastaanottokeskuksissa. Suhtaudun myös melko pessimistisesti ihmiskunnan tulevaisuuteen, mutta yritetään silti hoitaa katastrofi niin, että siitä seuraa mahdollisimman vähän inhimillistä kärsimystä. Syntyvyyden pienentäminen vähentää niiden määrää, jotka kuolevat lähitulevaisuudessa nälkään ja janoon. Syntyvyyden pienentämiseksi lienee tärkeimmät keinot naisten kouluttaminen ja lapsikuolleisuuden pienentäminen ettei lapsia tarvitse varmuuden vuoksi tehdä kymmentä, ehkäisymahdollisuuksien tarjoaminen ja asenteiden muuttaminen. Näihin pystytään vaikuttamaan paikan päällä, ei evakuoimalla työikäiset nuoret miehet tänne notkumaan. Lopputulos on onneton lähtömaan kannalta ja Suomen kannalta. Ainoa hyötyjä on mamu, mutta hänenkään onnensa ei välttämättä ole niin kovin kestävää, sillä en usko että edes mamut ovat elämäänsä niin kovin tyytyväisiä jos he eivät voi saavuttaa täällä mitään mm. koulutuksen ja kielitaidon puutteensa vuoksi. Jopa mamu haluaa todennäköisesti tänne tullessaan menestyä ja pärjätä elämässään. Ikävä kyllä se heidän kulttuurillaan, asenteillaan ja tiedoillaan harvoin onnistuu.\n« Vastaus #36 : 26.02.2009, 08:47:35 »\n"Syntyvyyden pienentäminen vähentää niiden määrää, jotka kuolevat lähitulevaisuudessa nälkään ja janoon. Syntyvyyden pienentämiseksi lienee tärkeimmät keinot naisten kouluttaminen ja lapsikuolleisuuden pienentäminen ettei lapsia tarvitse varmuuden vuoksi tehdä kymmentä, ehkäisymahdollisuuksien tarjoaminen ja asenteiden muuttaminen."Kehitysmaiden syntyvyyden pienentämistä on yritetty ainakin viimeiset n. 40 vuotta ja rahaa niihin yrityksiin on palanut h-tisti.Lopputulos on: syntyvyys sen kun kasvaa koko ajan, mutta kuolleisuus on vähentynyt, kiitos kohtuullisen hyvin toimineiden terveydenhoito- ja rokotusohjelmien.Naisten mielipiteillä ko. maissa ei ole p-ankaan merkitystä!Melko toivoton tilanne mielestäni!\n« Vastaus #37 : 26.02.2009, 09:37:17 »\nLainaus käyttäjältä: skrabb - 26.02.2009, 08:47:35syntyvyys sen kun kasvaa koko ajan, mutta kuolleisuus on vähentynyt, kiitos kohtuullisen hyvin toimineiden terveydenhoito- ja rokotusohjelmien.Naisten mielipiteillä ko. maissa ei ole p-ankaan merkitystä!Höpsis. Afrikassa ja osassa arabimaita on vielä todella suuret lapsiluvut, mutta sielläkin on suunta alaspäin. Syntyvyys on laskenut kaikkialla muualla tuntuvasti, ja esim. Iranissa aletaan olla jo siedettävissä lukemissa.Väestönkasvu toki jatkuu hurjana niin kuin ennenkin, mutta se johtuu pienentyneestä kuolleisuudesta ja jatkuvuudesta.\n« Vastaus #38 : 26.02.2009, 10:01:33 »\nLainaus käyttäjältä: urogallus - 26.02.2009, 09:37:17Lainaus käyttäjältä: skrabb - 26.02.2009, 08:47:35syntyvyys sen kun kasvaa koko ajan, mutta kuolleisuus on vähentynyt, kiitos kohtuullisen hyvin toimineiden terveydenhoito- ja rokotusohjelmien.Naisten mielipiteillä ko. maissa ei ole p-ankaan merkitystä!Höpsis. Afrikassa ja osassa arabimaita on vielä todella suuret lapsiluvut, mutta sielläkin on suunta alaspäin. Syntyvyys on laskenut kaikkialla muualla tuntuvasti, ja esim. Iranissa aletaan olla jo siedettävissä lukemissa.Väestönkasvu toki jatkuu hurjana niin kuin ennenkin, mutta se johtuu pienentyneestä kuolleisuudesta ja jatkuvuudesta. Pienentynyt kuolleisuus liennee pitkälti TERVEYSVALISTUKSEN syytä. Alkoholi, tupakka ja rasvainen ruoka toimivat tehokkaasti eläkepommin syntymistä vastaan, niittäen parhaassa työiässä olevia. Viisikymppisinä tai sen alle kuoleista ei ole vanhainkotien täyttäjiksi. Monet tuntemani nuorena kuolleiden lapset ovat myös vapaita asuntovelkaisuudesta, kolmekymmpisenä saatu perintöasunto vaurastuttaa elämää enemmän kuin kuusikymppisenä saatu perintöasunto. Kirjattu\n« Vastaus #39 : 26.02.2009, 18:52:05 »\nTosiaan, lähes kaikissa kehitysmaissakin syntyvyys on vähentynyt, suurimmassa osassa reilustikin. Nyt pitäisi selvittää, mitkä menetelmät tehokkaimmin sitä vähentävät entisestään, ja sen mukaan toimia. Kirjattu\n« Vastaus #40 : 01.03.2009, 16:22:44 »\nLainaus käyttäjältä: ocean - 02.01.2009, 00:57:51Taloudesta sen verran että se ei ole nolla summa peliä. Se että lopettaisimme kaupankäynnin "riistäjä maiden" kanssa ei aiheuttaisi kehitysmaille mitään mutta oma taloutemme kärsisi, itseasiassa todennäköisesti meillä ei olisi varaa jakaa kehitysapua. Kehitysapu taas on ihan oikea ongelma kehitysmaille siinä mielessä, että miten ihmeessä heidän oma maataloutensa voi kilpailla kehitysavun kanssa joka on kehitysmaille ilmaista? Tämä taas johtaa siihen että jos aikoo harrastaa maataloutta kehitysmaassa pitää viljellä sellaisia tuotteita joilla on kysyntää ulkomaille. Oman maan tarvitsemia tuotteita ei kannata tuottaa, koska perusruokatarvikkeita jaetaan käytännössä ilmaiseksi kehitysapuna.Tämä on todella suuri ongelma. Luultavasti suurin kehitysavun kompastuskivi. Avustusjärjestöt tuovat maahan vaatteita, ruokaa, tekniikkaa ja samalla tuhoavat paikallisen tuotannon. Valtava määrä ruoka-apua menee ohi kohteesta ja päätyy mustaan pörssiin. Mustasta pörssistä ostetun ruuan hinta on kuitenkin halvempi kuin paikanpäällä tuotetun koska ruoka-apua tulee liikaa väärille alueille. Jopa oikeilla alueilla se on aiheuttanut sen pakolaisleirit kasvavat ilmaisen ruuan ansiosta jopa kaksinkertaiseksi ilman, että varsinaisten todellisten pakolaisten määrä lisääntyisi.Der Spiegelissä oli pari hyvää kirjoitusta kehitysavun tuhoavasta vaikutuksesta.SPIEGEL INTERVIEW WITH AFRICAN ECONOMICS EXPERT"For