Strategian toteutus sprinteissä - Elävä ohjaustaulu - Rdigo 2021\nStrategian toteutus sprinteissä – Elävä ohjaustaulu\nStrategiasta ei ole hyötyä, jos se ei toteudu. Kerron miten strategian implementointi saadaan käyntiin ja miten sen toteutus tehdään strategisissä sprinteissä ohjaustaulun avulla.\nOn olemassa ikuinen taistelu tärkeiden asioiden ja kiireellisten asioiden välillä. Arvaa kumpi voittaa? Kiireellinen jyrää aina tärkeän. Miten voimme hallita tätä? Strategiassa kiteytetyt suuret fokusalueet ja niiden läpimurtotavoitteet ovat supertärkeitä. Niiden täytyy olla läsnä strategiatyössä, ja ne täytyy saada toteutettua. Ei ehkä huomiseksi, mutta lähiaikoina.\nYksi työpino! Tehdään vain yksi työpino! Laitetaan tavoitteet samaan pinoon ja niihin liittyvät tekemiset niiden alle, aivan kuten vanhassa mapissa oli välilehtiä. Silloin ne ovat silmien edessä koko ajan työpinoa katsottaessa.\nTyöpino digitaaliselle ohjaustaululle\nMitä jos tehtäisiin näin, että siirretään työpino digitaaliselle ohjaustaululle? Laitetaan isot tavoitteet, eli suuret valinnat sarakkeiksi ja niiden alla olevat tekemiset korteiksi. Tekemiset nakitetaan ihmisille ja sovitaan kuka ottaa minkäkin asian hoidettavakseen. Liikennevalojen avulla nähdään esimerkiksi, eteneekö tehtävä hyvin, onko viiveitä, vai peräti haasteita.\nKun tavoitteet ja tekemiset on saatu ohjaustaululle, niin arvaa alkaako se elämään? Kun sitä katsotaan viikottain, se muuttuu pakostakin eläväksi. Fyysisessä kokouksessa ohjaustaulu heijastetaan seinälle, jotta sitä voidaan tuijottaa. Etäkokouksessa yksi jakaa näyttönsä, mutta muut voivat katsoa taulua myös omassa ikkunassaan, jolloin he voivat samalla kirjoittaa sille. Etäkokous toimii itseasiassa paremmin kuin fyysinen kokous, se on jännää. Monen mielestä on kiva tavata fyysisesti, mutta inhorealistina jos katsoo tuottavuutta, niin nettikokoukset ovat parempia. Varsinkin, jos kokousstruktuuri on kunnossa. Saamme aina enemmän aikaiseksi.\nEtäkokous vs. lähikokous\nKetterä strategian johtaminen\nPointti on siinä, että taulut voidaan avata muille ja annetaan oikeudet kaikille katsoa niitä. Jos joku haluaa tietää mitä muut hääräävät, niin hän pääsee katsomaan. Ketterä strategia voi olla täysin läpinäkyvä!\nParasta tässä on vielä se, että esimerkiksi Trellon peruskäyttö on ilmaista.\nKun teimme pitkiä ”vesiputousprojekteja” emmekä näyttäneet välituloksia asiakkaille, lopputulos ei ollutkaan tyydyttävä.Tarvitaan asiakkaan jatkuvaa syväymmärrystä. Siksi keksittiin sprinttijohtaminen:\nTehdään pienissä paloissa, joiden välissä aina näytetään välitulos.\nSprintti on kalenteriaika\nSen takia olen tullut siihen tulokseen, että katsotaan läpi ohjaustaululla oleva työpino, ja mietitään VAIN mitä tehdään seuraavan sprintin aikana. Sprintti on kalenteriaika, eli se ei ole koskaan myöhässä. Kalenteri rullaa aina. Ennen vanhaan jos tavoitteeseen ei päästy ajoissa, pidettiin tavoite ja venytettiin aikataulua.\nSprinttiajattelussa on toinen filosofia, jolloin sprintti ei ole koskaan myöhässä. Aikaa ei siirretä, vaan ryhmän täytyy kerta kaikkiaan tehdä vain se ydinasia siinä jutussa. Se johtaa siihen, että projektit muuttuvat laihemmiksi, koska kaikkia hienouksia ei tehdä, kun ei ole aikaa. Muuten projektikokouksissa käy käytännössä helposti niin, että kaikki yrittävät tuottaa arvoa tekemällä koko ajan lisää ja hienompaa.\nPienet parannukset eivät välttämättä olekaan niin hirveän tärkeitä. Mutta kun pitää saada valmista, keskitytään automaattisesti ydinasiaan. Sitten valitaan seuraavan sprintin työ.\nTässä on iso psykologinen juttu. Kun ihmiset tietävät, että heiltä viikon lopuksi kysytään, saivatko he asian tehtyä, heillä on pyrkimys tehdä työ valmiiksi. Jos ei oikein ehdikään, niin silti tehdään rutistus ja pohditaan minkä osan kuitenkin saisi valmiiksi. He osaavat fokusoida tehtävän ytimeen. Tämä on erittäin terveellinen juttu, kun tavoite ei jousta. Sisällön pitää joustaa. Vanhassa maailmassa sisältö pysyi ja tavoite jousti. Strategian toteutus sprinteissä toimii!\nLaita strategiset asiat samaan työpinoon operatiivisten asioiden kanssa. Sprinteissä strategian toteutus toimii hyvin paljon tehokkaammin ja aikataulut pysyvät. Siitä on kysymys.


RIP-topic - Sivu 73 - Imperiumi.net - Messulauta\n23 Touko 2016, 10:11\nKesken keikan, karua. Toisaalta se jos mikä oli sitten saappaat jalassa.\n23 Touko 2016, 20:32\nMenza mulle jäänyt etäiseksi, kun en Megadethin 'die hard' faneihin lukeudu. Eikä kyseistä herraa niin mahdottomasti ole hehkutettu kuin esim. Lombardoa tai Hoglania.\nKovan luokan kannuttaja kuitenkin, RIP vaan.\n23 Touko 2016, 20:48\nMeikäläinen on nyt jäänyt jälkeen aikoja sitten kaikesta, niin onko tolla Menzalla joku tuplabasari systeemi ku polkee yhdellä jalalla tuplia?\n24 Touko 2016, 06:10\nempty testicles kirjoitti: Meikäläinen on nyt jäänyt jälkeen aikoja sitten kaikesta, niin onko tolla Menzalla joku tuplabasari systeemi ku polkee yhdellä jalalla tuplia?\nVammais% todellakin 100, mutta jos katsot videota pidemmälle kuin ekat 10 sekuntia niin alussahan ei tule mitään tuplabasarikomppia ollenkaan. Jossain 1min 47 alkaa tuplien takominen ja kahdella jalalla.\n24 Touko 2016, 08:44\nSiinä meillä toinen ammattilainen. Kyllähän mä ton hokasin mut esim videon loppupuolella tulee semmoista polentaa yhdellä jalalla että alkoi ihmetyttää.\n10 Kesä 2016, 18:31\nSuuri legenda Gordie Howe siirtyi autuaampiin kiekkokaukaloihin.\n15 Kesä 2016, 15:05\nRIP Trent Gardner (Magellan, Explorers Club).\n16 Kesä 2016, 02:34\nHuh! Pitkästä aikaa eksyin tänne lukemaan kuolinilmoituksia. Nick Menza. Ei voi olla totta! Itselle niin inspiroiva ihminen ja rumpali. Kuitenkin 51 vuotias on aika "nuori".\nNoin vuoden takaa miehen takomista studiossa. Tai treenikselllä.\nMegadeth Devil's Island Nick Menza Drums Only\nLiittynyt: 06 Touko 2003, 12:23\n28 Kesä 2016, 00:21\n29 Kesä 2016, 06:59\n28 Heinä 2016, 19:45\n03 Elo 2016, 18:27\nRIP 'Jumalan teatterin kummisetä' Jouko Turkka\nJouko Turkka yhdistettiin uransa aikana moniin teatteripiirejä kuohuttaneisiin tapahtumiin. Tunnetuin niistä on vuonna 1987 Oulussa tapahtunut Jumalan teatterin tapaus, jossa neljä Turkan entistä oppilasta heitti muun muassa ulostetta teatteriyleisön päälle.\nTurkalla ei ollut suoranaisesti osuutta tapaukseen, mutta se yhdistettiin häneen, koska Turkka ei suostunut tuomitsemaan entisten oppilaidensa tekoa.\n03 Elo 2016, 20:59\n^ milloinhan jompikumpi maan kahdesta (2) tv-kanavasta esitti Seitsemän Veljestä -versionsa? Muistan elävästi kun sanoin porukoille "onko joku muka maksanut tästä paskasta" kun veljekset märisevät (ilmeisesti äitinsä kuolemaa, oma äitee tarkensi) minuuttitolkulla räkä kirjaimellisesti poskella ruutuun huutaen.\nmuoks: jaa, 1989\n03 Elo 2016, 22:54\nLinkin takaa, etenkin näyte kohtauksesta "Lukkarin koulusta" antaa loistavan kuvan, miten upeaa settiä Turkan veljekset ovat. Ehkäpä nyt kuoleman jälkeen saamme nauttia koko taidepläjäyksen vaikkapa areenasta?\nhttp://yle.fi/aihe/artikkeli/2007/12/14 ... n-veljesta\n05 Elo 2016, 23:46\nÄlkää unohtako toista Turkan 'laatusarjaa' .. Kiimaiset poliisit .\n06 Elo 2016, 00:25\nNerouden ja hulluuden raja on aina veteen piirrety linja. Henkilökohtaisesti arvostan henkilöitä jotka uskaltavat poiketa normista ja tulevat rohkeasti ulos vahvoina omina itsenään mielipiteistä ja ryhmäpaineesta riippumatta. J.T kuuluu selkeästi tähän määritelmään.\n15 Elo 2016, 20:37\nR.I.P. entinen Aston Villa-tähti Dalian Atkinson. Poliisi pisti lamauttimella riittävän monta kertaa, että henki lähti.\n17 Elo 2016, 14:42\nex-Cryhavoc -vokalisti Kaapro Ikonen on kuollut 41-vuoden iässä.\n18 Elo 2016, 21:29\nMikko Mallikas kirjoitti: ex-Cryhavoc -vokalisti Kaapro Ikonen on kuollut 41-vuoden iässä.\nVoi voi, kuinka nuorena lähti...Cryhavoc oli kova bändi aikanaan, erityisesti mahtava (ja hyllystä edelleen löytyvä) Pitch-Black Blues tuo mieleen monia muistoja...\nKaapron kunniaksi kolme kovaa:\n22 Elo 2016, 19:21\nCryhavocin molemmat levyt on kyllä käsittämättömän kovia. Ei ole tähän päivään mennessä kantautunut korviini kovin montaa kymmentä lättyä, joista noin voisin sanoa. Niukka tuotanto, mutta enemmän siitä on ollut iloa kuin sadasta ihan ookoosta levystä. Joskus 2006 pistivät nettiin uusia demojakin kuultavaksi, kuulostivat kyllä silloin ainakin meikäläisen korviin todella heikoilta. Ehkä hyvä, että diskografia nyt sitten kaiketi jäi kahden levyn mittaiseksi.\nSiitä(kin) kumma bändi, että ainakaan Metal Archivesin mukaan kukaan jäsenistä ei ole vaikuttanut missään muussa bändissa Cryhavocin ja sen esiasteiden lisäksi.\n27 Elo 2016, 23:11\nJesse Pintadon kuolemasta tulee tänään kuluneeksi 10 vuotta. Vaikka ND ei ole viime vuosina ollut se merkittävä yhtye, niin nuoreen miehen alkuun se jätti aikanaan lähtemättömän jäljen.\n29 Elo 2016, 22:52\nRIP Gene Wilder. Kova koomikko oli hän.\n30 Elo 2016, 08:35\nMaxim kirjoitti: RIP Gene Wilder. Kova koomikko oli hän.\nNo voihan paska. Sinne meni Waco Kid. Minulle mies oli tuttu eritoten useista Mel Brooksin elokuvista.\n30 Elo 2016, 08:53\nOlipa harmittava uutinen tämä. Blazing Saddles on kyllä yksi parhaita elokuvia ikinä. Nuorempana tuli katsottua muutamia leffoja, joita teki Richard Pryorin kanssa. Pitäis varmaan alkaa metsästämään noita jostain, kun eivät kovin hyvin ole muistissa. Hauskoja ne kuitenkin olivat. RIP Waco Kid.\n08 Syys 2016, 20:00\nR.i.p. Jani Lindström aka. Cykranosh aka. Dr. Shitz\nOnly dead trees are growing here.


