TURUN KAUPUNGIN TOIMINTASUUNNITELMA - PDF\nTURUN KAUPUNGIN TOIMINTASUUNNITELMA\nDownload "TURUN KAUPUNGIN TOIMINTASUUNNITELMA"\n1 TURUN KAUPUNGIN TOIMINTASUUNNITELMA Vuoden talousarvio ja vuosien 2018 taloussuunnitelma Kaupunginvaltuusto\n2 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 Sisällysluettelo Kaupunginjohtajan katsaus... 3 Johdanto... 5 Turun kaupungin strateginen ohjaus... 5 Strategiahierarkia ja ohjausmallit... 5 Kaupunkistrategia... 6 Strategiset ohjelmat... 6 Henkilöstöohjelma... 6 Riskienhallinta... 6 Taloudelliset kehitysnäkymät... 7 Kuntatalous... 8 Kuntien verotulot... 8 Kuntien valtionosuudet... 8 Varsinais-Suomen ja Turun seutukunnan kehitysnäkymät... 9 Väestön kehitys... 9 Turun väkiluku ja vuosimuutos Työttömyyden määrä ja rakenne Muut toimintaympäristön kehitysnäkymät Talousarvio ja taloussuunnitelmat Talousarvion tuloksen muodostuminen Talousarvion tuloslaskelma Verotulot ja valtionosuudet Rahoituserät Investoinnit Rahoituslaskelma Lauta- ja johtokuntien toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet KJ-toimiala Kaupunginvaltuusto Kaupunginhallitus ja kaupunginhallituksen omarahoitusosuudet Keskusvaalilautakunta Tarkastuslautakunta Hyvinvointitoimiala Sosiaali- ja terveyslautakunta Sivistystoimiala Kasvatus- ja opetuslautakunta Vapaa-aikatoimiala Kulttuurilautakunta Liikuntalautakunta Nuorisolautakunta\n3 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 Ympäristötoimiala Kaupunkisuunnittelu- ja ympäristölautakunta Rakennuslautakunta Turun kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta Turun kaupunkiseudun jätehuoltolautakunta Kiinteistötoimiala Kiinteistöliikelaitoksen johtokunta Vesiliikelaitos Vesiliikelaitoksen johtokunta Varsinais-Suomen aluepelastuslaitos Varsinais-Suomen aluepelastuslautakunta Konserniyhteisöt Strategisten konserniyhteisöjen tavoitteet Turku Energia konserni Turun Seudun Vesi Oy Turun Seudun Puhdistamo Oy Turun Satama Oy Turun Seudun Rakennustekniikka Oy Turun Seudun Kiinteistöpalvelu Oy Turun Seudun Kuntatekniikka Oy Turun Kaupunkiliikenne Oy Turun Tekstiilihuolto Oy Turku Science Park Oy Koneteknologiakeskus Turku Oy Turun Aikuiskoulutussäätiö Turun Ammattikorkeakoulu Oy Varsinais-Suomen Asumisoikeus Oy TVT Asunnot Oy, emoyhtiö Turun Teknologiakiinteistöt Oy Turun Ylioppilaskyläsäätiö Turun Kaupunginteatteri Oy Kiinteistö Oy Turun Monitoimihalli Forum Marinum säätiö Laskelmat Liitteet\n4 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 Kaupunginjohtajan katsaus Talouden tasapainottamistavoitteesta pidetään kiinni Vuoden talousarvion mukaan kaupungin palveluihin, investointeihin ja kehittämiseen käytetään rahaa 1,57 miljardia euroa. Toiminnan nettomenot kasvavat kuluvan vuoden talousarvioon nähden 0,8 prosenttia. Talousarvio on 23,9 miljoonaa euroa alijäämäinen. Kiinteistöveroprosentteihin tehdään lakisääteiset korotukset. Kaupungin saamat valtionosuudet laskevat kuluvan vuoden tasosta merkittävästi, laskua on yhteensä 14,1 miljoonaa euroa. Kaupungin tulorahoitus ei kata toiminnan ja investointien menoja, minkä johdosta kaupungin nettovelka kasvaa 30 miljoonaa euroa. Suhdannesyistä talouden tasapainottamistavoitetta on jouduttu siirtämään vuodelle 2018 ja kaupunki tulee tekemään lisätoimenpiteitä talouden sopeuttamiseksi. Talousarvio on laadittu muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta kesäkuussa kaupunginvaltuuston vahvistaman talousraamin mukaisesti. Vuoden talousarvio on budjetoitu 23,9 miljoonaa euroa alijäämäiseksi. Valtuustokauden päätösten mukaisesti vuodelle 2016 tavoiteltua talouden tasapainottamistavoitetta on jouduttu siirtämään vuoteen Tämä johtuu valtionosuuksien merkittävästä pienenemisestä sekä pitkään jatkuneesta talouden taantumasta. Valtionosuuksiksi ja verotuloiksi on budjetoitu 982,4 miljoonaa euroa, mikä on 4,2 miljoonaa euroa vuoden talousarviota vähemmän. Verotulojen ja valtionosuuksien laskusta huolimatta toiminnan nettomenot kasvavat 0,8 prosenttia, 982,3 miljoonaan euroon. Palvelutarvetta ja kustannuksia kasvattavat korkea työttömyys ja erityisesti pitkäaikaistyöttömyyden lisääntyminen. Menojen kasvupainetta kohdistuu erityisesti työmarkkinatuen kuntaosuuteen ja erikoissairaanhoidon menoihin. Tuottavuutta lisätään monin tavoin Kaupunki on pyrkinyt lisäämään tuottavuutta kaikessa toiminnassaan. Tuottavuuden parantamiseksi Turku on laatinut kaksiosaisen uudistamisohjelman, jonka toimenpiteet jatkuvat ja vaikuttavat koko suunnittelukauden Kevään aikana valmistuu kaupungin tehtäviä syväluotaava toimintoanalyysi, jonka tarkoituksena on löytää uusia kohteita, joilla kaupungin toimintaa voidaan muuttaa pysyvästi. Talousarvioon sisältyvä henkilöstösuunnitelma vähentää kaupungin henkilöstötyövuosien määrää vuonna viime keväänä vahvistetun tavoitteen mukaisesti 175:llä. Samansuuruinen henkilötyövuosien vähennystavoite on asetettu meneillään olevissa yhteistoimintaneuvotteluissa tavoitteeksi myös vuodelle Vuoden talousarvio on laadittu merkittävästi alijäämäiseksi ja koska vuosi 2016 tulee olemaan kuntatalouden osalta vielä haastavampi, on mahdollisiin poikkeamiin reagoitava ensi vuoden aikana välittömästi ja arvioitava lisätoimenpiteitä. Tehostamisesta huolimatta Turku investoi merkittävästi Investointimenoja on karsittu kevään tasosta painottamalla valtuuston linjauksen mukaisesti kasvua edistäviä investointeja ja välttämättömiä korjauksia. Vuonna ei aloiteta uusia suuria tilainvestointeja. Investointien uudelleenpriorisoinnista huolimatta kaupunki ja kaupunkikonserni investoivat taloussuunnitelmakaudella merkittävästi. Kaupungin bruttoinvestoinnit ovat 79,6 miljoonaa euroa vuonna ja 82,3 miljoonaa euroa vuonna Investointien rahoitus edellyttää lisävelanottoa 28,1 miljoonaa euroa ja omaisuuden myyntituottoja 40,1 miljoonaa euroa vuonna. Vuoden 2016 velkarahoitustarpeeksi arvioidaan 31,4 miljoonaa euroa. Omaisuuden myyntituotoksi odotetaan 22,6 miljoonaa euroa. Toimintamallin uudistaminen jatkuu Kaupungin toimintamallin uudistamista jatketaan vuonna, jolloin työllisyyspalvelut uudelleen organisoidaan konsernihallinnon alaiseksi palvelukeskukseksi. Tavoitteena on tehostaa työllistämistoimintaa ja lisätä yhteistyötä elinkeinoelämän ja järjestöjen suuntaan. Myös hyvinvointitoimialalla otetaan vuoden alusta käyttöön uusi toimintamalli. Hallintoa kevennetään ja sairaalatoimintoja keskitetään, millä tavoitellaan potilasvirtojen tehokkaampaa hallintaa niin kaupungin omissa kuin sairaanhoitopiirin yksiköissä. Lisäksi terveyskeskuspalveluja tehostetaan. Tärkeä kokonaisuus on myös lastensuojelun ja perhepalveluiden uudistaminen. Hallinnon keventämistä tehdään myös sivistystoimialalla, jossa lisäksi aloitetaan kaikkien koulutusmuotojen ja ope- 3\n5 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 tussuunnitelmien sekä nuorisoasteen ja aikuiskoulutuksen uudistustyöt. Elinkeino- ja innovaatiopalvelut kootaan Kupittaan ICTtaloon Turun elinkeino- ja innovaatiopalvelut kootaan Kupittaalle ICT-taloon vuoden alusta. ICT- taloon muuttavat Turun seudun kehittämiskeskus, Turku Science Park, Turun Ammattikorkeakoulun, Turun yliopiston ja Åbo Akademin toimintoja sekä Teknologiakiinteistöt Oy. Start up - yritysten palvelut kootaan ElectroCityyn ja samalla käynnistetään uudenlainen AHJO-toiminta alkavien yrittäjien tueksi. Start up yritysten palvelut kootaan ElectroCityyn ja samalla käynnistetään uudenlainen AHJO-toiminta alkavien innovatiivisten yrittäjien tueksi. Kaupungin omia yrityspalveluja uudistetaan ja kehitetään syksyllä aloitetun analysoinnin pohjalta. Turun Seudun Kehittämiskeskuksen toimintamallia ja organisoitumistapaa arvioidaan nykytilanteen pohjalta ja kesäkuun loppuun mennessä tehdään esitys uudeksi toiminnaksi, organisaatioksi ja yhteistyömalliksi seudun kuntien kanssa. Koneteknologiakeskus Turku Oy:n toiminta- ja rahoitusmalli ja asema kaupunkikonsernissa arvioidaan ja esitys jatkosta tehdään alkuvuonna. Työllisyysasiat samaan palvelukeskukseen palvelukeskuksen johdettavaksi ja koordinoitavaksi. Resurssien ja toimenpiteiden kokonaisvaltaisella kohdentamisella tavoitellaan parempaa vaikuttavuutta. Erityisenä kohteena on pitkäaikaistyöttömyydestä kaupungille aiheutuvien kustannusten vähentäminen uusia työllistymispolkuja avaamalla. Työllisyys- ja elinkeinotoimenpiteet kytketään nykyistä tiiviimmin toisiinsa. Turku-konsernin kehitysnäkymät ja tavoitteet Konsernirakenteen kehittäminen jatkuu vuonna seudullisen vesihuoltoyhtiön selvittämisellä. Selvitys koskee Turun Seudun Vesi Oy:tä, seudullisia vesilaitoksia ja Turun Seudun Puhdistamo Oy:tä. Vuonna toimintansa aloittaneista yhtiöistä, Turun Seudun Kuntatekniikka Oy, Turun Seudun Kiinteistöpalvelut Oy, odotetaan menestyvän seudun kilpailutuksissa ja vakiinnuttavan asemansa markkinoilla. Turku Energian investoinnit omaan, uusiutuvaan, sähköntuotantoon jatkuvat osakkuusyhtiöiden kautta. Bruttoinvestoinnit vuodelle ovat 41 milj. euroa Konsernimaista työtapaa pyritään tehostamaan mm. hyödyntämällä konsernitasolla kilpailutettuja hankintoja, tehostamalla ja lisäämällä keskitettyjen konsernipalveluiden käyttöä sekä tehostamalla yhteistyötä ja tietojen vaihtoa konserniyhteisöjen kesken. Kaupunkikonsernin työllisyysasiat siirretään vuoden alusta lukien konsernihallintoon perustettavan työllisyyden Kaupunginjohtaja Aleksi Randell 4\n7 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 Johdanto Turun kaupungin strateginen ohjaus Strategiahierarkia ja ohjausmallit Kaupunginvaltuusto päätti kaupungin uudesta strategiahierarkiasta ja strategiaprosessista. Uuden strategiahierarkian pääelementtejä ovat Turku 2029 kaupunkistrategia sekä sitä tarkentavat kaksi strategista ohjelmaa, Hyvinvointi ja aktiivisuus -ohjelma sekä Kilpailukyky ja kestävä kasvu -ohjelma. Kaupunkistrategia ja strategiset ohjelmat suunniteltiin syksyn ja kevään aikana tiiviissä yhteistyössä asukkaiden, yhdistysten ja elinkeinoelämän edustajien kanssa. Kaupunginvaltuusto hyväksyi kaupunkistrategian ja strategiset ohjelmat kesällä (Kv ) Kaupunkistrategia sisältää kaupungin pitkän tähtäimen vision ja toimintalupaukset sekä kaupunkitason yhteiset päämäärät. Strategisissa ohjelmissa tehdään toimintaa ohjaavat linjaukset, jotka tarkentuvat toimialojen strategisissa ja operatiivisissa sopimuksissa käytännön toimenpiteiksi. Kuva 1: Turun kaupungin strategiahierarkia. Kaupungin strategiahierarkiaan kuuluu myös henkilöstöohjelma, jonka nimi on Henkilöstö voimavarana (Kv 25.8.). Henkilöstöohjelmassa pyritään selkiyttämään työnantajan sekä koko henkilöstön vastuuta siitä, minkälainen työpaikka Turun kaupunki on. Strategiarakenne sisältää edellä mainittujen kaupunkistrategian, strategisten ohjelmien ja henkilöstöohjelman lisäksi myös muita kaupunkitason ohjausasiakirjoja, jotka ohjaavat kaupunkistrategiaa tarkemmin tärkeitä kehittämisosaalueita ja resurssien pidemmän aikavälin suunnittelua (esim. matkailustrategia, IT-strategia, hankintastrategia, tilastrategia). Nämä asiakirjat määrittelee ja hyväksyy pääosin kaupunginhallitus niiden suunnittelun mukaisessa aikataulussa ja niiden tavoitteet sisällytetään talousarviokirjaan. Strategiset tavoitteet toimeenpannaan sopimusohjauksella ja kehittämismallilla Kaupungin strategiset tavoitteet jalkautetaan sopimusohjauksen avulla (Kv ). Sopimusohjausmalli on kaupungin toimintamalliin perustuva johtamisjärjestelmän osa kaikilla toimialoilla ja konsernihallinnossa. Aikaisemmin sopimusohjausta käytettiin Turussa hyvinvointi-, vapaaaika- ja sivistystoimialoilla, mutta vuoden toiminnan ja talouden suunnittelussa yhtenäiseen malliin tulivat mukaan myös ympäristö- ja kiinteistötoimialat sekä konsernihallinto. Käytännössä sopimusohjaus on Turun kaupungin toiminnan ja talouden suunnittelun sekä seurannan malli. Sopimusohjaus koostuu strategisista ja operatiivisista sopimuksista. Strateginen sopimus sisältää kaupunginvaltuuston hyväksymän talousarvion- ja suunnitelman sekä 5\n8 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 sitä täydentävän kaupunginhallituksen hyväksymän osan. Strategisten sopimusten mittarit toimivat strategisten ohjelmien toimeenpanon arvioinnin välineenä. Operatiivinen sopimus on lautakuntien ja toimialan välinen sopimus, jonka uudistettu malli otetaan käyttöön vuoden 2016 toimintasuunnitelman laadinnassa. Strategisiin ja operatiivisiin sopimuksiin sisältyviä merkittäviä kehittämistoimenpiteitä toteutetaan aikaisempaa enemmän hankkeina ja projekteina. Uudella