Trixitan ja Integran saaga 5: Veikkaus ja aavistus (K18) - Sivu 4\nCahaya lähetetty Elokuu 2nd 2010, 22:37\nFehér oli saanut tarpeeksi huomiota hetkeksi, ja se sai nyt levätä naisen vierellä sängyllä. Jätettyään miekkansa rauhaan Trixita virnisti kaksikon puheille.\n- Kuulostaa siltä, että pojille tulee pieni reissu kaupungille, hän sanoi hiljaa hymähtäen. Muistaessa, että Edinburghin ylle oli jo laskeutumasa yön varjo, hän lisäsi: - Mutta mikäli ne ovat tämän päivän ostoslistassa, on hieman kiire.. Eivät ne kaupat ole ympäri vuorokauden auki.\nVieraili lähetetty Elokuu 2nd 2010, 23:43\n-Se on totta, Prayer rapsutti jälleen takaraivoaan ja sitten sanoi Integralle: -Antakaa anteeksi.\n-Ei se haittaa. Olisin kyllä ollut ennemminkin hereillä.\n-Nyt kyllä on vielä myöhäinen ilta, joten kioskit ovat vielä auki puoleen yöhön saakka. Sieltä voisi ostaa ruokaa teille.\n-Kiitoksia..., Integra sanoi hiljaa ja yhtäkkiä muistikin puuron, sitten hän virnisti ajatellen itsekseen: Kunhan vain ei sitä yhtä...\nCahaya lähetetty Elokuu 3rd 2010, 00:04\nVaikkei mustahiuksisen maha sanonut mitään ääneen se tuntui pitävän Prayerin maininnasta ruuan ostosta. Trixita naurahti ja kiepautti toisen kätensä vatsansa ympärille.\n- Kovin ystävällistä ja huomaavaista. Kiitoksia minultakin, Trixita sanoi nyökäten seisovalle hahmolle.\nVieraili lähetetty Elokuu 3rd 2010, 00:09\n-No hyvä! Prayer hymähti: -Minä lähdenkin tästä sitten!\nSitten sotilas lähtikin. Integra yritti nousta seisomaan, mutta jalat eivät suostuneet tottelemaan, joten hän liukui takaisin istuma-asentoon. Just joo..., hän mutisi nenänsä alle. Hän naurahti ja sanoi:\n-Minne sellainen sokko kuin minä oikein tarvitaankin? En edes näe mitään itikkaa vaan pelkkää sumua tai liikkuvia sumupalloja. Ei hyvä minulle. Millaisena olisin vanhempana? Sokeako täysin?\nHymynaama on tämän nykyinen ilme.\nCahaya lähetetty Elokuu 3rd 2010, 00:39\nTrixita käänsi katseensa Prayerin lähdettyä Integran puoleen ja virnisti tälle.\n- Vaikka olisitkin täysin sokea, olisihan sinulla vielä kuulosi, jonka puoleen kääntyä, hän naurahti vierustoverilleen.\nTottahan se oli, ettei iän lisääntyessä ongelmat vähenisi. Päinvastoin, silloinhan tärkeimmät aistit ihmisille alkavat rappeutua, ja jopa lakkaavat toimimasta. Toisaalta, pimeässä taistelu ei ollut mahdotonta, siitä Trixitalla oli kokemusta vaikka muille jakaa.\nVieraili lähetetty Elokuu 3rd 2010, 00:45\n-Ja jos kuulo menisi, Integra naurahti ja nosti puekkua ylös: -Niin nenä ei pettäisi.\nSitten hän alkoikin nauraa hiukan omalle, tyhmälle tosin, huumorille, koska muutenkin ei ollut mitään tekemistä ilman laseja.\n-Ehkäpä kannattaisi harjoitella taistelua heti kun toivun.\nCahaya lähetetty Elokuu 3rd 2010, 11:11\n- Ei kuulosta hullummalta idealta, Trixita naurahti: - Liika harjoittelu ei ikinä ole pahaksi. Aistit kehittyvät ja olosuhteita muuttamalla voi harjoittaa eri aisteja.\nHarjoittelu ei kuulostanut todellakaan hassummalta. Viime öisen mellakan jälkeen oli mustahiuksinen huomannut taitojensa ruostuneen jonkin verran, tosin tilannetta vaikeutti vasemman puolensa käyttökelvottomuus. Harjoittelusta pystyisi muokkaamaan haastavan, mutta istuiko sitten harjoittelupari nyt vierekkäin..?\nTaidanpa hypähtää joskus myöhemmin mukaan, kuitenkin Alucard on raahattu mukaan summonin takia. ~Alucard\nVieraili lähetetty Elokuu 3rd 2010, 20:02\n-Sinäkin pääset mukaan jos haluat, Integra tokaisi ja virnisti.\nKaksikko joutui oleskelemaan pari päivää Edinburghissa. Tehtävän päätteeksi, he pääsivät sotilaiden saattamina takaisin Lontooseen.


Digisovellukset tehostavat kierrätysyhtiöiden toimintaa - Content House Newspool\nM-Technologyn toimittama WiseMaster Eco -järjestelmä on käytössä Vestian hyötyjäteasemalla Kalajoella. Järjestelmä minimoi manuaaliset työvaiheet ja luo lisää aikaa asiakaspalvelulle.\nWiseMaster Eco -sovellusten avulla jätehuolto- ja kiertotalousyhtiöt voivat digitalisoida prosessiensa tiedonhallinnan sekä siirtyä jäteasemilla itsepalveluun.\nTeksti Tuomas I. Lehtonen Kuva Anne Yrjänä\nOhjelmistoratkaisuja rakentavan M-Technology Oy:n tuotantojohtaja Aleksi Palosaaren mukaan bio- ja kiertotalousyritykset voivat parantaa toimintansa kannattavuutta ja tehokkuutta digitalisaation ja automaation avulla. Sähköiset työkalut parantavat myös raportointia ja jätejakeiden jäljitettävyyttä.\n– Olemme kehittäneet bio- ja kiertotalouden toimijoille soveltuvan WiseMaster Eco -sovellusperheen. Järjestelmä digitalisoi jäteasemien toiminnan ja asiakaspalvelun. Tämä mahdollistaa asiointitapojen laajentamisen jokaiselle kuluttajalle sopivaan muotoon, ennakkoasioinnista aina täysin automatisoituihin, itsepalvelukäytössä oleviin asemiin. Teknologiaamme on laajasti pääkaupunkiseudun ja maakunnissa toimivien jäteyhtiöiden käytössä, Palosaari kertoo.\nPohjois-Pohjanmaalla toimiva Vestia Oy modernisoi jäteasemansa sekä 15 hyötyjäteasemansa asiointi- ja materiaalivirtojen tiedonhallinnan WiseMaster Ecolla. M-Technologyn toimittama kokonaisuus piti sisällään mobiilikassan, asiakashallinnan, lavatyhjennysten tilauksen ja kaluston kunnossapidon. Myöhemmin kehitystyö johti itsepalveluautomaatin käyttöönottoon.\nVestian tuotantopäällikkö Jukka Saukko kertoo uusien digiratkaisujen hankinnan tulleen ajankohtaiseksi, kun lainsäädäntö kiristyi ja jäteyhtiöiltä alettiin vaatia yksityiskohtaisempaa raportointia. Samoihin aikoihin myös Vestian vaihtolavapalvelu kasvoi vauhdilla, eikä 120 lavan hallinnointi onnistunut enää kynän ja paperin avulla. Vestia kartoitti markkinoilta järjestelmää, jolla voisi hallinnoida vaihtolavaomaisuutta ja -kuljetuksia sekä tehdä eko- ja hyötyasemien vastaanottokirjaukset.\n– WiseMaster oli ainoa järjestelmä, joka sisälsi mobiilikassan ja lavakuljetusten hallinnoinnin. Lisäksi siinä oli optiona jätehuolto- ja siirtokaluston kunnossapitojärjestelmä, jonka olemme ottaneet käyttöön myöhemmin, Saukko kertoo.\nJärjestelmän käytön myötä maksutapahtumat ovat tehostuneet, kirjanpidon manuaalisuus vähentyneet ja kassanhallinta selkiytynyt.\n– Aikaa vievät käteismaksut ovat jääneet pois. Vaihtolavojen tarkemman hallinnoinnin ansiosta olemme voineet siirtyä kahden viikon vuokra-ajasta vuorokausivuokraukseen. Nyt lavojen kierto on paljon nopeampaa, Saukko kiittelee.\nVuonna 2019 Vestia alkoi pilotoida WiseMaster -järjestelmään liitetyn itsepalveluautomaatin käyttöä. Nyt neljä Vestian toimipisteistä toimii itsepalveluperiaatteella ja itsepalvelusemien määrää kasvatetaan koko ajan. Itsepalveluasemalla asiakas kirjaa ja maksaa jätekuormansa omatoimisesti. Ongelmatilanteissa asiakas voi olla etäyhteydessä Vestian valvontakeskukseen.\n– Aiemmin pisteet olivat auki päivän viikossa tai kahdessa. Nyt ne ovat avoinna kaikkina arkipäivinä. Tästä on tullut asiakkailta erittäin hyvää palautetta, Saukko sanoo.\nEnemmän aikaa asiakkaille\nTyytyväisiin käyttäjiin kuuluu myös yhdeksän kunnan jätehuollosta vastaava Etelä-Karjalan Jätehuolto Oy. Yrityksen käytössä on WiseMaster-mobiilikassa, jolla hoidetaan kaikkien Hyödyksi-asemien asiakaspalveluun liittyvä tiedonhallinta.\nEKJH:n Hyödyksi-jäteasemilla oli aiemminkin käytössä mobiilikassaratkaisu. Asiakaspalvelija ei voinut kuitenkaan periä jätemaksua lajittelupihalla vaan asiakkaan kanssa piti poiketa palvelupisteeseen. WiseMaster-mobiilikassan käyttöönoton jälkeen maksu on onnistunut puhelinsovelluksen ja korttipäätteen avulla lajittelupihalta poistumatta.\n– WiseMaster on näppärä työntekijöidemme ja asiakkaidemme kannalta. Nopean maksutapahtuman ansiosta asiakaspalvelijoilla jää enemmän aikaa asiakkaiden opastamiseen. Samalla sovelluksella voidaan ottaa vastaan korttimaksuja sekä siirtää tiedot laskutusjärjestelmään. Mobiilikassa on integroitu toiminnanohjausjärjestelmäämme ja taloushallintaohjelmistoomme. Toimipaikkatiedot, jätemäärät ja -lajit sekä rahavirrat kirjautuvat taloushallintajärjestelmäämme automaattisesti oikein, EKJH:n hallintopäällikkö Satu Kurki kiittelee.\nWiseMasterin käyttö laajenee EKJH:llä vielä tämän vuoden aikana. Yritys on ottamassa käyttöön vaakajärjestelmän, joka mahdollistaa myös materiaalitaseen hallinnan. Järjestelmä punnitsee kuormat jätelajikohtaisesti ja antaa reaaliaikaista tietoa jätevirtojen liikkeistä.\n– M-Technology on kuunnellut tarpeitamme tarkasti. Yhteyshenkilömme tuntee toimialamme hyvin ja hän on ehdottanut juuri meidän tarpeisiimme sopivia ratkaisuja.\nKestävämmän tulevaisuuden innovaatioita


Bloom and Blossom Baby Sleep Bedtime Routine Set - lookfantastic\nBloom and Blossom Baby Sleep Bedtime Routine Set -pakkaus auttaa rauhoittamaan ja valmistelemaan pienokaisen yöunia varten kolmella helppokäyttöisellä tuotteella. Jokaisen tuotteen koostumus rauhoittaa ja rentouttaa luonnostaan sekä stimuloi lapsen haju- ja tuntoaistia. Toimitetaan tuotemerkillä merkityssä pakkauksessa.\nValmistettu Isossa-Britanniassa. Tuotetta ei ole testattu eläimillä.\nEi parabeeneja, SLS:iä, väriaineita tai petrokemikaaleja.\nBaby Sleep Bedtime Massage Oil -hierontaöljy (40 ml)\nTässä ylellisessä yhdistelmässä on luonnostaan rauhoittava tuoksu, ja se sisältää luonnollisia kasviöljyjä, jotka auttavat rauhoittamaan ja rentouttamaan pienokaista ennen yöunia. Tuotteen hellävaraisessa koostumuksessa on moringa- ja kookosöljyä, ja se jättää vartalon samettisen pehmeän ja sileän tuntuiseksi päästä varpaisiin. Ainutlaatuinen nukahtamista helpottava kamomillan, laventelin ja tuoksuilangian tuoksu rauhoittaa vauvaa ennen sänkyyn peittelemistä.\nBaby Sleep Bedtime Baby Wash -suihkusaippua (40 ml)\nErityisesti vauvoille ja lapsille kehitetty 99-prosenttisesti luonnonmukainen suihkusaippua, jonka ainutlaatuinen kamomillan, laventelin ja tuoksuilangian tuoksu valmistelee pienokaisen rauhallisia yöunia varten. Tuotteen rauhoittava vaahtoava pohja ei sisällä sulfaatteja. Se puhdistaa hellävaraisesti jopa kaikkein herkimmän ihon ja antaa pitkäkestoisen miellyttävän tunteen.\nBaby Sleep Bedtime Pillow Spray -tyynysuihke (40 ml)\nHienojakoinen suihke, jonka ainutlaatuinen kamomillan, laventelin ja tuoksuilangian tuoksu loihtii rauhallisen ja tyynen tunnelman. Tämä nukahtamista helpottava suihke loihtii rauhallisen ja rentouttavan ilmapiirin, joka auttaa pienokaista lipumaan miellyttävästi unten maille ja nukkumaan levollisesti. Suihkuta vain vauvan tyynyyn, petivaatteisiin tai yöpuvulle.