God's Sake, Please Stop the Aid!"http://www.spiegel.de/international/spiegel/0,1518,363663,00.htmlTOO MUCH OF A GOOD THINGChoking on Aid Money in Africahttp://www.spiegel.de/international/spiegel/0,1518,363604,00.htmlEero Paloheimo on kirjoittanut myös mielenkiintoisen Tämä on Afrikka kirjan, joka kannattaa lukea. Siinä on toisenlaisesta näkökulmasta kirjoitettu, hyvin realismisesti kuvaava teos. http://www.eeropaloheimo.fi/afrikka.htm\n« Vastaus #41 : 01.07.2009, 21:53:29 »\nJos somali pakolainen siirretään somaliasta suomeen, niin mitään ongelmaa ei ole ratkaistu. Alkuperäinen ongelma on yhtä suuri. Tietysti siirrokin elämässä tapahtuu valtava taloudellinen paraneminen, mutta se raha taas otetaan suomalaisilta väkisin ja siten hyöty kumoutuu.Siirrokin fyysinen turvallisuus lisääntyy huikeasti ja sitävastoin monen suomalaisen turvallisuus vaarantuu ja siten tämäkin hyöty kumoutuu.Onko tämä väite pitävä, vai löytääkö joku asianhaaroja miten tästä saadaan hyötyä millään mittarilla.\nVs: Mustaa matematiikkaa\n« Vastaus #42 : 01.07.2009, 22:30:39 »\nLainaus käyttäjältä: pate ensimmäinen - 01.07.2009, 21:53:29Jos somali pakolainen siirretään somaliasta suomeen, niin mitään ongelmaa ei ole ratkaistu. Alkuperäinen ongelma on yhtä suuri. Tietysti siirrokin elämässä tapahtuu valtava taloudellinen paraneminen, mutta se raha taas otetaan suomalaisilta väkisin ja siten hyöty kumoutuu.Siirrokin fyysinen turvallisuus lisääntyy huikeasti ja sitävastoin monen suomalaisen turvallisuus vaarantuu ja siten tämäkin hyöty kumoutuu.Onko tämä väite pitävä, vai löytääkö joku asianhaaroja miten tästä saadaan hyötyä millään mittarilla.Tämähän on taloustieteen näkökulmasta päivänselvä juttu: Suomeen siiretyn somalin saama rajahyöty (http://fi.wikipedia.org/wiki/Rajahy%C3%B6ty) lisääntyy merkittävästi enemmän kuin yksittäisen suomalaisen rajahyöty huononee. Maailmanhalaajien mielestä näin sen juuri pitää mennäkin.\n« Vastaus #43 : 03.07.2009, 01:00:49 »\nLainaus käyttäjältä: pate ensimmäinen - 01.07.2009, 21:53:29Jos somali pakolainen siirretään somaliasta suomeen, niin mitään ongelmaa ei ole ratkaistu. Alkuperäinen ongelma on yhtä suuri. Tietysti siirrokin elämässä tapahtuu valtava taloudellinen paraneminen, mutta se raha taas otetaan suomalaisilta väkisin ja siten hyöty kumoutuu.Siirrokin fyysinen turvallisuus lisääntyy huikeasti ja sitävastoin monen suomalaisen turvallisuus vaarantuu ja siten tämäkin hyöty kumoutuu.Onko tämä väite pitävä, vai löytääkö joku asianhaaroja miten tästä saadaan hyötyä millään mittarilla.Alkuperäinen ongelma ei ole vakio siirrettynä positiivisen saldon omaavaan yhtälöön vaan negatiivinen eksponentti. Eli, positiivisen saldon omaava yhtälö (Suomi) johon lisätään negatiivinen eksponentti, tuottaa miinuksella olevan saldon, joka kasvaa miinusta exponentiaalisesti.Jos tästä joutuisi raastupaan, ottaisin mukaan popkornia ja kuuntelisin showta jalat pöydällä.edit:potenssilaskujen peruskamaa:Nolla ei ole sovelias arvo rationaalipotenssin kantaluvulle. Jos nimittäin eksponentti on negatiivinen, päädytään jakamaan nollalla.I rest my case your honour.\n« Viimeksi muokattu: 03.07.2009, 01:14:16 kirjoittanut Risto A. »\n« Vastaus #44 : 21.10.2009, 20:31:54 »\nEn tiedä kuuluisiko ehdotukseni tänne, vai johonkin muuhun aiheeseen... Eli siis: Olisiko ns. "kolmas kerta toden sanoo" menetelmä käytännöllinen?Jos maahanmuuttaja syyllistyisi vaikkapa 10 vuoden sisällä kolme kertaa rikokseen, niin hänet palautettaisiin kotimaahansa mukisematta.\n« Vastaus #45 : 18.02.2010, 01:27:58 »\nHyvä aloitus kaptahilta.Suvikset jaksaa aina jauhaa Afrikan riistosta. Onhan se ihan totta, että Afrikan maita on käytetty hyväksi. Usein vielä lisätään, että me olemme lottovoittajia eli sattumalta rikkaita. Totuus kuitenkin on, että riisto-kortti ei ole kovinkaan toimiva jos tutkitaan Suomen historiaa. Ruotsinvallan aikana suomalaisuus yritettiin tuhota. Suomalaiset pakotettiin taistelemaan Ruotsin armeijassa ja suomalaiset maksoivat korkeita veroja Ruotsin kuninkaalle. Ruotsalaiset veivät Suomalaisten viljelijöiden maa-alueita jne... Venäjän vallan alla me olimme jonkinsortin "koelaboratorio". Osa Venäjän yhteiskunnallisista kokeista onnistui ehkä juuri siksi, että olimme työteliästä kansaa. Lyhyen parin vuosikymmenen itsenäisyyden jälkeen Suomeen vielä hyökkäsi Neuvostoliitto kaksi kertaa toisen maailmansodan aikana. Sodan loppuvaiheessa ajoimme täältä Saksalaiset ulos, jotka polttivat puoli lappia maan tasalle. Ja viimeisessä vaiheessa maksoimme huikeita sotakorvauksia Neuvostoliitolle, vaikka he hyökkäsivät todistetusti maahamme. Kuinka moni Afrikan maa voi väittää, että heidän historiansa olisi ollut merkittävästi vaikeampi? Koko Suomen historia on pelkkää siirtomaavalta-aikaa, alistamista ja riistämistä niin Venäjän kuin Ruotsinkin toimesta. Olemme olleet itsenäisiä ja omillamme vasta muutaman hassun vuosikymmenen ja silti meidät on liitetty siirtomaariistäjiin.Miksi sitten hyvinvointia ei jaeta maan rajojen ulkopuolelle? Yksinkertaisesti siksi että kommunismi ei toimi. Olisiko oikein että Suomi elättäisi kaikki muut maat. Jos Nigeria ei saa talouttaan kuntoon siellä vallitsevan korruption, uskontojen ja yleisen laiskuuden vuoksi, onko meidän velvollisuus tehdä rankasti työtä ja elättää heitä? Muutenhan mikä tahansa maa voisi heittäytyä tukiheinäsirkaksi. Ketä kiinnostaisi Suomessa työnteko, jos vaikka kiinalaiset maksaisivat meille korkean elintason? Mikä erottaa sitten valtioiden välisen sossutoiminnan valtion sisäisest sossutoiminnasta? Maailmassa ei ole olemassa mitään oikeudenmukaista päällikköä, joka jakaisi rahat reilusti ja pistäisi maiden asiat järjestykseen. Suomen lainsäätäjät voi pistää suomalaiset sossupummit kuriin, jos niin halutaan, mutta Suomen hallitus ei voi pakottaa Nigerialaisia elämään niin, että he voisivat rakentaa toimivan yhteiskunnan. Tällöin emme myöskään voi ottaa vastuuta heidän elämästään kun emme voi siihen vaikuttaakaan.