Saan | Ylen Uutiset\nSTTK:n puheenjohtaja Antti Palola kuvailee ikääntyneiden työllisyyttä koskevien neuvotteluiden tunnelmaa ”jonkin verran.\nReilut kymmenen vuotta sitten perinteisen painipitäjän molskit kumisivat välillä tyhjyyttään. Sitten tapahtui jotain, ja nyt.\nViivi Vierisen, 28, katutaiteessa on usein viesti katsojalle – hänellä on myös toinen työ miesvaltaiseksi mielletyllä alalla.\nKyselijä luuli tehneensä edellistä helpommat kysymykset Iin Järkkävisaan, mutta mitä vielä. Kysyä on helpompi kuin vastata. Dinglet ja Itämaan tietäjät kävivät tiukan kisan, jota tietäjät johti puoliv.\nTeollisuusliiton kansainvälisen edunvalvonnan erityisasiantuntija Arto Helenius kirjoittaa Puheenvuoron blogissaan, että.\nTuusulan Kirjasto tuusulan kirjasto aukiolo tuusulan pääkirjasto tuusulan kunta kirjasto Mieskunnon Parantaminen Sinkki – elintärkeä hivenaine. 1.1.2000 (Päivitetty: 23.1.2020) ; Vitamiinit ja hivenaineet; Sinkkilisä suojaa sydän- ja verisuonitauteja ja diabetesta vastaan, osoittaa uusi meta-analyysi (Khazdouz ym. 2019).Sinkki säätää yli 300 entsyymin toimintaa ihmisen elimistössä. mieskunnon parantaminen Yleisimmin erektiota heikentävät korkean verenpaineen hoidossa käytetyt lääkkeet, masennuslääkkeet ja kipulääkkeet. Ei ole siis kovin yllättävää, että näin yleiselle vaivalle on olemassa useita sekä psyykkisiä että fyysisiä syitä. mieskunnon parantaminen Syytä, miksi mies ei saa erektiota kiinnostuksesta huolimatta -syyta-miksi-mies-ei-saa-erektiota-vaik tärkeä muistaa, että erektiohäiriöt ovat oire jostakin. Laillisilla verkkoapteekeilla on aina sivunsa alalaidassa sertifikaatti, jota klikkaamalla pääsee viranomaisen sivulle, jossa vakuutetaan apteekin olevan laillinen. − Hän kysyi, mihin tarkoitukseen. Ennakkoperintö Vai Lahja Marinea View the profiles of professionals named "Marinea" on LinkedIn. There are 100+ professionals named "Marinea", who use LinkedIn to exchange information, ideas, and opportunities. Sito ufficiale della Marina Militare Italiana. Attività protezione civile; Sostegno\nMesimarjat, mesiangervo-jogurttikreemi, paahdettu valkosuklaamousse, kauracrumble ja masariinipohja. Siinä ainekset kakkuun,\nValtteri Bottas ja Lewis Hamilton urheiluvisassa, jossa ei.\n– – Nähtäväksi jää, montako minä saan oikein. Ja kertokaa meille, montako te tiedätte? Bottas toteaa videon alussa. Ensimmäinen.\nPienikin vastoinkäyminen saa Mercedes Bentson elämän.\n– Räppäri Mercedes Bentsona tunnettu Linda-Maria Roine uskoo, että ilman mielenterveyshäiriöitään hän ei tekisi yhtä hyvää.\nNoin puolet yhdeksän päivän päähän ulottuvista sääennusteista osuu kohdalleen. Menojaan suunnittelevaa peruskansalaista tämä.\nEdellinen artikkeliTuusulan KirjastoSeuraava artikkeli Detention


Lapin korkeakouluista valmistuneiden osaaminen työelämässä - Kysely Lapin alueen työnantajille by Lapin AMK - Issuu\nLapin korkeakouluista valmistuneiden osaaminen työelämässä Kysely Lapin alueen työnantajille\nRAITO – Osuvaa urasuunnittelua korkeakoulutetuille -hankkeen julkaisu\nRAITO – Osuvaa urasuunnittelua korkeakoulutetuille -hankkeen julkaisu Torvinen Sirpa Lapin korkeakouluista valmistuneiden osaaminen työelämässä D Muut julkaisut. 9/2019\n© Raito – Osuvaa urasuunnittelua korkeakoulutetuille -hankkeen julkaisu ISBN 978-952-316-301-0 (nid.) ISSN 2342-2521 (painettu) ISBN 978-952-316-302-7 (pdf) ISSN 2342-253X (verkkojulkaisu) Torvinen Sirpa Lapin korkeakouluista valmistuneiden osaaminen työelämässä D Muut julkaisut. 9/2019 Rahoittajat: RAITO Osuvaa urasuunnittelua korkeakoulutetuille -hankkeen julkaisu. Euroopan sosiaalirahasto, PohjoisPohjanmaan ELY-keskus. Kirjoittaja: Sirpa Torvinen Kansikuva: Sirpa Torvinen Taitto: Lapin AMK, viestintäyksikkö Paino: Grano, Rovaniemi 2019\nLapin korkeakoulukonserni LUC on yliopiston ja ammattikorkeakoulun strateginen yhteenliittymä. Kon serniin kuuluvat Lapin yliopisto ja Lapin ammattikorkeakoulu.\nTAUSTATIETOJA VASTAAJISTA ...............................................................8\nRekrytoinnit 2017–2018 ...................................................................... 11\nTehtävät, joihin valmistuneita on rekrytoitu ......................................... 12\nRekrytointikanavat ............................................................................... 13\nRekrytointiin vaikuttavat seikat ............................................................ 16\nRekrytointiin vaikuttavat henkilökohtaiset ominaisuudet...................... 17\nKOULUTUKSEN ANTAMAT VALMIUDET .................................................20 4.1\nLapin ammattikorkeakoulusta valmistuneiden työelämätaidot ............. 20\nLapin yliopistosta valmistuneiden työelämätaidot ................................ 22\nTyössä opittavat tiedot ja taidot ........................................................... 24\nVinkkejä korkeakouluopiskelijoille ....................................................... 25\nTULEVAISUUS ............................................................................................27 5.1\nTulevaisuuden osaaminen ja osaajat .................................................. 27\nMillä aloilla pulaa osaajista tulevaisuudessa? ..................................... 29\nTulevaisuuden aloja ja tehtäviä ........................................................... 31\neUraohjaus korkeakoulutetuille ........................................................... 31\nYHTEISTYÖ KORKEAKOULUJEN KANSSA ............................................34 6.1\nYhteistyömuodot korkeakoulujen kanssa ............................................ 34\nMuu palaute vastaajilta ........................................................................ 35\nLÄHTEET ............................................................................................................37 LIITTEET .............................................................................................................38\n1. Johdanto Raito − Osuvaa urasuunnittelua korkeakoulutetuille -hankkeessa (ESR, 1.1.2016 – 30.6.2019) on toteutettu uudenlaisia ja saavutettavia uraohjaus- ja neuvontapalveluita lappilaisille korkeakoulutetuille pitkäaikais- ja toistuvaistyöttömille. Raito-hanke on toteutettu Lapin yliopiston ja Lapin ammattikorkeakoulun yhteistyönä. Hankkeen tavoitteena on ollut myös kehittää korkeakoulujen elinkeinoelämäyhteistyötä, joten selvitimme työantajakyselyn avulla, millaisia osaamistarpeita Lapin alueen työnantajilla on ja millaisia mahdollisuuksia he tarjoavat korkeakoulutetuille. Lapin ammattikorkeakoulu valmisteli kyselyn yhteistyössä Lapin yliopiston toimijoiden kanssa. Työantajakyselyssä hyödynnettiin aiempia vastaavia kyselyitä, joita on tehty vuodesta 2007 lähtien. Lapin korkeakoulujen työantajakysely toteutettiin keväällä 2019 ja sillä kartoitettiin Lapin ammattikorkeakoulusta ja Lapin yliopistosta valmistuneiden osaamisen työelämävastaavuutta Lapin alueen työantajien arvioimana. Kyselyllä selvitettiin muun muassa sitä, kuinka Lapin korkeakoulutettujen osaaminen vastaa työelämän tarpeisiin sekä minkälaista työelämässä tarvitaan. Lisäksi kysyttiin, minkälaisia osaamista rekrytointitarpeita tulevaisuudessa arvioidaan olevan. Kyselystä saatua tietoa hyödynnetään muun muassa Raito-työkirjassa sekä korkeakoulujen tutkintojen ja opintojen