Revontulia voi päästä ihailemaan viikonloppuna Etelä-Suomessakin | Yle Uutiset | yle.fi\nTänä viikonloppuna on hyvä mahdollisuus nähdä revontulia eteläistä Suomea myöten, jos pilvisyys vain sallii. Kuva: AOP\nTaivaalle kannattaa tähyillä tänään ja huomenna, sillä revontulten todennäköisyys on kohonnut ja Ilmatieteen laitoksen mukaan avaruussään odotetaan aktivoituvan viikonloppuna (siirryt toiseen palveluun).\nYlen meteorologi Matti Huutonen kertoo, että etenkin sunnuntai-iltana ja maanantain vastaisena yönä on laajemmalti paras aika revontulten näkymiselle. Tuolloin pilvipeite repeilee kuivemman ilman virratessa pohjoisesta.\n– Tänä iltana ja yönä voi olla pieni mahdollisuus pilvipeitteen aukoille Pohjanmaan ja Keski-Suomen suunnalla, Huutonen arvelee.\nRevontulet ovat Huutosen mukaan yleisiä kevätpäivän- ja syyspäiväntasauksen aikaan. Tänään lauantaina on kevätpäiväntasaus, jolloin päivä ja yö ovat kaikkialla maapallolla suunnilleen yhtä pitkiä.\n– Saumat ovat hyvät revontulten näkemiselle pienen magneettisen myrskyn ja kevätpäiväntasauksen ansiosta, Huutonen kertoo.\nViikonloppu tuo Suomeen myrskypuuskia ja sateita eri olomuodoissa – ensi viikolla luvassa jo kevään tuntua\nrevontuletKevätpäiväntasausTähtitieteelliset ilmiötKotimaameteorologitsäämeteorologiaIlmatieteen laitosavaruussää


Team Vallattomat: Kuvasarja: Koiran kastraatiohaavan paraneminen\nKuvasarja: Koiran kastraatiohaavan paraneminen\nVaikka minulla on ollut aiemminkin kastroitu uros, Allu, mietitytti minua silti Mestan kanssa, että millainen haava kastroinnista tulee, kuinka leikkaushaava paranee ja leikkauksen jälkeen mietitään haavaa katsellessa "onko tämä nyt normaalinnäköinen vaiko ei". Päädyin kuvaamaan kastraatiohaavan alkuun päivittäin, myöhemmin parin päivän välein, jolloin pystyin seuraamaan haavan paranemista kuvienkin perusteella ja tarvittaessa tsekkaamaan, miltä se edellispäivänä olikaan näyttänyt, jos tuntui, ettei parantuminen edistynyt tai haava näytti muka huonommalta kuin eilen. Mestaltahan kastraatiossa otettiin ns. kaikki pois, eli sille ei jätetty tyhjiä pussukoita, kuten Allulle. Laitan ensimmäiseksi kuvaksi söpöstelykuvan sohvalla nukkuvasta Mestasta, jotteivat haavakuvat hyppää vahingossa kenenkään sellaisen silmille, joka ei niitä halua nähdä. Haavakuvat alkavat leikkauspäivästä ja päättyvät 26 päivää leikkauksen jälkeen, kuvia on sieltä täältä tuosta aikaväliltä.\nPäivä 1, kastraation jälkeen kotona.\nPäivä 3, mustelmia alkaa levitä haavan ympärille.\nPäivä 4, haava on toisesta päästä ihan vähäsen auki (tikkejä ei ollut sinne asti) ja erittää jonkin verran, mutta on ihan siisti.\nPäivä 5, eilinen auki ollut kohtakin näyttää olevan ok.\nPäivä 6, haava repesi tikittömästä kohdasta ja se putsattiin lääkärillä + laitettiin kaksi uutta, violettia tikkiä.\nPäivä 8, revennyt kohta umpeutumassa.\nPäivä 13, violettien tikkien luona oleva "möhnä" on rasvajäämiä.\nPäivä 15, haava on muutoin jo oikein hyvä, mutta uudelleen tikattu kohta ympäristöineen ei näytä paranevan, kuten pitäisi.\nPäivä 19, kirkkaan, alkuperäisen tikin loppusolmun kohdan ompelureikä ei ole vieläkään umpeutunut sekä haava näiltä kohdin turvonneen oloinen ja punoittava + punoitus laskenut haavaa "alas" kohtaan, jossa ei haavaa ole ollutkaan..\nPäivä 22, violetit tikit (niiden epäiltiin aiheuttaneen haavareaktion) ja kirkkaan tikin loppusolmu (joka ylläpiti ompelureiän aukipysymistä) poistettiin päivänä 21, jotta haava pääsisi parantumaan loppuun.\nPäivä 26, turvotus ja punoitus ovat vähenemään päin ja haava oli tästä eteenpäin päivä päivältä paremman näköinen.\nLähettänyt Aliel klo 19.37\nMimmi 21. helmikuuta 2018 klo 20.41\nHassua, mitä tekniikka tänä päivänä mahdollistaakaan. Kuinkahan moni 15 vuotta sitten kuvaili lemmikkiensä paranevia haavoja? :D Ideana kyllä hyvä. Sitä kun iskee paniikki, se iskee halusi tai ei. Kuvilla siihen pystyy vaikuttamaan - ainakin siis aiheettomaan paniikkiin.\nMinä muistan ekan koirani kastroinnista vain sen nukutuksen (olin teini ja hieman epävarma, kun koira alkoi nukahtaa) ja roikkuvan tyhjän kivespussin ennen kuin se surkastui pois.\nAliel 23. helmikuuta 2018 klo 23.06\nMinä muistan omasta nukutuksestani sen, että käskettiin miettiä joku kiva aihe, josta katsella unia, mutta en ehtinyt kuin vasta miettiä, että mikä olisi kiva aihe, kun jo nukahdin. Tunsin oloni petetyksi. :D\nKoirien kanssa Ruotsiin, Tanskaan ja takaisin - ko...\nKoirien kanssa Ruotsiin, Tanskaan ja takaisin - su...\nKoirien kanssa Ruotsiin, Tanskaan ja takaisin - ki...\nKoirien kanssa Ruotsiin, Tanskaan ja takaisin - tä...\nKovjoen rautatieasema - Uudenkaarlepyyn museorauta...


Akti 1/2009 by Kansallisarkisto - Issuu\nArkistolaitoksen asiakaslehti 1/2009\nsivu 6 Kymmenes Asha-kurssi aloitti opin tiell채\nsivu 18 Mikkeliss채 kunnostetaan joukko-osastojen asiakirjoja\nakti Julkaisija Arkistolaitos Osoite Kansallisarkisto PL 258 00171 Helsinki\nAlueellistamisessa voi nähdä myös mahdollisuuksia\nJärjestyksessä kymmenes asiakirjahallinnon\ntoiminnan kehittämiselle, muistutetaan pääkirjoituksessa.\nkoulutusohjelma eli Asha X alkoi maaliskuussa.\nOnko Mikkelii mänijöitä?\nKokeiluna 20 vuotta sitten aloitettu koulutus on\nAlueellistamisen aave leijuu uhkaavana valtion organisaati-\noiden yllä. Sanaan assosioi Savon-junaan jukkapalmujaan ja muumimukejaan lastaavat itkuiset virkamiehet.\nKotuksessa digitoidaan suomalaisten tutkijoiden vanhoja vahalieriöäänitteitä 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun\nAlueellistamisessa voidaan kuitenkin nähdä myös myöntei-\nsiä mahdollisuuksia toiminnan kehittämiselle. Arkistolaitos on tarttunut haasteeseen ja hieronut opetusministeriölle\nArkistovarkaudet ovat harvinaisia, mutta eivät\nesityksen alueellisen keskusarkiston sijoittamisesta Mik-\ntavattomia. Niiden ehkäisemistä pohdittiin viime vuoden\nlopulla Ranskassa pidetyssä seminaarissa. Tilaukset ja palaute akti@narc.fi\nMikkelissä aie on aiheuttanut hypetystä – keskusarkisto\nMyllyjärven Ekumeenisen keskuksen perustajan Isä\ntoivotetaan riemuiten tervetulleeksi. Kaupunki on valmis\nRobert de Caluwén arkisto kuvastaa hänen hengellisesti\njopa rakentamaan toimitilat, jos keskusarkisto sijoitettaisiin\nja taiteellisesti rikasta elämäänsä.\nMikkeliin. Länsi-Savo-lehdessä pääjohtaja Jussi Nuortevaa kiiteltiin ”linjakkaasta ja järkevästä toiminnasta”, todettiinpa\nArkistouralla: tietopalvelupäällikkö Taija Hepo-oja,\nlaitoksen toiminnan sopivan suorastaan malliesimerkiksi\nViime keväänä alkanut Kansallinen digitaalinen\nArkistolaitoksessa onkin luettu erityisen tarkasti kyseinen\nkirjasto -hanke etenee nopeasti. Tavoitteena on kehittää\nvaltiovarainministeriön julkaisema käsikirja, ja täytetty\nyksikön johtaja Marja Pohjola, Kansallisarkisto\nmuistiorganisaatioiden sähköisten aineistojen saatavuutta\ntunnollisesti eri paikkakuntien vertailuun tehty alueellis-\ntutkija Pertti Vuorinen, Kansallisarkisto\ntamisen vaikutusarviointikehikko. Mikkelin vaakakupissa\nPäätoimittaja viestintäpäällikkö Marie Mäkinen, Kansallisarkisto Toimituskunta yksikön johtaja Juhani Tikkanen, Kansallisarkisto\npainoivat kaupungissa sijaitsevien arkistojen toiminta sekä\njohtaja Päivi Hirvonen, Jyväskylän maakunta-arkisto Toimitussihteeri\nKiinteistöjen kirjaamisasioiden siirtäminen käräjä\nyhteistyömahdollisuudet ammattikorkeakoulun ja teknolo-\noikeuksista Maanmittauslaitokseen alkoi tammikuussa.\nKirsi-projektin siirrot jatkuvat vuoden 2010 puolelle. Mikkeli on lisäksi omalla toiminnallaan rakentanut mainetta\nMikkelissä kunnostetaan puolustusvoimien joukko-\narkistokaupunkina. Se on aktiivisesti hakenut strategisia\nosastojen ja suojeluskuntien asiakirjoja vuosilta\nkumppanuuksia osoittaen halunsa edistää arkistotoiminnan\n1918–1945. Urakka on valmis vuoteen 2013 mennessä.\nkehittymistä kaupungin erääksi menestystekijäksi. Strategiset kumppanuudet ovat myös arkistolaitoksen valmistuvan\nAsiakirjojen tehtävänmukaisen luokitusjärjestelmän\nMikä veti jo eläkkeellä olleen valtioneuvos\nkaa, rairuoho kasvaa ja arkistolaitoksen uudistunut asiakas-\nJ. K. Paasikiven pääministeriksi hävityn sodan\nlehti on hiirenkorvalla. Palautetta Aktista otetaan mielellään\nraunioille syksyllä 1944?\nvastaan osoitteessa akti@narc.fi.\nkeskeiset ongelmat liittyvät käytettävyyteen.\nKannen kuva Matti Tiisanoja/Kansallisarkisto Kansallisarkiston kehitysjohtaja Jaana Kilkki toimii\nstrategian keskeinen menestystekijä. Tämäkin kevät on siis mahdollisuuksien ja uudistumisen ai-\nvuoden 2009 loppuun Hämeenlinnan maakuntaarkiston vs. johtajana. Pääkirjoituksen kuva Matti Laitsaari/Mikkelin kaupunki\nSÄHKE2-määräys tuli voimaan vuoden alussa. Se kattaa sähköisten asiakirjallisten tietojen käsittelyn, hallinnan ja säilyttämisen.\nMarie Mäkinen päätoimittaja\nVastikään avattu Euronomos-tietokanta esittelee euroop-\nLyhyet Opetusministeri kylässä\nYksityisarkistoasiain neuvottelukunnan uusi kolmivuotiskausi starttasi Arkistolaitoksen yksityisarkistostrategiassa määritellään\npalaisia arkistolakeja. Lisäksi esittelyssä on muita arkisto-\nlaitoksen hankintapoliittiset päämäärät ja keinot. Tavoit-\nja asiakirjahallintoon vaikuttavia lakeja, esimerkkeinä julkisuuslain-\nteena on sopia hankinnan painopistealueista yhteistyössä muiden\nsäädäntöä sekä säilytysaikalainsäädäntöä. Näistä säädetään usein\nyksityisarkistoja vastaanottavien laitosten kanssa. Tätä tavoitetta\narkistolakien ulkopuolisissakin laeissa.\non ollut toteuttamassa vuonna 2006 toimintansa aloittanut arkis-\nTietokanta on vielä karttuva eikä läheskään valmis. Jo nyt voi\ntolaitoksen yksityisarkistoasiain neuvottelukunta, jonka jäseninä\nkuitenkin käydä tutustumassa vaikkapa Sveitsin arkistolakeihin tai\non ollut sekä yksityisarkistoja vastaanottavien laitosten että ai-\nlyhyeen tietoiskuun Ison-Britannian arkistokäytännöistä.\nneistojen käyttäjäkunnan edustajia.