\n« Vastaus #46 : 09.03.2010, 15:09:48 »\nHyvän vastikkeettomalle jakamiselle ei ole mitään perustetta. Antamalla hyvää ilmaiseksi kerjääjille, saadaan kerjääjiä lisää. Sosialistinen kaiken hyvän jakaminen kaikille johtaa kansakuntien passivoitumiseen, tuottamattomuuteen ja lopulta kurjuuteen ja romahdukseen, kun taikaseinän täyttäjät loppuvat.LainausJos maa menestyy hyvin, pystyy tuottamaan turvallisuutta ja hyvinvointia kansalaisilleen yms. niin tottakai sen pitää jakaa hyvää maan rajojen ulkopuolelle.Miksi? Jos sinä kouluttaudut hyvään ammattiin ja tienaat siinä hyvin, niin onko sinun velvollisuutesi maksaa esimerkiksi naapurin sosiaalipummille osuus palkastasi? Lisäksi, millä oikeudella valtio jakaa veroina väkisin vietyä kansalaistensa tuottamaa varallisuutta esimerkiksi Ghanan AY-liikkeen kehittämiseen, johon Suomi käytti vuosina 2008-2010 yli 100 000 euroa? Lähde: Ulkoasiainministeriön tilastot.Aiheeseen liittyvä kirjoitus:LainausVALKOISEN MIEHEN TAAKKA JA KOLLEKTIIVINEN SYYLLISYYS[...]Tämä kansalliseen itseinhossa rypemiseen johtava - ja oikeammin sen nimenomaisesti oikeuttava - ajatteluketju on ymmärrettävissä silloin, jos käsitykset ihmisten eriarvoisuudesta perustuvat sille, että toisten menestyminen olisi syynä joidenkin toisten epäonnistumiseen ja vastaavasti joidenkin epäonnistuminen johtuisi muiden menestymisestä. Tuolloin ihmisillä tai kansoilla itsellään ei nähdä vastuuta omista onnistumisistaan ja epäonnistumisistaan. Siksipä marxilaisten paradigmojen puitteissa looginen johtopäätös on se, että kaikki se hyvä, joka meillä on, tulee vastikkeetta jakaa kaikille muille ja kun kaiken hyvän uusjako on toteutettu, olisi kaikilla niin paljon tätä hyvää, että he olisivat hyviä myös toisilleen. Tämän päätelmän pohja-ajatuksena on se, että tämä hyvä olisi jokin maailmassa itsestään oleva kokonaisuus, joka vain on jakautunut epäreilusti ihmisten kesken.Rudyard Kiplingin (1865 - 1936) valkoisen miehen taakka syntyi käsitteenä kolonialismin loppuaikana, mutta se ei ole funktionsa muuttumisesta huolimatta hävinnyt mihinkään, vaan jopa suomalaisia, jotka vuoteen 1917 asti itse elivät siirtomaavallan alla, pidetään vastuullisina muiden kansojen kohtalosta. Tämä syyllisyys periytyy lapsillemme sukupolvia eteenpäin niin kauan kun meillä menee hyvin - tai kun olemme ylipäätään olemassa. Kukin päätelköön itse, kuinka älyllisesti rehellistä tällainen kollektiivisessa syyllisyydentunnossa piehtaroiminen on.Lue koko kirjoitus: http://jarkkopesonen.blogspot.com/2010/03/valkoisen-miehen-taakka-ja.html\n« Viimeksi muokattu: 09.03.2010, 15:23:53 kirjoittanut Hiidenlintu »\n« Vastaus #47 : 09.03.2010, 20:40:07 »\nLainaus käyttäjältä: Kaptah - 18.12.2008, 22:26:41Tervehdys.Saisikohan aikaan keskustelua maahanmuuton ja maahanmuuttajien yms asiaan liittyvän moraalisesta puolesta. Esimerkiksi seuraavia asioita olen pohtinut:Vaikka Suomella ei ikinä ole ollutkaan siirtomaita, olemme silti hyötyneet siirtomaiden surkeasta taloudellisesta tilanteesta niin ennen kuin jälkeen niiden itsenäistymisen. Vaikkemme ole kansana olleet alistamassa, olemmeko silti tavallaan jotain velkaa entisille siirtomaille? Suomi on ymmärtääkseni hyötynyt tilanteesta esim. kaupankäynnin kautta, eli käymällä kauppaa valtioiden kanssa, joiden varallisuus perustuu pitkälti siirtomaiden ryöväämiseen. Afrikan mailla ei ole käytännön mahdollisuuksia vaikuttaa vientituotteidensa hintaan, joten pidän tätä ryöväämisenä.Kiinnostava ja asiallinen keskustelunavaus, kiitos siitä.Suomihan (tai lähinnä suomalaiset yritykset) riistää kehitysmaita minkä kerkeää. Kaikki suomalaiset suuryritykset UPM-Kymmenestä Nokiaan ovat siirtäneet tuotantoaan kehitysmaihin. Siellä esim. ympäristölainsäädäntö on heikompi, joten firmat voivat surutta laskea paskansa jokiin ja tuhota paikallisen luonnon ja maaperän. Paikalliset ihmiset joutuvatkin sitten lähtemään Eurooppaan, kun elämisen mahdollisuudet kotimaassa ovat menneet.Suomalaiset poliitikot ajavat myös ahkerasti kansainvälisiä sopimuksia (esim. EPA-sopimukset), jotka heikentävät kehitysmaiden asemaa ja vähentävät esim. kehitysmaiden maanviljelijöiden mahdollisuuksia elää omalla työllään. Ja taas he joutuvat lähtemään Eurooppaan, kun elämisen mahdollisuudet kotimaassa ovat menneet.