kärkihankeajattelulla panostetaan strategian ja kaupungin toimintamalliuudistuksen kannalta kaikkein keskeisimpien tavoitteiden toteuttamiseen ja viestintään. Kaupunginhallitus päätti kehittämismallin ja salkunhallinnan periaatteiden käyttöön otosta osana kaupungin toimintamallin uudistamista ja strategian toimeenpanoa. Samalla päätettiin ottaa käyttöön koko kaupunkia koskevat yhteiset työtavat ja työvälineet. Siinä missä kehittämissalkun hallinta tarkastelee kaupungissa tapahtuvaa kokonaiskehittämistä hyötyjen ja resurssien käytön näkökulmasta, kehittämissalkussa olevat yksittäiset hankkeet ja projektit valmistellaan ja toteutetaan yhtenäisillä parhaisiin käytäntöihin perustuvilla projektihallinnan menetelmillä. Kaupunkistrategia Turku kaupunkistrategia kuvaa, miltä kaupunki näyttää vuonna 2029, mitä keskeisiä päämääriä kaupunki toiminnalleen asettaa ja mihin periaatteisiin kaupungin henkilöstö sekä luottamushenkilöt lupaavat toiminnassaan sitoutua. Strategia on tarkoitettu paitsi Turun kaupungin organisaation toimintaa ohjaavaksi työkaluksi myös laajemmin koko kaupungin käyttöön. Se on asiakirja, johon myös kaupunkilaiset ja sidosryhmät voivat sitoutua. Sen keskeisenä tavoitteena on kaupunkilaisten hyvinvoinnin sekä kaupungin kilpailukyvyn edistäminen kestävällä tavalla. Kaupunkistrategian toteutumisen mittareina käytetään indikaattoreita, jotka kertovat monipuolisesti koko kaupungin kilpailukyvyn ja hyvinvoinnin kehityksestä. Ne ovat pääosin kansallisia tilastotietoja, joille on pidemmän aikavälin vertailuarvoja myös muista kaupungeista. Strategiset ohjelmat Kaupunkistrategian lisäksi kaupungilla on kaksi strategista ohjelmaa: Hyvinvointi ja aktiivisuus ohjelma sekä Kilpailukyky ja kestävä kasvu ohjelma. Strategisissa ohjelmissa aikajänne on neljästä kahdeksaan vuotta ja niissä tehdään linjaukset keinoista, joilla kaupunkistrategian päämääriä toteutetaan. Yhteensä strategiset ohjelmat sisältävät kuusi pääteemaa: Terve ja hyvinvoiva kaupunkilainen, Osaava ja oppiva kaupunkilainen, Aktiivinen kaupunkilainen, Yrittävä ja osaava kaupunki, Vaikuttava ja uudistuva kaupunki sekä Rakentuva kaupunki ja ympäristö. Strategisten ohjelmien kaupunkitasoiset linjaukset puretaan toimialojen strategisissa ja operatiivisissa sopimuksissa käytännön tavoitteiksi, toimenpiteiksi ja mittareiksi. Kun toimialojen strategisten sopimusten tavoitteiden toteutumat kootaan yhteen ja analysoidaan, saadaan kokonaisnäkemys ohjelmien toimeenpanon onnistumisesta kaupunkitasolla. Henkilöstöohjelma Henkilöstö voimavarana -ohjelmassa pyritään selkiyttämään työnantajan sekä koko henkilöstön vastuuta siitä, minkälainen työpaikka Turun kaupunki on. Olemalla luotettava ja henkilöstön hyvinvointia lisäävä työpaikka luomme Turusta vetovoimaisen ja halutun työpaikan, josta ollaan ylpeitä. Henkilöstö voimavarana -ohjelma on jaettu kolmeen selkeään painopistealueeseen: 1. Turussa jokaisen tulee voida kokea, että työ lisää hyvinvointia 2. Aktiivinen osaamisen ennakointi 3. Turku on vetovoimainen työnantaja Kuhunkin näistä painopistealueista on määritelty 3 alatavoitetta, joille on asetettu mittarit vuosille Mittareista useat on poimittu valtakunnallisesta Kunta 10- tutkimuksesta, jotta saamme vertailupohjaa muihin kuntiin. Kustakin painopistealueesta valitaan yksi alatavoite/vuosi erityisen edistämisen kohteeksi, vaikka koko ohjelman henki sitookin kaikkia Turun työntekijöitä ja esimiehiä. Lisäksi ohjelmaan on määritelty joukko alatavoitteita tukevia seurantakohteita, joiden avulla voimme seurata kaupungin toiminnan kehityksen suuntaa. Ohjelman painopiste on aikaisempaa enemmän itse työssä: kun työ on hyvää ja vastuut selkeitä, voivat työntekijätkin hyvin. Strategian tavoitteiden saavuttamisen tueksi kehitetään jatkuvasti toimintamallin uudistuksessa asetettua Paremman johtamisen kokonaisuutta. Sen kautta esimiehille annetaan eväitä olla mahdollisimman ammattitaitoisia työnantajan edustajia ja edistetään yhtenäistä työnantajapolitiikkaa kaikilla toimialoilla. Henkilöstö voimavarana -ohjelma jalkautuu toimialojen strategisten sopimusten kautta kiinteänä osana toiminnan järjestämistä. Lisäksi sitä edistetään mm. työhyvinvointiohjelman sekä osaamisen kehittämisen kautta. Tuki toiminalle tulee Strategisesta HR:stä keskitetysti, mutta toimialakohtaiset tarpeet määrittelevät toimialojen toteutustapoja. Henkilöstö voimavarana -ohjelman raportointi tapahtuu keskitetysti henkilöstöraportin osana kaupunkitasoisesti. Riskienhallinta Riskienhallintaprosessi perustuu riskin tunnistamiseen, seurausten kuvaamiseen, riskin toteutumisen todennäköisyyteen ja vaikutusarviointiin (riskin merkittävyyteen) ja mahdollisuuteen hallita riskejä eri menetelmillä. 6\n9 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 Jokainen toimiala ja keskeiset strategiset yhteisöt suorittavat riskienarvioinnin käyttäen samoja riskienarviointityökaluja, jolloin riskienhallintaprosessi saadaan yhtenäiseksi. Arvioitavat riskit on jaettu toiminnallisiin riskeihin, vahinkoriskeihin, taloudellisiin riskeihin sekä strategisiin riskeihin. Riskienhallinta ja sen kehittäminen on osa strategiaa. Toiminnan kehittämistä ja strategisia painopisteitä mietittäessä riskienhallinta tulee katsoa osana kokonaisuutta. Riskienhallintaa kehitetään siten, että pystytään vastaamaan muuttuvan toimintaympäristön haasteisiin, hyödyntämällä riskienhallinnasta ja sisäisestä valvonnasta annettuja ohjeita. Taloudelliset kehitysnäkymät Yleiset kehitysnäkymät Maailmantalouden kasvu on ollut käynnissä jo hyvän aikaa ja myös Euroopassa talouden kasvu on alkanut aavistuksen viriämään. Maailmantalouden näkymät ovat Suomen kansantalouden kannalta kuitenkin edelleen heikot. Vaikka koko maailman bruttokansantuotteen kasvu onkin kolmen prosentin luokkaa, niin euroalueella kasvu on ollut vaisua eikä sanottavaa piristystä ole luvassa. Suomen talous seuraa pitkälti muuta Eurooppaa ja varsinkin maamme viennin kehitys on haavoittuvainen. Suomi ei kuitenkaan ole päässyt ainakaan toistaiseksi mukaan tähän orastavaankaan kasvuun. Valtionvarainministeriö on antamassaan julkisen talouden suunnitelmassa vuosille todennut, että Suomen talouden tila on osoittautunut toistuvasti ennakoitua heikommaksi ja myös arviot näkymistä keskipitkällä aikavälillä ovat heikentyneet. Heikon kehityksen taustalla ovat olleet toisaalta maailmantalouden ja euroalueen ongelmat, toisaalta Suomen teollisuuden rakennemuutos ja heikko kilpailukyky. Kun talouden kasvu ja työllisyys ovat jääneet ennakoitua heikommaksi, hallituksen valtiontaloudelle asettamien tavoitteiden saavuttaminen on osoittautunut vaikeaksi. Riski siitä, että velkaantuminen kasvaa hallitsemattomasti, kun korkotaso normalisoituu, on kasvanut. Samalla lähtökohdat kestävyysvajeen korjaamiseen ovat muodostuneet aiempaa haastavammiksi. Kasvun edellytysten vahvistaminen rakennepoliittisen ohjelman avulla uhkaa osoittautua liian hitaaksi reitiksi. Suomen bruttokansantuote (BKT) supistui Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan 1,2 % vuonna. Tuotanto väheni jo toista vuotta peräkkäin ja oli vuoden 2006 tasolla. Tilastokeskuksen syyskuun alussa julkistamien ennakkotietojen mukaan Suomen BKT kasvoi 0,2 % huhtikesäkuussa verrattuna edelliseen vuosineljännekseen. BKT:n kasvu vuoden toisella neljänneksellä merkitsee Tilastokeskuksen mukaan sitä, että teknisesti ottaen Suomi ei enää ollut taantumassa. Vuoden ensimmäisellä vuosipuoliskolla tuotantoa kertyi kuitenkin vähemmän kuin vuosi sitten. Valtiovarainministeriön (VM) julkistaman taloudellisen katsauksen mukaan euroalueelle ennustetaan kahden negatiivisen vuoden jälkeen prosentin talouskasvua vuodelle ja seuraavien parin vuoden aikana kasvu olisi noin puolitoista prosenttia. Valtionvarainministeriön mukaan vuonna Suomen BKT:n ei ennusteta kasvavan. Ennuste pitää sisällään hyvin maltillisen suhdannekäänteen, eli tämän vuoden sisäinen kasvu muodostuu positiiviseksi. Nettoviennin vaikutus talouskasvuun on selvästi positiivinen ja merkittävin tekijä kuluvan vuoden kasvun käynnistymisessä. Yksityinen kulutus ei lisäänny edellisvuodesta ja yksityiset investoinnit laskevat 4,6 % johtuen etupäässä asuinrakennusinvestointien ja kone- ja laiteinvestointien heikosta kehityksestä. Työmarkkinoiden tilanne heikkenee edelleen. Työttömyysasteen ennustetaan nousevan 8,6 prosenttiin ja työllisyys heikkenee edellisestä vuodesta 0,4 prosentilla. Inflaatio jää 1,1 prosenttiin, josta n. 0,5 %-yksikköä tulee välillisen verotuksen muutoksista, kuten ensi vuonnakin. Vuoden kasvuksi muodostuu VM:n katsauksen mukaan 1,2 % ja kasvu muuttuu laajapohjaisemmaksi. Yksityinen kulutus lisääntyy hieman, 0,3 %. Viennin kasvu jää maailmankaupan kasvua hitaammaksi ja siten markkinaosuuksien menettäminen jatkuu edelleen. Työmarkkinoiden tilanne pysyy edelleen heikkona. Työttömyys alenee 8,5 %:iin edellisvuodesta ja työllisyys lisääntyy vajaalla puolella prosentilla. Työmarkkinoiden yhteensopivuusongelmat ovat edelleen merkittäviä ja rakenteellisen työttömyyden taso korkea. Inflaation ennustetaan pysyvän puolentoista prosentin tuntumassa. Vuoden 2016 talouskasvuksi VM:n katsauksessa ennustetaan 1,4 %. Julkinen talous on VM:n taloudellisen katsauksen mukaan pysynyt alijäämäisenä pitkään jatkuneen heikon suhdannetilanteen vuoksi, mutta sopeutustoimet ovat osaltaan hillinneet alijäämän kasvua. Julkisen talouden sektoreista valtiontalous on syvästi alijäämäinen. Ennustekaudella alijäämä kuitenkin pienenee sopeutustoimien ja viriävän talouskasvun myötä. Euroalueen korot ovat poikkeuksellisen alhaalla Euroopan keskuspankin laskettua ohjauskoron syyskuun alussa 0,05 %:n. Tämä on alentanut myös pitkät eurokorot hyvin alas. Euroopan keskuspankin odotetaan pitävän ohjauskoron alhaalla pitkälle vuoden puolelle. Korkotason nousu saattaa lähteä Yhdysvalloista, jossa talouskasvu on nopeampaa kuin Euroopassa ja, jossa Yhdysvaltain keskuspankki FED on vähitellen purkamassa likviditeettiä markkinoilta ja sen jälkeen nostamassa ohjauskorkoa vuoden aikana. Tämä vaikuttanee yleiseen korkokehitykseen globaalisti. Taloussuunnitelmakaudella vuosina 2018 on selvää, että myös euroalueen korot tulevat vähitellen nousemaan, mutta keskuspankit ovat varovaisia koronnostoissaan, ettei orastava talouskasvu tyrehdy. 7\n10 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 Talouden keskeisiä tunnuslukuja 2012 ** ** 2016** BKT markkintahintaan määrän muutos, % -1,5-1,2 0,0 1,2 1,4 Kuluttajahintaindeksi muutos, % 2,8 1,5 1,1 1,5 1,8 Työttömyysaste, % 7,7 8,2 8,6 8,5 8,2 Työllisyysaste, % 69,0 68,5 68,5 68,9 69,5 Julkisyhteisöjen rahoitusjäämä % BKT:sta -2,1-2,3-2,7-2,4-1,7 Valtio -3,7-3,5-3,4-2,6-2,3 Kunnat -1,1-0,8-0,8-1,1-1,1 Sosiaaliturvarahastot 2,6 1,9 1,5 1,3 1,7 Rakenteellinen jäämä % BKT:sta -1,2-0,8-1,2-1,3-1,2 Julkisyhteisöjen bruttovelka % BKT:sta 1) 53,0 55,9 59,6 61,2 62,1 Valtionvelka, % BKT:sta 42,2 44,6 47,6 48,5 49,0 Lähde: Valtiovaraiministeriö 1) julkinen velka on tilastouudistuksen vuoksi ennuste myös vuosina 2012 ja. Vertailun vuoksi voidaan mainita, että tärkeimpien ennusteita tuottavien laitosten syksyllä julkistamat arviot Suomen vuoden BKT:n kasvusta vaihtelevat välillä - 0,5 0,0 % ja vuoden kasvusta välillä 0,3 1,2 %. Vuoden edetessä ennusteita on tarkistettu alaspäin mm. euroalueen ja Venäjän heikentyneiden talousnäkymien sekä Ukrainan kriisin takia. Kuntatalous Kuntatalouteen on syntynyt viime vuosina menojen ja tulojen välinen epätasapaino. Viime vuonna kuntatalouden rahoitusasema parani tilapäisesti kertaluontoisten tekijöiden seurauksena. Vaisu talouskasvu ja valtiontalouden sopeutustoimet pitävät kuntien tulojen kasvun lähivuosina hitaana. Myös menokasvun ennustetaan hidastuvan viime vuosien toteutuneesta, mutta olevan tulevanakin vuosina koko tulojen kasvua nopeampaa. Kuntatalous pysyy selvästi alijäämäisenä ja velan kasvu uhkaa jatkua. Kuntataloustiedotteen 3/ mukaan kuntien ja kuntayhtymien toimintamenot kasvavat ensi vuonna 0,5 % ja toimintatulot vähenevät 7,2 %. Verotulot kasvavat 1,8 % ja valtionosuudet vähenevät 1,6 %. Vuosikate on 1,77 mrd. euroa positiivinen, mutta tilikauden tulos on -0,63 mrd. euroa. Vuosina ja tuloslaskelman eriin vaikuttaa kunnallisten liikelaitosten sekä ammattikorkeakoulun yhtiöittäminen. Kuntien verotulot Kuntataloustiedotteen 3/ mukaan kuntien verotilitysten kasvuvauhti tippuu reippaasti viime vuoden poikkeuksellisen korkealta tasolta. Verotulojen