\nTulevaisuudessa lakeja on tarkoitus asiasanoittaa siten, että\nNeuvottelukunnan ensimmäisellä kolmivuotiskaudella on\nOpetusministeri Henna Virkkunen vieraili alkuvuodesta\njos haluaa vertailla esimerkiksi suomalaisia ja ranskalaisia julki-\nkeskitytty kahteen asiaan: suosituksen aikaansaamiseen valta-\nKansallisarkistossa. Ministeri sai visiitin aikana tuhdin tie-\nsuussäädöksiä, se onnistuu oikeilla hakusanoilla. Tekstit ovat pää-\nkunnalliseksi yksityisarkistojen hankintapolitiikaksi ja aineistojen\nasiassa maan virallisilla kielillä sekä englanniksi ja ranskaksi.\nkäytön edistämiseen tutkimuksessa. Näiden asioiden edistämi-\ntopaketin arkistolaitosasiaa. Hän tutustui seurueineen muun muassa tutkijapalveluun ja konservointiin sekä päärakennuksen arkkitehtuuriin. Paikalla olleet raportoivat välittömän ministerin jutelleen\nnen siirtyy huhtikuun alussa neuvottelukunnan uudelle kokoonpanolle, joka on:\nKansanedustaja, FL Henna Virkkunen (kok) nimitettiin Vanha-\nEksoottisia vieraita Etelä-Afrikasta Kansallisarkisto sai maalikuussa vieraita Etelä-Afrikasta, North-West-provinssin pääkaupungista Mmabathosta. Neljän hengen delegaatiota johti provinssin hallinnon arkistoista, kulttuurista, taiteesta ja kirjastoista vastaava johtaja Gulam Husi-\nvilkkaasti ja olleen hyvin perillä arkistolaitoksen toiminnasta. sen II hallituksen opetusministeriksi joulukuussa.\nKaikki mitä olet aina halunnut tietää eurooppalaisesta arkistolainsäädännöstä\narkistonjohtaja Lauri Harvilahti (Suomalaisen Kirjallisuuden Seura)\nSaudidelegaatio tutustui Suomen opetusjärjestelmään\nen-Mayet. Kehittämispäällikkö Istvan Kecskeméti ja ylitarkastaja Aino\narkistonjohtaja Mikael Korhonen\nHeikkinen kertoivat suomalaisesta arkistoperinteestä ja sen ny-\nkytilasta. Lisäksi vieraille esiteltiin konservointitiloja ja -välineitä,\nKymmenhenkinen saudidelegaatio vieraili Suomessa\narkistonjohtaja Tuomo Sohlman\nkoska nämä olivat erityisen kiinnostuneita konservoinnista ja yli-\nhelmikuussa tutustuakseen paikalliseen opetusjärjestel-\n(Keskustan ja Maaseudun arkisto)\npäätään siitä, kuinka arkistotoimi on Suomessa järjestetty ja oh-\nmään. Saudi-Arabian opetusministeri, Hänen Korkeutensa tohtori\narkistonhoitaja Anne Gustafsson\nAbdullah Bin Saleh Al-Obaidin johtama ryhmä vieraili myös Kan-\n(Åbo Akademis bibliotek)\nsallisarkistossa. Tutustumiskohteena oli arkiston ohella Suomen\ntu, mutta nyt arkistojen kattavuuteen on alettu kiinnittää huomiota\nLähi-idän Instituutin toiminta.\nenemmän. Suurin osa ongelmista ja haasteista oli tuttuja: mistä\narkistotoimen päällikkö Eeva Miettinen\nsaada pätevää työvoimaa ja miten saada resurssit riittämään.\nSaudi-Arabia on investoinut voimakkaasti koulutus- ja tut-\nEtelä-Afrikan lähihistoria on vielä osittain huonosti dokumentoi-\nkimusjärjestelmiensä uudistamiseen viime vuosina. Suomi on\nnoteerattu Saudi-Arabiassa yhdeksi kehittyneen koulutusjärjestel-\ntutkija Hanna-Leena Paloposki\nmiitit ja muut vipeltäjät, joiden nälkä kulttuurihistoriaan on usein\nmän mallimaaksi USA:n, Etelä-Korean ja Singaporen kanssa. Par-\nliiankin konkreettinen”, Aino Heikkinen kertoo.\nhaillaan käynnistetään kuningas Abdullahin aloitteesta yhdeksän\ndosentti Jari Ojala\nmiljardin rialin eli 1 902 600 000 euron suuruista Tatwir-projektia,\njonka ensiaskeliin tutustumismatka kuului.\nyliassistentti Sinikka Vakimo (Joensuun yliopisto) maakunta-arkiston johtaja Vuokko Joki Svenska litteratursällskapet.\nKouluille tietopaketti Suomen sodasta Kansallisarkisto on yhteistyössä Historian ja yhteiskunta-\n(Suomen Kotiseutuliitto, maakunta-arkistojen edustaja)\n”Suomalaisperspektiivistä eksoottisempi ongelma ovat ter-\nArkistolaitos julkaisi tietokannan kansalaissodan kuulustelupöytäkirjoista Arkistolaitoksen tutkijasaleissa voi käyttää tietokantaa, johon on syötetty tiedot noin 5 500 kansalaissodan aikana\nNeuvottelukunnan puheenjohtajana jatkaa arkistoneuvos Eljas\nkuulustellusta henkilöstä. Tietokanta perustuu Kansallisarkistoon\nOrrman, sihteerinä ylitarkastaja Kenth Sjöblom ja pysyvänä asian-\ntalletettuun Vapaussodan arkistoon sisältyviin kuulustelupöytäkir-\ntuntijana yksityisarkistoyksikön johtaja Marja Pohjola, kaikki Kan-\njoihin. Sähköisestä hakutietokannasta voi etsiä henkilöitä heidän\nnimensä tai syntymä- tai kotikuntansa nimellä.\nArkistolaitoksen uusin kruununjalokivi valmistuu aikataulussa\nArkistolaitos typisti aukioloaikojaan\nopin opettajien liiton ja Finlands svenska historielärarförbundetin kanssa koonnut digitaalisen asiakirjapaketin. Tavoitteena on ollut Suomen sotaa koskevan opetuksen syventäminen. Oppimateriaali keskittyy itse sotaan ja pyrkii valaisemaan mitä se saattoi merkitä sen kokeneille. Paketissa on pyritty välittämään\nHämeenlinnan maakunta-arkiston rakennushanke etenee\nkuva sodan arjesta ja oloista Suomessa 1808–1809. Sivusto koos-\nhuhtikuun alusta. Kansallisarkiston tutkijasalit ovat auki:\nsuunnitellusti, ja maakunta-arkisto pääsee muuttamaan\nRauhankatu ma-pe klo 9.00–18.00, Sörnäinen ma ja pe klo 9.00–\nuusiin toimitiloihinsa Aittatielle toukokuun alussa. Arkkitehtuuri-\n16.30 sekä ti-to klo 9.00–18.00. Lauantaisin tutkijasalit ovat kiinni.\nTorpan tyttö. C.T. Staaffin kuvitusta Vänrikki Stålin tarinoihin\ntoimisto Heikkinen-Komonen Oy:n suunnitteleman rakennuksen\nMaakunta-arkistojen aukioloajat löytyvät niiden verkkosivuilta:\ntuu alkuperäisistä asiakirjoista, jotka ovat käytettävissä myös puhtaaksi aikalaiskieliasuun kirjoitettuina ja johdantoineen. www.narc.fi/1809opetusaineisto\nArkistolaitos on leikannut tutkijasaliensa aukioloaikoja\n Ensimmäisen asiakirjahallinnon koulutusohjelman juhlallinen päätöstilaisuus pidettiin Turun yliopistolla 21.2.1992. Yliopiston\nedustajien lisäksi päätöstilaisuuteen osallistuivat arkistoneuvos\nPirkko Rastas (toinen oikealta) ja maakunta-arkiston johtaja Taina\ntosta on juuri\nVartiainen (oikealla). kuva: Turun maakunta-arkisto\nKeskeisenä tavoitteena on asiakirjahallinnon, arkistotoimen ja eri informaatioalojen toisiaan tukevien toimintojen koordinointi ja kehittäminen. Koulutuksessa keskitytään tehtävien hoitoa tukevien asiakirjaprosessien suunnitteluun ja toteuttamiseen erilaiset ratkaisut huomioon ottaen.\nKurssilaiset haluavat vankistaa osaamistaan\n20 vuotta koulutusyhteistyötä\nhaasteiden avaaminen ja selkiyttäminen asiakirjahallinnon näkö-\nnen työskentelee tällä hetkellä Kansallisarkiston viranomaisarkis-\ntoyksikössä. ”Vastuualueisiini kuuluvat Kansallisarkiston Hallituskadun toi-\nAsha X käynnistyi maaliskuussa\n”Tämän lisäksi mm. sähköisen toimintaympäristön tuomien\nAsiakirjahallinnon uusista opiskelijoista ylitarkastaja Niko Mäki-\nMäkisen mukaan ensimmäinen lähiopetusjakso on vastannut odotuksia.\nmipisteen toiminnan ohjaaminen ja suunnittelu, asiakirjasiirtojen\n”Luennot ovat värikkäästi olleet eri aihealueilta ja erilaisia nä-\ntehtäväalueen moninaiset työtehtävät sekä kartta- ja piirustusai-\nkökulmia on tullut hyvin esille. On ollut myös hyvin mielenkiintois-\nneistoihin liittyvät suunnittelutehtävät ”, Mäkinen kuvailee.\nta kuunnella muiden kuin asiakirjahallinnon asiantuntijoiden näkö-\nAmmatillisina tavoitteinaan hän toivoo voivansa jatkaa mielenkiintoista, antoisaa sekä haastavaa työtä arkistoalalla. Kysyttäessä\nkulmia ja ajatuksia asiakirjahallinnosta ja arkistoinnista. Voin kyllä sanoa, että tämä lähiopetusjakso on vastannut odotuksiani”.\nminkälaisia odotuksia uudella kurssilaisella on koulutukselle, hän toivoo saavansa ennen kaikkea kehittää ja vankistaa omaa osaa-\nteksti: Kristiina Laine, sisäinen tarkastaja, Kansallisarkisto\nmistaan ja asiantuntijuuttaan.\nkuvat: Matti Tiisanoja\nKokeilusta kehittyi osa arkistokoulutusta Turun yliopiston täydennyskoulutuskeskuksen ja arkistolaitoksen välinen yhteistyö asiakirjahallinnon ammatillisen täydennyskoulutuksen hyväksi on jatkunut jo 20 vuotta. Järjestyksessä kymmenes koulutusohjelma – tuttavallisemmin Asha X – alkoi maaliskuussa ensimmäisellä lähiopetusjaksolla Kansallisarkistossa.\n”Vaikka koulutus aloitettiinkin kokeiluluontoisesti, oli koulutusohjelmasta tarkoitus kehittää olennainen osa arkistokoulutusta”, kertoo koulutusohjelman suunnitteluun keskeisesti vaikuttanut, nyt jo eläkkeelle siirtynyt arkistoneuvos Raimo Pohjola. Tässä tavoitteena onkin onnistuttu erinomaisesti – jo kymmenes koulutusohjelma on aloittanut työskentelynsä. Uuden koulutusohjelman kaikki kolme nelipäiväistä jaksoa käydään Kansallisarkistossa. Lähiopetusjaksojen välillä kurssilaiset valmistelevat harjoitustyöt ja koulutusohjelma päättyy kirjalliseen kuulusteluun.\nAsiakirjahallinnon koulutusohjelma varmistui pitkän suunnittelun tuloksena keväällä 1989. Hankkeen toteuttamis-\nKoko ohjelman suorittanut voi korvata tällä ylempään arkistotutkintoon kuuluvat kirjalliset kuulustelut.\nta koskeva sopimus tehtiin Turun yliopiston ja Kansallisarkiston (silloisen Valtionarkiston) välillä 9.6.1989. Koulutusohjelmaa lähti toteuttamaan Turun yliopiston täyden-\nTavoitteena vastata työelämän haasteisiin\nnyskoulutuskeskus yhteistyössä Valtionarkiston, Turun yliopiston\nAsiakirjahallinnon koulutusohjelma on tarkoitettu täydennyskoulu-\neri laitosten, Turun muiden korkeakoulujen ja Turun maakunta-\ntukseksi julkishallinnon tehtävissä työskenteleville. Se keskittyy\nasiakirjahallinnon ja arkistotoimen suunnittelu-, kehittämis- ja joh-\nKoulutus toteutettiin aluksi kokeiluluontoisesti kahden vuoden\ntotehtävissä tarvittaviin valmiuksiin, jotka ovat tarpeen kaikissa or-\naikana ja viisipäiväisiä lähiopetusjaksoja järjestettiin Turun maa-\nganisaatioiden toiminnan ja tietohallinnon kehittämisprojekteissa.\nkunta-arkistossa neljä. Lähiopetusjaksojen välisenä aikana tehtiin\nYhteistyökumppanina on viime vuosina toiminut myös Tam-\netätehtäviä omassa työyhteisössä ja perehdyttiin alan kirjallisuu-\npereen yliopisto. Koulutusohjelma pyrkiikin vahvaan teoreettiseen\nAsiakirjahallinnon X:n koulutusohjelman toteutuksesta vastaavat suunnittelija Timo Halttunen Turun yliopiston täydennyskoulutuskeskuk-\nteen. Jokaisen jakson jälkeen järjestettiin tentti.\npohjaan nojaamalla vastaamaan työelämän haasteisiin.\nsesta sekä ylitarkastajat Armi Helenius ja Kristiina Laine arkistolaitoksen edustajina.\nakti akti1/2009 1/2009\nMenneisyyden äänet kuultaviksi\nMitä kuuluu Asha-ykkösille? Odotukset asiakirjahallinnon ensimmäisen koulutusohjelman opiskelijoilla olivat yhtä suuret kuin nyt aloittaneella.