kehittämisessä. Kyselystä saadun tiedon avulla voidaan muun muassa Lapin korkeakoulujen valmistuneiden osaamista kehittää vastaamaan entistä paremmin työelämän tarpeita. Lapin korkeakoulujen työantajakyselyssä alueena oli Lappi ja Lapin alueen organisaatiot. Kyselyllä pyrittiin tavoittamaan mahdollisimman laajasti Lapin alueen työnantajia sekä isojen organisaatioiden esimiesasemassa olevia. Bisnoden-osoitelähdetiedoissa henkilötietoja oli 3209. Organisaatiot, joiden henkilömäärä oli kirjattu ei tiedossa tai 0–4 kerättiin molempien osoitelähdetiedoista 25 % satunnaisotanannalla kyselyn vastaanottajiksi. Kaikki organisaatiot, joiden henkilömäärä oli 5–99, poimittiin kyselyn vastaanottajiksi. Yli 100 henkilön organisaatioissa kysely lähetettiin useammalle henkilölle, kuten hallinto-/kehittämisjohtajille, henkilöstökoordinaattoreille/-päälliköille, osastopäälliköille, perusturvajohtajille, sivistystoimenjohtajille sekä teknisille johtajille. Kysely toteutettiin sähköisesti Webropol-kyselylomakkeella (Liite 1), joka oli henkilökohtainen. Kysely lähetettiin yllä mainitulla otannalla 1401 vastaanottajalle ja vastauksia saatiin 177 henkilöltä. Kaikki vastaanottajat eivät olleet enää työelämässä tai työtilanne oli muuttunut, sillä saatiin monta vastausta esim. olen eläkkeellä ollut jo kuuden vuoden ajan, en ole työnantaja/esimiesasemassa oleva tai emme toimi enää Lapin alueella. Vastaanottajista poistettiin kaikki em. viestin lähettäneet. Näin ollen kysely lähetettiin 1390 vastaanottajalle. Vastausaste (12,7 %) on pieni verrattuna lähetettyihin kyselyihin, mutta osoitelähdetietojen ajantasaisuus pienensi vastausastetta sekä ehkä se, että pienet (0–4 henkilön organisaatiot) eivät\nkokeneet tarvetta vastata kyselyyn. Vastauksia saatiin kuitenkin kattavasti koko Lapin alueelta sekä erikokoisista organisaatioista. Raportissa käydään läpi vastaajien taustatietoja, rekrytointikokemuksia, koulutuksen antamia valmiuksia, tulevaisuuden työntekijä- ja osaamistarpeita sekä yhteistyöhalukkuutta korkeakoulujen kanssa. Keskeisimmät tulokset on esitetty yhteenvedossa. Työantajakyselyn toteutuksesta on vastannut Raito-hanke; Lapin yliopistosta Krista Rautio ja Johanna Sirviö sekä Lapin ammattikorkeakoulusta Päivi Saari ja Sirpa Torvinen. Suunnittelun ja sisällön kommentoinnissa mukana ovat olleet myös Lapin yliopistosta Antti Koski sekä Lapin ammattikorkeakoulusta Merja Forest ja Helena Kangastie.\n2. Taustatietoja vastaajista Vastaajien organisaatiot sijaitsivat seutukunnittain seuraavasti: Itä-Lappi 13 %, KemiTornio 30 %, Pohjois-Suomi 10 %, Rovaniemi 29 %, Tornionlaakso 4 % ja TunturiLappi 14 %. Neljä vastaajista määritteli organisaation sijainniksi Lappi/koko Suomi sekä viidellä sijaintina oli jokin muu Lapin ulkopuolinen paikkakunta. Vastaajat pystyivät valitsemaan organisaation kotikunnaksi useita kuntia.\nTunturi-Lappi 14 %\nRovaniemi 29 %\nItä-Lappi 13 %\nKemi-Tornio 30 %\nPohjois-Lappi 10 %\nKuvio 1. Vastaajat seutukunnittain (n = 177) Eniten vastauksia saatiin alle 10 henkilöstömäärän kokoisista organisaatioista, joita kyselyn vastaanottajinakin oli eniten (63 %). Vastauksia saatiin kattavasti erikokoisista organisaatioista.\nHenkilöstömäärä vastaajien organisaatioissa 250 10 % 50 - 249 11 %\n1-9 42 %\n10 - 49 37 %\nKuvio 2. Henkilöstömäärä vastaajien organisaatioissa (n = 177) Vastauksia saatiin eniten yksityisen sektorin työnantajilta. Lisäksi neljäsosalla vastaajista oli oma yritys, vastaanotto tai toiminimi.\nVastaajien työantajasektori 0%\nJärjestö, seurakunta, säätiö tai vastaava, itsenäinen julkioikeudellinen laitos tai yhteisö Korkeakoulu Kunta, kuntayhtymä tai kuntien liikelaitos Muu Oma yritys, vastaanotto tai toiminimi Valtio, valtion liikelaitos tai valtionyhtiö Yksityinen yritys\nKuvio 3. Vastaajien jakautuminen työantajasektoreittain (n =177)\nVastaajista 44 % toimi rakentamisen, terveys- ja sosiaalipalveluiden sekä teollisuuden alalla. Tuloksia tarkastellessa kannattaa huomioida, että vastaaja pystyi valitsemaan useita toimialoja. Muu-kohdassa matkailun ohjelmapalvelu nousi esiin isoimpana ryhmänä.\nVastaajien toimialaluokat 0% 2% 4% 6% 8% 10% 12% 14% 16% 18% Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta Hallinto- ja tukipalvelutoiminta Informaation ja viestintä Julkinen hallinto ja maanpuolustus Kaivostoiminta ja louhinta Kansainvälisten organisaatioiden ja toimielinten toiminta Kiinteistöalan toiminta Kotitalouksien toiminta työnantajina Koulutus Kuljetus ja varastointi Maatalous, metsätalous ja kalatalous Majoitus- ja ravitsemistoiminta Rahoitus- ja vakuutustoiminita Rakentaminen Sähkö-, kaasu- ja lämpöhuolto, jäähdytysliiketoiminta Taiteet, viihde ja virkistys Teollisuus Terveys- ja sosiaalipalvelut Tukku- ja vähittäiskauppa Vesihuolto, viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito Muu, mikä?\nKuvio 4. Vastaajien toimialaluokat (n = 177)\n3. Rekrytointikokemukset Rekrytointiin liittyvissä kysymyksissä vastaajat pystyivät valitsemaan useita eri vaihtoehtoja. 3.1 Rekrytoinnit 2017–2018 Vastaajista 39 % ilmoitti rekrytoineensa Lapin korkeakouluista valmistuneita viimeisen 1,5 vuoden aikana. Lapin ammattikorkeakoulusta valmistuneita oli rekrytoitu 28 % ja Lapin yliopistosta 11 %. Lapin ammattikorkeakoulusta oli rekrytoitu eniten tekniikan ja liikenteen alalta sekä Lapin yliopistosta yhteiskuntatieteiden tiedekunnasta. Kulttuurialalta ei oltu rekrytoitu lainkaan kyseisenä aikana.\nRekrytointien lukumäärä 0\nLAPIN AMMATTIKORKEAKOULU Kulttuuriala Luonnonvara- ja ympäristöala Luonnontieteiden ala Matkailu-, ravitsemis- ja talousala Sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala Tekniikan ja liikenteen ala Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala LAPIN YLIOPISTO Kasvatustietiden tiedekunta Oikeustieteiden tiedekunta Taiteiden tiedekunta Yhteiskuntatieteiden tiedekunta\nKuvio 5. Rekrytointien lukumäärä koulutusaloittain (n = 69) 11\n3.2 Tehtävät, joihin valmistuneita on rekrytoitu Vastaajien mukaan Lapin ammattikorkeakoulusta valmistuneiden tehtäviä organisaatioissa ovat mm. asiakastyö ja/tai potilastyö sekä suunnittelu-, kehitys- ja/tai hallintotehtävät. Lisäksi johto- ja esimiestehtäviin on rekrytoitu osaajia. Vertaillessa rekrytointien määriä eri aloilta voidaan päätellä, että valmistuneet ovat päässeet koulutusta vastaaviin tehtäviin.\nTehtävät, joihin Lapin ammattikorkeakoulusta valmistuneita on rekrytoitu 0\nAsiakastyö ja/tai potilastyö Johto- ja esimiestehtävät Kirkollinen työ Konsultointi Koulutus Lainopillinen työ Markkinointi, myynti ja/tai osto Opetus ja/tai kasvatus Rahoituksen ja/tai taloushallinnon tehtävät Suunnittelu-, kehitys- ja/tai hallintotehtävät Taiteellinen työ Toimistotehtävät Tuotannolliset tehtävät Tutkimus- ja/tai tuotekehitys Viestintä- ja mediatyö Muu\nKuvio 6. Tehtävät, joihin Lapin ammattikorkeakoulusta valmistuneita on rekrytoitu (n = 48)\nVastaajien mukaan Lapin yliopistosta valmistuneiden tehtäviä organisaatioissa ovat mm. suunnittelu-, kehitys- ja/tai hallintotehtävät, asiakastyö ja/tai potilastyö, markkinointi, myynti ja/tai osto sekä opetus ja/tai kasvatus. Vertailtaessa rekrytointien määriä eri aloilta voidaan päätellä, että valmistuneet ovat päässeet koulutusta vastaaviin tehtäviin.