(aiheesta lisää esim. täällä: http://ohjelmat.yle.fi/mot/arkisto/6_10_2008_mot_suomi_siirtomaaherraksi_toim_kati_juurus Koettakaa kerrankin keskittyä itse asiaan, ei henkilöön, eli mokuttajatoimittaja Juurukseen)Ja suomalaiset kuluttajat osallistuvat joka päivä kehitysmaiden riistoon. Joka kerta ostaessasi uuden kännykän tai mp3-soittimen, jonkun afrikkalaisen kotikylä saastuu tina-kaivoksesta, niin, että siellä ei voi enää elää. Joka kerta juodessasi kahvia kahvipellot valtaavat alaa kehitysmaassa, ja ruokakasvien viljely vähenee, mistä seuraa nälänhätää. Joka kerta syödessäsi ulkomaisia kalapuikkoja tuet ryöstökalastusta, jonka seurauksena yhden senegalilaisen toimeentulon mahdollisuudet kotimaassa heikkenevät (lue lisää http://www.fao.org/fishery/topic/3380/en). Ja he kaikki joutuvat lähtemään Eurooppaan.Eli itse asiassa me emme elätä esimerkiksi afrikkalaisia, he elättävät meitä. Nykyisenkaltainen yltäkylläinen kulutus ei olisi mitenkään mahdollista ilman hikipajatyöntekijöiden (lenkkarit, lelut, kulutuselektroniikka) riistoa. Eikä kahvi, tee, tupakka, puuvilla, kaakao jne. olisi niin halpaa, ellei tuotteita viljeltäessä samalla syrjäytettäisi paikallista tuotantoa. Kirjattu\n« Vastaus #48 : 09.03.2010, 21:13:13 »\nLainaus käyttäjältä: Kaptah - 18.12.2008, 22:26:41Vaikka Suomella ei ikinä ole ollutkaan siirtomaita, olemme silti hyötyneet siirtomaiden surkeasta taloudellisesta tilanteesta niin ennen kuin jälkeen niiden itsenäistymisen. Vaikkemme ole kansana olleet alistamassa, olemmeko silti tavallaan jotain velkaa entisille siirtomaille? Suomi on ymmärtääkseni hyötynyt tilanteesta esim. kaupankäynnin kautta, eli käymällä kauppaa valtioiden kanssa, joiden varallisuus perustuu pitkälti siirtomaiden ryöväämiseen. Afrikan mailla ei ole käytännön mahdollisuuksia vaikuttaa vientituotteidensa hintaan, joten pidän tätä ryöväämisenä.Myös Suomi on ollut kahden eri eurooppalaisen valtion siirtomaa (Ruotsi ja Venäjä). Esimerkiksi Ruotsin vallan aikana suomalaisia riistettiin kovasti. Toiseksi myös monet Afrikan maat käyvät kauppaa Esim. Englannin kanssa. Miksi me olemme velkaa Afrikalle mutta he eivät? Onko syynä pelkästään meidän lähes Eurooppalainen maantiede vai eurooppalainen ihonvaäri?Lainaus käyttäjältä: Hämmentäjä - 09.03.2010, 20:40:07Suomihan (tai lähinnä suomalaiset yritykset) riistää kehitysmaita minkä kerkeää. Kaikki suomalaiset suuryritykset UPM-Kymmenestä Nokiaan ovat siirtäneet tuotantoaan kehitysmaihin. Siellä esim. ympäristölainsäädäntö on heikompi, joten firmat voivat surutta laskea paskansa jokiin ja tuhota paikallisen luonnon ja maaperän. Paikalliset ihmiset joutuvatkin sitten lähtemään Eurooppaan, kun elämisen mahdollisuudet kotimaassa ovat menneet.Paikalliset asukkaat eivät tunnu olevan ollenkaan harmissaan tästä Nokian tai UPM-kymmenen "riistosta". Itse asiassa paperitehtaiden siirtyminen Brasiliaan jne. aiheutti massiivisen valitusvirren Suomessa. Useinkaan tuotannon siirtämisperuste ei ole pelkästään se, että päästään saastuttamaan kehitysmaita. Itse asiassa suuryritykset on nostaneet monta kehitysmaata joko hyvinvointivaltioksi tai ainakin valtioksi, jonka elintaso on räjähdysmaisessa kasvussa. Katsokaa vaikka Etelä-Koreaa, Kiinaa, Brasiliaa...Lainaus käyttäjältä: Hämmentäjä - 09.03.2010, 20:40:07Suomalaiset poliitikot ajavat myös ahkerasti kansainvälisiä sopimuksia (esim. EPA-sopimukset), jotka heikentävät kehitysmaiden asemaa ja vähentävät esim. kehitysmaiden maanviljelijöiden mahdollisuuksia elää omalla työllään. Ja taas he joutuvat lähtemään Eurooppaan, kun elämisen mahdollisuudet kotimaassa ovat menneet.(aiheesta lisää esim. täällä: http://ohjelmat.yle.fi/mot/arkisto/6_10_2008_mot_suomi_siirtomaaherraksi_toim_kati_juurus Koettakaa kerrankin keskittyä itse asiaan, ei henkilöön, eli mokuttajatoimittaja Juurukseen)Voi olla näinkin, mutta kehitysapu on se, joka sammuttaa maatalouden ja yksityisyritteliäisyyden noilla alueilla. Tärkeää on myös huomata, että väkeä virtaa tänne Somaliasta, Irakista ja Afganistanista. Jos me "riistämme" Namibiaa, niin miksi hyödyt korjaa nuo kolme täysin erilaista maata. Tilanne on vähän samanlainen kuin jos joku maa riistäisi Suomea ja korvaukset maksettaisiin Hollannille onhan sekin Eurooppaa, eli käytännössä sama maa.Lainaus käyttäjältä: Hämmentäjä - 09.03.2010, 20:40:07Ja suomalaiset kuluttajat osallistuvat joka päivä kehitysmaiden riistoon. Joka kerta ostaessasi uuden kännykän tai mp3-soittimen, jonkun afrikkalaisen kotikylä saastuu tina-kaivoksesta, niin, että siellä ei voi enää elää. Joka kerta juodessasi kahvia kahvipellot valtaavat alaa kehitysmaassa, ja ruokakasvien viljely vähenee, mistä seuraa nälänhätää. Joka kerta syödessäsi ulkomaisia kalapuikkoja tuet ryöstökalastusta, jonka seurauksena yhden senegalilaisen toimeentulon mahdollisuudet kotimaassa heikkenevät (lue lisää http://www.fao.org/fishery/topic/3380/en). Ja he kaikki joutuvat lähtemään Eurooppaan.Eli itse asiassa me emme elätä esimerkiksi afrikkalaisia, he elättävät meitä. Nykyisenkaltainen yltäkylläinen kulutus ei olisi mitenkään mahdollista ilman hikipajatyöntekijöiden (lenkkarit, lelut, kulutuselektroniikka) riistoa. Eikä kahvi, tee, tupakka, puuvilla, kaakao jne. olisi niin halpaa, ellei tuotteita viljeltäessä samalla syrjäytettäisi paikallista tuotantoa. Aika suoraksi on nyt mutkat vedetty. Kahvia viljellään paljon Etelä-Amerikassa, jolla ei ole mitään tekemistä Afrikan kanssa. Afrikan ruokaongelmat ei johdu länsimaista vaan siitä, että niissä on käynnissä väestöräjähdys. TÄssä pieni lainausLainausVielä vuonna 1950 koko Afrikan väkiluku oli noin 260 miljoonaa eli vain kolmannes Euroopan silloisesta väestöstä. Nyt Afrikassa on kuitenkin jo 800 miljoonaa ihmistä, eli väkiluku on saavuttanut ja ohittanut Euroopan noin 740 miljoonaan jääneen nykytason. Nykyisellä kasvuvauhdilla Afrikan väkiluku kaksinkertaistuu 25 vuodessa, ja ennusteen mukaan se on vuonna 2050 kolme kertaa Euroopan väkimäärää suurempi.lähde: http://www.tiede.fi/arkisto/artikkeli.php?id=205\n« Vastaus #49 : 09.03.2010, 21:54:51 »\nLainaus käyttäjältä: nimetönkeskustelija - 09.03.2010, 21:13:13Toiseksi myös monet Afrikan maat käyvät kauppaa Esim. Englannin kanssa. Miksi me olemme velkaa Afrikalle mutta he eivät? Onko syynä pelkästään meidän lähes Eurooppalainen maantiede vai eurooppalainen ihonvaäri?Totta kai myös englantilaiset, ruotsalaiset jne. ovat yhtä lailla velkaa Afrikalle, itse asiassa enemmänkin kuin me suomalaiset.Lainaus käyttäjältä: nimetönkeskustelija - 09.03.2010, 21:13:13Paikalliset asukkaat eivät tunnu olevan ollenkaan harmissaan tästä Nokian tai UPM-kymmenen "riistosta". Itse asiassa paperitehtaiden siirtyminen Brasiliaan jne. aiheutti massiivisen valitusvirren Suomessa. Useinkaan tuotannon siirtämisperuste ei ole pelkästään se, että päästään saastuttamaan kehitysmaita. Itse asiassa suuryritykset on nostaneet monta kehitysmaata joko hyvinvointivaltioksi tai ainakin valtioksi, jonka elintaso on räjähdysmaisessa kasvussa. Katsokaa vaikka Etelä-Koreaa, Kiinaa, Brasiliaa...Enpä sanoisi "ollenkaan harmissaan". Kyllä esimerkiksi Meksikossa, Brasiliassa ja Uruguayssa paikalliset ovat nousseet myös vastustamaan tehtaiden rakentamista heidän maahansa.Kiinassa elintaso on tosiaan noussut, mutta millä hinnalla? Esim. Kiinan joet ovat niin vaikeasti saastuneita, että niissä ei elä enää juuri mikään. Pula juomavedestä piinaa 300 miljoonaa kiinalaista. (http://yle.fi/uutiset/luonto_ja_ymparisto/2006/05/kiinan_jangtsejoki_pahoin_saastunut_205791.html)Lainaus käyttäjältä: nimetönkeskustelija - 09.03.2010, 21:13:13Aika suoraksi on nyt mutkat vedetty. Kahvia viljellään paljon Etelä-Amerikassa, jolla ei ole mitään tekemistä Afrikan kanssa. Afrikan ruokaongelmat ei johdu länsimaista vaan siitä, että niissä on käynnissä väestöräjähdys.Totta, maailman suurimmat kahvintuottajamaat ovat Brasilia, Vietnam ja Kolumbia. Mutta myös esim. Etiopiassa, Ugandassa ja Norsunluurannikolla viljellään paljon kahvia. Joka tapauksessa Afrikassa viljellään laajalti vientituotteita, eikä esim. ruokaa oman maanosan kansalaisille. Mitään järkevää hintaa afrikkalaiset eivät meille viljelemistään tuotteista (kahvi, puuvilla, kumi, kaakao) kuitenkaan saa, koska tuontitullit Eurooppaan ovat niin korkeat. Ei siis auta vaikka kuinka yrittäisi olla ahkera ja raataa.p.s. Vastustan kehitysavun antamista. Se on turhaa tekohengitystä.\n« Vastaus #50 : 09.03.2010, 22:47:57 »\nLainaus käyttäjältä: Hämmentäjä - 09.03.2010, 21:54:51Lainaus käyttäjältä: nimetönkeskustelija - 09.03.2010, 21:13:13Toiseksi myös monet Afrikan maat käyvät kauppaa Esim. Englannin kanssa. Miksi me olemme velkaa Afrikalle mutta he eivät? Onko syynä pelkästään meidän lähes Eurooppalainen maantiede vai eurooppalainen ihonvaäri?Totta kai myös englantilaiset, ruotsalaiset jne. ovat yhtä lailla velkaa Afrikalle, itse asiassa enemmänkin kuin me suomalaiset.No kreikkalaiset ainakin kohta tekee konkan niin he ainakin ovat nollanneet antiikin aikaiset tilinsä nopealla velkasaneerauksella ja eikun tekemään uutta velkaa Afrikkaan kun Saksasta ja Sveitsistä ei taida enää saada.Lainaus käyttäjältä: Hämmentäjä - 09.03.2010, 21:54:51Enpä sanoisi "ollenkaan harmissaan". Kyllä esimerkiksi Meksikossa, Brasiliassa ja Uruguayssa paikalliset ovat nousseet myös vastustamaan tehtaiden rakentamista heidän maahansa.Kiinassa elintaso on tosiaan noussut, mutta millä hinnalla? Esim. Kiinan joet ovat niin vaikeasti saastuneita, että niissä ei elä enää juuri mikään. Pula juomavedestä piinaa 300 miljoonaa kiinalaista. (http://yle.fi/uutiset/luonto_ja_ymparisto/2006/05/kiinan_jangtsejoki_pahoin_saastunut_205791.html)Kaiken uuden vastustajia ja erisortin nimbyjä on maailma täysi, myös kehitysmaissa. Kiinan vesipula johtunee pääosin autiomaasta koostuvan valtion ylikansoituksesta eli vettä ei riitä edes peltojen kasteluun yläjuoksuilla niin miksi sitä olisi paljon saatavilla alajuoksun kaupungeissa. Heillä tosin on suurprojekteja vesien siirtokapasiteetin kasvattamiseksi tärkeimmille alueille.Muuten Saksan, Japanin, Suomenkin sekä monen muun tänään rikkaan ja hyvinvoivan paikan ilma ja joet olivat aika surkeassa tilassa 60- ja 70-luvuilla.Lainaus käyttäjältä: Hämmentäjä - 09.03.2010, 21:54:51Totta, maailman suurimmat kahvintuottajamaat ovat Brasilia, Vietnam ja Kolumbia. Mutta myös esim. Etiopiassa, Ugandassa ja Norsunluurannikolla viljellään paljon kahvia. Joka tapauksessa Afrikassa viljellään laajalti vientituotteita, eikä esim. ruokaa oman maanosan kansalaisille. Mitään järkevää hintaa afrikkalaiset eivät meille viljelemistään tuotteista (kahvi, puuvilla, kumi, kaakao) kuitenkaan saa, koska tuontitullit Eurooppaan ovat niin korkeat. Ei siis auta vaikka kuinka yrittäisi olla ahkera ja raataa.p.s. Vastustan kehitysavun antamista. Se on turhaa tekohengitystä.Euroopan tuontitullit eivät ole sen korkeammat Afrikalle kuin muillekaan paikoille (lukuunottamatta joitakin erityissuojeluksessa olevia entisiä pieniä siirtomaita jotka tuskin makrotilannetta juuri miksikään muuttavat) niin miksi ne haittaisivat juuri afrikkalaisia tuottajia. Perstuntuma eli tullatut ja verotetut hinnat satamassa sanoo että ainakin kahvin, kaakaon ja puuvillan tullit ovat hyvin pieniä ellei olemattomia EUssa. Lisäksi Eurooppa ei määrää maailmanmarkkinoiden hintatasoa vaan afrikkalaiset tietysti myyvät tuotteensa sinne missä niistä saa parhaan hinnan, muutenhan he olisivat tyhmiä. EU:n 500 miljoonaa kuluttajaa ovat vain 7% maailman kuluttajista eli tuskin Afrikan suuresti kannattaa mitään juuri meitä varten kannattaa tuottaa ellemme me juuri maksa sitä kaikkein parasta hintaa. Kiinan ja Intian melkein kohta kolme miljardia pikaisesti rikastuvaa kuluttajaa esim. varmasti pystyvät nauttimaan paljon enemmän suklaata ja kahvia kuin me.