hitaaseen kasvuun vaikuttavat myös muun muassa uuden työmarkkinaratkaisun maltilliset sopimuskorotukset, vaatimaton talouskehitys, veroperustemuutokset sekä väestön ikääntyminen. Kunnallisverojen kasvun arvioidaankin jäävän tänä vuonna 1,4 prosenttiin, vaikka lähes puolet kunnista nosti vuoden alussa tuloveroprosenttejaan. Kunnallisveron tilitysten ennakoidaan kasvavan vuonna vain 1,2 prosenttia. Keskeinen syy tilitysten vaimeaan kasvuun on kunnallisverosta myönnettävien vähennysten kasvu. Vuonna tullaan korottamaan useita vähennyksiä, kuten kunnallisverotuksen eläketulovähennystä, työtulovähennystä ja perusvähennystä. Myös uusi lapsivähennys ja valtion tuloveroasteikon kolmen alimman tulorajan korotus 1,7 prosentilla vaimentavat kunnallisveron kasvua. Kaikkien kuntien tuloveroihin vaikuttavien veroperustemuutosten yhteisvaikutukseksi vuonna arvioidaan -131 milj. euroa. Verotulomenetykset kuitenkin kompensoidaan kunnille täysimääräisesti valtionosuusjärjestelmän kautta lisäämällä kuntien valtionosuuksia. Vuonna kuntien jako-osuus yhteisöveron tuotosta on 35,56 %. Heikko talouskasvu ei näytä välittyvän kuluvana vuonna kuntien yhteisöverokertymään dramaattisesti lähinnä tilitysten ajoituksiin liittyvien tekijöiden vuoksi. Yhteisöverotuoton arvioidaan kasvavan tänä vuonna peräti 6,0 prosentilla, jolloin sitä kertyy kunnille noin 1,39 mrd. euroa. Ensi vuonna sovellettava kuntien yhteisöveron jako-osuus nousee tämän vuoden luvusta, sillä kuntien yhteisöveron jako-osuutta nostetaan 75 miljoonalla eurolla työmarkkinatukiuudistukseen liittyvien lisäkustannusten kompensoimiseksi kunnille. Yhteisöveroon on esitetty myös muita pienempiä veroperustemuutoksia, jotka tullaan kompensoimaan kunnille yhteisöveron jako-osuutta muuttamalla. Peruspalvelubudjetin ennuste kuntien osuudeksi yhteisöveron tuotosta ensi vuonna on 36,36, mutta luku täsmentyy vielä loppuvuoden aikana. Tämän hetkisessä ennusteissa on lähdetty siitä, että kunnille tilitetään yhteisöveroa vuonna kokonaisuudessaan 1,47 miljardia euroa. Tällöin yhteisövero kasvaisi 5,8 % edelliseen vuoteen verrattuna. Kuntien jako-osuuden väliaikainen viiden prosenttiyksikön korotus päättyy vuonna 2016, jos asiasta ei tehdä uutta päätöstä tulevassa hallitusohjelmassa. Kiinteistöveron tilitykset nousevat kiinteistöverouudistustyön vuoksi vuonna reippaasti. Tilitysten määrän arvioidaan lisääntyvän yli 10 prosenttia, jolloin kiinteistövero kasvaa noin 1,5 mrd. euroon. Vuonna kiinteistöveroa arvioidaan kertyvän noin neljä prosenttia enemmän kuin kuluvana vuonna. Kuntien valtionosuudet Kuntien valtionavut koostuvat laskennallisista yleiskatteellisista valtionosuuksista ja määrättyihin käyttötarkoituksiin kohdistettavista valtionavustuksista, joiden suuruus kattaa määrätyn osuuden toiminnan todellisista kustannuksista. Valtion talousarvioesityksen (15.9.) mukaisesti kuntien valtionavut ovat vuonna yhteensä 9,9 mrd. euroa, mistä valtaosa (9,0 mrd. euroa) muodostuu kunnille myönnettävistä valtionosuuksista. Valtionavustukset ovat vuonna noin 0,9 mrd. euroa. Valtionavut vähentyvät vuonna edellisvuoteen verrattuna yhteensä n. 540 milj. euroa. Peruspalvelujen valtionosuus on 8,4 mrd. euroa. 8\n11 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 Kunnan valtionosuusrahoitus muodostuu hallinnollisesti kahdesta osasta: valtiovarainministeriön hallinnoimasta kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta ja opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain mukaisesta valtionosuusrahoituksesta, jota hallinnoi opetus- ja kulttuuriministeriö. Peruspalvelujen valtionosuusjärjestelmä uudistuu vuoden alusta siten, kuin järjestelmää on muutettu lailla 676/ (He 38/). Valtionosuuden määräytymisen ikäryhmitystä ja määräytymisen kriteeristöä on muutettu olennaisesti. Keskeiset perusperiaatteet ja rakenteet säilyvät. Opetus- ja kulttuuriministeriön osuus säilyy nykyisellään. Peruspalvelujen valtionosuusjärjestelmän uudistukseen kuuluu viiden vuoden siirtymäkausi, jonka aikana valtionosuuden muutosta tasataan. Vuonna muutos voi olla enintään +/- 50 euroa asukasta kohti. Peruspalvelujen valtionosuuden perusteena ovat sosiaalija terveydenhuollon, esi- ja perusopetuksen ja yleisten kirjastojen laskennalliset kustannukset sekä asukaskohtaisen taiteen perusopetuksen ja kuntien yleisen kulttuuritoimen laskennalliset perusteet. Opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalan vuoden valtionosuusrahoitusta alentavat hallitusohjelmassa ja kehyspäätöksissä sovitut säästöt. Nämä kohdistuvat mm. lukioon, ammatilliseen peruskoulutukseen, työelämän kehittämis- ja palvelutehtävän rahoitukseen, oppilaitosten perustamiskustannusten valtionosuuteen, vapaan sivistystyön rahoitukseen sekä teattereiden, orkestereiden ja museoiden rahoitukseen. Vuonna opetus- ja kulttuuriministeriön valtionosuusrahoituksen säästöt ovat kuntien ja kuntayhtymien osalta 102 milj. euroa. Mm. lukiokoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yksikköhintoja leikataan. Vuosien ja indeksileikkauksia ei jatketa, vaan vuodelle tehdään normaalit indeksitarkistukset 1,1 %:n mukaan. Varsinais-Suomen ja Turun seutukunnan kehitysnäkymät Varsinais-Suomi on teollisuuden rakennemuutoksen kourissa. Telakkateollisuuden ja matkapuhelinalan työpaikkojen väheneminen on rakennemuutoksen seurausta. Suomen valtion ja Meyer Werftin päätös ostaa Turun telakka uudelle yhteisyritykselle oli aluetalouden kannalta toiveita herättävä. Liikenneverkon kehittäminen tulevina vuosina auttaa maakuntaa kehittymään eteenpäin. VT 8:n rakentaminen nelikaistaisena Nousiaisiin asti on nyt ratkaistu valtiovarainministeriön budjettiesityksessä vuodelle. VT 8 Turku - Pori -yhteysvälin II vaiheen ratkaisut, VT 9:n liikenneturvallisuusratkaisut ja KT 40:n perusparannus odottavat rahoitusratkaisuja seuraavana. Syyskuussa julkaistussa Työ- ja elinkeinoministeriön ja ELY-keskusten Alueelliset kehitysnäkymät 2/ katsauksessa ennakoidaan Varsinais-Suomen maakunnan taloudellisia näkymiä siten, että sekä elinkeinoelämän ja yritystoiminnan että työttömyyden odotetaan pysyvän ennallaan 6 kk:n kuluttua verrattuna nykyhetkeen. Vuoden kuluttua elinkeinoelämän ja yritystoiminnan tilanteen oletetaan olevan nykyhetkeä parempi mutta työttömyyden säilyvän edelleen ennallaan. Katsauksen toimialoittaisessa tarkastelussa todetaan, että Varsinais-Suomen teknologiateollisuudessa suhdannetilanne on samanlainen kuin koko maassa: keväällä uudet tilaukset olivat kasvussa, mutta kasvu on kesän aikana hidastunut. Turun seutukunnalle tärkeän meriteollisuuden näkymät ovat selvästi parantuneet Turun telakan kaupan ja risteilijätilausten myötä. Lääke- ja bioaloilla on merkittävä asema Turun seutukunnan korkean teknologian osaamisessa, sillä seutukunnan henkilöstöltään kymmenen suurimman yrityksen joukossa on kolme Turussa toimivaa lääke- ja bioalojen yritystä. Näiden alojen positiivisen kehityksen ennakoidaan jatkuvan, kun suurimmat lääketehtaat edelleen investoivat ja kasvattavat tuotantoaan. Suurista toimialoista kauppa ja kuluttajapalvelut kärsivät Turun seutukunnassakin edelleen vaimeasta kotimaisesta kysynnästä ja niiden työllisyystilanteen ennakoidaan heikkenevän nykyisestä. Myös rakentamisen suhdannetilanteen odotetaan jatkuvan edelleen heikkona. Alhaisella tasolla olevien tuotannollisten investointien kannalta vuonna käynnistyvä Turun seudun energiatuotanto Oy:n monipolttoainevoimalaitoksen rakentaminen Naantaliin on piristysruiske aluetaloudelle sekä rakentamisaikaisten että pysyvien vaikutusten muodossa. Alueelliset kehitysnäkymät -katsauksessa ennakoidaan Turun seutukunnan seuraavan 6 kk:n taloudellisia näkymiä kokonaisuudessaan siten, että sekä elinkeinoelämän ja yritystoiminnan tilanne että työttömyys pysyvät ennallaan nykyhetkeen verrattuna. Kun tarkastelujaksoa pidennetään 12 kk:n mittaiseksi, odotukset ovat positiivisempia: elinkeinoelämän ja yritystoiminnan tilanteen nähdään paranevan, mutta työttömyyden pysyvän edelleen ennallaan (katsauksen aluetalouden kehitystä koskevia odotuksia arvioitaessa on syytä mainita, että katsausta tehtäessä ja julkistettaessa Turun telakan kauppa ja risteilijätilaukset eivät olleet vielä saaneet lopullista vahvistusta). Väestön kehitys Turun asukasluku oli vuoden lopussa , josta miehiä ja naisia Turku on asukasluvultaan Suomen kuudenneksi suurin kaupunki ja Turun seutukunta maan kolmanneksi suurin kaupunkiseutu. Kaupungin väkiluku kasvoi 1970-luvun puoliväliin asti, minkä jälkeen se alkoi hitaasti laskea. Käänne kasvuun ajoittui 1990-luvun alkuun lisääntyneen maahanmuuton johdosta, kunnes kotikuntalain muutos vuonna 1994 sai 9\n12 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 myös kuntien välisen muuton Turulle voitolliseksi opiskelijoiden voidessa aiempaa helpommin kirjautua opiskelupaikkakuntansa vakituisiksi asukkaiksi. Kaupungin väestönkasvu on vuosina ollut aiempiin vuosiin verrattuna suhteellisen nopeaa ja on ylittänyt Tilastokeskuksen viimeisimmän väestöennusteen luvut selvästi. Varsinkin vuotiaiden määrän kasvu on ollut ennustettua suurempi. Vanhusväestö on kasvanut ennustetulla tavalla, sillä suuret ikäluokat ovat siirtymässä 65 vuotta täyttäneiden ikäryhmään. Nettomaahanmuutto on ollut Turulle voitollista koko luvun. Kuntien välinen nettomuutto oli tappiollista välillä , mutta vuodesta 2010 alkaen tulomuutto muista kunnista on ylittänyt lähtömuuton. Turun lähtömuuton pääsuuntia ovat olleet naapurikunnat ja pääkaupunkiseutu. Turun väkiluku ja vuosimuutos 2009 Turun työttömyysaste on ollut koko maan työttömyysastetta korkeampi yhtäjaksoisesti vuoden 1992 huhtikuusta lähtien. Syyskuussa erotus oli 3,5 prosenttiyksikköä. Kymmenen suurimman kaupungin seutukuntavertailussa Turun seutukunnan työttömyysaste oli syyskuussa kolmanneksi alin Helsingin ja Kuopion seutukuntien jälkeen. Turun työttömyysasteen erotus sen ympäryskuntien muodostaman alueen yhteiseen työttömyysasteeseen oli vertailukeskuskuntien suurin. Jatkossa Turun työttömyysnäkymät kohentunevat vahvistuvan telakkatoiminnan ansiosta. Turun toteutunut väestö 2011 sekä TK:n ennuste vuosille Toteutunut Ennuste Vuosi Väkiluku Vuosimuutos Kasvu on, kuten koko maan tasollakin, paljolti maahanmuuton ansiota. Vuoden ennakkotietojen mukaan Turun väestönkasvu näyttäisi jatkuvan vuoden tasolla Toteutunut kehitys ylittää selvästi ennustetun Ruotsinkielisten osuus väestöstä on ollut pitkään Turussa hieman yli viisi prosenttia. Muita kieliä kuin suomea, ruotsia tai saamea puhuvia oli vuoden lopussa eli runsaat yhdeksän prosenttia väestöstä. Muunkielisen väestön määrä on kasvanut nopeasti viime vuosina. Suurimmat muunkielisryhmät olivat vuoden lopussa venäjä 2 879, arabia 1 709, kurdi 1 527, viro 1 465, albania ja somali Ulkomaalaisia (passin mukaan) oli Turussa vuoden lopussa Suurimmat ryhmät olivat Viro 1 633, Venäjä 1 051, Irak 802, Somalia 597, Iran 486 ja Ruotsi 366. Työttömyyden määrä ja rakenne Kymmenen suurimman kaupungin vertailussa Turun työttömyysaste (15,5) oli syyskuussa viidenneksi korkein (13,9 syyskuussa ). Turkua korkeampi työttömyysaste oli Lahdessa, Tampereella, Jyväskylässä ja Oulussa. Pitkäaikaistyöttömien osuus kaikista työttömistä oli Turussa vertailun toiseksi matalin ja nuorisotyöttömien osuus neljänneksi matalin. Turussa oli syyskuussa työttömiä (miehet 7 975, naiset 5 995), joista pitkäaikaistyöttömiä ja nuorisotyöttömiä (alle 25-v.) Lähde: Tilastokeskus Turun vuosittainen väestönmuutos äidinkielen mukaan vuosina 2000, henkeä Lähde: Tilastokeskus muunkielisten määrä on kasvanut hengellä ja suomen-, ruotsin- ja saamenkielisten määrä on vähentynyt 76 hengellä. Suomen-, ruotsin- ja saamenkieliset Muunkieliset Koko väestönmuutos 10\n13 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 Muut toimintaympäristön kehitysnäkymät Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri Sairaanhoitopiiri on talousarvioesityksessään vuodelle budjetoinut Turun maksuosuudeksi , jossa on kasvua kuluvaan vuoden budjetoituun maksuosuuteen 3,5 % ja viimeisimpään ennusteeseen nähden vain 1,6 %. Talousarvioesitys perustuu sairaanhoitopiirin arvioon ensi vuoden käytöstä. Siinä avohoitokäynnit lisääntyvät 5,3 % ja sairaalahoitojaksot vähenevät 0,2 %. Sosiaali- ja terveyslautakunta on omassa talousarvioesityksessään budjetoinut sairaanhoitopiirin palveluihin saman euromäärän. Viime vuosien käyttötalouden kasvuun nähden oletettu kasvuvara on pienehkö. Avohoitokäyntien lisääntyminen ja