\nTehtävät, joihin Lapin yliopistosta valmistuneita on rekrytoitu 0\nKuvio 6. Tehtävät, joihin Lapin yliopistosta valmistuneita on rekrytoitu (n = 20) 3.3 Rekrytointikanavat Lapin ammattikorkeakoulusta valmistuneiden osalta rekrytoinnissa eniten käytettyjä kanavia olivat organisaatioiden omat nettisivut sekä työ- ja elinkeinopalveluiden 13\ninternet-sivut (mol.fi). Kannattaa huomioida, että noin neljäsosa rekrytoinneista oli tapahtunut suhdeverkoston kautta. Vuoden 2016 kyselyssä (Ala-Poikela 2016, 12) eniten käytetty rekrytointikanava oli työ- ja elinkeinopalveluiden internet-sivut (mol.fi).\nLapin ammattikorkeakoulusta valmistuneiden rekrytointikanavat 0%\nLehti-ilmoitus Muu internet-palvelu Organisaationne omat internet-sivut Sosiaalisen median kautta (esimerkiksi Facebook, LinkedIn) Suhdeverkoston kautta Työ- ja elinkeinopalveluiden internetsivut (mol.fi) Työnantajana otin suoraan yhteyttä Työnhakija otti organisaatioonne itse yhteyttä Työvoiman vuokraus- tai välityspalvelu Työvoimatoimisto Yhteydenotto Lapin korkeakouluun\nKuvio 7. Lapin ammattikorkeakoulusta valmistuneiden rekrytointikanavat (n = 49) Lapin yliopistosta valmistuneiden osalta rekrytoinnissa eniten käytettyjä kanavia olivat organisaatioiden omat nettisivut sekä työ- ja elinkeinopalveluiden internet-sivut (mol.fi). Vuoden 2016 kyselyssä (Ala-Poikela 2016, 15) oli myös eniten käytetty rekrytointikanava organisaation omat internet-sivut.\nLapin yliopistosta valmistuneiden rekrytointikanavat 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% Lehti-ilmoitus Muu internet-palvelu Organisaationne omat internet-sivut Sosiaalisen median kautta (esimerkiksi Facebook, LinkedIn) Suhdeverkoston kautta Työ- ja elinkeinopalveluiden internet-sivut (mol.fi) Työnantajana otin suoraan yhteyttä Työnhakija otti organisaatioonne itse yhteyttä Työvoiman vuokraus- tai välityspalvelu Työvoimatoimisto Yhteydenotto Lapin korkeakouluun\nKuvio 8. Lapin yliopistosta valmistuneiden rekrytointikanavat (n = 20) Kuviosta 9 voidaan päätellä, että molemmissa korkeakouluissa valmistuneita rekrytoidaan työvoiman vuokraus- tai välityspalvelun kautta. Lapin ammattikorkeakoulusta valmistuneita on rekrytoitu enemmän siten, että työantaja on ottanut suoraan yhteyttä tai suhdeverkoston kautta. Lapin yliopistosta valmistuneiden rekrytoinnissa vastaavasti on käytetty enemmän sosiaalista mediaa sekä muita internet-palveluita (mm. valtiolle.fi -sivustoa).\nLehti-ilmoitus Muu internet-palvelu Organisaationne omat internet-sivut Sosiaalisen median kautta (esimerkiksi Facebook, LinkedIn) Suhdeverkoston kautta Työ- ja elinkeinopalveluiden internet-sivut (mol.fi) Työnantajana otin suoraan yhteyttä Työnhakija otti organisaatioonne itse yhteyttä Työvoiman vuokraus- tai välityspalvelu Työvoimatoimisto Yhteydenotto Lapin korkeakouluun amk\nKuvio 9. Rekrytointikanavien vertailua korkeakoulujen välillä 3.4 Rekrytointiin vaikuttavat seikat Vastaajia pyydettiin arvioimaan asteikolla 1−6 (1 = ei lainkaan tärkeä, 2 = vain vähän merkitystä, 3 = jonkin verran merkitystä, 4 = melko tärkeä, 5 = tärkeä ja 6 = erittäin tärkeä), kuinka tärkeänä he pitävät kuviossa 10 lueteltuja seikkoja rekrytoidessa uusia työntekijöitä. Vastaajien mielestä rekrytointiin vaikuttavat tärkeimmät seikat ovat hakijan aktiivisuus rekrytointitilanteessa, työhaastattelussa onnistuminen, alan työkokemus sekä valmis tutkinto. Muu-kohdassa (vastauksia 21) korostettiin mm. henkilökohtaisia ominaisuuksia kuten asenne, oma-aloitteisuus, aktiivisuus sekä kiinnostus alaa kohtaan. Pro gradun/opinnäytetyön aiheella on kyselyn mukaan vain vähän merkitystä. Tulokset vuoden 2016 kyselyssä (Ala-Poikela 2016, 17) olivat vastaavan suuntaiset kuin vuoden 2019 tulokset.\nRekrytointiin vaikuttavat seikat 0,0\nHakijan aktiivisuus (esimerkiksi suora yhteydenotto)\nHakijan mahdollisuus tehdä osa-aikatyötä\nHarjoittelu vastaavissa tehtävissä\nHuolellisesti laaditut työnhakupaperit Kansainväliset kokemukset\nOrganisaationne toiminnan tuntemus\nPro gradun tai opinnäytetyön aihe Tutkinnon opintoyhdistelmä\nTutkinnon pääaine tai ammattiopinnot Tutkinnon tunnettuus\nTyöhaastattelussa onnistuminen Urasuuntautuneisuus Valmis tutkinto\n4,7 3,4 4,5\nKuvio 10. Rekrytointiin vaikuttavat seikat (n = 174) 3.5 Rekrytointiin vaikuttavat henkilökohtaiset ominaisuudet Vastaajien mukaan asenne, halu oppia uutta, oma-aloitteisuus, joustavuus, avoimuus, rehellisyys ja sosiaaliset taidot nousivat tärkeimmiksi henkilökohtaisiksi ominaisuuksiksi rekrytointitilanteessa.\naktiivisuus alasta aloitteellisuus antaa\nahkeruus asioiden ihmisen\nkiinnostus kohtaaminen kunto kykyä kyseiseen\nluotettavuus mieli motivaatio motivoitunut nöyryys\nolemus oma-aloitteellisuus oma-aloitteinen\npositiivinen ratkaisee rehellinen rehellisesti\nsosiaaliset sosiaalisuus suullinen suuntautuneisuus tahto taidot tehtävää tehtävään tulee työhön työkokemus\ntäsmällisyys ulkonäkö ulospäin\nKuvio 11. Rekrytointiin vaikuttavat tärkeimmät henkilökohtaiset ominaisuudet (n = 123) Asenteella ja halulla oppia uutta on suuri merkitys rekrytoinnissa. Hakijan tulee olla oma-aloitteinen. Todistuksilla ei ole niinkään merkitystä, jos motivaatio on kohdillaan. ”Asenne työntekoon, joustavuus, oppimishalukkuus, ihmissuhdetaidot.” ”Oma-aloitteisuus, yhteistyökykyinen maalaisjärki.” ”Hakijan asenne työntekoon ratkaisee. Yrittämällä ja erehtymällä oppii matkan varrella, jos asenne kohdallaan.” ”Asenne ratkaisee aina! Jatkuva oppiminen, täsmällisyys.” ”Tyypin merkitys korostuu papereiden sijaan. innostuneisuus sekä kyky oppia uusia asioita.”\nHakijoiden pitää osoittaa, että on halua itsensä kehittämiseen. Jatkuva oppiminen on tärkeää, sillä koulu antaa vain valmiudet. ”Reipas ja rehellinen, nöyrä asenne työhön ja siinä oppimiseen. Syventävän ja ylläpitävän itseopiskelun tärkeys asiantuntijatehtävissä.” ”Sopivuus haettavaan tehtävään, oma aktiivisuus, joka tulee aidon oppimishalun kautta. Koulu antaa vain valmiudet, työ tekijäänsä opettaa.”\n”Hyvät sosiaaliset taidot, positiivinen asenne, halu oppia uutta, halu ottaa haasteita, kehittämisnäkökulmat.” Rekrytointiin valmistautuessa hakijan tulee olla kiinnostunut työnantajasta sekä tulevasta tehtävästä. ”Aito kiinnostus työnantajaa ja tehtävää kohtaan, asenne.” ”Hakija on etukäteen perehtynyt toimialaan ja yritykseen, hakija osaa esittää työhön ja toimenkuvaan liittyviä kysymyksiä.” ”Sopivasti oma-aloitteinen, monipuolisuus.”\n”Reippaus, osaa tarttua työhön, itsenäinen, halu oppia uutta ja on kiinnostunut omasta työstään.” Rekrytointiin valmistautuessa kannattaa ottaa myös huomioon pukeutuminen sekä käytöstavat. ”Henkilön olemus ja siisti ulkonäkö. Työkokemus. Käytöstavat.” ”Siisti ulkonäkö, sanallinen viestintä hyvä, halu/tahto, valmiutta pitkäaikaiseen työsuhteeseen.” Lisäksi rekrytoinnissa kannattaa olla oma itsensä eikä yrittää esittää ketään muuta. ”Hakijasta tulee vaikutelma, että hänellä on yhteys itseensä; tunnistaa/tietää, mitä hän osaa, mitä ei osaa. Uskaltaa olla oma itsensä – ihminen; uskaltaa tuoda esiin myös omia kehittämisen paikkoja. Joskus nuorten ihmisten kanssa tulee tunne, että he luulevat, että heidän täytyy osata ja tietää ”jo kaikki”.” Alla oleva kommentti kokoaa hyvin annetut vastaukset: ”Avoimuus, rehellisyys, valmistautuminen haastatteluun, huoliteltu ulkoinen olemus ja ammattitaidon selkeä osoittaminen. Motivaatio ja halu oppia uutta on tultava myös hyvin esille.”