\nvepsää, vatjaa, liiviä ja unkaria 1914–1932) ja A. O. Väisäsen (mordvaa 1914, viroa 1922) äänityksiä. Arvokas lisä kokoelmiin saatiin, kun Kansallisarkisto luovutti E. N. Setälän lieriöt (liiviä 1912, vepsää 1916) Kotukselle vuoden 2009 alussa (ks. Arkistoviesti 3/2008, s. 38).\nLieriöiden vaiheita Monet sukukielten lieriökokoelmat siirtyivät kerääjiltä Suomalais-Ugrilaiselle Seuralle ja sitä kautta vuonna 1959 perustetulle\nSuomalaisten äänitearkistojen kokoelmissa on tuhansia vahalieriöäänitteitä 1800-luvun lopusta ja 1900-luvun alkukymmeniltä. Nykytekniikka mahdollistaa lieriöiden laadukkaan digitoinnin ja restauroinnin.\nTyö- ja elinkeinoministeriön tietopalvelupäällikkö Päivi Tommila osallistui allekirjoittaneen kurssikaverina koulutukseen. Tommila kertoo lähteneensä innostuneena ja jännittyneenä mukaan, sillä olihan kyseessä ensimmäinen tuon\nsingin yliopiston fonetiikan laitoksen ullakolle, kun nauhoitearkisto muutti vuonna 1988 Sörnäisiin. Lieriöt tuotiin nauhoitearkistoon vasta muutama vuosi sitten, reikäpehmustein varustettuihin laatikkoihin. Viimein kesällä 2008,\nhallintoon. muodostussuunnitelmien (AMS:ien) ensimmäinen aalto oli\navokelanauhoille 1960-luvulla. Kaikki lieriöt jäivät Vironkadulle Hel-\nminkä jälkeen ne on järjestetty, luetteloitu ja pakattu vanerisiin\nkokoluokan koulutus, joka keskittyi nimenomaan asiakirja”Arkistolaki oli uudistunut 1980-luvun alussa ja arkiston-\nSuomen kielen nauhoitearkistolle, missä osa lieriöistä kopioitiin\nTietopalvelupäällikkö Päivi Tommila työ- ja elinkeinoministeriöstä\nThomas A. Edison valmisti vuonna 1877 laitteen, josta kehi-\nkun Kotus muutti Kaisaniemeen, lieriöt pääsivät muiden tallentei-\nosallistui ensimmäiseen Ashaan.\ntettiin seuraavalla vuosikymmenellä vahasta tehtyyn lieriöön tal-\nden kanssa asianmukaisiin ja vakioilmastoituihin arkistotiloihin.\nvalmistunut. Turun arkistopäivillä oli pohdittu AMS:ien onnis-\nÄänitorveen yhdistetty neula värähteli ääniaaltojen liikuttama-\ntumista ja sitä, olivatko ne jäämässä arkistohoitajien työvälineiksi vai kyettäisiinkö niillä saavuttamaan myös virkamies-\nmukavat ja asiantuntevat kurssikaverit, joista monesta on\nna ja piirsi neulan alla pyörivän lieriön pintaan uran. Kuunneltaes-\nkunta ja sitä kautta uusi aluevaltaus toiminnan kehittämisen\nmyöhemmin tullut kollega ja samojen yhteistyöryhmien ja\nsa kaiverrukset saivat aikaan neulan värähtelyjä, jotka vahvistuivat\nModernilla erikoistekniikalla saavutetaan huomattavasti parempi\n-verkostojen jäsen kuin missä itse olen toiminut”, Päivi Tom-\näänitorvessa korvin kuultavaksi ääneksi.\nlopputulos kuin vanhoissa avokelanauhakopioissa, joten kaikki\n”Olin itse myös saanut ensimmäisen vakituisen työpaikkani, kun minut vuonna 1989 oli vakinaistettu määräaikaisesta tehtävästäni vakituiseksi tarkastajaksi kauppa- ja teollisuus-\nnauhoitearkiston toistokelpoiset lieriöt on päätetty digitoida vuo-\nministeriöön. Määräaikaisena ollessani olin laatinut KTM:lle\nministeriön AMS:in ja näin ollen intoa oli siirtää vaikka vuoria ja luoda kirjaamo- ja arkistotoimesta toimiva, tehokas ja\nden 2009 aikana. Aluksi lieriöt puhdistetaan pölystä, homeesta ja muusta liasta,\nViime vuosisadan alussa monet tutkijat kulkivat ahkerasti keruu-\njota niihin on kertynyt vuosikymmenten mittaan. Digitoinnin te-\n”Koulutusohjelmaan käytetty aika antaa itsensä takaisin mo-\nmatkoilla. Uusi tekniikka tarjosi oivan avun, sillä puhetta, laulua ja\nkee haastavaksi muun muassa lieriöiden hauraus sekä vaihtelevat\nninkertaisesti. Meidän alalla on aina niin kiire, ettei mukamas\nmusiikkia oli vaikea merkitä muistiin käsin. Lieriöiltä keruun tulok-\nkierrosnopeudet ja neulakoot. Äänenlaatu on usein melko heikko,\narvostettu tehtäväkokonaisuus ja nostaa se 1990-luvulla len-\nsopivaa ajankohtaa irrottautumiselle tuntuisi olevan – se aika\nsia saattoi kuunnella riittävän monta kertaa, jotta litteroinnista tai\nmutta kuuntelukopioiden laatua parannellaan erilaisin äänenres-\ntoon ja osaksi toiminnan kehittämistä”, kertoo Tommila.\nkuitenkin täytyy vain ottaa, sillä koulutusohjelmasta saatavil-\nnuotinnoksesta tuli tarkka.\n”Koulutusohjelmaan käytetty aika antaa itsensä takaisin moninkertaisesti.”\nla virikkeillä, yhteistyöverkostoilla ja omilla uusilla ja tuulet-\nNauhoitearkiston kokoelmissa on noin 950 lieriötä, muun mu-\ntuneilla ajatuksilla ponnistaa ja jaksaa moninkertaisesti”, hän\nassa K. F. Karjalaisen (hantia 1900–1902), G. J. Ramstedtin (kal-\nmukkia 1903), Artturi Kanniston (mansia 1905–1906), Yrjö Wich-\nTommilan mielestä lähiopetusjaksot tällaisessa koulutuk-\nmannin (maria 1906), Kai Donnerin (samojedia 1912–1914), T. I.\nsessa ovat ehdottoman tärkeitä. Asha I verkostoituikin hyvin.\nItkosen (koltansaamea 1913), Lauri Kettusen (suomen murteita,\nPian vahalieriöiden kiehtova sisältö on ajanmukaisessa, digitaalisessa muodossa tutkijoiden ja muiden kiinnostuneiden ulottuvilla. teksti ja kuvat: Toni Suutari tutkija, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Kotus)\n”Parinkymmenen hengen kurssiporukasta on osasta muodostunut upea yhteistyöverkosto, johon on ollut myöhemmin helppo ottaa yhteyttä – pitkienkin yhteydettömien\nKoulutus vastasi odotuksia\najanjaksojen jälkeen. Aina on helpompi soittaa toiselle kun on yhteistä taustaa ja näin saada hyvinkin erilaisissa organi-\nAsiakirjahallinto on tällä hetkellä suurten haasteiden edessä.\nsaatioissa ja tilanteissa toimivien asiakirjahallinnon ammat-\nSuuret muutokset sekä hallinnon rakenteissa että sähköisen\ntilaisten osaamista käyttöön juuri sillä hetkellä omaa mieltä\nasiakirjahallinnon ja asioinnin nopein harppauksin etenevä\naskarruttavissa kysymyksissä. Itse olen saanut paljon ja toi-\nkehittyminen ovat haasteita ja mahdollisuuksia myös asiakir-\nvottavasti olen myös itse pystynyt toimimaan palloseinänä ja\njahallinnolle ja sen parissa työskenteleville ammattilaisille.\nantavanakin osapuolena muille vastaavissa tilanteissa”, Päivi\nHaaste kannattaa ottaa vastaan ja mahdollisuuksiin tarttua molemmin käsin. ”Koulutus vastasi täysin odotuksia, vaikka osan kurssikokonaisuuksista hoidin vasta muutamaa vuotta myöhemmin,\nTommila sanoo. Allekirjoittanut muistaa muiden ensimmäisten ashalaisten kanssa lämpimästi vastikään edesmennyttä kurssikaveriaan Irmeli Laaksoa (ent. Kälviäinen) Raision kaupungista. Sakari Pietarila digitoi Archeophone-laitteella fonografilieriötä. Di-\nLieriöt puhdistetaan ennen digitointia. Apuna käytetään harjoja\nteistä myöhemmäksi. Hyvistä luennoista ja luennoitsijoista\ngitoijan on osattava valita oikean kokoinen neula ja sopiva kierros-\nja liinoja sekä ruiskua, jolla puhalletaan ilmaa ja täysin puhdasta\nhuolimatta olivat koulutusohjelman parasta antia kuitenkin\nsillä iloinen perhetapahtuma vuonna 1990 siirsi osan ten-\nRanska järjesti viime vuoden mar-\nVarastettu vai kadonnut?\nminaarin, jossa pohdittiin toimenpiteitä arkistoaineistoihin kohdistuvien varkauk-\n”Paras tapa varmistaa kansalliseen kulttuuri perintöön kuuluvien asiakirjojen säilyminen on määritellä selkeät toimintakäytännöt.”\nsien ehkäisemiseksi. EU:n jäsenvaltioiden edustajat hyväksyivät seminaarissa julkilausuman varkauksien ehkäisemisestä ja taistelusta asiakirjojen laitonta kauppaa vastaan.\nRuotsin kansalliskirjastossa havaittiin 2000-luvun alussa, että kokoelmista oli kadonnut useita harvinaisia teoksia. Tutkimuksissa selvisi, että varkauksiin oli syyllistynyt kirjaston käsikirjoitusosaston johtaja. Kansainvälisesti tarkastellen arkistovarkaudet eivät ole tavattomia.\nEuroopan arkistolaitosten pääjohtajien neuvosto (European Board of National Archivists, EBNA) selvitti arkistovarkauksia ja arkistojen turvallisuuden parantamista viime vuonna osana Euroopan unionin seurantaraporttia.\nViranomaisaineistoa ei tietysti ylipää-\nkistossa työskentelevän tulisi ymmärtää,\nkeskinäisen informaatio- ja turvallisuus-\nRuotsin johdolla tehdyssä selvityksessä\ntään pitäisi olla tarjolla kaupallisilla mark-\nettä myös henkilökunnan valvonta on nor-\nverkoston Liber Security Network’in.\n41 prosenttia kyselyyn vastanneista 190\nkinoilla. Poikkeusoloissa pysyvästi säily-\nmaali osa laitosten ammattimaista turval-\narkistosta ilmoitti varkaustapauksista. Se\ntettäviä asiakirjoja on kuitenkin saattanut\nosoittaa, että arkistovarkaudet ovat luul-\njoutua yksityisille. Tällaisia ovat esimer-\nHelpoimpia toimenpiteitä sisäisen tur-\nkiksi vuoden 1944 välirauhansopimuk-\nvallisuuskulttuurin parantamisessa on kat-\nRaportti on kokonaisuudessaan luetta-\nsen nojalla lakkautettujen puolivirallisten\ntava kameravalvonta, tilojen sektorointi si-\nvissa Ruotsin kansallisarkiston kotisivulla\nSuojeluskuntien ja Lotta Svärd -järjestöjen\nten, että kulkuoikeudet kuhunkin tilaan on\narkistot. Niitä on viime vuosina tuon tuos-\nmääritelty sekä sähköinen kulunvalvonta.\ntakin ollut myynnissä antikvariaateissa.\nTärkeää on myös, että sisäiseenkin käyt-\nVarkautta vaikea huomata\nolivat niin jo tehneetkin. teksti ja kuva: Jussi Nuorteva pääjohtaja, Kansallisarkisto\nkeuksetta ja ne palautetaan välittömästi\non vaikea huomata. Dokumentin katoaminen havaitaan usein vasta, kun toinen\nParas tapa varmistaa kansalliseen kulttuu-\nvat näyttelyt ja esittelytilaisuudet. Suu-\nasiakas tilaa sen, eikä sitä löydykään. Sil-\nriperintöön kuuluvien asiakirjojen säilymi-\nrimmat riskit ovat asiakaskäytön aikana\nloinkaan ei voida olettaa, että asiakirja olisi\nnen on määritellä selkeät toimintakäytän-\nja niissä erityisissä tilanteissa, joissa ai-\nnimenomaan varastettu: se on yksinker-\nneistoa ei aina käsitellä riittävän kontrol-\ntaisesti voinut joutua väärään paikkaan.