sairaalahoitojaksojen vähentyminen perustuu lääketieteen kehitykseen, missä yhä vaativimpia hoitoja voidaan toteuttaa polikliinisesti. Tyks ei ole toistaiseksi menestynyt kovin hyvin THL:n yliopistosairaaloiden tuottavuusvertailussa, mikä osaltaan selittää kalliita palvelujen hintoja jäsenkunnille. Varsinais- Suomen sairaanhoitopiirissä suunnitteilla olevan yksisairaalahankkeen tavoitteena on rationalisoida palveluketjuja ja sitä kautta parantaa tuottavuutta. Onnistuessaan tämä pitkällä aikavälillä hillitsisi jäsenkuntien maksuosuuksien kasvua. Sairaanhoitopiirin investointisuunnitelman suurin yksittäinen hanke U-sairaalan korvaavien tilojen rakentaminen (T3-hanke). Sen rakentamis- ja hankintakustannukset ovat esityksen mukaan yhteensä 157,4 M. Alustavat laskelmat ja toteutettu markkinaselvitys puoltavat oman taseen ulkopuolista rahoitus- ja rakentamisratkaisua. Arvioidusta ulkopuolisista rahoitusvaihtoehdoista leasingrahoitus on efektiivisiltä kokonaiskustannuksiltaan edullisin ja siten hintatasoltaan lähimpänä sairaanhoitopiirin hankkiman vieraan pääoman kustannustasoa. Muut merkittävät muutokset Vuoden alusta voimaan astuva valtionosuuslainsäädännön muutos heikentää olennaisesti kuntien rahoituspohjaa. Turussa rahoituspohjan heikkeneminen on päätetty kattaa sopeuttamalla nettokäyttömenoja verorahoituksen kehitykseen. Kuntien toimintaan ja palvelujen tuottamistapaan tulevaisuudessa vaikuttaa ratkaisevasti meneillään oleva kuntarakenneuudistus sekä sosiaali- ja terveystoimen uudistus. Sosiaali- ja terveyshuollon järjestämistä koskevan lain on määrä astua voimaan keväällä ja sosiaali- ja terveyspalveluista vastaavien alueiden toiminta käynnistyy vuoden 2017 alusta. Uusi malli tarkoittaa merkittävää muutosta nykyiseen malliin ja Turun kaupungin toimintaan. Työmarkkinatukiuudistus lisää kustannusvastuuta kunnille. Hyvinvointitoimialan arvion mukaan työmarkkinatuen kuntaosuuksiin kohdistuu noin 9 milj. euron lisäyspaine uudistuksen johdosta. 11\n14 TALOUSARVIO JA TALOUSSUUNNITELMAT\n15 Lukuohjeet: VERTAILUKELPOISUUS Vertailuvuosissa (TOT ja TAM -sarakkeet) on huomioitu alla mainitut organisaatiomuutokset ja luvut ovat vertailukelpoiset vuoden organisaatioon nähden. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että siirtyneen toiminnan bruttotuotot ja kulut ovat poistuneet vanhan organisaation luvuista ja siirtyneet uuden organisaation lukuihin. Talousarvion valmistelussa on huomioitu seuraavat organisaatiomuutokset: Työllisyyspalvelukeskuksen siirto sosiaali- ja terveyslautakunnasta kaupunginhallitukseen Talouspalvelukeskuksen siirto Kunnan Taitoa Oy:lle TULOSLASKELMA TOIMINTAKATE ilmoittaa paljonko käyttötalouden kuluista jää katettavaksi verotuloilla ja valtionosuuksilla. VUOSIKATE osoittaa tulorahoituksen, joka jää käytettäväksi investointeihin, sijoituksiin ja lainan lyhennyksiin. Vuosikate on keskeinen kateluku arvioitaessa tulorahoituksen riittävyyttä. Perusoletus on, että mikäli vuosikate on siitä vähennettävien suunnitelmapoistojen suuruinen, kunnan tulorahoitus olisi riittävä. TILIKAUDEN TULOS on tilikaudelle jaksotettujen tulojen ja menojen erotus, joka lisää tai vähentää kunnan vapaaehtoisia varauksia tai omaa pääomaa. Tilikauden tuloksen jälkeen esitetään poistoeron, vapaaehtoisten varausten ja rahastojen muutokset. Tuloslaskelman tunnuslukujen laskentakaavat Toimintatuotot/Toimintakulut, % Määritelmä: 100 x toimintatuotot / (toimintakulut valmistus omaan käyttöön) Vuosikate %:a poistoista Määritelmä: 100 x vuosikate / poistot RAHOITUSLASKELMA TOIMINNAN RAHAVIRTA osoittaa, missä määrin kunta on pystynyt tilikauden aikana toiminnan (käyttötalouden) avulla saamaan rahavaroja toimintaedellytysten säilyttämiseen, uusien investointien tekemiseen ja lainojen takaisinmaksuun ulkopuolisiin rahoituslähteisiin turvautumatta. Vuosikate saadaan suoraan tuloslaskelmasta ja vuosikatteen korjaukset esitetään rivillä Tulorahoituksen korjauserät. Korjauseriä ovat pysyvien vastaavien hyödykkeiden myyntivoitot, mikäli ne on esitetty toiminnan muissa tuotoissa sekä toiminnan muihin kuluihin merkityt pysyvien vastaavien hyödykkeiden myyntitappiot. INVESTOINTIEN RAHAVIRTA osoittaa sen rahavarojen käytön, jonka kunta on käyttänyt palvelutuotannon edellytyksien järjestämiseen ja tulevan rahavirran kerryttämiseksi pitkällä aikavälillä. Investoinneilla tarkoitetaan rahoituslaskelmassa pysyviin vastaaviin käytettyjä varoja tilivuoden aikana. Investointimenot ja niihin saadut rahoitusosuudet esitetään rahoituslaskelmassa bruttomääräisinä. Investointimenot ovat sekä osakkeiden ja osuuksien ostoja että aineettomia ja aineellisia pysyvien vastaavien hyödykkeiden investointeja. Investointien rahavirta nimikkeen alla esitetään myös investointien rahoitusosuudet ja pysyvien vastaavien myyntihintaiset luovutustulot. RAHOITUKSEN RAHAVIRTA osoittaa antolaina- ja muiden saamisten, toimeksiantojen varojen ja pääomien, vaihto-omaisuuden sekä oman ja vieraan pääoman muutokset tilikauden aikana. Rahoituslaskelmasta tulee erikseen käydä ilmi rahoituksen rahavirta. Sitä varten rahoituksen rahavirtalaskelmassa esitetään ensin antolainojen ja lainakannan muutokset. Maksuvalmiuden muutoksiin vaikuttavat myös toimeksiantojen varojen ja pääomien muutokset, vaihto-omaisuuden, pitkä- ja lyhytaikaisten saamisten ja korottomien pitkä- ja lyhytaikaisten velkojen muutokset. Toiminnan ja investointien sekä rahoituksen rahavirtojen yhteenlaskettu muutos vastaa taseesta laskettua rahavarojen muutosta. Rahoituslaskelman tunnuslukujen laskentakaavat Investointien tulorahoitus, % Määritelmä: 100 x vuosikate / investointien omahankintamenot (=käyttöomaisuusinvestointien hankintameno investointien rahoitusosuudet) Lainakanta Määritelmä: Vieras pääoma (saadut ennakot + ostovelat + siirtovelat + muut velat)\n16 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 Talousarvio ja taloussuunnitelmat Talousarvion tuloksen muodostuminen Vuoden talousarvio on laadittu kaupunginvaltuuston vahvistamaan suunnittelulukuun. Tilikauden alijäämäksi muodostuu suunnitelmaluvun mukaisesti 23,9 milj. euroa. Toimielinten yhteenlasketut nettokäyttömenot ylittyvät suunnittelulukuun verrattuna 5,1 milj. euroa. Verorahoitusta arvioidaan kertyvän 5,5 milj. euroa enemmän kuin suunnittelukuja laskettaessa oli tiedossa. Verotulojen positiivisempi kehitys kattaa nettokäyttömenojen ylityksen ja tilikauden tulos on kaupunginvaltuuston vahvistaman suunnitteluluvun mukainen. Toimielinten suunnittelulukujen pohjana on ollut kaupungin ensimmäinen uudistamisohjelma sekä vuoden talousarvio, johon keväällä tehtiin sopeuttavat talousarviomuutokset. Merkittävästi heikentyneiden valtionosuuksien ja oletettua alemman verotulokehityksen johdosta kaupungin tuloksen tasapainotus on tehtävä sopeuttamalla toimintakatetta. Nettokäyttömenojen kasvuksi vuoden talousarvioon sallitaan 0,4 prosenttia. Taloussuunnittelulukujen lähtökohtana oli se, että vuoden talousarviota ei ylitetä. Käyttötalouden nettomenojen kehitys on ollut ongelmana ja jatkuu edelleen. Vuoden toisen talousennusteen nettomenot olisivat 11,4 milj. euroa talousarviota suuremmat ja 8,3 milj. euroa kaupunginvaltuuston vuodelle vahvistamaa suunnittelulukua suuremmat. Yleinen taloustilanne ja työttömyyden kasvu näkyvät vuoden talousennusteissa. Työmarkkinatuen kuntaosuuden kasvu sekä sosiaali- ja terveyspalveluiden kysynnän kasvu ja sairaanhoitopiirin kustannustason kasvu on pitänyt käyttötalouden menokehityksen korkealla. Samat tekijät näkyvät myös vuoden talousarvion menokasvuna ja samalla suunnitteluluvun ylityksen selittäjänä. Merkittävä kustannuskehitykseen vaikuttava muutos on esim. työmarkkinatukea koskeva lainsäädännön muutos, jossa kuntien vastuuta työmarkkinatuesta ja työttömien aktivoimisesta kasvatetaan. 977,2 milj. euroa. Talousarviossa vuoden toimintakatteeksi muodostuu 982,3 milj. euroa. Vuoden muutettuun talousarvioon verrattuna nettokäyttömenot kasvavat 0,8 prosenttia. Vuoden tilinpäätökseen verrattuna kaupungin nettomenot kasvavat 4,3 prosenttia. Vuoden talousarvion nettomenot ylittävät kaupunginvaltuuston vahvistaman suunnitteluluvun 5,1 milj. euroa, mikä asettaa paineita taloussuunnitelmavuosien toiminnan ja talouden sopeuttamiselle kaupunginvaltuuston taloussuunnitelmavuosille vahvistamissa suunnitteluluvuissa pysymiseksi. Kaupunginvaltuuston vahvistamissa tulostavoitteissa pysyminen edellyttää taloussuunnitelmavuosina merkittävää nettokäyttömenojen sopeutusta toimielinten talousarvioehdotuksiin. Talouden tasapainotavoitteen saavuttamiseksi on talousarviossa taloussuunnitelmavuosien nettokäyttömenot asetettu talousarvio- ja suunnitelmassa merkittävästi alle kaupunginvaltuuston suunnittelulukujen. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää rakenteellisten ja tuottavuutta parantavien muutosten toteuttamista ja tiukkaa talousarvion noudattamista. Rahoitustuotot ja kulut, netto on 26,8 milj. euroa. Satunnaisiin tuottoihin sisältyy 5,0 milj. euroa, joka arvioidaan saatavan kiinteistöjen välilliseen omistamisen järjestelyihin liittyvistä myyntivoitoista. Vuoden vuosikate on 26,9 milj. euroa ja se on euromäärä, joka tulorahoituksesta jää investointien, lainanlyhennysten ja muiden pitkävaikutteisten menojen kattamiseen. Vuosikate on 0,4 milj. euroa suunnittelulukua suurempi. Tilikauden alijäämäksi muodostuu 23,9 milj. euroa. Kaupunginvaltuusto vahvisti kesäkuussa nettokäyttömenojen suunnitteluluvuksi vuodelle yhteensä 12\n17 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 Talousarvion tuloslaskelma (1.000 ) TP TAM TA Myyntituotot Maksutuotot Tuet ja avustukset Vuokratuotot Muut toimintatuotot TOIMINTATUOTOT Valmistus omaan käyttöön Henkilöstökulut Palvelujen ostot Asiakaspalvelujen ostot Muiden palvelujen ostot Aineet, tarvikkeet ja tavarat Avustukset Vuokrat Muut toimintakulut TOIMINTAKULUT TOIMINTAKATE Verotulot ja valtionosuudet Rahoitustuotot ja -kulut VUOSIKATE Poistot ja arvonalentumiset Satunnaiset tuotot ja kulut TILIKAUDEN TULOS Varausten ja rahastojen muutokset TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ Tuloslaskelman tunnusluvut TOT TA TA Toimintatuotot - muutos-% ed. vuodesta -2,0 % 1,2 % -1,4 % 1,3 % 1,5 % Toimintakulut - muutos-% ed. vuodesta -2,3 % 0,6 % -1,9 % 1,1 % 1,7 % Toimintakate - muutos-% ed. vuodesta -2,8 % 0,3 % -2,2 % 1,0 % 1,8 % Toimintatuotot / toimintakulut 33,2 % 33,3 % 33,5 % 33,6 % 33,7 % 33,7 % Vuosikate / poistot -% 79,0 % 55,4 % 46,8 % 80,8 % 94,3 % 106,0 % Vuosikate / asukas 234,19 172,00 145,18 243,93 279,84 304,00 Asukasmäärä Verotulot ja valtionosuudet Verotulot Verotuloista kunnallisvero on merkittävin ja toteutuneiden tilitysten mukaan vuoden kertymäksi ennustetaan 584,0 milj. euroa. Muut kunnan saamat verot ovat yhteisövero ja kiinteistövero. Yhteisöveroa kertynee tänä vuonna n. 73,4 milj. euroa ja kiinteistöveroa kertynee n. 47,5 milj. euroa. Vuonna tehtiin 0,75 prosenttiyksikön veronkorotus kunnallisveroon. Kunnallisveron korotus oli 18,75 prosentista 19,50 prosenttiin. Verotuloarviot talousarvio- 13\n18 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 vuodelle ja suunnitelmakaudelle perustuvat suuntaaantavasti kuntaliitolta saatuun kuntakohtaiseen veroennustekehikkoon. Verotulot Verotulot TP TA Enn. TA Kunnallisvero 563,7 589,6 584,0 594,0 613,0 633,0 653,9 Yhteisövero 72,3 73,4 73,4 79,3 70,1 75,0 75,9 Kiinteistövero 44,2 47,5 47,5 50,3 51,3 52,2 53,2 Yhteensä 680,2 710,5 704,9 723,6 734,4 760,2 783,0 Muutos-% TP TA Enn. TA Kunnallisvero 7,0 4,6 3,6 1,7 3,2 3,3 3,3 Yhteisövero 4,4 1,5 1,5 8,0-11,6 7,0 1,2 Kiinteistövero 3,9 7,5 7,5 5,9 1,9 1,9 1,9 Yhteensä 6,5 4,5 3,6 2,7 1,5 3,5 3,0 Verotulojen arvioinnissa on ennakoitu, että Suomen talous kehittyy vaatimattomasti vuonna. Tämän johdosta vuoden kunnallistuloveron kasvu on vuoden ennusteeseen nähden vain 1,7 %. Talousarvio ei sisällä kunnallisveroprosentin korotusta. Yhteisöveroa saataneen vuonna 79,3 milj. euroa, nousua ennusteeseen nähden tulee 8,0 %. Yhteisöveropotin on arvioitu kasvavan valtakunnantasolla vuodesta 5,8 %. Työmarkkinatuen rahoitusvastuun siirtoa kunnille kompensoidaan nostamalla kuntien yhteisöveron jakoosuutta vuodesta lähtien 1,81 prosenttiyksikköä. Vuonna 2016 kuntien yhteisöveron jako-osuus laskee 36,36 prosentista 30,30 prosenttiin. Tämä näkyy yhteisöverotulon suurena pudotuksena vuonna Yleisen kiinteistöveron sekä vakituisten asuinrakennusten kiinteistöveron laissa säädettyjä ala- ja