\n4. Koulutuksen antamat valmiudet 4.1 Lapin ammattikorkeakoulusta valmistuneiden työelämätaidot Vastaajia pyydettiin arvioimaan asteikolla 1−6 (1 = ei lainkaan tärkeä/erittäin puutteellisesti, 2 = vain vähän merkitystä/puutteellisesti, 3 = jonkin verran merkitystä/melko puutteellisesti, 4 = melko tärkeä/melko hyvin, 5 = tärkeä/hyvin ja 6 = erittäin tärkeä/erinomaisesti), kuinka tärkeitä kuvion 12 tiedot ja taidot on työssä sekä sitä, kuinka hyvin Lapin ammattikorkeakoulusta valmistuneet hallitsevat kyseiset työelämävalmiudet. Lapin ammattikorkeakoulusta valmistuneita rekrytoineet pitivät tärkeimpinä tietoina ja taitoina työssä itseohjautuvuutta ja oma-aloitteisuutta (ka 5.3), ongelmanratkaisutaitoja (ka 5.2), joustavuutta ja sopeutumiskykyä (ka 5.2), viestintää suomen kielellä (ka 5.2), ryhmätyöskentelytaitoja ja sosiaalisia taitoja (ka 5.1), tiedonhankintataitoja (ka 5.1) sekä oman alan tehtävien käytännön taitoja (ka 5.1). Vähiten tärkeimpinä tietoina ja taitoina pidettiin viestintää muilla kielillä (ka 2.2) sekä viestintää ruotsin kielellä (ka 3.1).\nLapin ammattikorkeakoulusta valmistuneiden työelämävalmiudet vaatimukset\nViestintä muilla kielillä\nViestintä ruotsin kielellä\nToimiminen monikulttuurisissa ympäristöissä\nViestintä englannin kielellä\nOpetus-, koulutus- ja/tai ohjaustaidot\nYritystoiminnan perusteiden tuntemus\nTieto- ja viestintätekniikan taidot Viestintä suomen kielellä Projektinhallintataidot Jatkuvan oppimisen taidot Esiintymistaidot Oman alan teoreettinen osaaminen Taloussuunnittelu ja budjetointi Luovan ajattelun taidot Ryhmätyöskentelytaidot ja sosiaaliset taidot Moniammatillisissa ryhmissä toimiminen Tiedonhankintataidot Lainsäädännön tuntemus Joustavuus ja sopeutumiskyky Esimiestaidot Verkostoitumistaidot Analyyttiset, systemaattisen ajattelun taidot Neuvottelutaidot Organisointi- ja koordinointitaidot Itseohjautuvuus ja oma-aloitteisuus Ongelmanratkaisutaidot Oman alan tehtävien käytännön taidot\n-0,5 -0,6 -0,7 -0,7 -0,7 -0,8 -0,8 -0,8 -0,9 -0,9 -0,9 -0,9 -0,9 -1,0 -1,0 -1,0 -1,0 -1,2 -1,2 -1,2 -1,5\n2,2 2,6 3,1 3,0\n3,9 3,7 4,1 3,9 4,0 3,6 3,9 3,4 4,9 4,4 5,2 4,5 4,4 3,7 5,0 4,3 4,4 3,7 4,7 4,0 4,2 3,4 4,6 3,8 5,1 4,3 4,8 4,0 5,1 4,2 4,3 3,3 5,2 4,3 4,3 3,4 4,9 3,9 4,8 3,8 4,8 3,8 5,0 3,8 5,3 4,1 5,2 4,0 5,1 3,6\nKuvio 12. Lapin ammattikorkeakoulun koulutuksen antamien valmiuksien ja työn vaatimusten kohtaaminen (n = 47) 21\nKyselyn perusteella Lapin ammattikorkeakoulusta valmistuneet osaavat viestiä englannin, ruotsin ja muilla kielillä paremmin verrattuna osaamisen ja työn vaatimuksiin nähden. Työnantajat pitävät tärkeinä mm. itseohjautuvuutta ja omaaloitteisuutta, ongelmanratkaisutaitoja sekä oman alan tehtävien käytännön taitoja, mutta näissä osaamiskuilu on isoin. Isoin osaamiskuilu (-1.5) on oman alan tehtävien käytännön osaamisessa. Vuonna 2016 oman alan tehtävien käytännön taitojen osaamiskuilu oli -1.4. Verrattuna vuoden 2016 kyselyyn on eniten parannusta tapahtunut taloussuunnittelu-, budjetointi- sekä ongelmanratkaisutaidoissa (+0.3). (Ala-Poikela 2016, 19.) 4.2 Lapin yliopistosta valmistuneiden työelämätaidot Vastaajia pyydettiin arvioimaan asteikolla 1−6 (1 = ei lainkaan tärkeä/erittäin puutteellisesti, 2 = vain vähän merkitystä/puutteellisesti, 3 = jonkin verran merkitystä/melko puutteellisesti, 4 = melko tärkeä/melko hyvin, 5 = tärkeä/hyvin ja 6 = erittäin tärkeä/erinomaisesti), kuinka tärkeitä kuvion 13 tiedot ja taidot on työssä sekä sitä, kuinka hyvin Lapin yliopistosta valmistuneet hallitsevat kyseiset työelämävalmiudet. Lapin yliopistosta valmistuneita rekrytoineet pitivät tärkeimpinä tietoina ja taitoina työssä itseohjautuvuutta ja oma-aloitteisuutta (ka 5.6), ryhmätyöskentelytaitoja ja sosiaalisia taitoja (ka 5.6), joustavuutta ja sopeutumiskykyä (ka 5.5), viestintää suomen kielellä (ka 5.4), ongelmanratkaisutaitoja (ka 5.4), jatkuvan oppimisen taitoja (ka 5.3) sekä tieto- ja viestintätekniikan taitoja (ka 5.3). Vähiten tärkeimpinä tietoina ja taitoina pidettiin viestintää muilla kielillä (ka 2.8) sekä viestintää ruotsin kielellä (ka 3.1).\nLapin yliopistosta valmistuneiden työelämävalmiudet vaatimukset\nOman alan teoreettinen osaaminen\nViestintä suomen kielellä\nProjektinhallintataidot Analyyttiset, systemaattisen ajattelun taidot Esimiestaidot Jatkuvan oppimisen taidot Luovan ajattelun taidot Tiedonhankintataidot Tieto- ja viestintätekniikan taidot Esiintymistaidot Taloussuunnittelu ja budjetointi Neuvottelutaidot Organisointi- ja koordinointitaidot Moniammatillisissa ryhmissä toimiminen Verkostoitumistaidot Oman alan tehtävien käytännön taidot Ryhmätyöskentelytaidot ja sosiaaliset taidot Joustavuus ja sopeutumiskyky Ongelmanratkaisutaidot Itseohjautuvuus ja oma-aloitteisuus\n-0,4 -0,5 -0,5 -0,5 -0,5 -0,5 -0,5 -0,6 -0,6 -0,7 -0,7 -0,8 -0,8 -1,0 -1,0 -1,1 -1,1 -1,2\n3,1 3,4 2,8 2,8\n4,8 4,6 4,6 4,3 5,4 5,1 3,7 3,4 4,6 4,2 4,6 4,2 5,1 4,6 4,4 3,9 5,3 4,8 4,8 4,3 5,2 4,7 5,3 4,8 5,0 4,4 4,2 3,6 4,9 4,2 5,0 4,3 5,2 4,4 4,9 4,1 5,2 4,2 5,6 4,6 5,5 4,4 5,4 4,3 5,6 4,4\nKuvio 13. Lapin yliopiston koulutuksen antamien valmiuksien ja työn vaatimusten kohtaaminen (n = 19) 23\nKyselyn perusteella Lapin yliopistosta valmistuneet osaavat viestiä englannin, ruotsin ja muilla kielillä paremmin verrattuna osaamisen ja työn vaatimuksiin nähden. Samoin toimiminen monikulttuurisissa ympäristöissä sujuu hyvin. Viestintää suomen kielellä pidetään tärkeänä (ka 5.4), ja siinä osaamiskuilu on hyvin pieni (-0.3). Työnantajat pitävät tärkeinä mm. itseohjautuvuutta ja oma-aloitteisuutta, ryhmätyöskentelytaitoja ja sosiaalisia taitoja, ongelmanratkaisutaitoja sekä joustavuutta että sopeutumiskykyä, ja näissä osaamiskuilu on isoin. Isoin osaamiskuilu (-1.2) on itseohjautuvuudessa ja oma-aloitteisuudessa. Vuonna 2016 itsenäisen työskentelyn kyvyn osaamiskuilu oli -1.0. Verrattuna vuoden 2016 kyselyyn on eniten parannusta osaamiskuilun suhteen tapahtunut luovan ajattelun taidoissa (+0.6), yritystoiminnan perusteiden tuntemuksessa (+0.5) sekä neuvottelutaidoissa (+0.5). (Ala-Poikela 2016, 21.) 4.3 Työssä opittavat tiedot ja taidot Melkein puolet vastaajista (n = 117, 46 %) on sitä mieltä, että varsinaisen työn tekeminen, käytännön työtavat/-menetelmät, organisaation dynamiikka sekä työpaikan kulttuuri opitaan työelämässä. ”Tiivistettynä koulussa oppii perusteet – työssä ammattimaisuuden.” Noin neljäsosa vastaajista (28 %) on sitä mieltä, että vasta työssä opitaan, miten tietoja ja taitoja ja/tai teoriaa sovelletaan työelämässä. Työn kautta opitaan syvällinen sisällön hallinta sekä erikoisosaaminen. Lisäksi työssä opitaan alalla käytettävät tietojärjestelmät. Ratkaisujen kehittämistä, vaihtoehtojen analysointia, tehtävien priorisointia, työnopeutta sekä työtahdin ja työpaineiden hallintaa opitaan vasta työn kautta. Lisäksi opitaan hyväksymään suunnitelmien muutokset, esim. muutokset työpäivän kulussa. Työelämässä opitaan tunnistamaan työtovereiden valmiuksia, oman panoksen merkitystä työyhteisön ilmapiirin muotoutumiselle, työpaikkakiusaamista, verkostotyötaitoja sekä joustavuutta. Samoin liiketoimintaosaaminen sekä alan vaatimat lainsäädännöt opitaan työssä. Alla on erään vastaajan palaute: ”Teoilla on seuraamuksia eikä niitä arvioida työelämässä numeroilla tai hyväksytyllä/hylätyllä kurssilla.” Vastaajista 4 % on sitä mieltä, että vasta työssä opitaan kaikki tarvittavat tiedot ja taidot.