\nvallisuusverkostoon. Muutamat arkistot\ntöön otetut aineistot rekisteröidään poik-\nDigitointi suojaa varkauksilta\nArkistoissa olevien asiakirjojen varkauksia\nMyös arkistoille tarjotaan mahdollisuus liittyä kirjastojen informaatio- ja tur-\nEnsimmäisiin tehtäviin kuuluu kunnol-\nkäyttötarpeen päätyttyä. Oman erityishaasteensa muodosta-\nSuomessa varkaudet vähäisiä? Suomen arkistoissa arkisto-\nKiusallisen usein on osoittautunut,\nlinen riskianalyysi. Siinä on määriteltävä\nKansallisarkistossa on vuoden 2009\nvarkaudet ovat – luullaksemme\nettä asiakirja on ollut henkilökunnan käy-\nne aineistot, joita voidaan pitää varkauksi-\nalussa ryhdytty uudistamaan viidennen\n– olleet verrattain vähäinen on-\ntössä ilman, että sen lainaamista on rekis-\nen todennäköisimpinä kohteina. Tällaiset\nkerroksen näyttelytiloja. Tavoitteena on\naineistot pitäisi järjestelmällisesti digitoi-\nparantaa sekä valvontaa ja turvallisuutta\nKansainväliset selvitykset ja\nda tai mikrofilmata ja antaa vain jäljentei-\nettä säilytysolosuhteita. Huomiota kiin-\nmuiden kulttuurilaitosten koke-\nnä asiakkaiden käyttöön.\nnitetään myös järjestelytiloihin, joissa\nmukset osoittavat, että arkisto-\naineistoja voidaan turvallisesti lajitella en-\nvarkaudet ja kulttuuriesineiden\nnen ja jälkeen näyttelyiden.\nlaiton kauppa ovat kasvava on-\nVarsin tyypillisesti varkaustapaukset tulevat ilmi, kun antikvariaatti tai huutokaupanpitäjä ottaa yhteyttä arkistoon\nHelpointa on lisätä verkon kautta käy-\nsaadessaan myyntiin aineistoa, jonka oi-\ntettävissä olevaa digitaalista aineistoa si-\nkeasta omistajasta on syntynyt epäilys.\nten, että tutkijasalikäyttöä voidaan vähen-\nTällaisia tapauksia ovat esimerkiksi viran-\ngelma, joka on syytä ottaa vakavasti.\nomaisaineistot tai tunnettujen henkilöiden\nautografeilla varustetut dokumentit, joi-\nKulttuuriperinnöstä vastaavien laitosten\nasiakirjojen säilymistä turvaa-\nja poliisiorganisaatioiden välisestä yhteis-\nviin käsittelytapoihin kiinnite-\ntyöstä on Euroopassa tullut jokapäiväistä.\ntään Suomessa merkittävästi\nperusteella kuulua johonkin tunnettuun\nHuomiota sisäiseen valvontaan\nRuotsin johdolla tehdyn selvityksen mu-\nVarastettujen esineiden myynti onkin saa-\nnykyistä enemmän huomiota.\nkaan Euroopan arkistoissa todetuista\ntu tehokkaasti kuriin ICT-ammattilaisten ja\nSe on paras tae sille, että arkis-\nvarkaustapauksista viidesosa oli henkilö-\nInterpolin tehokkaalla yhteistyöllä.\ntolaitos voi toteuttaa sille osoi-\nden pitäisi kirjeessä olevien merkintöjen\nkunnan tai muiden kokoelmatiloissa liikku-\nEuroopan tutkimuskirjastojen yhdistys\ntetun tehtävän – asiakirjallisen\narkistovarkauksia käsittelevä seminaari\nmaan oikeutettujen henkilöiden tekemiä.\n(Association of European Research Libra-\nkulttuuriperinnön pysyvän säi-\npidettiin marraskuussa 2008 Roubaix’n\nKulttuurilaitosten henkilökunnan valvonta\nries) perusti joulukuussa 2002 varkauk-\non usein vähäistä. Kuitenkin jokaisen ar-\nsien ja laittoman kaupan ehkäisemiseksi\nIsä Robertin arkisto kertoo lahjakkaasta hengen miehestä Kansallisarkiston yksityisarkistoyksikköön tuotiin loppukesästä 2005 tavallista mielenkiintoisempi aineisto. Kyseessä oli Myllyjärven Ekumeenisen keskuksen perustajan ja hoitajan, samana vuonna manan majoille siirtyneen isä Robert de Caluwén asiakirjallinen ja kuvallinen jäämistö.\nIsä Robertin Isä Robert ja Kulti.\ntä sekä runsaasti taitelijasta kertovia lehtileikkeitä ja kuvia. Taina Isä Robert de Caluwé syntyi vuonna 1913 Sas van Gentissä\nElg on itse kertonut tavanneensa Isä Robertin joskus 1950-luvulla.\nHollannissa. Hän suoritti teologian lisensiaatin ja filosofian kandi-\nMukana on myös valokuva, joka todistaa tapaamisen.\ndaatin tutkinnot 1930-luvulla Collegium Russicumissa Roomassa.\nPaikkakuntia koskevia akteja on runsaasti. Esimerkiksi Viipuria\nValmistumisensa jälkeen isä Robert oli ajatellut lähteä Neuvos-\nkoskevassa aktissa on muistiinpanoja Viipurin historiasta, kortteja,\ntoliittoon hyväntekeväisyystyöhön, mutta sota esti nämä aikeet.\nvalokuvia, piirustuksia ja kirjeitä.\nSen sijaan hänet lähettiin Suomeen, jonne hän saapui vuoden\nTärkeän osan Isä Robertin arkistossa muodostavat hänen\nTaiteilija työnsä ääressä.\nIsä Robert perusti Helsinkiin Fredrikinkadulle bysanttilaista rii-\nvaikuttava heraldinen aineistonsa ja upeat piirroksensa, joiden joukossa on mm. vaakunoita, ex libriksiä, mainospiirustuksia,\nhenkilöiden, paikkakuntien, aatesuuntien sekä tieteen- ja taiteen-\nnuottien kansia, muotokuvapiirustuksia, karikatyyrejä ja vesiväri-\nalojen nimiä. Aluksi aineistoa ryhdyttiin järjestämään kuten hen-\nmaalauksia. Piirustuksista ja valokuvista näkee, kuinka paljon Isä\nisä Robert ja kappeli muuttivat Espoon Myllyjärvelle pääasiassa\nIsä Robert oli hyvin tunnettu ja arvostettu ikonimaalari ja heral-\nkilöarkistoja yleensä. Ensimmäisen päivän työrupeaman jälkeen\nRobert rakasti eläimiä, erityisesti koiria ja hevosia.\nkeskieurooppalaisin talkoovoimin rakennettuun Ekumeeniseen\ndikko. Sen lisäksi hän oli taidemaalari, graafikko, opettaja, luen-\njärjestäjät huomasivat tekevänsä emämunausta.\nkeskukseen. Sen ovet olivat auki kaikille.\nnoitsija, tutkija, monia instrumentteja hallitseva muusikko sekä\ntusta noudattavan kappelin, joka siirrettiin vuonna 1950 Vantaan Rekolaan. Siellä hän aloitti 1962 myös ikonikoulun. Vuonna 1964\nKeskuksesta tuli tuhansien eri maista ja kirkkokunnista tulleiden\nratsastaja ja eläinten kouluttaja.\nAineisto palautettiin kiireesti takaisin entiseen muotoonsa. Sitä\nIkonimaalauksia ei arkistossa ole. Ne on luovutettu Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan Katariina-instituutille.\nryhdyttiin tarkastelemaan itse taiteilijan näkövinkkelistä, jolloin kir-\nihmisten kohtaamispaikka. Vieraiden joukossa oli myös heraldikko-\nAineiston perusteella on pääteltävissä, että hän oli paitsi moni-\nja, ikonimaalareita, julkkiksia, ekumeniasta kiinnostuneita kansalai-\ntaituri, myös valloittava ja huumorintajuinen persoonallisuus. Hän\nAsiat eli Isä Robertin itse luomat aktit tulivat määrääväksi te-\nsia, monenlaisten kurssien osanottajia ja sielunhoitoa etsiviä.\nosasi verkostoitua jo vuosikymmeniä ennen kuin sanaa oli tässä\nkijäksi. Niiden joukossa oli esimerkiksi jonkun kuuluisan taiteilijan\nVaikka Isä Robertin luomasta arkistojärjestyksestä säilytettiin\nmerkityksessä keksittykään. Siihen hänellä oli loistavat välineet:\nmukaan nimetty akti, jonka sisällä oli paitsi taiteilijaa koskevia ar-\nmahdollisimman paljon, jouduttiin arkiston rakennetta muokkaa-\nhän osasi noin tusinan verran vieraita kieliä.\ntikkeleita, muistiinpanoja ja lehtileikkeitä, myös ystävien ja tuttu-\nmaan tutkijaystävällisyyden nimissä siten, että irrallinen kirjeen-\njen lähettämiä kuvakortteja, jossa oli kuvattuna kyseisen taiteilijan\nvaihto koottiin omaksi sarjakseen.\nIsä Robert uskalsi ottaa kantaa myös oman aikansa ja alansa päivänpolttaviin kysymyksiin. Isännän kuoltua Myllyjärven Ekumeenisen keskuksen toiminta näyttää lakanneen.\nEpätavallinen aineisto Isä Robertin arkiston luovutuksen yhteydessä tuli heti ilmi, että\nMyllyjärven Ekumeeninen keskus.\njeiden ja korttien lähettäjät jäivätkin toisarvoiseen asemaan.\nArkistossa neljä pääsarjaa\nRobert de Caluwén arkiston keskeisimmät sarjat ovat kirjeen-\nKorteissa oli useimmiten myös kirjoitettuja viestejä, mutta nii-\nvaihto, toiminta-asiakirjat eli asiakirja-aktit, heraldinen aineisto ja\ntä ei siirretty kirjeenvaihtoon, kuten yleensä on tapana tehdä, vaan\npiirustukset. Arkisto kuvastaa kokonaisuudessaan harvinaisen\nne jätettiin aktiin kuvalliseksi informaatioksi.\nselkeästi Isä Robertin monipuolista toimintaa ja osaamista niin hengellisen elämän kuin taiteen saralla. Arkisto on käytettävissä arkistolaitoksen pääjohtajan luvalla.\nkyse ei ollut mistään ihan tavallisesta arkistosta. Sen alkuperäisiä\nVaakunakuvien käyttöön vaaditaan lisäksi Jerusalemin Pyhän Jo-\njärjestelyperiaatteita siunailtiin monen hengen voimin ja ihmetel-\nAsia-aktit paljastivat hyvin arkistonmuodostajansa kiinnostuksen\nhanneksen Hospitaaliritarikunta Suomessa ry:n lupa.\ntiin, mitä sen kanssa oikein tehdään, jotta siitä tulisi kelvollinen\nkohteita ja mieltymyksiä. Sieltä ilmeni esimerkiksi, että Isä Robert\noli ilmeisen ihastunut Suomen ainoaan Hollywood-tähteen Taina\nteksti: tutkijat Lumikki Jokinen ja Meri Puranen, Kansallisarkisto\nElgiin. Häntä koskevassa aktissa on muutamia kohteliaita kirjei-\nkuvat: isä Robert de Caluwén arkisto\nAineisto oli jaettu pahvisiin kansilehtiin, joissa otsikkona oli mm.\nnykyä toimistossamme työskentelee seitsemän henkeä asiakirjahallinnon, arkistotoimen ja tietojärjestelmän käytön valvonnan tehtävissä. Oma tehtäväni painottuu rekisteröintien laillisuuden valvon-\nArkistouralla Aktin Arkistouralla-palstalla eri organisaatioissa työskentelevät arkistoinnin ammattilaiset kertovat urastaan ja työtehtävistään. Ensimmäisenä Aktin kysymyksiin vastasi tietopalvelupäällikkö Taija Hepo-oja Suojelupoliisista.\ntaan ja tietosuojaan sekä käyttäjien ohjeistukseen ja koulutukseen. Ja luotsaamani toimiston nimi on taas tämän vuoden alusta lähtien ollut, kuinka ollakaan, arkisto. Mitä haluaisit vielä ammatillisesti saavuttaa? Olen varmaan samassa tilanteessa kuin muut arkistoalan ihmiset, jotka työskentelevät harvalukuisina alansa edustajina organisaati-\nsen viestiliikenteen parissa vastavakoiluyksikössä ja vuoden verlausuntotoimistossa. Miten näet yhteistyön arkistolaitoksen kanssa? Yhteistyö arkistolaitoksen kanssa on sujunut hyvin. Olemme saa-\nkäytettävyyden. Arkistolaitoksen näkökulmasta hankkeella on selvät yhtymäkohdat VAPA-hankkeeseen, ja näiden välinen suhde onkin vielä tarkkaan arvioitava.\nArkistolaitos tiiviisti mukana Arkistolaitos on KDK-hankkeessa mukana niin seuranta- kuin ohjausryhmässäkin. Arkistolaitoksen edustajat ovat mukana myös asiakasliittymän asiantuntijaryhmässä, jossa ratkaistaan molempien jaostojen esit-\nToisaalta minulla on kuitenkin ollut mahdollisuus tehtäväkiertoon organisaatiossa. Parin vuoden ajan työskentelin kansainväli-\nPitkäaikaissäilyttäminen mahdollistaa kaikkien muistiorganisaatioiden sähköisten aineistojen yhdenmukaisen hallinnan sekä\ntoteuttamisesta vastaavassa saatavuusjaostossa sekä teknisessä\noissaan: uralla eteneminen on varsin hankalaa.\nran toimin turvallisuusselvitysten ja henkilölausuntojen esittelijänä\nSuomen salaisinta arkistointia\nKansallinen digitaalinen kirjasto -hanke etenee ripeästi\nOpetusministeriö käynnisti keväällä 2008 Kansallinen digitaalinen kirjasto -hankkeen, jonka tavoitteena on muistiorganisaatioiden sähköisten aineistojen saatavuuden ja hallinnan parantaminen. Arkistolaitos on hankkeessa vahvasti mukana niin toimijana kuin myös tulevien palvelujen hyödyntäjänä.