ylärajoja korotetaan vuodelle. Yleisen kiinteistöveron osalta korotus rajoihin on 0,2 prosenttiyksikköä. Alaraja tulee siis olemaan 0,8 % ja yläraja 1,55 %. Vakituisten asuinrakennusten kiinteistöveroprosentin osalta korotus on 0,05 prosenttiyksikköä uuden alarajan ollessa siten 0,37 % ja ylärajan 0,8 %. Asuinrakennusten kiinteistöveroprosenttien korotus lisää Turun kiinteistöverotuloa noin 1,9 milj. euroa. Tämä tulo leikataan pois vähentämällä vastaavalla määrällä Turun saamaa valtionosuutta. Kaiken kaikkiaan koko verotuloarvio talousarviovuodelle on 723,6 milj. euroa ja kasvua vuoden ennusteeseen tulee 2,7 %. Verotulojen ennustamiseksi taloussuunnitelmavuosille on käytetty hyväksi kuntaliiton laatimaa kuntakohtaista ennustekehikkoa. Valtionosuudet Uusi valtionosuuslainsäädäntö muuttaa suuresti vuoden peruspalveluiden valtionosuuden määräytymisperusteita. Pelkästään uudistus aiheuttaa Turulle valtionosuuden leikkauksen jonka suuruus on rajattu 50 euroon asukasta kohti vuodelle. Turulle tämä merkitsee noin 9 milj. euron pudotusta valtionosuuden tasoon. Vuonna 2016 leikataan Turun valtionosuutta lisää 9 milj. euroa ja vielä vuonna 2017 leikataan noin 8,2 milj. euroa. Valtio on leikannut peruspalveluiden valtionosuustasoa vuosittain jo vuodesta 2012 lähtien. Vuonna leikataan edelliseen vuoteen nähden kunnilta valtionosuuksia lisää 188 milj. euroa. Kuntakohtaiset ennusteet peruspalveluiden valtionosuudesta on laadittu vuodelle Kuntaliitolta saadun ennusteen mukaan. Kuntaliitto on korostanut, että laskelmat eivät ole vielä lopullisia ja tarkemmat arviot saadaan vasta lähellä vuoden vaihdetta. Kunnan peruspalvelujen valtionosuutta koskevissa alustavissa laskelmissa on lisäksi otettu huomioon vuoden kustannustason muutos (indeksikorotus) 0,6 prosenttia, asukasluvun ja muiden määräytymistekijöiden muutokset, valtionosuusleikkaukset sekä tehtävien muutokset seuraavasti (): - indeksikorotus 43 - asukasluku- yms. muutokset 60 - valtionosuusleikkaus ammattikorkeakoulusiirto kiinteistöverojen leikkaus asiakasmaksujen leikkaus harkinnanvaraisen leikkaus verokompensaatiot tehtävälisäykset tehtävävähennykset - 11 Peruspalvelujen valtionosuusprosentti alenee yllä olevien vaikutusten johdosta 29,57 prosentista 25,42 prosenttiin. Prosentin muutokseen vaikuttavat asiat on eritelty. Valtionosuudet 2018 Valtionosuudet, TP TA Enn. TA Peruspalv. vos 247,7 242,5 241,6 225,7 213,1 202,4 202,4 Opetus- ja kultt. vos 32,6 33,2 31,3 33,1 33,0 33,0 33,0 Yhteensä 280,3 275,7 272,9 258,8 246,1 235,4 235,4 Muutos-% 0,5-1,6-2,6-5,2-4,9-4,4 0,0 Vuoden valtionosuuksien kokonaismääräksi on arvioitu 256,5 milj. euroa. Vuonna valtionosuuksia toteutunee yhteensä 272,9 milj. euroa. Valtionosuudet vähenevät ainakin vuoteen 2017 asti. Vuodelle 2016 ennustetaan valtionosuuksia 246,1 milj. euroa ja vuosille ,4 milj. euroa. Rahoituserät Korkotulot ja korkomenot Vuoden talousarviossa korkotuloja arvioidaan kertyvän n. 17,2 milj. euroa, joista 15,1 milj. euroa on kaupunkiemon ulkoisia korkotuloja. Antolainakannan rak- 14\n19 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 enne on muuttunut. Yhtiöittämisten seurauksena erityisesti antolainoista saatava korkotulo on lisääntynyt. Toisaalta tytäryhtiöiden lainojen korkoehdot aiheuttavat epävarmuutta, koska osaltaan tytäryhtiöiden lainojen korkoihin vaikuttaa tytäryhtiöiden tuloskehitys. Kassavarannosta ja vahinkorahastosta saatava korkotulo säilynee edelleen hyvällä tasolla vaikka yleinen korkotaso on alhainen. Taloussuunnitelmakauden osalta korkotulot voivat kasvaa lievästi, mikäli konsernin sisäistä antolainausta jatketaan. Vuoden talousarviossa ulkoisia korkomenoja arvioidaan olevan n. 9,8 milj. euroa ja sisäisiä liikelaitosten korkomenoja 2,2 milj. euroa. Korkotaso on tällä hetkellä edelleen hyvin alhainen ja merkittävä osa kaupungin korkokuluista on suojattu lyhyellä tähtäimellä. Sen sijaan lisääntyvä velkamäärä nostanee korkomenoja. Vuosina korkomenot nousevat lievästi velkamäärän noustessa. Korkomenojen arviointi on erityisen vaikeaa, koska sekä velkamäärä että korkotaso voi vaihdella merkittävästi. Muut rahoitustulot ja rahoitusmenot Rahoitustuloja arvioidaan kertyvän vuonna n. 21,3 milj. euroa. Määrästä suurin osa eli 18 milj. euroa on arvio Oy Turku Energian maksamasta osingosta. Lisäksi tuloja muodostuu rahastojen tuotoista ja muista satunnaisista tuottoeristä. Vuosien aikana tulojen arvioidaan pysyvän ennallaan tai kasvavan lievästi. Rahoitustulot sisältävät yleensä kertaluonteisia eriä, joita on vaikea arvioida etukäteen. Vahinkorahaston arvonkehityksen ja tuoton odotetaan olevan maltillinen ja noudattavan sijoitusperiaatteissa asetettua linjaa. Liikelaitosten (vesiliikelaitos ja kiinteistöliikelaitos) maksamien peruspääomien korot ovat 25,3 milj. euroa vuonna ja säilyvät tällä tasolla taloussuunnitelmakauden aikana. Mikäli vesiliikelaitos yhtiöitetään, niin peruspääomien korot alenevat tältä osin. Toisaalta tämä tuotto siirtynee korkotuloihin. Muita rahoitusmenoja arvioidaan vuonna ja taloussuunnitelmakaudella olevan n. 1,5 milj. euroa vuosittain. Vahinkorahaston osalta ei ole huomioitu mahdollisesti syntyviä vahinkoja, jotka saattavat tulla katetuksi rahastosta. Investoinnit Turun kaupungin bruttoinvestoinnit tulevat talousarvion mukaisesti taloussuunnitelmakaudella olemaan 79,6 milj. euroa vuonna ja 82,3 milj. euroa vuonna Vuoden talousarvion laadinnassa investointien suunnittelun lähtökohtana toimi kaupunginvaltuuston hyväksymät toimielinkohtaiset suunnitteluluvut. Talousarviovuodelle Kiinteistöliikelaitoksen investointitasoksi esitettiin 66,5 milj. euroa. Taloussuunnittelukauden investointitasoesitykset olivat vuodelle ,3 milj. euroa, vuodelle ,3 milj. euroa ja vuodelle ,6 milj. euroa. Näitä investointitasoja on edelleen tarkistettu talousarvioon valtuuston linjauksen mukaisesti painottamalla kasvua edistäviä investointeja sekä välttämättömiä korjauksia. Kiinteistöliikelaitoksen investointitasoja on pyritty keventämään mm. tilahankkeiden osalta hyödyntämällä taseen ulkopuolisia toteutusratkaisuja. Investointitasot ja nimetyt kohteet Kiinteistöliikelaitoksen investointisuunnitelman tarkistuksen kautta talousarvion investointitaso talousarviovuodella tulee olemaan 52,6 milj. euroa, eli 13,9 milj. euroa suunnittelulukua vähemmän. Taloussuunnitelmakauden vastaavat luvut ovat vuodelle ,6 milj. euroa (6,7 milj. euroa suunnittelulukua vähemmän), vuodelle ,0 milj. euroa (9,3 milj. euroa suunnittelulukua vähemmän) ja vuodelle ,3 milj. euroa (9,3 milj. euroa suunnittelulukua vähemmän). Merkittäviä investointikohteita vuonna ovat koulukiinteistöt, joista peruskorjauksen kohteena ovat Katedralskolan, Pallivahan koulu, Luostarivuoren koulu sekä Puropellon koulu. Uudisrakennuksena toteutettavat Braheskolan ja ammatti-instituutin Infoteekkirakennus valmistuvat myös vuonna. Lisäksi Mäntymäen sairaala-alueen rakennus 5:n ja Kaupungintalon valtuustosalin restaurointimaalaukselle ja siipirakennuksen peruskorjaukselle on varattu rahaa vuoden talousarviossa. Peruskorjauskohteille on vuonna budjetoitu yhteensä 12,3 milj. euroa. Uudisrakennuskohteille on vuodelle varattu 1,2 milj. euroa. Näiden lisäksi Kiinteistöliikelaitoksen Tilapalveluiden pienet investoinnit. eli hankkeet, joiden kokonaisarvo on alle 1 milj. euroa, yhteenlaskettu arvo on vuonna 10,8 milj. euroa. Taloussuunnitelmakaudella käynnistyy lisäksi Samppalinnan maauimalan sekä Puolalan koulukiinteistön peruskorjaukset. Taseen ulkopuolisista investoinneista toteutetaan Syvälahden koulu, Palloiluhalli, Kaupunginteatterin peruskorjaus sekä tehostetun palveluasumisen tilaratkaisut. 15\n20 Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 KIINTEISTÖLIIKELAITOKSEN TILAPALVELUIDEN INVESTOINTIOHJELMA Kustannusarvio (7/) TA toteutusvuodet (sisältää 2 v. takuukorjausaikaa) SIVISTYSTOIMIALA UUDISRAKENNUSKOHTEET Yli-Maarian koulu Infoteekkirakennus, Peltolan koulutalo Braheskolan PERUSKORJAUSKOHTEET Pallivahan koulun peruskorjauksen loppuosa Luostarivuoren koulun peruskorjauksen loppuosa Puropellon koulun peruskorjauksen loppuosa Katedralskolan Puolalan koulukiinteistö KONSERNIHALLINTO PERUSKORJAUSKOHTEET Kaupungintalo Valtuustosalin restaurointimaalaus (ei sis. julkisivuja) (KH) Kaupungintalon siipirakennus (KH) HYVINVOINTITOIMIALA PERUSKORJAUSKOHTEET Mäntymäen sairaala-alueen rak. 5, kosteuskorjaus+ julkisivu VAPAA-AIKATOIMIALA PERUSKORJAUSKOHTEET Samppalinnan maauimala MUUT KOHTEET Osakkeiden ostot mm. Sävelkodin lunastus / Pienet investoinnit YHTEENSÄ Taseen ulkopuoliset kohteet Hankesuunnitelman kustannusarvio Eskeli x Palloiluhalli x Syvälahden koulu x Kaupunginteatteri x Tehostetun palveluasumisen yksiköt, vaihe x Sofiankadun päiväkodin korvaavat tilat x Raunistulan päiväkoti x YK x Piiparinpolun päiväkoti x TASEEN ULKOPUOLISET KOHTEET YHTEENSÄ Investointien luovutustulot Kaupunginvaltuuston hyväksymien suunnittelulukujen mukaisesti luovutustuottoja vuodelle tavoitellaan 40,1 milj. euroa. Suunnittelukaudella luovutustuottojen määrä tulee olemaan vuonna ,6 milj. euroa, ,7 milj. euroa ja ,7 milj. euroa. Investointien rahoitusosuudet Valtionosuuksien ja muiden rahoitusosuuksien määräksi talousarviovuodelle esitetään 1,9 milj. euroa. Taloussuunnitelmakaudella vuonna 2016 määrä on 0,8 milj. euroa, vuonna ,4 milj. euroa ja vuonna ,6 milj. euroa. Valtionosuuksia on tilahankkeista myönnetty Kaupunginteatterin peruskorjaukselle. Lisäksi valtionavustusta tullaan hakemaan Samppalinnan maauimalan peruskorjaukselle. Investointien rahoitus edellyttää lisävelanottoa 28,1 milj. euroa vuonna, 31,4 milj. euroa vuonna 2016, 22,8 milj. euroa vuonna 2018 ja 11,8 milj. euroa vuonna\nTURUN KAUPUNGIN TOIMINTASUUNNITELMA. Vuoden 2015 talousarvio ja vuosien taloussuunnitelma. Kaupunginhallituksen ehdotus\nTURUN KAUPUNGIN TOIMINTASUUNNITELMA Vuoden talousarvio ja vuosien 2018 taloussuunnitelma Kaupunginhallituksen ehdotus Turun kaupungin toimintasuunnitelma 2018 Sisällysluettelo Kaupunginjohtajan katsaus...


Pippo-Kujalan yritysalueesta ekologinen ja vähähiilinen - Vastuullisuusuutiset.fi\nYritysten vastuullisuus kiinnostaa nykyisin niin sijoittajia, asiakkaita kuin työntekijöitäkin. Kuntasektori voi tukea yrityksiä kehittämällä ekologisia yritysalueita. – Lahdessa haluamme luoda Pippo-Kujalan alueesta ekologisuudestaan ja vähähiilisyydestään valtakunnallisesti tunnetun sijoittumismahdollisuuden yrityksille, sanoo vt. elinvoimajohtaja Henna Eskonsipo-Bradshaw.\nValtateiden 4 ja 12 risteyksessä sijaitseva Pippo-Kujala on Lahden tärkein laajentuva yritysalue. Alueen merkittävimpiä yrityksiä ovat Hartwall, Posti ja Salpakierto, ja Viking Malt on siirtämässä toimintojaan Niemen alueelta Pippo-Kujalaan. – Ympäristöarvot ovat alueen yrityksille menestystekijä. Esimerkiksi Hartwall pyrkii kohti nollapäästöjä rakentamalla Lahti Energia Oy:n kanssa biokaasulaitoksen, jonka toiminta perustuu puhtaasti kiertotaloudelle ja panimon raaka-aineille, Eskonsipo-Bradshaw kertoo.\nTagged Kestävä kasvu, Lahti, Yrittäminen\nCOVID-19 China recycling EU ilmasto Ympäristö UK climate UN ilmastonmuutos Suomi työelämä Energia Europe Luonto US Kiertotalous talous koulutus tutkimus


Polymyosiitti | Lihastautiliitto\nMUUT NIMET: PM, polymyosiitti, Polymyosit, Polymyositis\nTaudinkuvaa hallitsee hitaasti kehittyvä symmetrinen lihasheikkous, jota esiintyy etenkin hartia- ja lantioseudun alueella. Tähän voi liittyä yleisoireita kuten väsymystä, nielemisongelmaa, laihtumista tai aamujäykkyyttä. Tauti alkaa tyypillisesti 45-60 ikävuosien välillä ja on valtaosin naisten sairaus. Sairauden taustalla on immunologinen tulehdusreaktio, joka kohdistuu lihassyitä kohtaan. Taudin taustalla voi toisinaan esiintyä muita sairauksia.\nPolymyosiitin esiintyvyys on noin 3-4 henkeä 100 000 asukasta kohti.\nDiagnoosia tukevat tyypilliset oireet, lihasentsyymin kreatiinikinaasin CK nousu, lihassähkötutkimuksen (ENMG) osoittamat tulehdukselliset muutokset lihaksissa ja lihaskoepalassa todettavat muutokset. Magneettikuvauksessa nähdään tyypillisiä lihaskudosvaurioita sairastuneissa lihaksissa\nNämä tulehdukselliset lihastaudit eivät suoraan periydy ja niiden syy on tuntematon.\nHoitona on ennen kaikkea lääkitys, kortisonia ensi sijassa. Aktiivisimmassa vaiheessa lepo on tarpeen. Kun akuutein vaihe on ohi, kuntoutuksesta on yleensä hyötyä. Hoitovastetta seurataan mm. taudinkuvaa tarkkailemalla, lihastestauksin ja lihasentsyymimäärityksin.