\n« Vastaus #51 : 09.03.2010, 23:11:37 »\nLainaus käyttäjältä: Hämmentäjä - 09.03.2010, 21:54:51Totta, maailman suurimmat kahvintuottajamaat ovat Brasilia, Vietnam ja Kolumbia. Mutta myös esim. Etiopiassa, Ugandassa ja Norsunluurannikolla viljellään paljon kahvia. Joka tapauksessa Afrikassa viljellään laajalti vientituotteita, eikä esim. ruokaa oman maanosan kansalaisille. Mitään järkevää hintaa afrikkalaiset eivät meille viljelemistään tuotteista (kahvi, puuvilla, kumi, kaakao) kuitenkaan saa, koska tuontitullit Eurooppaan ovat niin korkeat. Ei siis auta vaikka kuinka yrittäisi olla ahkera ja raataa. Osoittaa melkoista ymmärtämättömyyttä taloustieteen perusteista jos väittää, että Euroopan kahvitullit olisivat ongelma köyhien maiden tuottajille. 1. Euroopalla ei ole omaa kahvituotantoa2. Tullit ovat samat kaikkialta tuotavalle kahville--> Tullit vaikuttavat ainoastaan kuluttajahintaan. Mikäli tulleja ei olisi kuluttajahinnat olisivat matalemmat johtuen siitä, että mikäli joku yrittäisi myydä tullitonta kahvia samaan hintaan kuin tullin kanssa, ei tämä pystyisi kilpailemaan niiden kanssa, joiden kahvin hinnasta olisi vain pudotettu tulli pois.Ei tämä mitään ydinfysiikkaa ole.\n« Vastaus #52 : 09.03.2010, 23:16:51 »\nLainaus käyttäjältä: Hiidenlintu - 09.03.2010, 23:11:37 Osoittaa melkoista ymmärtämättömyyttä taloustieteen perusteista jos väittää, että Euroopan kahvitullit olisivat ongelma köyhien maiden tuottajille. 1. Euroopalla ei ole omaa kahvituotantoa2. Tullit ovat samat kaikkialta tuotavalle kahville--> Tullit vaikuttavat ainoastaan kuluttajahintaan. Mikäli tulleja ei olisi kuluttajahinnat olisivat matalemmat johtuen siitä, että mikäli joku yrittäisi myydä tullitonta kahvia samaan hintaan kuin tullin kanssa, ei tämä pystyisi kilpailemaan niiden kanssa, joiden kahvin hinnasta olisi vain pudotettu tulli pois.Ei tämä mitään ydinfysiikkaa ole.Korkeammat kuluttajahinnat vähentävät kulutusta, joten tullit vähentävät jonkin verran tuottajien tuloja.\n« Vastaus #53 : 10.03.2010, 00:18:52 »\nLainaus käyttäjältä: brr - 09.03.2010, 23:16:51Korkeammat kuluttajahinnat vähentävät kulutusta, joten tullit vähentävät jonkin verran tuottajien tuloja.Periaatteessa näin, mutta tämä ei ole koko totuus. Tullit eivät nosta kahvin hintaa niin paljoa, että se muuttaisi ostoskäyttäytymistä.Ne, jotka ylipäätään juovat kahvia, eivät jätä ostamatta ~2-3 kahvipakettiaan kuukaudessa sen takia, että se maksaa 2,5 euroa, eikä vaikkapa 2,- euroa. Tuo tullin tekemä lisä ei ole niin merkittävä, että se nostaisi suomalaisessa elintasossa ostokynnystä.Sen sijaan, jos kaupassa olisi vierekkäin kahta muutoin keskenään vastaavaa kahvilaatua joista toinen on 2,5 ja toinen 2,- euroa, ei kalliimpi olisi kilpailukykyinen - olettaen, että kahvin laatu sinänsä on sama. Vaikka kahvi ei Giffenin hyödyke olekaan, en usko, että tällainen hinnanvaihtelu muuttaisi mitenkään itse kysyntää. Tietenkin muiden hyödykkeiden kysyntää se lisäisi (ei tilastoissa havaittavasti) kahvirahojen säästyessä johonkin muuhun.\n« Viimeksi muokattu: 10.03.2010, 00:27:53 kirjoittanut Hiidenlintu »\n« Vastaus #54 : 10.03.2010, 01:00:00 »\nLainaus käyttäjältä: Mika - 01.07.2009, 22:30:39Lainaus käyttäjältä: pate ensimmäinen - 01.07.2009, 21:53:29Jos somali pakolainen siirretään somaliasta suomeen, niin mitään ongelmaa ei ole ratkaistu. Alkuperäinen ongelma on yhtä suuri. Tietysti siirrokin elämässä tapahtuu valtava taloudellinen paraneminen, mutta se raha taas otetaan suomalaisilta väkisin ja siten hyöty kumoutuu.Siirrokin fyysinen turvallisuus lisääntyy huikeasti ja sitävastoin monen suomalaisen turvallisuus vaarantuu ja siten tämäkin hyöty kumoutuu.Onko tämä väite pitävä, vai löytääkö joku asianhaaroja miten tästä saadaan hyötyä millään mittarilla.Tämähän on taloustieteen näkökulmasta päivänselvä juttu: Suomeen siiretyn somalin saama rajahyöty (http://fi.wikipedia.org/wiki/Rajahy%C3%B6ty) lisääntyy merkittävästi enemmän kuin yksittäisen suomalaisen rajahyöty huononee. Maailmanhalaajien mielestä näin sen juuri pitää mennäkin.Joku rajahyötytaloustieteilijä voisi mennä kertomaan vaikkapa parille joukkoraiskatulle yksittäiselle suomalaiselle, ettei näiden rajahyöty ole huonontunut juuri nimeksikään. Kyllä somalin discorahoistaan kokema rajahyöty on paljon arvokkaampi asia!