\ntämiä teknisiä kysymyksiä.\nValmista jo ensi vuonna KDK-asiakasliittymän pitäisi suunnitelmien mukaan olla käytössä vuoden 2010 aikana. Pitkäaikaissäilyttämisen ratkaisu etenee siten, että 31.5.2010 on olemassa järjestelmän vaatimusmäärittely, ja sen jälkeen pää-\nneet tarvitsemamme koulutuksen ja opastuksen ja yhteydenpito\ntetään järjestelmän toteuttamisesta. Kyse on ratkaisusta, jolla on\non ollut mutkatonta. Yhteistyö arkistolaitoksen kanssa konkretisoitui viime vuoden\nKansallinen digitaalinen kirjasto (KDK) on osa eu-\nValmistuin Helsingin yliopistosta vuonna 1986 teatteritiede pää-\nlopulla, kun luovutimme vuosien 1949–1959 aineiston Kansallisar-\nrooppalaista kehittämistä, sillä hankkeen juuret ovat European\nKDK-hanke on edennyt ripeästi, mutta usea asia vaatii vielä\naineena. Koska aineyhdistelmääni kuului pelkästään taideaineita,\nkistoon. Mielestäni saimme arkistolaitokselta hyvin tarvitsemiam-\nDigital Library -hankkeessa, joka nykyään tunnetaan Europeana-\nselvityksiä ja ratkaisuja. Näitä ovat muun muassa KDK:n hallin-\nolin varsin ”yleissivistynyt”, mutta vailla minkäänlaista ammatillis-\nme neuvoja ja ohjausta siirtoon liittyen, ja aineiston ja luetteloiden\nportaalina. Suomessa KDK-hanke on osoittanut merkittävyytensä\nnointi- ja rahoitusmalli. Kyseessä on kokonaan uusi kokonaisuus ja\nkäytöstä on ollut helppo sopia Kansallisarkiston henkilökunnan\njo sillä, että useat eri toimijat istuvat samoissa pöydissä keskuste-\ntoiminto, jonka toteuttamiseen ei ole olemassa valmista mallia.\nlemassa kaikille yhteisistä haasteista.\nArkistoalalle päädyin hyvän tuttavani suosittelemana. Hän työskenteli Kansallisarkistossa ja koin jonkinlaisen havahtumisen,\nSuojelupoliisin ensimmäisen toimintavuoden 1949 arkistoai-\nEnsivaikutelma toimijoiden tehtävien ja tavoitteiden erilaisuu-\nettä miksi ihmeessä ei mieleeni ole koskaan tullut arkistoala. Tästä\nneistohan tuli julkiseksi tämän vuoden alusta ja tästä eteenpäin,\ndesta on vähitellen vaihtunut ymmärrykseen yhteisistä tarpeista\nvalaistumisesta on nyt kulunut parikymmentä vuotta.\nvuosi kerrallaan, suojelupoliisin arkistot avautuvat.\nja haasteista yhteisiin ratkaisuihin saakka. KDK-hankkeen alkupe-\nEnsimmäiset pari vuotta työskentelin arkistonjärjestämisteh-\nsähköisten aineistojen löydettävyyteen kuin pitkäaikaissäilyttämiTeemu Nieminen/Kansallisarkisto\nvain etsiskelemään uutta määräaikaista tehtävää juuri kun suojelupoliisin arkistoon haettiin lisäväkeä, tosin lukion venäjän kielen\nseen. KDK-hanke toteuttaa myös erinomaisesti valtionhallinnon\noppimäärä auttoi asiaa.\nyleisiä strategisia linjauksia, joiden tavoitteena on yhteisten rat-\nSuojelupoliisissa olen työskennellyt yhtäjaksoisesti vuodesta\nkaisujen löytäminen osana valtionhallinnon ja jopa koko julkisen\nMiten ala on muuttunut? Entä työtehtäväsi? Aloittaessani suojelupoliisissa elimme vielä pitkälti paperimaail-\nKaksi toisiaan tukevaa osiota\nmassa: arkistossa tietenkin arkistoitiin. Tietotekniikan kehityksen\nKDK-hanke jakaantuu kahteen toisiaan tukevaan osioon: asiakas-\nja käytön kasvun myötä tehtävät muuttuivat nopeasti tiedon tal-\nliittymä ja pitkäaikaissäilyttäminen (PAS). Asiakasliittymän tavoit-\nlennuksesta ja luokittelusta tietojärjestelmän käytön suunnitte-\nteena on tarjota asiakkaille – kansalaisille ja organisaatioille – pal-\nluun ja ohjeistamiseen, koulutukseen ja valvontaan.\nvelu, joka mahdollistaa kaikkien muistiorganisaatioiden tuottamien aineistojen paremman saatavuuden yhteisellä liittymällä.\nSuojelupoliisin tietoaineisto poikkeaa muiden virastojen aineistoista siinä, että vain murto-osa käsiteltävästä tiedosta on\nTavoite tarkoittaa, että esimerkiksi hakusanalla Sibelius löytyy\nhallinnollista. Voi sanoa, että lähes kaikki asiakirjat sisältävät ope-\nkaikki Sibeliukseen liittyvä aineisto huolimatta siitä, mikä taho ai-\nratiivista tietoa suojelupoliisin tehtäväalueilta kuten esimerkiksi\nneiston on tuottanut ja missä muodossa.\nterrorismin torjunnasta tai vastavakoilusta. Lisäksi arkistoaineisto\nArkistolaitoksen tavoitteena on, että asiakasliittymän avulla\non pääsääntöisesti pysyvästi säilytettävää ja salaiseksi luokiteltua.\nvoidaan hakea aineistoja samanaikaisesti niin Vakka-tietokannasta, Aarre-rekisteristä, Digitaaliarkistosta kuin jatkossa vastaanotto- ja\nSalassapitoaika on 60 vuotta. eri virkanimikkeillä ja erilaisissa organisaatiokokoonpanoissa. Tätä\nteksti: Markku Nenonen, arkistoneuvos, Kansallisarkisto\nräisenä tavoitteena onkin ollut yhteisten ratkaisujen saaminen niin\ntävissä. Suojelupoliisiin siirtyminen oli puhdas sattuma, satuin\nEsimiestehtävissä olen työskennellyt vuodesta 1994 lähtien\nhyvin kauaskantoiset seuraukset, myös rahallisesti.\nSuojelupoliisin tietopalvelupäällikkö Taija Hepo-ojan työtilat sijait-\npalvelujärjestelmästäkin (VAPA). Asiakasliittymään on mahdollista\nsisällyttää erilaisia palveluja, esimerkiksi aineistojen tilaaminen.\nKiinteistöjen kirjaamis asioiden arkistosiirrot alkaneet\nTarkennettu siirto-ohje Kiinteistöjen kirjaamisasioiden siirtymistä käräjäoikeuksista Maanmittauslaitokseen valmisteleva Kirsi-projekti on vuoden 2009 myötä edennyt toteutusvaiheeseen. Laajat arkistosiirrot aloitettiin tammikuussa ja jatkuvat aina vuoden 2010 puolelle.\nSiirrettävät asiakirjat liitetään arkistolaitoksen hallussa jo oleviin tuomiokuntien arkistoihin omiin sarjoihinsa. Niiden aukoton jatka-\nArkistotyöryhmän valmistelussa on mukana käräjäoikeuksien, oi-\nminen ja sijoituspaikkojen valinta edellyttää huolellista valmistelua,\nkeusministeriön, Maanmittauslaitoksen ja arkistolaitoksen edusta-\nsillä tuomiokuntien piirijaossa on vuosikymmenien mittaan tapahtu-\nnut muutoksia. Lisäksi käräjäoikeuksissa säilytettävien ja arkistolaiKoska kyse on valtakunnallisesta ja koordinoidusta siirtoprojek-\ntokseen jo siirrettyjen, saman tuomiokunnan asiakirjojen järjestys\ntista, on sitä varten laadittu arkistolaitoksen valmistelemana erilli-\nja arkistotunnisteen mukainen numerointi ei välttämättä ole aina\nnen tarkennettu siirto-ohje, jossa määritellään siirrettävien asiakir-\njojen kunto ja järjestys. Ohjeistusta on valmisteltu Kansallisarkiston Arkistolaitos osallistuu Kirsi-projektin arkistotyöryh-\nmän toimintaan. Sen vastuulla on yhteensä noin 15 hyllykilometrin\nSiirtyvien arkistojen osalta valmistellaan kaksi erillistä sopimus-\nasiakirjojen siirtäminen suunnitelmallisesti, hallitusti ja koordinoi-\nta. Oikeusministeriön ja arkistolaitoksen kesken laaditaan sopimus\ndusti käräjäoikeuksista arkistolaitokseen ja Maanmittauslaitokseen.\nasiakirjojen siirtämisestä, säilyttämisestä ja siihen liittyvistä maksuis-\nEnnen 1.12.1993 laaditut kiinteistöjen kirjaamisasioiden asiakir-\nta sekä normaalin tietopalvelun periaatteista. Maanmittauslaitoksen\njat luovutetaan arkistolaitokseen ja sitä uudemmat Maanmittauslai-\nja arkistolaitoksen kesken laaditaan sopimus Maanmittauslaitoksen\ntokseen. Arkistolaitokseen siirrettävien asiakirjojen kokonaismäärä\nvirkatehtävissään tarvitsemien asiakirjojen tietopalvelusta.\non noin kahdeksan hyllykilometriä. Arkistolaitos perii oikeusministeriöltä säilytysmaksun 40 vuotta nuoremmista asiakirjoista. Ajan mittaan kaikki asiakirjat siirtyvät arkistolaitoksen omistuk-\nMolemmat sopimukset allekirjoitetaan viimeistään sen jälkeen, kun kirjaamisasioiden siirtämistä käsittelevä lakipaketti on vahvistettu eduskunnassa. Tämän pitäisi tapahtua keväällä 2009.\nkunnan asiakirjoja on aiemminkin siirretty.\nProjektin etenemisen kannalta on ollut ensiarvoisen tärkeää Maanmittauslaitoksen päätös vastata sekä logistiikasta että asiakirjojen saattamisesta siirtokuntoon. Arkistonmuodostukseen ja\nseen, viimeiset vuonna 2034. Ne sijoitetaan pääperiaatteen mukaisesti niihin yksiköihin, joihin saman arkistonmuodostajan eli tuomio-\n”Hanke toimii erinomaisena alustana koko arkistolaitok sen siirtoja koskevan toimin tamallin kehittämisessä.”\nkäytännön järjestelyihin liittyvien kysymysten osalta Maanmittaus-\nEnsin Jyväskylä ja Helsinki\nlaitoksen siirtopartio konsultoi käräjäoikeuksien kirjaamis- ja arkis-\nKäräjäoikeuksien haltuun jäävät siis ns. varsinaisasiain asiakirjat.\nEnsimmäisessä, ns. pilottivaiheessa on siirretty kirjaamisasioiden\ntotoimen asiantuntijoita. Siirtokriteerien valmistelu toteutetaan yh-\nKäräjäoikeudet ja arkistolaitoksen yksiköt voivat toki Kirsi-siirtojen\nasiakirjoja Jyväskylän maakunta-arkistoon ja Kansallisarkistoon. Tä-\nteistyössä vastaanottavan arkistolaitoksen yksikön kanssa.\nyhteydessä sopia myös näiden osalta 40 vuotta vanhempien asiakir-\nmän jälkeen siirretään aineistoa Oulun ja Turun maakunta-arkistoi-\njojen siirtämisestä arkistolaitokseen. Siirtojen suunnittelussa tulee\nottaa huomioon käynnissä oleva käräjäoikeus verkoston uudistaminen.\nVarsinaiset siirrot kestävät toukokuuhun saakka, ja lähtevät liik-\nTyökaluja kehitetty Arkistolaitoksen näkökulmasta projektin keskeisin anti on kenties\nkeelle uudestaan syksyllä 2009. Kansallisarkistoon siirrettiin kerralla kaikki sen piirissä olevat\nollut siihen sisältyvien työkalujen kehittäminen ja toisaalta mahdolli-\nkirjaamisasioiden asiakirjat, eli kaikkiaan kolmen tuomiokunnan ja\nsuus tarkastella arkistolaitoksen siirtoprosessin ja sen ohjeistuksen\nyhden raastuvanoikeuden asiakirjoja yhteensä noin 678 hyllymetriä.\nkattavuutta, ajanmukaisuutta ja yhdenmukaista toteuttamistapaa.\nMäärä oli hiukan arvioitua pienempi. Siirrot toteutettiin alle viikossa ja ne sujuivat pääpiirteittäin suunnitellun mukaisesti.\nProjektin yhteydessä arkistolaitoksen extranet-luettelointiohjelmaa on kehitetty merkittävästi ja sen käytöstä on saatu aikaisempaa laajempaa käyttäjäpalautetta. Kaikki arkistolaitoksen yksiköt saadaan ohjelman käytön piiriin konkreettisella tavalla.\nLisäksi projektissa on toteutettu ensimmäinen versio arkisto-\nKäräjäoikeuksien hallussa olevat kiinteistöjen kirjaamista koskevat\nlaitoksen tietopalvelujäljenteiden toimittamisesta yhteiskäyttöisen,\nasiakirjat ovat hyväkuntoisia ja muodostavat selkeitä sarjakokonai-\nselainpohjaisen järjestelmän avulla.