Team Darfur – Wikipedia\nTeam Darfur on kansainvälinen urheilijoiden humanitaarinen organisaatio, joka kampanjoi Darfurin konfliktin ihmisoikeuksien puolesta. YK:n mukaan Darfurin kriisi on tämän hetken pahin humanitaarinen kriisi. Darfurissa on kuollut yli 200 000 ihmistä ja 2,5 miljoonaa on ajettu kotiseudultaan viiden vuoden väkivaltaisuuksissa. Järjestön perustaja on Torinon vuoden 2006 kisojen pikaluistelun olympiavoittaja Joey Cheek. Mia Farrow on esiintynyt hänen kanssaan\nTeam Darfur –järjestö vaatii Kiinaa painostamaan Sudania lopettamaan Darfurin väkivalta. Kiina on Sudanin tärkeimpiä asemyyjiä ja öljynostajia. Järjestö keräsi ennen Pekingin kesäolympialaisia 2008 yli 360 urheilijan kannattajalistan. Listalla on yksi suomalainen, kisoista loukkaantumisen vuoksi poisjäänyt telinevoimistelija Annamari Maaranen.\nAmerikkalainen ohjaaja Steven Spielberg oli sovittu avajaisten taiteelliseksi neuvonantajaksi. Maaliskuussa 2007 Mia Farrow kirjoitti Wall Street Journalissa, haluaako Spielberg historiaan Pekingin kisojen Leni Riefenstahliksi? Riefenstahl ohjasi natsisaksan olympiafilmin vuonna 1936. Vaikka Spielberg ei ollut ennakkoon ajatellut kisoihin liittyvää propagandaa ja Kiinan ihmisoikeuskysymyksiä, häneltä vei vain neljä päivää kirjoittaa avoin kirje Kiinan presidentille Hu Jintao:lle. Spielberg vetosi, että Kiina käyttäisi vaikutusvaltaansa lopettamaan Darfurin kärsimykset. Vetoomuksen johdosta Peking lähetti korkea-arvoisen diplomaatin Sudaniin neuvottelemaan YK-joukkojen hyväksymisestä. Spielbergin mielestä Kiina ei tehnyt riittävästi kriisin ratkaisemiseksi ja hän luopui olympialaistehtävistä helmikuussa 2008.\nKesäolympialaisten 2008 kritiikki\n↑ a b Kiinaan sydämistynyt Steven Spielberg hylkäsi Pekingin olympialaiset YLE 13.2.2008\n↑ a b Bush aikoo vielä kerran moitti Kiinaa ihmisoikeuksista, Neljäs vierailu muistuttaa Bushin Kiina-suhteen muutoksista ja USA:n omista ihmisoikeusongelmista, Helsingin Sanomat 7.8.2008\n↑ Johan Lagerkvist, Kina i globaliserings mitt, Bokförlaget DN, Stockholm 2007, Spielberg s.210\nTeam Darfur -kotisivu\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Team_Darfur&oldid=16274665”\nViimeksi muokattu 13. helmikuuta 2017 kello 16.28


Gebwell voitti yhdessä Granlundin, Keskon ja Tom Allen Seneran kanssa Euroopan lämpöpumppualan merkittävimmän palkinnon\nEuroopan lämpöpumppuyhdistys EHPA järjestää vuosittain Heat Pump City of the Year -kilpailun, jossa kilpaillaan neljässä kategoriassa lämpöpumppuinnovaatioilla. Gebwell voitti tänä vuonna yhdessä Granlundin, Keskon ja Tom Allen Seneran kanssa sarjan Next Generation Heat Pump K-ryhmän myymälöihin suunnitellulla energiankierrätysjärjestelmällä. Muita kategorioita ovat Heat Pump City of the Year, DecarBuilding ja DecarbIndustry.\nEnergiakierrätyskonseptissa kaikki myymälöiden hukkalämpö mukaan lukien kylmä- ja jäähdytyslaitteiden lauhdelämpö sekä poistoilman lämpö hyödynnetään kiinteistön lämmityksessä. Järjestelmän tavoitteena on tehdä myymälöistä lähes päästövapaita ja hiilineutraaleja. Energiankierrätys on vähentänyt myymälöiden lämmitysenergian kulutusta 80-95 prosenttia.\nGebwell Oy:n valmistamat energiankierrätysjärjestelmän asennusvalmiit laitekokoonpanot mahdollistavat konseptin tehokkaan toistettavuuden ja skaalauksen.\n”On hienoa vastaanottaa tämä merkittävä huomionosoitus Eurooppalaisen lämpöpumppualan kattojärjestöltä tuotekehitykseemme liittyen. Tämä huomionosoitus alleviivaa haluamme kehittää tuotteita ja palveluitamme yhdessä asiakkaidemme kanssa. Palkinnon voittaneen konseptin eteenpäin vieminen oli yhtiöllemme erityisen mielenkiintoista ja opettavaa, kun asiakkaamme (Tom Allen Senera) lisäksi mukana kehitystyössä olivat loppukäyttäjä (Kesko) ja loppukäyttäjän suunnittelutoimisto (Granlund),” kertoo Gebwell Oy:n toimitusjohtaja Tuure Stenberg.\nOnnittelemme Granlundia, Keskoa ja Tom Allen Seneraa palkinnosta ja kiitämme hyvästä yhteistyöstä tämän uraauurtavan tulevaisuuden konseptin implementoinnissa.\nEnergiankierrästysjärjestelmää esiteltiin Kylmäextra lehdessä 1/2021 – lue artikkeli tästä:


Vastavalmistunut - Myynnin ja markkinoinnin ammattilaiset MMA\nPalkkaneuvonta jäsenillemme veloituksetta\nPsst! Haluatko kuulla valmistuneiden diilistämme? Jos olet valmistunut vuoden sisällä, saat jäsenyytemme etuineen puoleen hintaan kahden vuoden ajaksi.\nKuka tahansa 12 kuukauden sisään valmistunut uusi jäseneksi liittyvä tai opiskelijajäsenestä työsuhteiseksi siirtyvä jäsenemme voi lunastaa valmistuneiden diilimme. Vastavalmistuneen jäsenyys vastaa työsuhteisen jäsenyyttä, mutta on huomattavasti edullisempi.\nKoulutustaustallasi tai ammattinimikkeelläsi ei ole väliä – riittää, että sinulla on palo myyntiin ja markkinointiin. Jäseneksemme ovat tervetulleita kaikki myynnin, markkinoinnin ja oston alan ammattilaiset. Jäsentemme yleisimpiä nimikkeitä ovat muun muassa myynti- tai markkinointipäällikkö, myyntiedustaja, markkinointiasiantuntija sekä myynti- tai markkinointijohtaja.\nLue lisää eduistasi\nMitä vastavalmistuneen jäsenyys maksaa?\nJos olet valmistunut ammattiopistosta, ammattikorkeakoulusta tai yliopistosta viimeisen vuoden sisällä, saat meiltä liiton jäsenyyden kahdeksi vuodeksi puoleen hintaan. Alennus on voimassa kaksi vuotta, mutta jäsenyys on jatkuva. Alennus ei koske työttömyyskassan osuutta hinnasta. Voit itse valita, haluatko kuulua myös työttömyyskassaamme.\nVastavalmistuneen liiton jäsenmaksu on 13,75 euroa kuukaudessa ja työttömyyskassan jäsenmaksu on 5,25 euroa kuukaudessa. Yhteensä vastavalmistuneen jäsenen liiton ja kassan jäsenmaksu on on 19 euroa kuukaudessa tai 228 euroa kalenterivuodessa. Maksat jäsenmaksua vain niiltä kuukausilta, joina olet jäsenemme.\nKuinka paljon säästän vastavalmistuneen diilillä?\nHyödyntämällä vastavalmistuneen edun säästät kahdessa vuodessa yli 330 euroa. Ei hassumpi diili?\nTäytä lomake ja liity jäseneksi ››\nEn ole ollut MMA:n jäsen aikaisemmin ja olen valmistunut kuukausi sitten tutkintoon. Voinko saada vastavalmistuneiden alennuksen?\nKyllä voit. Saat liittyessäsi MMA:n vastavalmistuneiden tarjouksen, jos olet valmistunut tutkintoon ammattiopistosta, ammattikorkeakoulusta tai yliopistosta liittymistä edeltäneen 12 kuukauden aikana. Tällöin saat MMA:n liiton jäsenyyden puoleen hintaan 24 kuukauden ajan.\nSinun ei tarvitse olla ennestään MMA:n opiskelijajäsen, vaan etusi aktivoituu, kun ilmoitat liittymishetkellä valmistumisesi ajankohdan.\nOlen vastavalmistunut ja työskentelen myynti- ja markkinointialalla. Paljonko säästä liittymällä MMA:han?\nVastavalmistuneelle alennushintainen summa on 12 kuukauden ajalle 165 euroa (ovh. 330/12 kk). Kahden vuoden aikana etusi on siis 330 euroa. Sama summa on myöskin jäsenyytesi hinta 24 kuukauden ajalta.\nAlennus ei sido sinua jäsenyyteen määräaikaisesti. Alennus ei koske työttömyyskassan jäsenmaksua.\nKuuluuko vastavalmistuneiden alennukseen myös työttömyyskassan jäsenyys?\nVastavalmistuneiden alennus 24 kuukauden ajalle koskee vain liiton jäsenyyden osuutta. Työttömyyskassan jäsenyys on lisättävissä erikseen. Työttömyyskassan jäsenyys maksaa 63 euroa 12 kuukaudessa.\nLiiton vastavalmistuneiden jäsenyys sekä työttömyyskassan jäsenyys maksaa yhteensä 228 euroa 12 kuukaudessa (ovh. 396 euroa).\nKuinka pitkäksi aikaa saan alennetun hinnan?\nMikäli olet valmistunut ammattiopistosta, ammattikorkeakoulusta tai yliopistosta viimeisen vuoden sisällä, saat meiltä liiton jäsenyyden kahdeksi vuodeksi (24 kuukaudeksi) puoleen hintaan.\nAlennus ei koske työttömyyskassan osuutta hinnasta, eikä jäsenyys ole määräaikainen. Voit itse valita haluatko lisäksi kuulua työttömyyskassaamme.\nKuulumalla työttömyyskassaan varmistat, että ansiosi ovat turvatut työttömyyden tai lomautuksen iskiessä.\nMaksat kassamme jäsenyydestä vain 5,5 euroa kuukaudessa. Ei hassumpi summa mielenrauhasta?


hulluna häihin: soittolista youtubeen\ntotesin youtubee selaillessani et helpointa saada itelle biisejä muistiin - varsinkin silloin kun on liikenteessä - on laittaa vaan tallennus soittolistalle sitä mukaa ku tulee hyvä laulu vastaan. oon keränny tähän listaan biisejä joita voi tanssia ja kuunnella, oikeestaan kaikki hääteemaan sopivat biisit oon heittäny tohon. rakennan sit erikseen koneella ihan fiiliksen/tilanteen mukaiset soittolistat - tai sit teen vaan yhen, en tiiä viel.\ntähän aiheeseen otan vastaan ehdotuksia mieluusti, sillä todennäköisesti hoidetaan musiikkipuoli itse. toisinsanoen aina välillä joku menee ja vaihtaa biisin jos tulee semmonen tilanne et tarvitaan joku tietty kipale tai jos tunnelma alkaa lätistyyn tms.. mitään biisejä mihinkään tilanteeseen ei ole vielä lyöty lukkoon, mutta ajatuksia on senkin edestä. miksei voi olla kolmee häävalssibiisii??\ndjt ottaa yllättävän ison summan budjetista jos semmosen hankkii, ja haluisin säästää kaikes mahollises :D tosin suhteilla voisin saada jonkun mut kuitenkaan en haluis liikaa "tuntemattomia" ihmisiä meidän häihin...\nmut siis joo, lisäilen tohon listaan viel tulevaisuudessakin biisejä, et laita vaa itelles talteen jos käyt taistelua pääs sisällä musiikkipuolesta.. ja biisiehdotuksia saa myös heitellä jos tulee mieleen joku josta voisin tykätä :D\ntunnisteet dj, häämusiikki, häät, häätanssi, musiikki, youtube


TOOLS Kaasuhälytin Scott Protege H2S rikkivety\nKaasuhälytin Scott Protege H2S rikkivety\nLuokitus IP 66/67\nMaksimilämpötila (°C) 50\nNimikkeen nimi KAASUHÄLYTIN PROTEGE 2026300\nNimikkeen nimi2 H2S RIKKIVETY 317570133\nToimittajan nimiketunnus 317570133\nPaino 76,5 g\nProtégé ZM yksittäinen mittari on huoltovapaa ratkaisu kaasunvalvontaan. Mittari on pieni, ergonomisesti muotoiltu ja helppo käyttää. Saatavilla kolme mallia: hapelle (O2), rikkivedylle (H2S) ja hiilimonoksidille (CO). Aktivoidaan painikkeella, säädettävät varoitusasetukset ja helppolukuinen näyttö. Kun olet käynnistänyt laitteen ensimmäisen kerran, monitori hoitaa loput. Kaasunmittauksen aktivoinnin jälkeen, ei tarvitse ladata tai kalibroida. Litiumioniakun ansiosta voidaan käyttää kentällä vuorokauden ympäri, joka päivä kahden vuoden ajan. H2S- ja CO-malleissa on lepotila, jota voidaan käyttää akun keston pidentämiseen, jopa yhdellä vuodella. Hälytysominaisuudet: Punainen merkkivalo, ääni- ja tärinähälytykset.\nKAASUHÄLYTIN PROTEGE 2026300\nH2S RIKKIVETY 317570133\nhttps://www.tools.fi/kaasuhalytin-scott-protege-h2s-rikkivety 138821 Kaasuhälytin Scott Protege H2S rikkivety https://www.tools.fi/media/catalog/product/p/r/protege-1-kaasu_1_1.jpg 9999999.00 EUR InStock /Tuoteluettelo/Työturvallisuustuotteet/Muut työturvallisuustuotteet/Mittauslaitteet Protégé ZM yksittäinen mittari on huoltovapaa ratkaisu kaasunvalvontaan. Mittari on pieni, ergonomisesti muotoiltu ja helppo käyttää. Saatavilla kolme mallia: hapelle (O2), rikkivedylle (H2S) ja hiilimonoksidille (CO). Aktivoidaan painikkeella, säädettävät varoitusasetukset ja helppolukuinen näyttö. Kun olet käynnistänyt laitteen ensimmäisen kerran, monitori hoitaa loput. Kaasunmittauksen aktivoinnin jälkeen, ei tarvitse ladata tai kalibroida. Litiumioniakun ansiosta voidaan käyttää kentällä vuorokauden ympäri, joka päivä kahden vuoden ajan. H2S- ja CO-malleissa on lepotila, jota voidaan käyttää akun keston pidentämiseen, jopa yhdellä vuodella. Hälytysominaisuudet: Punainen merkkivalo, ääni- ja tärinähälytykset. 9999999.00 Hyväksyntä: ATEX EAN: 5039269398714 Kaasu: H2S Nimike: 35570117 Luokitus: IP 66/67 Maksimilämpötila (°C): 50 Minimilämpötila (°C): -40 Vähimmäistilauserä: 1 kpl Nimikkeen nimi: KAASUHÄLYTIN PROTEGE 2026300 Nimikkeen nimi2: H2S RIKKIVETY 317570133 Nimike asiakkaan hyllytyksessä: JAM1,KAI1 Pakkauskoko: 1 kpl Tuotetyyppi: Mittauslaitteet Toimittajan nimiketunnus: 317570133 Paino: 76,5 g Tuotemerkki: SCOTT UNSPSC: 46171613 add-to-cart 2019-02-12


Näköislehdessä tänään: "Ihan puhtaasti asennevammaa" – Suomen vaarallisimmassa ammatissa olevan Jani Paukun mukaan rekkakuskit tekevät liian pitkää päivää ja ottavat turhia riskejä | Paikalliset | Uusimaa\nPaikalliset 12.7.2020 12:26\nKuljetusalalla kuolee vuosittain työtapaturmissa 4–5 ihmistä. Jani Paukku on rekkamiehen poika, joka hakeutui alalle, koska halusi nähdä maailmaa. Paukku on kertaalleen ryöstetty ja kerran suistunut tieltä, mutta pahempaa ei ole tapahtunut. Paukku ei luota tuuriin vaan on työssään erityisen varovainen. Hän sanoo, että kiireinen työtahti ei ole ainoa syy runsaisiin työpaikkakuolemiin.\n– Tällä alalla näkee paljon kuljettajien välinpitämättömyyttä. Ihan puhtaasti asennevammaa. Rekkojen turvalaitteista ei ole apua, jos huolellisuutta ei saada lisättyä.\nAerobic muutti naisten liikunnan täysin 1980-luvulta lähtien. Entiseen naisvoimisteluun verrattuna auerobic oli kuin rock'n'rollia, sanoo asiantuntija.\n1800–1900-lukujen taitteessa suomalainen Terijoki oli lomaparatiisi vailla vertaa. Pikkukaupunki eli tavattoman kansainvälistä elämää, ja sen huvittelumahdollisuudet olivat laajat. Suomalaisen vapaamielisyyden ansiosta kaupunki houkutti sekä taiteilijoita että vallankumouksellisia, joista kuuluisimmat olivat Ilja Repin ja V.I. Lenin.