\n"Eivät ne [kerjäläiset] minua häiritse" -Timo Soini"On luihuilua esiintyä nimimerkin takaa." -Timo Soini"Valtion tulee huolehtia, että pakolaisia ja turvapaikanhakijoita vastaanottavilla kunnilla on enemmän resursseja." -Timo Soini"Itse maahanmuutto on marginaalinen asia" -Timo Soini\n« Vastaus #55 : 11.03.2010, 00:58:19 »\nLainaus käyttäjältä: Kajsaniemi R - 10.03.2010, 01:00:00Lainaus käyttäjältä: Mika - 01.07.2009, 22:30:39Lainaus käyttäjältä: pate ensimmäinen - 01.07.2009, 21:53:29Jos somali pakolainen siirretään somaliasta suomeen, niin mitään ongelmaa ei ole ratkaistu. Alkuperäinen ongelma on yhtä suuri. Tietysti siirrokin elämässä tapahtuu valtava taloudellinen paraneminen, mutta se raha taas otetaan suomalaisilta väkisin ja siten hyöty kumoutuu.Siirrokin fyysinen turvallisuus lisääntyy huikeasti ja sitävastoin monen suomalaisen turvallisuus vaarantuu ja siten tämäkin hyöty kumoutuu.Onko tämä väite pitävä, vai löytääkö joku asianhaaroja miten tästä saadaan hyötyä millään mittarilla.Tämähän on taloustieteen näkökulmasta päivänselvä juttu: Suomeen siiretyn somalin saama rajahyöty (http://fi.wikipedia.org/wiki/Rajahy%C3%B6ty) lisääntyy merkittävästi enemmän kuin yksittäisen suomalaisen rajahyöty huononee. Maailmanhalaajien mielestä näin sen juuri pitää mennäkin.Joku rajahyötytaloustieteilijä voisi mennä kertomaan vaikkapa parille joukkoraiskatulle yksittäiselle suomalaiselle, ettei näiden rajahyöty ole huonontunut juuri nimeksikään. Kyllä somalin discorahoistaan kokema rajahyöty on paljon arvokkaampi asia!Taloustieteen käsitteistöä tulisi käyttää vain arvioitaessa taloutta. Kirjattu\n« Vastaus #56 : 12.03.2010, 10:02:29 »\nLainaus käyttäjältä: Mika - 01.07.2009, 22:30:39Lainaus käyttäjältä: pate ensimmäinen - 01.07.2009, 21:53:29Jos somali pakolainen siirretään somaliasta suomeen, niin mitään ongelmaa ei ole ratkaistu. Alkuperäinen ongelma on yhtä suuri. Tietysti siirrokin elämässä tapahtuu valtava taloudellinen paraneminen, mutta se raha taas otetaan suomalaisilta väkisin ja siten hyöty kumoutuu.Siirrokin fyysinen turvallisuus lisääntyy huikeasti ja sitävastoin monen suomalaisen turvallisuus vaarantuu ja siten tämäkin hyöty kumoutuu.Onko tämä väite pitävä, vai löytääkö joku asianhaaroja miten tästä saadaan hyötyä millään mittarilla.Tämähän on taloustieteen näkökulmasta päivänselvä juttu: Suomeen siiretyn somalin saama rajahyöty (http://fi.wikipedia.org/wiki/Rajahy%C3%B6ty) lisääntyy merkittävästi enemmän kuin yksittäisen suomalaisen rajahyöty huononee. Maailmanhalaajien mielestä näin sen juuri pitää mennäkin.Nopeasti ajateltuna se mennee(?) noin, mikäli ajatellaan vain suoria kustannuksia yksittäiseltä kustannuspaikalta. Jos kokonaiskustannukset joskus selviävät, voidaan asiaa tarkastella yksityiskohtaisemmin. Lisäksi työntekijöitä/veronmaksajia on Suomessa joka päivä harvempilukuinen joukko, joten joka päivä kasvava haitta jaetaan yhä harvempien kesken. Tämä harventuva joukko pitää johuolta Suomalaisista perässähiihtäjistä. Tapana on, että jossain kohtaa käyrät kohtaavat. Niin ei onneksi koskaan pääse käymään, sillä maa on tuota ennen ollut jo pitkään hätätilassa.\n"The hardest thing in the world to understand is the income tax." "Great spirits have often encountered violent opposition from weak minds."-Albert Einstein-Ihan sama kohtelu kauttaaltaan kaikille ei ole kuitenkaan yhdenvertaisuutta. -toiminnanjohtaja Eva Lindberg, Pakolaisneuvonta ry-\n« Vastaus #57 : 12.03.2010, 12:49:44 »\nLainaus käyttäjältä: Kaptah - 18.12.2008, 23:38:13Kuten sanottua nämä eivät ole mielipiteitäni, vaan pohdintoja. En itsekään koe olevani vastuussa siirtomaille tehdyistä vääryyksistä. En ole talouden vaan tekniikan opiskelija, mutta silti veikkaisin että merkittävä osa nykyisten hyvinvointivaltioiden teollistumisesta ja elintason noususta menee sen piikkiin, että afrikasta yms siirtomaista saatiin raaka-ainetta halvalla. Tuotteen arvohan nousee jalostettaessa, ja koska banaanivaltioilla ei ole osaavaa väkeä eikä varaa pystyttää tehdasta, ne joutuvat myymään tavaran raaka-aineena (malmi, kahvipavut...)Tämä on aina mietityttänyt, että minkähintainen banaani tulee olemaan tulevaisuudessa, kun nykyään parin dollarin päiväpalkalla työskentelevät työntekijät korvataan amk-koulutetuilla "tertunkeräämisinsinööreillä", jotka tekevät 8 tunnin päivää ja pitävät ruoka- ja kahvitauot?LainausEn sitten tiedä miten olisi mennyt jos afrikkaa ei olisi vallattu. Ehkä siellä eleltäisiin suht tyytyväisenä, heimot välillä sotisivat jne. Kukaan ei osaa sanoa mikä olisi todellinen tilanne. Ei siellä länsimaista yhteiskuntaa olisi, mutta olisiko nälänhätää ja kaaostakaan?Miten Amazonin alkuasukas pystyy elelemään omissa oloissaan, vaikka tulot(0$) selvästi alle virallisen köyhyysmääritelmän? Eikä WFP tuo ruokaa?LainausMaailmassa on ihmisiä, joiden henkeä uhataan hyvin henkilökohtaisella tasolla. Heille on mielestäni moraalisesti oikein antaa turvapaikka jostain turvallisesta maasta. Henkilökohtaisen vainon todistaminen onkin sitten hankalampaa, mutta siitä puhutaan toisaalla.Olisiko Anna Politkovskajalle pitänyt antaa turvapaikka suomesta? Olisiko se muuttanut asiaa jotenkin? Mielestäni opposition siirtämisellä voidaan puolustaa hyvää omaatuntoa, mutta maan asiat eivät näin tule paranemaan.Lainaus käyttäjältä: pate ensimmäinen - 01.07.2009, 21:53:29Jos somali pakolainen siirretään somaliasta suomeen, niin mitään ongelmaa ei ole ratkaistu. Alkuperäinen ongelma on yhtä suuri. Tietysti siirrokin elämässä tapahtuu valtava taloudellinen paraneminen, mutta se raha taas otetaan suomalaisilta väkisin ja siten hyöty kumoutuu.Siirrokin fyysinen turvallisuus lisääntyy huikeasti ja sitävastoin monen suomalaisen turvallisuus vaarantuu ja siten tämäkin hyöty kumoutuu.Onko tämä väite pitävä, vai löytääkö joku asianhaaroja miten tästä saadaan hyötyä millään mittarilla.Miten määritellään ilmastohaitta siitä, kun tämä pakolainen suomessa hankkii autot ja muut pelit ja vehkeet, joita hän kotimaassaan ei koskaan olisi hankkinut?