\nsuuksia. Käytännössä aineisto koostuu lainhuudatus- ja kiinnitysasiain pöytäkirjojen sarjoista.\nAineiston tietopalveluun ja säilyttämiseen liittyvä yksityiskohtainen sopimusvalmistelu on tuonut aineksia myös arkistolaitoksen\nSiirtojen valmistelu koostuu pääasiassa asia-\ntietopalveluperiaatteiden ja määräaikojen kehittämiseen sekä eri-\nkirjojen luetteloinnista, joka jo pelkästään\nlaisten tuotteiden lisäämiseen arkistolaitoksen hinnastoon. Näitä\naineiston volyymin takia on mittava\ntyökaluja, järjestelmiä ja palvelutuotteita kehitetään jatkossakin ja\ntehtävä. Lisäksi joissakin paikois-\ntarjotaan asteittain koko valtionhallinnon käyttöön arkistosiirtojen ja\nsa itse arkistotiloissa on epäil-\nty kosteusvaurioita, mikä\nValtakunnallisesti toteutettava arkistosiirtohanke, johon sisältyvi-\nsisältää riskin myös\nen aineistojen siirtokuntoon saattamisesta vastaa yksi organisaatio,\ntoimii erinomaisena alustana koko arkistolaitoksen siirtoja koskevan\ntoimintamallin kehittämisessä. Useissa muissa siirtohankkeissa sovelletaan Kirsi-projektista saatuja kokemuksia ja noudatetaan sen\nyhteydessä käytettyä konseptia koordinoidusta projektisuunnitte-\nodeo la/R Sivu\nlusta. teksti: Ville Kajanne, ylitarkastaja, Kansallisarkisto\nJoukkoosastojen ja suojeluskuntien aineistot kunnostetaan Mikkelissä Suomen elinkeinoelämän keskusarkistossa Mikkelissä luetteloidaan ja kunnostetaan Kansallisarkistossa säilytettäviä puolustusvoimien joukko-osastojen ja suojeluskuntien asiakirjoja vuosilta 1918–1945. Alun perin noin 15 hyllykilometrin urakka on tarkoitus saada valmiiksi vuoteen 2013 mennessä.\nSota-arkistoon luovutettiin jatkosodan päättymisen\nka omistukseen aineisto muodollisesti kuului, päätti kesällä 2007,\njälkeen lyhyessä ajassa parikymmentä hyllykilometriä asiakirjoja,\nettä kunnostustyö tehdään ulkoistettuna palveluna sen kustannuk-\njoista pääosan muodostivat sota-ajan joukko-osastojen 1939–1944\nsella Suomen elinkeinoelämän keskusarkistossa (Elka) Mikkelissä.\nLisävalaisua yksityiskohtiin Kunnostusprojektissa on tähän mennessä, runsaan vuoden aikana, kunnostettu yli 1 700 hm aineistoa. Valmiit aineistot ovat tut-\naineistot. Riittämättömien arkistotilojen vuoksi aineistoja jouduttiin aluksi säilyttämään väliaikaisissa sijoituspaikoissa, kunnes Sota-\nTähän kunnostusprojektiin sisältyy kolme aineistokokonaisuutta:\nkijoiden käytettävissä Kansallisarkiston Sörnäisten toimipisteessä.\narkisto sai syksyllä 1945 käyttöönsä Helsingin Siltavuoressa sijain-\n1. suojeluskunta-aineistot (2,8 hkm)\nKunnostustyön seurauksena on saavutettu 14 prosentin tilansääs-\nneen entisen Venäjän armeijan elintarvikemakasiinin, johon kaikki\n2. rauhanajan 1918–1939 joukko-osastojen aineistot (2,7 hkm)\ntö, mikä voidaan hyödyntää täysimittaisena toimipisteen tilanhal-\naineistot voitiin kerätä.\n3. talvisodan ja jatkosodan aineistot (9 hkm).\ntojen käytettävyyden kannalta olennainen kysymys – aineistojen\nProjektin tavoitteena on luetteloida ja kunnostaa aineistot Kansal-\nkunnostetuksi tulevan kesän aikana. Sen jälkeen siirrytään rau-\nluettelointi ja asianmukainen kansiointi – sai odottaa ratkaisuaan\nlisarkiston määrittelemien laatukriteerien mukaisesti vuoteen 2013\nhan ajan 1918–1939 joukko-osastojen aineistoihin. Projektin\nyli 60 vuotta. Siihen puolustushallinnolta ei liiennyt tarpeellisia re-\nmittavin osa, sota-ajan 1939–1945 aineistot, käsitellään viimei-\nArvion mukaan suojeluskuntien aineistot saadaan pääosin\nTilaongelma tuli selvitettyä ripeästi, mutta toinen arkistoaineis-\nsursseja. Vähäisellä henkilökunnalla työ eteni hitaasti niin, että vielä\nKunnostusprojektin työsarkaan sisältyy paljon sellaisia aineis-\nvuosituhannen vaihteessa luetteloimatonta ja kunnostamatonta\nParinkymmenen hengen urakka\ntoja, joita asiakkaiden ei juuri ole ollut mahdollista aiemmin tut-\naineistoa oli noin 16 hyllykilometriä. Tilanteen edes osittaiseksi pa-\nVarsinainen luettelointi- ja kunnostustyö tehdään Elkassa viiden-\nkia puutteellisen luetteloinnin vuoksi. Asiantuntijoiden käsitysten\nrantamiseksi oli turvauduttava jopa vapaaehtoistyövoimaan, joka\ntoista kunnostajan ja heitä ohjaavien neljän tiiminvetäjän voimin.\nmukaan näin käyttöön saatavat uudet tiedot eivät johda sotahis-\nansiokkaasti kunnostikin aineistoja yli hyllykilometrin verran Sotaarkiston ystävät -projektissa vuosina 2003–2007.\nLuettelointityön tärkeimpiä tehtäviä on tunnistaa ne joukko-\ntoriamme suurten linjojen uudelleen arviointeihin. Sitä vastoin\nosastot yms. tahot, joiden arkistoon asiakirjat kuuluvat, yksilöidä ja\nnäyttää selvältä, että arkistolaitoksella on tarjota paremmat mah-\nnimetä asiakirja-aineistot sekä tunnistaa aineistojen rajavuodet ja\ndollisuudet yksityiskohtien ja mikrohistoriaa koskevien seikkojen\nkäyttörajoituksen alaiset asiakirjat.\nKunnostustyössä asiakirjojen säilyvyys ja käytettävyys turva-\nKun Sota-arkiston liittämistä arkistolaitokseen alettiin suunnitella,\ntaan mm. liitinten poistamisella ja asianmukaisella asiakirjojen suo-\nnousi kysymys huonokuntoisen aineiston systemaattisesta kun-\njaamisella. Kunnostetun aineiston omistusoikeus siirtyy arkistolai-\nteksti: Ville Vuolle, tutkija, Kansallisarkisto\nnostamisesta ja luetteloinnista tärkeäksi. Puolustusministeriö, jon-\ntokselle sitten, kun sen laatu on Kansallisarkistossa hyväksytty.\nkuvat: Kare Salonvaara, Kansallisarkisto\n”Suurin haaste on tietysti sovittaa nopeus ja tarkkuus yhteen tiukan aikataulun puitteissa. Inventointityön vaikein ja samalla mielenkiintoisin osa-alue on arkistonmuodostajien tunnistaminen, joka voi paikoitellen olla melko työlästäkin”, Valo säestää.\nTiiminvetäjät Johannes Valo ja Olli Alm kiittelevät kunnostusprojektia, joka haasteellisesta aikataulustaan huolimatta on tarjonnut monipuolista työtä hyvässä porukassa.\nHyvä kombinaatio ihmisiä Projektissa työskentelevät eivät kaikki ole Almin ja Valon tapaan arkistokonkareita. Työ on kuitenkin sujunut jouhevasti ja tuloksia on tullut.\nOlli Alm hakeutui projektiin vuorotteluvapaan sijaisuu-\n”Hyvä kombinaatio erilaisia ihmisiä, jotka täydentävät so-\ndesta Mikkelin maakunta-arkistosta. Aiempaa arkistoalan ko-\npivasti toisiaan. Erilaisista taustoista huolimatta tehtävät on\nkemusta Almilla oli tutkimusapulaisena Luovutetut-projektis-\nomaksuttu hyvin. Kyllä tämän porukan kanssa mielellään töi-\nta sekä harjoittelusta Joensuun maakunta-arkistossa.\ntä tekee”, Johannes Valo kehaisee.\nJohannes Valo työskenteli aiemmin Kalajoen kaupungin\n”Tällaiset projektithan ovat mitä parhaimpia taantuman-\nkeskusarkistonhoitajana, Elka puolestaan oli tuttu sähköisen\ntorjunta-aseita! Kuudella miljoonalla on työllistetty 21 ih-\nmistä kuudeksi vuodeksi. Henkilökunnasta moni on vaihta-\nKunnostustyötä molemmat pitävät erittäin monipuoli-\nnut asuntoa tai autoa. Ilman tätä projektia varmaankin moni\nsena. ”Tässä hommassa on saanut osallistua niin henkilö-\nmeistä olisi työttömänä. Montako metriä asfalttitietä kuudella\nkunnan rekrytointiin, logistiikan ja käytettävien tietokone-\nmiljoonalla olisi saanut? Montako ihmistä se olisi työllistä-\nohjelmistojen suunnitteluun kuin tietysti itse kunnostus- ja\nnyt?”, Olli Alm summaa.\ntarkastustyöhön”, Alm kuvailee ja jatkaa, että vaikeinta on yrittää sovittaa yhteen nopeus, laatu, henkilöstön motivointi Aineistot ennen ja jälkeen kunnostuksen.\nja hyvä työilmapiiri.\nteksti: Marie Mäkinen, viestintäpäällikkö, Kansallisarkisto\nLuokitus jäänyt osin hämäräksi\ntämällä suomalainen ja australialainen lähestymistapa!\nTutkimuksen mukaan tehtävänmukaisella luokitusjärjestelmällä\ntuottaa organisaation toiminnan sekä sen tuottamien asiakirjojen\nnähdään olevan merkittäviä etuja, jotka realisoituvat erityisesti\nja niiden elinkaarihallinnan käsitteellinen kuvausmalli. Asiakirjahal-\nsähköisessä asiakirjahallinnassa ja julkisen hallinnon organisaati-\nlinnon ammattilaisten työkalupakki on kunnossa, ja se olisi myös\nmarkkinointikelpoinen vientituote – mutta tämä on vain puolet sii-\nAMS on meillä käytännössä koeteltu ja vakiintunut menetelmä\nAsiakirjahallinnon asiantuntijat ovat eduista vakuuttuneempia\ntä työkalupakista, jota asiakirjahallinnassa tarvitaan.\nkuin ammattilaiset, jotka eivät kaikki edes kovin hyvin ymmärrä,\nKun asiakirjojen laatijat ja muut tavalliset käyttäjät ovat kriitti-\nmistä tehtävänmukaisessa luokitusjärjestelmässä on kyse ja mi-\nsessä asemassa sähköisen asiakirjahallinnan toimijoina, olisi kui-\nten sellainen tehdään.\ntenkin tärkeä myös ymmärtää kuinka he luovat, ottavat talteen ja\nKeskeiset tehtävänmukaisen luokitusjärjestelmän ongelmat liit-\ntyvät käytettävyyteen. Sähköisen asiakirjahallinnan myötä asiakirjojen luokittelu on siirtynyt niiden laatijoille ja käyttäjille, joiden tarpeita tehtävänmukainen luokitusjärjestelmä tuntuu harvoin vastaavan. Tutkimusta lukiessa tuli kuitenkin myös selväksi, että asiakirjojen tehtävänmukainen luokitusjärjestelmä ymmärretään hyvin eri tavoin, vaikka tutkimuksen tekijä itse ei tätä ollutkaan joko tunnistanut tai tutkimuksessa eksplikoinut. Asiakirjojen tehtävänmukaisella luokitusjärjestelmällä voidaan\n”AMS on vain toiminnan käsitteellinen kuvausmalli.”\ntarkoittaa joko tehtäväluokitusta sellaisenaan, tehtäväluokituksesta johdettua erillistä asiakirjojen luokitusjärjestelmää, tai luokitusjärjestelmää, joka ei perustu lainkaan tehtävien luokitteluun, vaan syntyneiden asiakirjojen luokitteluun tehtävänmukaisesti. Suomessa asiakirjojen tehtävänmukainen luokitusjärjestelmä\nMielestäni suomalaisessa AMS-keskustelussa on jo kauan sit-\nymmärretään ensin mainitulla tavalla, esimerkiksi Australiassa\nten hämärtynyt ymmärrys siitä, että AMS on vain toiminnan käsit-\ntoiseksi mainitulla tavalla, ja yleisimmin maailmassa kolmannella\nteellinen kuvausmalli. AMS kuvaa tehtävien hierarkkiset suhteet\nja käsittelyprosessien viralliset toimenpiteet sekä niiden tuottamat tyypilliset asiakirjatyypit. Se ei kuvaa organisaation todellisia\ntoimintaprosesseja, toiminnassa syntyviä todellisia asiakirjoja eikä asiakirjojen käyttötarpeita asioiden käsittelyssä.