Lennot reitillä New Delhi–Kabul alkaen 545 € | Kiwi.com\nLennot reitillä New Delhi–Kabul alkaen 545 €\nLennot alkaen 545 €. Valitse Kam Air, IndiGo Airlines tai Air India Limited ja löydä paras hinta.\nNew Delhi – Kabul\n1025 € – 1028 €\n1028 € – 1032 €\n1032 € – 1037 €\nLöydä paras päivä lentää kohteeseen Kabul\nNew Delhi DELKabul KBL\nNew Delhi DELDubai DXBIslamabad ISBKabul KBL\nNew Delhi DELDubai DXBIslamabad ISBNew Delhi DEL\nMatkustajien lähtöpaikka on tavallisesti Indira Gandhin kansainvälinen lentoasema tai New Delhi Train Station, kun heidän matkareittinsä on New Delhi–Kabul. Suosituimmat lentoyhtiöt tällä reitillä ovat Kam Air, IndiGo Airlines, Air India Limited, Air India Express ja Emirates. Kohteiden New Delhi ja Kabul välillä on 49 suoraa lentoa viikossa.\nTee lähtöselvitys lennolle reitillä New Delhi–Kabul\nAfganistan – COVID-19-matkustusrajoitukset\nUseimmat matkustajat vuodesta New Delhi, DEL joilla on todiste täydestä COVID-19-rokotuksesta, voivat syöttää numeron Afganistan, mutta rajoituksia on.\nLue lisää COVID-19-rajoituksista maassa Afganistan erillisestä Stories-artikkelistamme.\nMatkustajat etsivät usein reittiyhdistelmiä, kuten New Delhi ja Goa, Helsinki, Amritsar, Chandigarh, Dhaka, Dehradun, Varanasi, Kathmandu, Bangkok, Patna, Thiruvananthapuram, Hanoi, Kuala Lumpur, Dubai, Hyderabad, Vijayawada, Amsterdam, Bangalore, Chennai, Ahmedabad.\nMatkustajat etsivät usein reittiyhdistelmiä, kuten Kabul ja Helsinki, Tallinna, Pietari, Málaga, Berliini, Hampuri.\nOnko lentojen sekä bussi- ja junamatkojen yhdistäminen samaan matkasuunnitelmaan mahdollista matkustettaessa reitillä New Delhi – Kabul?\nKyllä, eri matkustustavat reitillä New Delhi – Kabul voidaan liittää yhdistelemällä eri lentoyhtiöiden lentoja. Lentojen lisäksi myös junalla ja bussilla matkustaminen reitillä New Delhi – Kabul voi johtaa aivan uusiin seikkailuihin. Lue Kiwi.com Stories -kertomuksista lisää siitä, miten eri matkustustapojen yhdisteleminen toimii.\nMitkä lentoyhtiöt lentävät reitillä New Delhi – Kabul?\nTällä hetkellä seuraavat lentoyhtiöt tarjoavat lentoja reitillä New Delhi – Kabul: Kam Air, IndiGo Airlines, Air India Limited, Air India Express, Emirates.\nMikä on paras ajankohta matkustaa reitillä New Delhi – Kabul?\nJos sinun ei tarvitse matkustaa reitillä New Delhi – Kabul tiettynä ajankohtana, voit antaa päivämäärävälin lähtö- ja paluukenttiin. Useimmat matkantarjoajat Kiwi.comin verkkosivustolla antavat etsiä matkoja ja tehdä varauksen jopa kuuden kuukauden päähän hakupäivämäärästä. Voit järjestää hakutulokset parhaan, halvimman tai nopeimman reitin mukaan tai etsiä hintataulukosta halvimman lähdön ja paluun yhdistelmän.\nMitä lentoja liikennöidään reitillä New Delhi – Kabul?\nVoit valita suoria (välilaskuttomia) lentoja tai yhden tai useamman välilaskun lentoja reitille New Delhi – Kabul. Voit valita matkallesi haluamasi määrän välilaskuja, mukaan lukien yön yli kestävä välilasku, sekä haluamasi välilaskun keston. Sen lisäksi voit myös valita välilaskun paikan. Haluatko moikata ystävää toisessa kaupungissa matkalla kohteeseesi? Vai haluatko ehkä tehdä pikaisesti ostoksia? Käytä usean kohteen hakua tai Nomadia ja lisää hakuusi paikkoja, joissa haluat käydä.\nMihin aikaan lähtee välilaskuttomia (suoria) lentoja reitille New Delhi – Kabul?\nMihin aikaan saapuu välilaskuttomia (suoria) lentoja reitillä New Delhi – Kabul?\nMihin aikaan lähtee lentoja reitille New Delhi – Kabul?\nMihin aikaan saapuu lentoja reitillä New Delhi – Kabul?\nLennot reitillä Beira – Helsinki\nLähimmät maat, joista on lentoja kohteeseen Kabul\nMuita kohdemaita, kun lähtöpaikka on New Delhi\nEtsi paras yhteys reitille New Delhi – Kabul


PÖYTÄKIRJA. HALLITUKSEN KOKOUS Muinaislinnantie, Hki. Suomen Viklaliitto ry. Suomen Viklaliitto - PDF\nPÖYTÄKIRJA. HALLITUKSEN KOKOUS Muinaislinnantie, Hki. Suomen Viklaliitto ry. Suomen Viklaliitto\nDownload "PÖYTÄKIRJA. HALLITUKSEN KOKOUS 9.4.2013 Muinaislinnantie, Hki. Suomen Viklaliitto ry. Suomen Viklaliitto"\n1 Suomen Viklaliitto Läsnä: Juha Lehtinen pj, Kai Saarhelo sihteeri, Claus Carpelan, Reino Suonsilta, Jukka Kotisalo (Skype-yhteys), ulkojäsenenä mukana osan aikaa Hanna-Leena Lehtinen Poissa: Nurmi, Mats Nylund, Pasi Kalliala PÖYTÄKIRJA HALLITUKSEN KOKOUS Muinaislinnantie, Hki AGENDA Kokouksen puheenjohtajan ja sihteerin valinta Kisakalenteri 2013 SM muistilista Arvokisa-asiat MM tai EM Promootiotoimet Muutokset yhdistyssääntöihin Talous Historiikki Viklamarrkinakatsaus Seuraava kokous\n2 PÖYTÄKIRJA Kisakalenteri 2013 SM muistilista Todettiin kisakalenteriksi alla oleva: R0 on ranking-sarjaan kuulumaton Viklakilpailu - R0 toukokuu Tuusula, TP, On the Rocks - R0 toukokuu Tuusula, TP, lyhytrata - R1 toukokuu Lahti, LPS - R2 kesäkuu Espoo, EPS - R3 kesäkuu Helsinki, Hki regatta tmk - R4 heinäkuu PM Motala, Ruots - R5 heinäkuu Uusikaarlepyy, SSÄgir - R6 elokuu Vanajavesi, SM, VVP - R0 elokuu Pori, BSF (varmistui kokouksen jälkeisenä päivänä) - R7 syyskuu Helsinki, BS - MASTERS EM elokuu Bracchiano, ITA - MM ja JUNIORI-MM syyskuu Rio de Janeiro BRA - palkinnot: varmistetaan puuttuvat Clapan tsta - kisakutsun teko: vireillä Kain tsta - kilpailuohjeiden teko: vireillä H. Nordenswanin tsta - majoitus: Petäysresortissa rajallinen määrä huoneita, tutkitaan mahdollisuutta edulliseen majoitukseen lähellä olevaan Lepaan puutarhaoppilaitokseen - after sail: ilta 1 Petäysresortin rantabaarissa, jossa iltapalaa ja anniskeluoikeudet, ilta 2 Petäysresortissa illallisen muodossa (TV-kokki Maija Silvennosien paikka) - osallistujamäärän varmistaminen: julkinen lista: kysely, aktiiviseuranta nettisivuille (Kai) - SCIRA rep: Juha kysyy Tainion Jukkaa - Classic venekunnat: houkuttelu ja varmistaminen H. Nordenswanin toimesta - Vanhojen Viklastarojen kontaktointi ja houkuttelu: kaikki Arvokisa-asiat - MM-ennakkoilmoittautuminen ja majoitusvaraus ja venevaraus syytä tehdä mahd. pian mm. päällekkäisten tapahtumien vuoksi - Tiedote snipe.fi:ssä: deadline 19.4\n3 Promootiotoimet Toteutuneet - Artikkeli Venelehdessä Venemessut - jäsentiedotteet - nettisivujen formaattiuudistus Osallistumisen aktivointitoimet - After sail toiminnan aktivointi kisojen yhteyteen o tapahtumista ajoissa tiedottaminen o laauntai-illallinen sisältäen menestyjien debriefingin päivän valinnoista - Laivuekapteenin rooli tärkeä oman väkensä motivoinnissa ja kulkemisien organisoinnissa o raportointi tulevista osallistujista hallitukselle - kutsu tutustumaan ja/tai koepurjehtimaan - ennakkojuttu paikallismediaan - kokoontuminen Viklalipun alle o virvokejuomien hankkiminen ja vuorolistan ylläpito - Sail Snipe tilaisuus HSK:lla Venemessuleadien seuranta - kokeile Viklaa taulu/banderolli veneen mastoon tai lippusalkoon Kisakohtaiset toimet - R0 ja R1 o Tuusulassa o Lahdessa - R2 Espoo (Matinkylä) o lähtö EPS:ltä o veneiden vienti vesitse - R3 Hki regatta o Wurst Fennican makkarabaarin virittely Hanniksen ja Mirriksen tsta - R4 PM o palkintovastuullisen kartoitus kansallissihteerin tsta, kun deed of gift on SPV:n myöntämä\n4 Ennakkotiedotus Tulostiedotus Nettisivut o laivaliput syytä varata heti - R5 Uusikaarlepyy o Mats velvoitetaan kertomaan hallitukselle tapahtuman status o After sail tapahtuma saaressa - R6 SM o ks. yllä - R7 Kulosaari o Eskaaderi tai lähtö HSK:lta o varmistettava rantafasiliteetit etukäteen Lehtisten tsta Kisatiedote etukäteen paikallismediaan Reinon tsta. Eli pyritään kehittämään konsepti, jolla lähestytään hyvissä ajoin ennen kisaviikonloppua paikallista mediaa (lehdistöä) ja pyritään tarjoamaan jutun aihetta mm. koepurjehdusmahdollisuudesta kisaviikonlopun lauantai-iltana. Lähestytään myös paikallista pusiseuraa ja tarjotaan mahdollisuutta tutustua luokkaamme. Kisatulokset medialle. Luodaan Media-osoitelista, johon pyydämme kisajärjestäjien lähettävän tulokset aina kisojen jälkeen. Perustetaan toimikunta Formaattiuudistus onnistunut mainiosti, kiitokset Matsille. Sivut hyvässä kunnossa. Kain ja Juhan lisäksi kaivataan uusia sisällön tuottajia. Yhdistyssääntöjen muutokset Talous Vuosikokouksessa päätettiin, että Reino Suonsilta ja Nurmi selvittävät yhdistyssääntöjen muutosmahdollisuutta vastaamaan paremmin yhdistyksen vuosikiertoa, esim. vaalikokouksen pitäminen SM:ien yhteydessä. (Lisätty pöytäkirjaan seuraavana päivänä) Tilillä rahaa 3.212,17.\n5 Organisaatio - hallitus Historiikki Viklamarkkinakatsaus Seuraavat kokoukset Hallituksen 2013 uutena jäsenenä Jukka Kotisalo toivotettiin tervetulleeksi joukkoon. Hän otti vastaan vastuuroolin After Sail toiminnan kehittäjänä. Aiemmasta poiketen pyritään jakamaan töitä aiempaa enemmän projektiluonteisesti case by case. Säilytetään kuitenkin kontaktihenkilölista vastuualueittan. Henry Heffe Ericsson, Jukka Tainio ja Kai Saarhelo pitivät helmikuussa Venemessujen jälkeen alustavat kokouksen, jossa linjasivat historiikin sisältöä, kokoa, kustannustasoa, aikataulutusta ja teon organisointia, ks. erillinen muistio. Hallitus päätti sitoutua historiikin tekoon. Organisoituminen käynnistetään. Haetaan aluevastuulliset henkilöt, joita alustavasti ovat jo - Claus Carpelan: Kotka-Hamina-Loviisa - Mats Nylund: Uusikaarlepyy - Roger Nylund: Lounais-Suomi varmistui kokousen jälkeisenä päivänä - Juhani Heljo: Tampere varmistui kokousen jälkeisenä päivänä Lisäksi kysely on lähetetty seuraaville - Jussi Sävelä ja Ville Aalto-Setälä Pori - P-O Holm, Kokkola - Risto Valjus Lupautunut Toimikuntaan Hallitus osallistuu seuraavaan Toimituskunnan kokoukseen. Nyqvistit ostivat maaliskuussa Poriin FIN30450:n, jota Ruusu-Maria alkaa kipparoida. Lisäksi viime syksynä ex-olympiapurjehtija Chita Wahlroos hankki Lehtisiltä uuden Skipperin ja Hanna Lieto Mikko Määtän 30480:n. Naisteema alkaa kantaa hedelmää. Simo Lehtinen tekee viidennen comebackin, tällä kerralla Jouko Saarhelo gastinaan ja 6.6. klo Kokouksen päättäminen\n6 Puheenjohtaja päätti kokouksen klo Työlista Aihe Kuvaus vastuu dead-line status After sail toiminnan aktivointi auki kisojen yhteydessä SM-palkinnot varmistetaan puuttuvat Clapa käynnissä SM-kisakutsu valmisteilla Kai käynnissä SM-purjehdusohje valmisteilla Henry N auki ja Kai SM-järjestelyt Kilp. päällikkö ok Jury pj ok SM-mittaus Tarkistuslista Järjestäjien informointi ja kouluttaminen Classic punnitus Raaserien punnitus avoin SM-majoitus SM-iltaohjelma ilta 1 Petäysresortin rantabaarissa, jossa debriefing, iltapalaa ja anniskeluoikeudet ilta 2 Petäysresortissa debriefing, SM-kokous ja illallinen SM-osallistujamäärän varmistaminen tarkentuu, Petäys resortissa rajallinen määrä huoneita, tutkitaan mahdollisuutta edulliseen majoitukseen lähellä olevass Lepaan puutarhaoppilaitoksessa konsepti yksityiskohdat valmisteilla kysely, aktiiviseuranta nettisivuille Kai, Henry H Kai, Jukka K Kai käynnissä valmis käynnissä avoin avoin SM SCIRA rep kysytään J. Tainio Juha avoin SM-Classicit houkuttelu ja Henry avoin varmistaminen\n7 Ranking-osallistumisten promotointi Koepurjehdusmahdollisuus rankingin yhteydessä After Sail laivuekapteenien motivointiroolin vahvistaminen raportointi hallitukselle vkoa ennen Rankingia Kokoontuminen Viklalipun alle virvokejuomien hankkimisen organisointi vuorolistan ylläpito SM vanhat Viklastarat houkutellaan kaikki avoin MM tiedote viklasivuille Juha avoin After sail toiminnan aktivointi ajoissa tiedottaminen Jukka K la illallinen sis. menestyjien debriefingkertomukset ja haastattelumahdollisuuden laivuevastaava + fleet kapu fleet kapu avoin Jukka K avoin Sail Snipe I + tutustuminen HSK Hannis avoin Reino Sail Snipe II HSK Hannis käynnissä Sail Snipe III muut laivueet fleet kaput Messuleadien seuranta vs. Sail kysely Reino? avoin Snipe I After Sail - Hki Regatta Wurst Fennican Hannis, avoin makkarabaari Mirris Palkinnot - PM DOG:n selvittäminen, Juha avoin SPV:n vastuu After Sail - Uusikaarlepyy Matsin selvitys tilanteesta Mats avoin hallitukselle Kisainformaatio snipe.fi kalenteriin Kai tehty yhdenmukaiset kisainfot Historiikki avauskokous (1) Kai pidetty Historiikki konseptin suunnittelu toimituskunta tehty Historiikki hallituksen hallitus ok sitoutumispäätös (2) Historiikki jatkosuunnittelukokous Kai avoin


Robert Downey kiistää syyllisyytensä huumerikokseen - MTVuutiset.fi\nRobert Downey kiistää syyllisyytensä huumerikokseen\nJulkaistu 28.12.2000 13:11 (Päivitetty 29.07.2009 17:19 )\nHuumeiden hallussapidosta marraskuussa pidätetty näyttelijä Robert Downey Jr. ilmoitti keskiviikon oikeusistunnossa olevansa syytön huumerikokseen.\nVihjeen saanut poliisi pidätti 35-vuotiaan Downeyn Palm Springissä sijaitsevasta hotellista noin kuukausi sitten. Näyttelijän hallusta löytyi kokaiinia ja diatsepaamia, ja pidätettäessä hän oli huumeiden vaikutuksen alainen.\nDowney pääsi elokuussa ehdonalaiseen kärsittyään noin vuoden tuomion kolmen vuoden vankeusrangaistuksestaan, joka langetettiin eri huumerikoksista. Uudesta huumerikoksesta kiinni jääminen merkinnee Downeylle uutta vankilatuomiota. Asian käsittely jatkuu 29. tammikuuta.\nElokuisen vapautumisensa jälkeen Downey sai roolin suositussa Ally McBeal tv-sarjassa, ja hänet on nimetty suorituksestaan Kultainen maapallo -palkintoehdokkaaksi. Vuonna 1992 Downey oli Oscar-ehdokkaana nimiroolistaan elokuvassa Chaplin.