\n"Vi gillar olika" Elin Krantz Sisäministeri\n« Vastaus #58 : 13.03.2010, 23:24:08 »\nLainaus käyttäjältä: sydäri - 12.03.2010, 12:49:44Olisiko Anna Politkovskajalle pitänyt antaa turvapaikka suomesta? Olisiko se muuttanut asiaa jotenkin? Mielestäni opposition siirtämisellä voidaan puolustaa hyvää omaatuntoa, mutta maan asiat eivät näin tule paranemaan.Muistetaan millaisia viisauksia aiheesta on lausunut Vihreä ihmisoikeusjuristi Husein Muhammed: LainausSen sijaan pakolaissopimus ei kata sellaista vainoa, joka kohdistuu siviiliväestöön sodan aikana. Minkään länsimaan ulkomaisten siviilien suojelu ei kuitenkaan rajoitu pelkästään pakolaissopimukseen.Rajoittaminen pelkästään alkuperäiseen pakolaissopimukseen johtaisi hullunkurisiin ratkaisuihin: Esimerkiksi opposition kannattajaa ei voitaisi lähettää kotimaahansa sen vuoksi, että hän joutuisi vankilaan, mutta tavallinen siviili – myös lapsi, nainen tai vanhus – voitaisiin lähettää keskelle sotaa, vaikka hänen kuolemansa olisi siinä tapauksessa todennäköinen. Siitäkin huolimatta, että periaatteessa opposition kannattajalla olisi ainakin teoriassa mahdollisuus muuttaa mielipiteensä välttääkseen vankilatuomion, kun taas siivilillä olisi keskellä sotaa tuskin mahdollisuutta vaikuttaa omaan kohtaloonsa.Lähde: http://huseinmuhammed.blogit.uusisuomi.fi/Että silleen. Vihreiden linjaanhan se sopii oikein hyvin, että jos väkivaltaisemman osapuolen kanssa on eri mieltä niin jos samainen osapuoli saavuttaa aseellisen ylivoiman onkin parempi perua puheensa ja välttää menemästä "vankilaan". Stalinistit ja muut totalitarismin ihannoinnista voimantuntoa, tms. hakevat, sisäisesti heikot ihmiset ovat aina olleet sitä mieltä että jos uhataan kuolemalla ja ei joku ei siltikään anna periksi niin se on jotenkin "oma vika". Kirjattu\n« Vastaus #59 : 14.03.2010, 11:05:42 »\nLainausSen sijaan pakolaissopimus ei kata sellaista vainoa, joka kohdistuu siviiliväestöön sodan aikana. Minkään länsimaan ulkomaisten siviilien suojelu ei kuitenkaan rajoitu pelkästään pakolaissopimukseen.Rajoittaminen pelkästään alkuperäiseen pakolaissopimukseen johtaisi hullunkurisiin ratkaisuihin: Esimerkiksi opposition kannattajaa ei voitaisi lähettää kotimaahansa sen vuoksi, että hän joutuisi vankilaan, mutta tavallinen siviili – myös lapsi, nainen tai vanhus – voitaisiin lähettää keskelle sotaa, vaikka hänen kuolemansa olisi siinä tapauksessa todennäköinen. Siitäkin huolimatta, että periaatteessa opposition kannattajalla olisi ainakin teoriassa mahdollisuus muuttaa mielipiteensä välttääkseen vankilatuomion, kun taas siivilillä olisi keskellä sotaa tuskin mahdollisuutta vaikuttaa omaan kohtaloonsa.Tässä on hyvä esimerkki siitä, että venytetään itse pakolaissopimuksen ehtoja. Sitten vedotaan alkuperäiseen sopimukseen, vaikka siinä ei kyseistä pykälää edes ole. Miksi sitten vuonna 1968 sopimusta sorvattaessa on sodan jalkoihin jääneet siviilit rajattu sopimuksen ulkopuolelle? Syy on ilmiselvä. Monessa sotaa käyvässä maassa on miljoonia tai kymmeniä miljoonia siviilejä. Ei voida kirjottaa laillisesti pätevää sopimusta, jonka mukaan jokainen heistä on aukottomasti oikeutettu muuttamaan haluamaansa länsimaahan, mikäli maahan puhkeaa sota. Vaikka Suomi toki ottaa sotapakolaisia, totuus on että toiminta auttaa vain häviävän pientä murto-osaa sodan jalkoihin jäävistä siviileistä. Se ei ole auttanut lopettamaan sotia. Se on lisäksi superkallista ja siksi taloudellisesti tehotonta.Mutta oleellisin kysymys on, että miksi näistä pakolaissopimuksen venytyksistä päättää muutama järjestöaktiivi ja ministeri? Nämä kysymykset vaikuttavat monen suomalaisen elämään merkittävästi. Silti Husein Mohamed näyttää olevan sitä mieltä, että riittää kun muutama ihmisoikeusjuristi nuijii omat ajatuksensa läpi. Ei hänellä ole mitään oikeutta ohittaa Suomen kansan mandaattia asiassa, joka voi johtaa totaaliseen väestörakenteen muutokseen liberaalista länsimaasta maaksi, jossa ehkä kolmasosa tai puolet väestöstä on radikaali-islamisteja. Se voi puolestaan johtaa veriseen sisällissotaan, jonka kärsijöinä on jälleen kerran Suomen kansa.\nSivu luotiin 0.191 sekunnissa. 17 kyselyä tietokannasta.


SAK:n tutkimus: Työnhausta tullut monelle työntekijälle liian vaikeaa – Kansan Uutiset\nSAK selvitytti työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmaa työntekijöiden näkökulmasta\nTyövoimapulan taustalla on tuoreen tutkimuksen mukaan epärealistisia vaatimuksia työntekijöille ja mutkikkaita rekrytointikäytäntöjä\nMonimutkainen työnhakuprosessi karsii sellaisiakin hakijoita, joilla olisi riittävä osaaminen avoinna olevaan työpaikkaan. Työnantajan maineella on myös ratkaiseva merkitys rekrytointien onnistumisessa, todetaan SAK:n teettämässä haastattelututkimuksessa.\n”Työnantajat hakevat supertyöntekijää”\nHaastattelututkimuksesta käy ilmi, että työnhausta on tullut monelle työnhakijalle liian haasteellista. Työpaikkailmoituksissa esitetyt vaatimukset ovat korkeita eivätkä aina vastaa sitä, mitä itse työ on. Ilmoitus avoimesta työpaikasta voi olla myös vaikeasti tulkittava eikä siitä esimerkiksi selviä, mitä osaamista työssä todellisuudessa tarvitaan.\n– Työnhakijat toivovat asiallista tietoa tarjottavasta työstä ja työnantajasta. Myös selkeästi esiin tuodut työnantajan periaatteet ja arvot lisäävät halukkuutta hakeutua yritykseen töihin, Eve Kyntäjä sanoo.\nTutkimus työmarkkinoiden kohtaannon parantamisesta työnhakijan näkökulmasta toteutettiin teemahaastatteluina. Haastateltavina oli 13 eri taustaista työnhakijaa, joilla on omakohtaista kokemusta työttömyydestä sekä viisi työllistämisen ja työnvälityksen asiantuntijaa.