\n4.4 Vinkkejä korkeakouluopiskelijoille Annetuista vastauksista 28 % (n = 103) liittyi ammattiosaamiseen sekä työelämätaitoihin. Perusasiat tulisi hallita hyvin. Ajankohtaisia asioita tulisi myös seurata sekä olla valmiina monenlaisiin tehtäviin. Opiskelijoiden tulisi olla ennakkoluulottomia ja muuntautumiskykyisiä sekä heidän pitäisi uskaltaa hakea työtä muualtakin kuin kotipaikkakunnalta. ”Alan perustaitojen ja teoreettisten tietojen hyvä osaaminen.” ”Ottakaa arki ja työ vastaan nöyrästi ja omalla hyvällä tekemisellä saavutat melkein mitä vain. Kukaan ei ole seppä syntyessään ” ”Valmius monenlaisiin tehtäviin ja valmius tehdä aluksi myös vähemmän vaativia tehtäviä.” ”Perusasiat tulisi hallita, jotta olisi pohjaa rakentaa tulevaisuutta. Yllätyksenä tulee poikkeuksetta, ettei niitä hallita, ja aikaa niiden selvittelyyn menee aivan liian paljon. Läksyt tulisi lukea jo kouluaikana, koska pienyrittäjillä ei ole resursseja opettaa niitä.” ”Valmistautukaa ja selvittäkää, mihin olette hakemassa, olkaa aktiivisia ja valmiita muuttamaan työn perässä uudelle paikkakunnalle. Työtä on varmasti tarjolla, jos on muuntautumisvalmiutta ja rohkeutta heittäytyä työtä tekemään avoimin mielin.” Annetuista vastauksista 16 % liittyi asenteeseen sekä työyhteisötaitoihin. Työntekijöiden tulisi olla ahkeria työssään eikä olettaa, että muut tekevät asioita heidän puolestaan. Työntekijöiden tulisi olla joustavia ja heillä tulisi olla motivaatiota työn tekoon. “Omaan yleiseen käytökseen (huokuuko ihminen halua tehdä töitä, oppia uutta).” “Ymmärrys siitä, että työnantaja ei ole kiusaamassa, jos hän vaatii sinulta asioita, eli ymmärrys siitä, että työnantaja ostaa sinun aikasi ja sinun tulee olla valmis tekemään mitä sinulta pyydetään ei sitä mikä sinusta on kivaa!” ”Opetelkaa hyvät työyhteisötaidot ja olkaa joustavia työnantajaa kohtaan, niin pärjäätte missä vain :-).” Vuorovaikutustaitoja ja sosiaalisia taitoja pitäisi myös kehittää. Työntekijöitten tulisi osata käyttäytyä ryhmässä sekä ottaa toiset huomioon. Lisäksi kannattaisi panostaa kielitaitoon, sillä vastaajien mukaan kielitaidon merkitys tulee tulevaisuudessa kasvamaan.\n”Hyvään äidinkieleen ja kansainvälistymistä ajatellen englannin lisäksi ranskan, saksan tai venäjän kielen opiskelua.” Opiskelut tulisi suorittaa loppuun asti. Vastaajien mukaan opiskelualalla ei ole niinkään väliä. Riittää, jos on itse kiinnostunut alasta sekä haluaa oppia sitä syvemmin. “Suorita opintosi loppuun, kesken oleva antaa kuvan, ettet saa tehtyä asioita loppuun asti. Siistillä ulkonäöllä on palveluammatissa suuri merkitys.” “Puurtamista, puurtamista ja puurtamista. Nopeasti valmistuminen on etu. Älä lokeroidu ennakkoluuloihisi.” “Riippuu ihan henkilöstä mihin kannattaa perehtyä, jos löytää oman alan joka kiinnostaa niin on jo hyvällä pohjalla.” Vastaajien mukaan opiskeluaikana tulisi hankkia myös alan työkokemusta joko omalta tai muulta alalta. “Suoraan koulun penkiltä on todella vaikea todella siirtyä työelämään ilman minkäänlaista työkokemusta. Halukkaita ottajia ei ole jonoksi asti koska tarvittavaa osaamista ei yksinkertaisesti ole. On siis ensisijaisen tärkeää hankkia käytännön työkokemusta (vaikka ilmaiseksi tai harrastepohjalta työskentelemällä) jo hyvissä ajoin ennen valmistumista.” ”On hyvä muistaa, että koulusta saadaan perustieto, mutta ammattitaito tulee tehdystä työstä, jos ei heti ole alaa vastaavaa työtä ottaa kaiken tarjolla olevan työn vastaan siitä tulee työkokemusta ja samalla arvostusta eri ammatteihin.” Opiskeluaikana on hyödyllistä verkostoitua alan toimijoiden kanssa sekä hankkia hyvät tietotekniikan taidot.\n5. Tulevaisuus 5.1 Tulevaisuuden osaaminen ja osaajat Vastaajilta kysyttiin, millaista osaamista ja osaajia heidän organisaationsa tarvitsee tulevaisuudessa. Toimialajaottelussa on käytetty Oikotien työpaikat -palvelun käyttämää listausta, joka on laadittu laajalti työnhakijoiden ja työnantajien esittämien toivomusten mukaisesti ja jossa on väljästi hyödynnetty Tilastokeskuksen TOL 2008 -toimialaluokitusta. Tämän toimialajaottelun mukaan saadaan vastaukset paremmin esille, koska luokat ovat selkeämpiä (mm. asiakaspalvelutyö, johtotehtävät) kuin Tilastokeskuksen jaottelussa. (Oikotie 2019a.) Toimialoittain tarkasteltuna vastaajien organisaatioissa eniten pulaa osaajista on matkailu- ja ravintola-alalla. Eniten tarvitaan kokkeja ja tarjoilijoita. Tarjoilijoiden pitäisi olla valmiita itsenäiseen työskentelyyn sekä valmiita menemään mukavuusalueensa ulkopuolelle. Erityisesti ns. edustustarjoilijoita on vaikea löytää. Lisäksi osaajia tarvitaan rakennusalalla, asennus- ja huoltoalalla sekä teollisuus-, kone- ja metallialalla. Rakennusalalla tarvitaan rakentamisen ammattilaisia sekä työnjohtajia. Vastaavasti metallialalla tarvetta on mm. hitsaajista. Osaajia tarvitaan monipuolisesti eri toimialoilla.\nOsaajatarve vastaajien organisaatioissa 0%\nAsiakaspalvelutyö Henkilöstöhallinto- ja rekrytointiala IT- ja tietoliikenneala Johtotehtävät Julkishallinto ja järjestöt Kauneudenhoito- ja hyvinvointiala Kaupan ala Kiinteistöala Konsultointi- ja valmennusala Koulutus- ja opetusala Kulttuuri- ja humanistinen ala Lainopillinen ala Liikenne-, kuljetus- ja logistiikka-ala Luonnotieteen ja maa-ja metsätalousala Lääketeollisuus- ja farmasia-ala Markkinointi- ja mainosala Matkailu- ja ravintola-ala Media- ja viestintäala Myyntiala Osto- ja hankintala Pankki-, rahoitus- ja vakuutusala Rakennusala sekä asennus- ja huoltoala Suunnittelu Taloushallinto-, tilintarkastus- ja toimistotyö Tekninen ala Teollisuus-, kone- ja metalliala Terveydenhuolto- ja sosiaaliala Tutkimus- ja kehitysala Vienti- ja tuontiala Yrittäjyys\nKuvio 14. Osaajatarve vastaajien organisaatioissa (n = 120)\nELY-keskuksen tuottaman ammattibarometrin mukaan keväällä 2019 Suomessa on rakennusalalla erityisesti pulaa työnjohtajista. Osaajatarvetta on lisäksi seuraavissa ammateissa: hitsaajat, asentajat, lähihoitajat, muut terveydenhuoltoalan työtekijät, matkaoppaat, ravintola-alan työntekijät, hotellin vastaanottovirkailijat, kirjanpidon ja laskentatoimen asiantuntijat, sairaanhoitajat, terveydenhoitajat, konetekniikan asiantuntijat, sosiaalityön erikoisasiantuntijat, psykologit, lastentarhaopettajat, erityisopettajat, yleislääkärit ja rakennusinsinöörit. (Ammattibarometri 2019.) Työantajakyselyyn vastanneiden mukaan työmarkkinoilla pärjäävät henkilöt, joilla on alan tutkinto ja jotka hallitsevat alan työtehtävät.\nOsaamistarve vastaajien organisaatioissa Talous- ja markkinointiosaaminen 4%\nVuorovaikutustaidot ja sosiaaliset taidot 5% Asenne työhön 17 %\nSubstanssiosaaminen 40 % Muu työssä tarvittava osaaminen 22 %\nEsimies- ja johtamistaidot 5% Kansainvälinen osaaminen 7%\nKuvio 15. Osaamistarve vastaajien organisaatioissa (n = 120) Suomen työmarkkinoilla on keväällä 2019 pulaa työnhakijoista. Kolme tärkeintä syytä työpaikkojen täyttämisen vaikeuteen ovat: teknisen osaamisen puute, hakijoiden puute sekä työkokemuksen puute. Myös työyhteisötaitojen puute vaikeuttaa rekrytointia. Nämä ns. pehmeät taidot liittyvät mm. siihen, miten työyhteisössä toimitaan, tehdään yhteistyötä, ollaan vuorovaikutuksessa, ratkaistaan ristiriitatilanteita, noudatetaan työpaikan sääntöjä tai käyttäydytään. (Oikotie 2019b.) 5.2 Millä aloilla pulaa osaajista tulevaisuudessa? Vastaajien mukaan tulevaisuudessa on eniten osaajapulaa teollisuus-, kone- ja metallialalla. Esimerkiksi asentajille ja hitsaajille tulee tulevaisuudessa löytymään töitä. Osaajapulaa on myös terveydenhuolto- ja sosiaalialalla sekä matkailu- ja ravintola-alalla. Esimerkiksi ravintolaan tarvitaan kokkeja, tarjoilijoita sekä esimiehiä ja terveydenhuoltoalalle terveysalan ammattikoulutettua henkilöstöä. 