J seikkailee ja valokuvaa: Bad Oeynhausen\nBad Oeynhausen on pieni kylpyläkaupunki NRW-osavaltion pohjoisosassa. Kaupunki on täynnä erilaisia klinikoita, mutta niitä ei tultu käyttämään vaan tarkoituksena on vierailla Kurparkissa, jonka pitäisi olla melkoisen mahtava puisto.\nKahviloita kävelykadun varrella\nKeskustan asuintalot ovat melko hulppeita näkyjä. Pohjakerroksissa näytti olevan usein lääkärin tai juristin vastaanotto.\nPuistoon ei ole rautatieasemalta pitkä matka. Puisto vaikuttaa viihtyisältä jo lyhyen kävelyn jälkeen. Istutukset ovat kunnossa ja klassiset ja uusbarokkiset(?) rakennukset ovat hienon näköisiä. Erityisen hienon yhdistelmän muodostavat vastakkain olevat Theater am Park ja Wandelhalle, joiden välissä on istutuksia ja allas. Molemmat rakennukset ovat alle sata vuotta vanhoja, joten ei tämä sen puolesta kovin klassista ole, tyylikästä kylläkin.\nPaarma ruokailee (uros, vain naaraat on verenhimoisia)\nWandelhalle teatterin edestä nähtynä\nBadehaus II on yksi puiston vanhimmista rakennuksista. Se valmistui vuonna 1885.\n1908 valmistunut Kaiserpalais hallitsee puistoa. Edessä on pitkä pätkä vihreää istutuksineen sekä suuri suihkulähde. Nurmikon ja istutusten ympärillä on runsaasti penkkejä, joita asuttavat hyvin todennäköisesti klinikoiden asiakkaat. Tunnelma on rauhallinen. Ulkomaisia turisteja ei liene itseäni lukuunottamatta ainuttakaan. Itsekin löysin puiston tavallaan vahingossa Porta Westfalican ympäristöä kartasta tutkimalla. Porta Westfalican taas "löysin" kun bongasin aikoinaan junalla ohi mennessä mäen päällä olleen valtavan muistomerkin. Sattumaa, sattumaa.\nKukkia Kurhausin edessä\nKaiserpalaisin takaa löytyy lähde, joka suihkuaa ilmoihin. Porattu yli 700 metrin syvyyteen. Melko toiveikasta lähteen etsintää ollut aikoinaan.\nJordansprudel tietoiskun kera\nJordansprudel (kuva suorassa, suihku vinossa)\nKeskustan kauppakadulla taapertaessa tuli mieleen, että suurin osa on selvästi suunnattu vanhemman ja varakkaan väen suuntaan. Eihän se väärin toki ole. Wanhempaa väkeä näytti piisaavan. Kenties runsaista klinikoista johtuen.\nTunnisteet: bad oeynhausen, saksa


Kultahippusia: Tyttö 5 kuukautta ja neuvolakuulumiset\nMeillä oli alkuviikosta viisikuukautisneuvola. Taas kerran sitä tajuaa kuinka aika suorastaan juoksee ja perässä ei meinaa pysyä. Meillä ei ole kotona enää "vauvavauvaa", vaan kiljuva, naurava, kääntyilevä ilopilleri, joka havannoi uusia juttuja joka päivä ja on luonteeltaan todellinen social butterfly. Ei vierasta (ainakaan vielä) ketään tai mitään, on avoin kaikille ja kaikelle.\nMiten käsittämättömän hienoa on seurata oman lapsen kehittymistä ja sitä miten hän ymmärtää asioita JO nyt. Rutiinit ovat löytäneet paikkansa ja ne rytmittävät päivää mukavasti. Ei ehdi tulla nälkäkiukku tai unikiukku, äiti ja isi osaavat siis ajastuksen vallan hyvin :).\nTyttömme on kasvanut pituutta sitten viime neuvolakäynnin (4,5 viikkoa) peräti 4 senttiä, kun taas paino ei ole pysynyt ihan samassa tahdissa. Painoa viime käynnin jälkeen on tullut lisää vain puolisen kiloa. Mutta eikös se niin mene, että joko paino TAI pituus spurttaa välillä? Painokontrolli on nyt kahden viikon kuluttua ja saimme ohjeeksi lisätä kiinteiden määrää siten, että kahdesti päivässä annamme soseita / puuroa ja lisänä rypsiöljyä pari teelusikallista / päivä.\nNeiti Ässän mitat 5 kuukauden iässä:\nPaino 6.580 kg (6.170 kg)\nPituus 65,4 cm (61,5 cm)\nPipo 41,4 cm (40,6 cm).\nKääntyminen. Ässä on oppinut kääntymään selältä vatsalleen ja sitähän tehdään monta kertaa päivässä vaikkei monen kääntymisen ja peuhaamisen jälkeen enää jaksaisikaan olla masulla. Kääntyminen takaisin selälle onkin sitten ihan toinen juttu. Kiukku iskee väsymyksen myötä ja äidin tai isin täytyy käydä kääntämässä selälle, jotta voi taas kääntyä takaisin mahalleen :). Aamupeuhut otetaan meidän vanhempien sängyssä ja masulla touhotetaan jo aamusta.\nKiinteät ruoat. Olemme nyt jo muutaman viikon ajan maistelleet mm. bataattia ja porkkanaa. Ostin myös ensisekavihanneksia ja omenabanaanisosetta. Maistuu hyvin, vaikkakin osa on swipeissa ja/tai talouspaperissa. Seuraavaksi olisi puuron vuoro. Huomisaamu aloitetaan riisipuurolla ja pian siirrytään kaurapuuroon. Maitoa Ässä saa viisi kertaa päivässä, kerralla menee 170-200 ml. Lisäksi annan soseiden kanssa vettä.\nÄänet. Meillä kiljutaan, päristään, maiskutellaan ja harjoitellaan eri äänteitä kuten gugugugu, kakakaka ja ummmumumuumm. Hauskaa. Peilin edessä on superkiva kujeilla ja välillä iskee ujostus omaa kuvaa kohtaan ja pää työnnetään äidin kaulaa vasten :)\nUnet. Ässä käy nukkumaan omaan huoneeseensa kello 21-21.30 ja herää iloisena uuteen aamuun kello 7-8.00 aikoihin, jolloin haen/haemme hänet pötköttämään sänkyymme hetkeksi ennen aamupalan tekoa. On todella sydäntä lämmittävää katsella tyttäremme iloa aamunhetkinä. Hän koskettelee kasvojamme, nauraa hekottaa ja rakastaa "lentämistä", kun nostamme hänet ylös. Ihana tyttö!\nAamupäiväpäikyt otetaan yleensä Amazonas Koala kehdossa 10.30-12.00 aikoihin. Iltapäiväpäikyt otetaan siellä missä ollaan. Jos ollaan kotona, ei päikkärit ole kovin pitkät, mutta jos ollaan liikeessä, saattaa Ässä vetää parikin tuntia zetaa. Alkuillan unet ovat puolisen tuntia jos sitäkään. Ilta kasilta alkaakin sitten uni tulemaan ja on iltarutiinien aika.\nPäivien touhut. Olen pyrkinyt lähtemään kotoa joka päivä johonkin joko kahdestaan Ässän kanssa tai sitten äiti-lapsi -kamujen kanssa. Suuntaamme kauppakeskuksiin tai lenkille. Mukavaa ajanvietettä varsinkin kun muksut ovat aika samanikäisiä. Heistä on pian paljon seuraa toisilleen :).\nKovasti siis kasvetaan ja kehitytään. Toisaalta haikeaa, toisaalta taas upeaa nähdä Ässän kehittymistä. Kohta meidän vauva ei ole enää se pieni vauva, vaikka vauva hän vielä pitkään onkin.\nMukavaa illanjatkoa kaikille ja hyvää juhannusta!\nMe suunnataan mökkeilemään :)!\nLähettänyt Kultahippusia Blogi klo 22.32\nHei, saako udella, että missä vaiheessa teillä loppui imetys? Meillä vauva saa äidinmaidonkorviketta ja rintamaitoa, mutta on nyt kieltäytynyt rinnasta kokonaan. Vauvalla ikää viisi viikkoa.\nKultahippusia Blogi 28. kesäkuuta 2014 klo 21.00\nMoikka! Saa tottakai kysellä tuosta imetyksestä. Niin; meillähän se ei koskaan lähtenyt käyntiin kunnolla, vaikka yritin niin alkoholittomalla oluella kuin imetysteellä. Vapautin itseni imettämisestä ihanan neuvolakäynnin jälkeen, jossa neukkutäti jutustelu mulle parisen tuntia aiheesta ja aihetta hipoen. Lopettaessa Ässällä oli ikää 6 vkoa. Kun imetys ei sujunut niin se ei vaan sujunut ja välillä asiaa itki niin äiti kuin tytär. Enkä katunut päätöstä. Elämä helpottui ja aloin nauttimaan äitiydestä. Miten teillä sujuu?\nKiva kuulla, koska aihe on niin arkaluontoinen ja ympäristö luo omat paineensa. Meillä vauva saa rintaraivareita jo rinnalle asettamisvaiheessa, eikä suostu oikein imemään. Silloin kun hetkeksi saan hänet rinnalle lopettaa hän imemisen aika pian pyristellen itsensä tilanteesta pois. Sen päälle juo korviketta ison määrän, joten tuskin rinnasta kovin paljon saa. Vaikeaa on ja tuntuu, että kaikki ajatukset pyörii vaan tuon asian ympärillä, kun tässä äitiydessä on niin paljon muutakin. Oletko käyttänyt termostuttipulloa esim. kaupungille lähtiessä?\nKultahippusia Blogi 30. kesäkuuta 2014 klo 18.16\nSinä sen sanoit; ympäristö todellakin luo omat paineensa. Ja sekös on ikävää siinä kaiken hormoonimylläkän keskellä. Itseäni alkoi todella ärsyttämään ihmisten hokeminen siitä miten hienoa imettäminen on ja muuta oikeaa tapaa ei tuntunut olevan. Ja samaan aikaan minusta tuntui ettei se ollut minun eikä tytön juttu. Ei siis yhtään. Meillä oli hiukan samanlainen tilanne: tyttö painoi alle kolmekiloa syntyessään ja hänen imuvoimansa ei vain ollut kovin hyvä. Eli kun otin hänet rinnalle, hän söi ehkä sen pari-kolme minuuttia jonka jälkeen nukahti ja samalla imeminen loppui. Olin todella stressaantunut (puhumattakaan väsymyksestä) yön tunteinta ja itkuhan siinä monesti pääsi. Onneksi neuvolasta ohjattiin imetysopastukseen, jonka meinasin perua, sillä osasinhan minä imettää. Tyttö ei vain syönyt. Onneksi en perunut, sillä minua vastassa oli todella "halkipoikkipinoon" -neukkutäti, joka kyseenalaisti tämän imetyksen juurikin siitä syystä kun se ei vain onnistunut. Lopetin siltä istumalta imetyksen ja pumppaamisen (sitäkin tein hulluna että vauva saisi äidinmaitoa) ja jatkoin syöttöä pelkän korvikkeen turvin.\nÄlä stressaa asian kanssa ja lopetat imetyksen jos/kun siltä tuntuu. Äitiys on todellakin PALJON muuta kuin äidinmaitoa. Lapsihan on lähelläsi jokatapauksessa kun ruokit häntä ja hän tuntee tuoksusi ja lämpösi. Ja vinkvink; tässä on myös se hyvä puoli että mies saa paljon isompaa roolia, kun hän voi myös syöttää (ja myös öisin). Meillä toimi todella hyvin ja minäkin sain välillä nukkua piiiitkät unet; samoin mies.\nOstimme Clas Ohlsonilta pienen termospullon, johon laitoin lämmintä vettä. Näläntullen kaadoin veden tuttariin ja heitin korvikejauheet perään, sheikkaus ja beben lounas oli valmis. Yöllä taas teimme niin, että keitimme veden valmiiksi joko vedenkeittimeen tai siirsin veden jo tuttariin. Nälän iskiessä vesi mikrossa sopivaksi, jauheet kehiin ja ruokaa vaaville. Kerran kellotin tämän koko touhun ja siitä kun nousen sängystä, hoidan lämmittämisen ja tyttö on syömässä näytti kello aikaa 30 sekunttia. Not bad :D\nTsemppiä kovasti ja kirjoita vaikka emailia mulle, jos tarvitset juttukamua :)


32,5 m² Kurjenkatu 3, 20760 Kaarina Kerrostalo Yksiö myynnissä - Oikotie 16114778\nMyytävät asunnot Kaarina Piispanristi Kurjenkatu 3, 20760 Kaarina\nKurjenkatu 3, Piispanristi, Kaarina●1h + k + p\n139,85 € / kk\nYLIMMÄN KERROKSEN YKSIÖ AURINKOISELLA PARVEKKEELLA\nMyydään valoisa ylimmän kerroksen 32.5m2 kulmahuoneisto-yksiö Kairiskulmasta paraatipaikalta.\nRauhallinen ja erittäin hyvin hoidettu taloyhtiö. Isoja linjasaneerauksia ei tiedossa.\nNäppärät ja nopeat kulkuyhteydet sekä Turun että Kaarinan keskustoihin, polkupyörälläkin Turun keskustaan tai yliopistolle vain 20 minuutissa.\nAsunto on tällä hetkellä vuokrattuna, vuokratuotto noin 4.5%. Erinomainen yksiö sekä sijoituksena että ensiasuntona.\nAsunnon esittely ja lisätiedot\nMediova Oy 050-4954662\nJääkaappipakastin, uuni, liesi, paljon kaappitilaa ja iso työtaso\nUpea valoisa parveke erittäin verheillä näkymillä\nKylpyamme, suihku, peilikaappi, pesukoneliitäntä\nPaljon kaappitilaa, lisäksi kellarikomero ja pyörävarasto\nKulmahuoneisto, parvekkeelta avarat näkymät metsän yli lounaaseen\n0-5 vuotta: Käyttövesiputkistojen (kylmä-lämminvesi) uusiminen, Taloyhtissä EI TARVETTA perinteiselle linjasaneeraukselle (putket/viemäröinti), kartoitus tehty 3 vuotta sitten. Kokonaiskustannusarvio käyttövesiputkistoremontille noin 300te, joten asuntokohtainen kustannusarvio noin 6500e. Yst kts kustannustarveselvitys ja taloussuunnitelma päivättynä 27.4.2021, taloyhtiön yhtiökokous (toimitetaan pyydettäessä).\nVesikaton peruskorjaus 1997 Ikkunoiden uusiminen, julkisivujen korjaus 1998 Autokatoksen vesikate 2001 Parvekeovet ja -ikkunat 2004 Parvekkeet 2006 Peruskuntoarvio 2011 Saunaosaston kunnostus 2012 Huoneistojen sulaketaulujen tarkastus 2012 Varastotilojen lattioiden ja seinien maalaus 2012 Hissin nostokoneiston ja köysien uusinta 2012 Julkisivujen ja parvekkeiden kuntotutkimus 2013 Ilmanvaihtokanavien puhdistus ja ilmamäärien säätö 2014 Julkisivuhuolto 2016 Termostaattisten patteriventtiilien vaihto/uusinta 2016 Viemärijärjestelmän kartoitus 2017 Väestösuojan viemärin sukitus 2018 Maalämpö ja poistoilman lämmöntalteenottojärjestelmän rakentaminen 2019\nTaloyhtiön sauna yhtiön kellarikerroksessa\nPiispanristin prisma, tokmanni, kino piispanristi, ruokaravintola, kirpputori noin 1kmtäsyydellä. Kaarinan monipuoliset palvelut noin 3.5km päässä. Koulut ja päiväkodit 1 km etäisyydellä.\nTaloyhtiössä 10 MT laajakaista (DNA)\n69 329,33 €\n5 670,67 €\n195,31 € / kk\nAs Oy Karismetsä\nAlueella Kairishuollon tilaussaunatila, jossa sauna, uima-allas, takkahuone, peinoiskeittiö ja kokoustila. Asukkailla mahdollisuus tämän tilan vuokraamiseen, varaukset isännöinnin kautta. Kairishuollon tiloissa myös puhelinsovelluksella toimivat pesulakoneet. Pesulaan avain, jonka saa panttimaksua vastaan. Sähkön laskuttaa taloyhtiö mitatun kulutuksen mukaan.\nTaloyhtiössä hienossa kunnossa oleva saunaosasto, vakiovuoro tai kertamaksu mahdolliset.\nV-S Isännöintitalo Oy Isännöitsija Juha Kanasniemi, 020-7229963\nTaloyhtiössä 16 autokatospaikkaa ja 4 tolppapaikkaa. Lisäksi vieraspaikkoja.