29\nVastaajien mukaan osaajapulaa tulee olemaan myös rakennusalalla sekä asennus- ja huoltoalalla. Esimerkiksi rakennustekniikan ja talotekniikan ammattilaisille riittää tulevaisuudessa töitä. Lisäksi rakennusalan työnjohtajista, joilla on käytännön osaaminen riittävällä tasolla ja jotka kehittävät osaamistaan koko ajan, tulee tulevaisuudessa olemaan pulaa. Vastausten mukaan rakennusalan työnjohtajilta odotetaan entistä parempia tietoteknisiä taitoja työmailla.\nToimialat, joissa tulevaisuudessa pulaa osaajista 0%\nAsiakaspalvelutyö Henkilöstöhallinto- ja rekrytointiala IT- ja tietoliikenneala Johtotehtävät Julkishallinto ja järjestöt Kauneudenhoito- ja hyvinvointiala Kaupan ala Koulutus- ja opetusala Kulttuuri- ja humanistinen ala Liikenne-, kuljetus- ja logistiikka-ala Luonnontieteen ala sekä maa- ja metsätalousala Ympäristöalan ammattilaisista Markkinointi- ja mainosala Matkailu- ja ravintola-ala Media- ja viestintäala Myyntiala Osto- ja hankinta-ala Rakennusala sekä asennus- ja huoltoala Suunnittelu Taloushallinto-, tilintarkastus- ja toimistotyö Tekninen ala Teollisuus-, kone- ja metalliala Terveydenhuolto- ja sosiaaliala Tutkimus- ja kehitysala Yrittäjyys\nKuvio 16. Toimialat, joissa tulevaisuudessa pulaa osaajista (n = 106) Osa vastaajista on sitä mieltä, että väestöennusteiden perusteella lähes kaikkien alojen osaajien rekrytoinnissa voi olla tulevaisuudessa ongelmia. Lappi ei välttämättä tarjoa riittävästi vaihtoehtoja erityisesti, jos henkilöllä on puoliso tai kumppani. Muutaman 30\nmielestä pula ”yleiskätevistä/-pätevistä” käytännön työntekijöistä on jo näkyvissä. Alla on erään vastaajan kommentti: ”Aivan perustekemisen osaajien. Kaupan alalla tarvitaan monipuoliseen työnkuvaan osaajia. Ala on todella aliarvostettu, joka on täysin väärä kuvitelma. Aina kuulee puhuttuvan, että jos ei mihinkään muualle niin sitten kaupan kassalle. Tarvitsemme kuitenkin monipuolisia tietotekniikan ja matematiikan osaajia, jotka pystyvät yhtä aikaa myös raskaaseenkin vuorotyöhön.” Osaamistarpeita tarkasteltaessa nousee esiin tarve monialaisista ja monitaitoisista osaajista. Lisäksi pitäisi tulla toimeen ihmisten kanssa ja eikä ”naama saisi aina olla nyrpällään”. Nuorilta odotetaan myös pitkäjänteisyyttä ja toivotaan, etteivät he vaihtaisi heti uuteen työhön. 5.3 Tulevaisuuden aloja ja tehtäviä Työt eivät lopu tulevaisuudessakaan. On aloja, joille kannattaa jo nyt kouluttautua ja taitoja, joita tulisi oppia. Sitran ennakoinnin johtavan asiantuntijan, Tulevaisuuden tutkimuksen seuran puheenjohtajan Mikko Dufvan mukaan jatkuva oppiminen korostuu tulevaisuudessa entisestään, joten ajatus yhden ainoan tutkinnon riittävyydestä ei enää toimi. Dufvan mukaan tulevaisuuden osaamistarpeet kumpuavat megatrendeistä. Tulevaisuuden ammatit tulevat liittymään väestön ikääntymiseen ja terveydenhoitoon sekä reiluun ja ihmislähtöiseen datatalouteen. Lisäksi tulevaisuuden ammatit tulevat liittymään ilmastoratkaisuihin sekä maapallon kantokyvyn sopeutumiseen sekä kiertotalouteen ja resurssien kiertoon. Myös yhteisöllisyyttä, vuorovaikutusta ja osallisuutta tukevat ammatit ovat tulevaisuuden ammatteja. (Keskisuomalainen 2019.) Turun yliopiston tulevaisuuden tutkimuskeskuksen erikoistutkija ja eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan pysyvä asiantuntija Maria Höyssä korostaa myös monipuolista osaamisen yhdistelmää. Monipuolinen osaamisen yhdistelmä muodostuu hänen mukaansa yhdestä erikoisosaamisesta, hyvistä vuorovaikutustaidoista sekä jostain toisen alan erikoistaidosta, kuten yhteiskuntatieteilijän hyvistä tietotekniikan taidoista. Höyssän mukaan seuraavista osaamisalueista on hyötyä useilla eri toimialoilla: Big data -analytiikan kehittäminen ja soveltaminen, kulttuurinen vuorovaikutus ja yleensäkin ihmisten kohtaamiseen liittyvä osaaminen, käyttöliittymien muotoilu, juridinen osaaminen, neuvottelutaidot ja etiikka sekä synteettinen biologia. (Keskisuomalainen 2019.) 5.4 eUraohjaus korkeakoulutetuille Tulevaisuudessa opiskelijat sekä valmistuneet korkeakoulutetut tarvitsevat entistä enemmän uraohjausta. Tulevaisuudessa ei riitä enää yhden tutkinnon malli vaan\nenemmänkin vallalla on jatkuvan oppimisen malli. Osaamista tulisi täydentää jatkuvasti. Raito-hankkeessa kehitettiin ja toteutettiin uraohjausmallia eUraohjaus korkeakoulutetuille. Raito-uraohjauksessa on käsitelty samoja teemoja kuin työantajakyselyssä. Ohjauksessa voi hyödyntää osaamiskartoituksesta saatuja tuloksia esim. tieota siitä, millä aloilla on osaajatarve sekä mitkä asiat vaikuttavat rekrytointiin. eUraohjaus voi olla joko yksilö- että ryhmäohjausta. eUraohjaus alkaa aina yksilöohjauksella, jossa kartoitetaan ohjattavan toiveet uraohjaukselle sekä määritetään tavoitteet. Ohjaukseen on mahdollista osallistua joko kasvokkain tai etäyhteyden välityksellä. eUraohjauksen pituus määräytyy ohjattavan tarpeiden mukaan ja ohjattava osallistuu niihin eUraohjauksen ohjaussarjan osuuksiin, joista on eniten hänelle hyötyä. Ryhmäohjauksessa eUraohjaus toteutuu yhteisen keskustelun sekä tekemisen kautta. eUraohjauksen ohjaussarja: - Tehoa urasuunnitelmiisi -ohjaus - Esiinny eduksesi -ohjaus - Tule esiin verkossa -ohjaus Tehoa urasuunnitelmiisi -ohjauksessa keskustellaan yhdessä asiakkaan kanssa urasuunnittelusta teemoittain, kuten työnhaun asiakirjat, some työnhaussa, työhaastattelut sekä itsensä yrittäjämäinen työllistäminen. Esiinny eduksesi -ohjauksessa keskustellaan ja harjoitellaan mm. esiintymistä työhaastattelutilanteissa sekä oman osaamisen markkinoinnissa. Tule esiin verkossa -ohjauksessa tutustutaan erilaisiin työkaluihin, joiden avulla voidaan rakentaa, tallentaa ja julkaista esim. oma video-CV. Lisäksi ohjauksen aikana tutustutaan erilaisiin verkostoitumisen kanaviin. Kuviossa 17 on syksyn 2018 Raito verkko-ohjaussarjan aikataulu sisältöineen.\nKuvio 17. Raito-eUraohjaus (esite: J. Sirviö) Yksilöllisessä urasuunnittelussa voidaan keskittyä seuraaviin aiheisiin: - CV, LinkedIn ja hakemukset - Henkilökohtainen suunnitelma - Itsensä johtaminen - Kohdennettu työnhaku - Kärkiosaamisen kirkastaminen - Osaamisen kehittäminen - Urasuunnitelmien puntarointi - Työllistymisen mahdollisuudet - Työnhaun kipinä\nKuvio 18. Raito-urasuunnittelu (esite: J. Sirviö) 33\n6. Yhteistyö korkeakoulujen kanssa 6.1 Yhteistyömuodot korkeakoulujen kanssa Vastaajien mukaan suosituin yhteistyömuoto korkeakoulujen kanssa on harjoittelupaikkojen tarjoaminen opiskelijoille. Lisäksi organisaatiot ovat valmiita antamaan opinnäytetyön aiheita sekä perus- että jatko-opiskelijoille. Organisaatiot ovat myös kiinnostuneita henkilöstön täydennyskoulutusmahdollisuudesta sekä ovat valmiita palkkaamaan vastavalmistuneita opiskelijoita. Myös yhteiset projektit ja kehittämishankkeet korkeakoulujen kanssa kiinnostavat. Vähiten kiinnostuneita ollaan ulkomaalaisten tutkinto-opiskelijoiden rekrytoinnista. Vuoden 2016 tulokset (Ala-Poikela 2016, 24) ovat samansuuntaiset kuin 2019 vuoden tulokset. Eniten muutosta on tapahtunut kumppanuustoiminnan lisääntymisellä.\nYhteistyömuotoja korkeakoulujen kanssa 0\nAikuiskoulutus (esim. henkilöstön täydennyskoulutus) Harjoittelupaikkojen tarjoaminen opiskelijoille Kumppanuustoiminta (sopimukseen perustuvaa pitkäjänteistä ja suunnitelmallista yhteistoimintaa) Mentorina toimiminen (mentorointi = nykyaikainen mestari-kisälli-vuorovaikutussuhde) Muu projektiyhteistyö (esim. projektien arviointi, tutkimus, ohjausryhmät) Opinnäytetyöaiheiden tarjoaminen jatkoopiskelijoille Opinnäytetyöaiheiden tarjoaminen perusopiskelijoille Opiskelijoiden ja vastavalmistuneiden rekrytointi Tutkimus- ja kehitystoiminta Ulkomaalaisten tutkinto-opiskelijoiden rekrytointi Yhteiset projektit tai kehittämishankkeet korkeakoulujen kanssa\nKuvio 19. Yhteistyömuotoja korkeakoulujen kanssa (n = 169) 34\nMuiksi yhteistyömuodoiksi ehdotettiin seuraavia: Opettajien tietojen päivitys alueen työelämän tarpeista, kehitystyö sekä kaupan alan esittelyä opiskelijoille. 6.2 Muu palaute vastaajilta Viimeisessä kysymyksessä kysyttiin tarkentavia näkemyksiä Lapin korkeakouluista valmistuneiden työelämävalmiuksista tai vaihtoehtoisesti vastaajat saivat antaa muuta palautetta. Tarkentavia vastauksia saatiin 20 henkilöltä. Osa vastaajista toivoo, että valmistuneiden perusosaamisen taso pitäisi saada nousemaan. Opintoja ei saisi läpäistä rimaa hipoen. Lisäksi rekrytointiprosessissa onnistuminen on erittäin tärkeää, jotta työnantajat saisivat palkattua yritykseen oikeanlaisia henkilöitä. Saamenkielisen henkilöstön opintopolut pitäisi saada kuntoon. Lisäksi pitäisi kääntää ”katse takaisin ihmisiin eikä vain keskittyä some-innostukseen”. Osa vastaajista ei pitänyt mahdollisena yhteistyötä korkeakoulujen kanssa, koska heillä ei ole siihen resursseja. Osalla vastaajista on jo kumppanuussopimus solmittu Lapin korkeakoulujen kanssa ja he ovat olleet tyytyväisiä yhteistyöhön. Muutamat vastaajista toivoivat yhteistyötä Lapin korkeakoulujen kanssa organisaatioiden resurssien puitteissa.\n7. Yhteenveto Vastaajista 39 % ilmoitti rekrytoineensa Lapin korkeakouluista valmistuneita viimeisen 1,5 vuoden aikana. Lapin ammattikorkeakoulusta oli eniten rekrytoitu tekniikan ja liikenteen alalta sekä Lapin yliopistosta yhteiskuntatieteiden tiedekunnasta. Vastauksien perusteella Lapin korkeakouluista valmistuneet ovat työllistyneet koulutusta vastaaviin tehtäviin. Suosituimmat rekrytointikanavat olivat organisaatioiden omat nettisivut sekä työ- ja elinkeinopalveluiden internet-sivut (mol.fi). Tärkeimpinä rekrytointikriteereinä pidettiin hakijan aktiivisuutta rekrytointitilanteessa, työhaastattelussa onnistumista, alan työkokemusta sekä valmista tutkintoa. Työntekijän henkilökohtaisista ominaisuuksista tärkeimpinä pidettiin asennetta, halua oppia uutta, oma-aloitteisuutta, joustavuutta, avoimuutta, rehellisyyttä sekä sosiaalisia taitoja. Tulosten mukaan valmistuneiden tärkeitä työelämätaitoja ovat itseohjautuvuus, omaaloitteisuus, ongelmanratkaisu- ja sopeutumiskyky, joustavuus, ryhmätyötaidot sekä sosiaaliset taidot. Valmistuneilta odotetaan hyvää suomen kielen taitoa, tiedonhankintaa sekä oman alan tehtävien käytännön taitoja. Vastaajien mukaan varsinaisen työn tekeminen, käytännön työtavat/-menetelmät, organisaation dynamiikka sekä työpaikan kulttuuri opitaan vasta työelämässä. Lisäksi työssä opitaan, miten tietoja ja taitoja ja/tai teoriaa sovelletaan työelämässä. Työelämä tarvitsee uusia osaajia koko ajan. Osalla aloista on kova pula osaavista työntekijöistä. Vastaajien mukaan työmarkkinoilla pärjäävät sellaiset henkilöt, jotka hallitsevat oman alan työtehtävät ja joilla on kyseisen alan tutkinto. Lisäksi asenne, halu oppia uutta, oma-aloitteisuus, joustavuus, avoimuus, rehellisyys ja sosiaaliset taidot ovat tärkeitä henkilökohtaisia ominaisuuksia työelämässä. Organisaatiot haluavat tehdä yhteistyötä Lapin korkeakoulujen kanssa. Suosituin yhteistyömuoto on harjoittelupaikkojen tarjoaminen opiskelijoille. Lisäksi organisaatiot ovat valmiita antamaan opinnäytetyön aiheita sekä perus- että jatkoopiskelijoille. Organisaatiot ovat kiinnostuneita myös henkilöstön täydennyskoulutusmahdollisuuksista.\nLähteet Ala-Poikela, A. 2016. Lapin korkeakoulujen työantajakysely -raportti 2016. Viitattu 21.5.2019 https://intra.lapinamk.fi/fi/lapinamk/laatujarjestelma/_layouts/15/WopiFrame.aspx?sourcedoc=/fi/lapinamk/laatujarjestelma/Jaetut%20asiakirjat/Lapin%20korkeakoulujen%20ty%C3%B6 nantajakysely%202015.pdf&action=default. Ammattibarometri 2019. Työllistymisen näkymät eri ammateissa. Viitattu 1.5.2019 https://www.ammattibarometri.fi/vertailu.asp?maakunta=lappi&vuosi=19i&kieli=. Keskisuomalainen 2019. Tekoäly, ilmastonmuutos, ikääntyminen – tulevaisuuden työpaikat kumpuavat megatrendeistä. Viitattu 3.5.2019 https://www.ksml.fi/teemat/koulutus/Teko%C3%A4ly-ilmastonmuutosik%C3%A4%C3%A4ntyminen-%E2%80%93-tulevaisuuden-ty%C3%B6paikatkumpuavat-megatrendeist%C3%A4/1319204. Oikotie 2019a. Työpaikat. Viitattu 1.5.2019 https://tyopaikat.oikotie.fi/toimiala. Oikotie 2019b. Työllistymisen haasteet meillä ja muualla. Viitattu 1.5.2019 https://tyopaikat.oikotie.fi/tyontekijalle/artikkelit/tyollistymisen-haasteet-meilla-jamaailmalla.\nRaito − Osuvaa urasuunnittelua korkeakoulutetuille -hankkeessa (ESR, 1.1.2016 – 30.6.2019) on toteutettu uudenlaisia ja saavutettavia uraohjaus- ja neuvontapalveluita lappilaisille korkeakoulutetuille. Raito-hanke on toteutettu Lapin ammattikorkeakoulun ja Lapin yliopiston yhteistyönä. Lapin korkeakoulujen työantajakysely toteutettiin keväällä 2019, ja sillä kartoitettiin Lapin ammattikorkeakoulusta ja Lapin yliopistosta valmistuneiden osaamisen työelämävastaavuutta Lapin alueen työantajien arvioimana. Kyselyllä selvitettiin muun muassa sitä, kuinka Lapin korkeakoulutettujen osaaminen vastaa työelämän tarpeisiin sekä millaista osaamista työelämässä tarvitaan. Lisäksi kysyttiin, minkälaisia rekrytointitarpeita tulevaisuudessa arvioidaan olevan. Julkaisu on tarkoitettu korkeakoulutetuille sekä korkeakoulujen opintojen ohjauksesta ja opetuksesta vastaaville.\nLapin korkeakouluista valmistuneiden osaaminen työelämässä - Kysely Lapin alueen työnantajille\nRaito − Osuvaa urasuunnittelua korkeakoulutetuille -hankkeessa (ESR, 1.1.2016 – 30.6.2019) on toteutettu uudenlaisia ja saavutettavia uraohj...


Ei tieliikennekelpoinen - Cl-automatic\nMittarilukema 14 000 km Omistajia 4\nKatsastus jäänyt välistä. Seisoo tarpeettomana pihassa niin en ole jaksanut leimalla käyttää. Leiman tähän saa varmasti pikku rempalla tai saattaa mennä iha noinkin läpi katsastuksesta.\nAuto ollut päivittäisessä käytössä ennen seisomaan jäämistä ja starttaa käyntiin. Täysin ajokuntonen.\nMukaan nastat ja kesärenkaat. Kaupanpäälle saa musavehkeet jotka ei tosin ole ihan kii asti saatu ku mun taitoni ei siihen riittänyt.\nAuto ei kedon kaunein kukkanen mutta luottopeli aina ollut!\nAuto lähtee pihasta vain rahaa vastaan.\nAuto tällähetkellä Tervakoskella kaverin pihassa jonne pääsee autoa katsomaan sovitusti. Piilota »\nSGF-259, Nettiauto ID 11389275