\nOrrin opinnäytetyön lähdeluettelossa on Australian Kansallisarkiston mielenkiintoinen opas Overview of Classification Tools for Records Management 2.\nAustralialainen näkemys on, että tehtäväluokitus on organisaa-\nSähköisen asiakirjahallinnan kehittämiseen tulisi asiakirjahallinnon\nArtikkelin kirjoittaja, Kansallisarkiston kehitysjohtaja Jaana Kilkki toimii tämän vuoden loppuun asti Hämeenlinnan maakunta-arkiston vs.\ntion toiminnan käsitteellinen kuvausmalli, jonka pohjalta asiakirja-\nnäkökulman rinnalle saada myös organisaation toiminnan näkö-\njohtajana. Kilkki tutustui maakunta-arkiston uudisrakennukseen maaliskuussa.\nhallinnan käytännön työkaluina toimivat luokitusjärjestelmät laadi-\nkulma. Asiakirjojen tehtävänmukaisen luokitusjärjestelmän osalta\ntaan. Keskeinen näistä on asiakirjojen luokitusjärjestelmä.\ntämä tarkoittaa, että AMS:n tehtäväluokitus toimisi asiakirjojen\nTehtäväluokitus meillä ja muualla Kansainvälisen tutkimuksen mukaan asiakirjojen tehtävänmukaisen luokitusjärjestelmän keskeiset ongelmat liittyvät käytettävyyteen. Sähköisen asiakirjahallinnan kehittämiseen tulisi asiakirjahallinnon näkökulman rinnalle saada myös organisaation toiminnan näkökulma.\nAsiakirjahallinnon ammattilaisten työkalut ja asiakirjojen\nelinkaarihallinnan vaatimusten analysoinnin välineenä ja ohjaisi\nNorthumbrian yliopistossa Isossa-Britanniassa tehdyn\nkäyttäjille tarkoitettu asiakirjojen luokitusjärjestelmä on erotet-\nopinnäytetyön Functions-based Classification of Records: Is it\ntu toisistaan, jotta tehtävänmukainen luokitusjärjestelmä ottaisi\nAsiakirjojen luokittelu haun ja käytön tukemiseksi perustuisi\nFunctional? aiheena ovat asiakirjahallinnon asiantuntijoiden käsi-\nmahdollisimman joustavasti huomioon asiakirjojen käyttötarpeet\nsen sijaan täysin käyttäjien tarpeista lähteviin ja tiedonhallinnan\ntykset ja ammattilaisten kokemukset asiakirjojen tehtävänmukai-\nyhteisiin ja yleisiin luokitusjärjestelmiin.\nsen luokitusjärjestelmän toimivuudesta.\nOppaan mukaan asiakirjojen luokitusjärjestelmän ylimmät\nKäyttäjät eivät koe asiakirjojen tehtävänmukaista luokitusjär-\nTutkimuksen tekijä Stuart Anthony Orr sai kyselyynsä vasta-\nhierarkiatasot on nimetty yhdenmukaisesti organisaation tehtä-\njestelmää omakseen, mutta AMS:n ansiosta sitä ei tarvitsisi heille\nukset 23 asiakirjahallinnon asiantuntijalta ja 23 käytännön ammat-\nväluokituksen kanssa, mutta alin hierarkiataso kuvaa luokkaan\nedes tarjota. Muutoinkin AMS tarjoaisi hyvän välineen navigoida\ntilaiselta Australiasta, Kanadasta, Alankomaista, Isosta-Britannias-\nkuuluvien asiakirjojen aihetta. Aiheet voivat perustua asiakirjat\ntarvittavasta ohjauksesta toimintaa tukevaan käytäntöön ja linkit-\nta ja Yhdysvalloista.\ntuottaneisiin toimenpiteisiin, asiakirjojen sisältöön tai niiden tyyp-\ntää asiakirjahallinnan ja toiminnan tarpeet toisiinsa.\nOrrin lähtökohtana oli, että on olemassa vain vähän todisteita siitä, että asiakirjojen luokitteluperusteen muuttaminen sisällön-\npiin riippuen siitä, mikä palvelee parhaiten asiakirjojen hakua ja käyttöön saantia.\nkuva: Marie Mäkinen, Kansallisarkisto\nmukaisesta tehtävänmukaiseksi olisi käytännössä toimiva ratkaisu. Tutkimuksessa haluttiin selvittää, ymmärtävätkö asiakirjahallin-\nteksti: Jaana Kilkki, kehitysjohtaja, Kansallisarkisto\nnon ammattilaiset, mikä tehtävänmukainen luokitusjärjestelmä on\nAMS ”Down Under” -näkökulmasta\nja kuinka sitä voidaan käyttää, sekä mitkä ovat tehtävänmukaisen\nAustralian Kansallisarkiston opasta lukiessani nousi mieleeni aja-\nluokitusjärjestelmän edut ja haitat.\ntus, että täydellinen asiakirjahallinnan työkalupakki syntyisi yhdis-\nViitteet: 1 http://public.archiefschool.net/C8/Publicaties%20door%20derden/ Document%20Library/Orr_Functional%20Classification.pdf 2 http://www.naa.gov.au/records-management/publications/classification-tools.aspx\nKontrafaktuaalia? ”Historia on merkillinen ja suurelta osin surullinen kirja, jonka tutkiminen monasti on omiaan loukkaamaan moraalisia tunteitamme. Historia on – sanoo eräs historiantutkija – julmuuteen asti kova. Siinä otetaan lukuun pääasiassa tulokset, mutta vain vähäisessä määrässä pannaan huomiota siihen, millä tavalla tulos on saavutettu. Tämä on surullinen totuus. Ihmiskunnan ylevät henget ovat työskennellet suuremman tilan hankkimiseksi moraaliselle oikeudenmukaisuudelle ja humaanisuudelle historian kulussa, mutta tähän asti valitettavasti ilman sanottavaa menestystä.”\nNäin kirjoitti Suomen uuden ulkopolitiikan isä, linjan luoja,\ntioneuvoksen arvonimen lakitieteen tohtori ja senaattori Paasikivi\nmuistelmiaan laativa eläkeläismies, valtioneuvos J. K. Paasikivi\nsai pääjohtajana merkiksi valtiomiehen mitat täyttävästä elämän-\n(1870–1956) kevättalvella 1942 puheeseensa, joka oli määrä pi-\ntyöstä jo ennen eläkkeelle jäämistään, eikä työ siihen loppunut.\nPuheen keskeinen johtoajatus on retorinen kysymys: ”Onko\nMenestys jäisi elämään Paasikivi oli enemmän tai vähemmän ”historiariippuvainen”. Menestyneen miehen todellisten tai kuviteltujen epäonnistumisten\ntää talvisodan rauhan vuosipäivänä Neuvostoliiton kukistumisen vuoksi.\nSaavutusten laatu vaihteli\nlista oli mittava. Rimanalituskaan ei olisi tehnyt valtioneuvoksen julkikuvasta sen ryvettyneempää.\nNeuvostoliiton Suomen-politiikka ollut Neuvosto-Venäjän kannal-\nValtiokonttorin ylijohtajan, itsenäisen Suomen ensimmäisen pää-\nMahdollinen saavutettu menestys sen sijaan jäisi elämään.\nta katsoen tarkoituksenmukaista?” Myös Paasikiven vastaus on\nministerin ja valtakunnan suurimman liikepankin Kansallis-Osake-\nPaasikivi oli eräänlainen politiikan esiintyvä taiteilija, suorastaan\npuettu retorisen kysymyksen muotoon: ”Eikö se ole ollut yhtämit-\nPankin pääjohtajan erot olivat ajolähtöjä. Suomen ja Neuvosto-\ndiiva, joka yhtäältä tarvitsi yleisön hyväksyntää ja toisaalta halusi\nVenäjän Tarton rauhanneuvottelujen sinänsä erinomainen tulos\nkohtasi voimakasta arvostelua.\nSilti hänen valtiollista toimintaansa ei voi selittää vain henkilö-\nTulkinta jää kuulijalle\n1930-luvun ulkopolitiikan uudesta linjasta, pohjoismaisesta\nkohtaisilla pyrkimyksillä. Taustalla oli koko ajan maan ja kansakun-\n”orientatsionista”, jota Paasikivi ajoi Tukholman lähettiläänä täysin\nnan elämään liittyvä karmaiseva varaus: Paasikivi lähti oletukses-\nJotkut pitävät takin kääntämisenä sitä, että parin vuoden kulut-\nsydämin, ei koitunutkaan toivottua hyötyä. Moskovan neuvotteluis-\nta, että Suomea ei ”okkupeerattaisi” – mutta sekin todennäköinen\ntua, sodan vielä jatkuessa, Paasikivi katsoikin päinvastoin Suomen\nsa itsensä Stalinin kanssa syksyllä 1939 päädyttiin talvisotaan.\nvaihtoehto oli pidettävä mielessä.\nNeuvostoliiton-politiikan olleen tyystin väärää.\nPaasikiven lähettiläskausi välirauhanajan Moskovassa katkesi\nSitä teemaa hän sitten toisti niin pääministerinä kuin presidenttinäkin elämänsä loppuun asti.\nerimielisyyteen hallituksen kanssa. Hallitus hylkäsi keväällä 1944 Moskovaan lähetetyn Paasikiven tuomat rauhanehdot.\nPuhetta lähemmin tarkasteltaessa voi kuitenkin todeta, että siinä on esitetty kaikki ne perustelut ja syyt, joihin Paasikivi myöhemminkin vetosi – yksityisissä muistiinpanoissaan. Johtopäätöskään ei enää näyttäydy periaatteettomaksi tuulen haisteluksi, kun ottaa huomioon, missä oloissa ajatukset on esitetty: politiikka on ollut, puolin ja toisin,\nSÄHKE2-määräys astui voimaan\nväärää ja historia ”julmuuteen asti kovaa”.\ntulkinta jää kuulijalle.\nKunniahimo vai vastuuntunto?\ntämistä, vaikka asiakirjat hävitettäisiin. SÄHKE2:n mukaan hävitettyjen asiakirjojen metatiedot hävitetään. Tiettyyn käsittelyprosessiin liittyvät metatiedot säilytetään pysyvästi ai-\nTilaustyössä voiton kunniaksi taikka veitsi kurkulla sanat punnitaan niin, että lopullinen\nSÄHKE1 edellytti kaikkien pakollisten metatietojen säilyt-\nnoastaan siinä tapauksessa, että käsittelyprosessissa syntyy\nArkistolaitoksen SÄHKE2-määräys tuli voimaan 1.1.2009. Määräys kohdentuu sähköisten asiakirjallisten tietojen käsittelyyn, hallintaan ja säilyttämiseen tietojärjestelmäriippumattomasti. SÄHKE1-normi kohdentui ainoastaan asianhallintajärjestelmiin.\npysyvästi säilytettävää asiakirjallista tietoa.\nUusia vaatimuksia eAMS:iin eAMS:n sisältöön ja toiminnallisuuksiin on asetettu uusia vaatimuksia. SÄHKE1 ei edellyttänyt käsittelyprosessien ku-\nOn pohdittu, mikä sai syksyllä 1944 yli\nvaamista eAMS:iin, mutta nyt kuvaaminen on pakollista sille\n70-vuotiaan Paasikiven suostumaan pää-\ntarkkuustasolle, jonka avulla tehtäväluokittaisten asiakirja-\nministeriksi hävityn sodan raunioille. Ajoiko\nSÄHKE1-määräyksen mukaan toteutettuihin tietojärjestelmiin\ntyyppien oletusmetatietoarvojen tallentuminen, täydentymi-\nhäntä kunnianhimo vai elähdyttikö vastuun-\nei tarvitse tehdä uuden määräyksen mukaisia muutoksia,\nnen ja muuttuminen operatiivisessa tietojärjestelmässä voi-\nvaan sähköisen säilyttämisen lupa on haettavissa tällaisissa\nPaasikiven julkinen toiminta jo ennen\ntapauksissa vuoden 2012 loppuun saakka.\nArvojen tallentuminen edellyttää käsittelysääntöjen mää-\nvuotta 1944 ylettyi kiistatta kotimaiseen\nSen sijaan ulkoiseen arkistojärjestelmään tallennettavan\nrittelyä eAMS:iin. Operatiivisen tietojärjestelmän on kommu-\nhuippuluokkaan ja oli menestystarina.\nsiirtotiedostokokonaisuuden muodostamisessa noudatetaan\nnikoitava eAMS-järjestelmän kanssa ja pystyttävä hakemaan\nOrpopojasta tuli asianajaja, opettaja, apu-\naina SÄHKE2:n mukaista siirtotiedostorakennetta ja -menet-\nsieltä metatietoarvoja ja muuttamaan niitä käsittelysääntöjen\nlaisprofessori, kansanedustaja, senaat-\ntelyä. SÄHKE2 on otettava vaatimuksena huomioon kaikissa\ntori, ylitirehtööri, pääjohtaja, itsenäisen\nSuomen valtuutettu edustaja Pohjoismaiden pääkaupungeissa, pääministe-\nOrganisaatio voi sisällyttää siirtokokonaisuuteen myös omaa operatiivista toimintaansa palvelevia metatietoja ja SÄHKE2-metatietomallissa valinnaiseksi määriteltyjä meta-\nri, puoluejohtaja, erikoislähettiläs Tuk-\nSÄHKE2:n tietojärjestelmäriippumattomuuden takia joitakin\nLisätietoja SÄHKE2:sta ja sen soveltamisesta saa kehittä-\nSÄHKE1:ssä esiintyviä käsitteitä on muutettu: keskeisin muu-\nmisjohtaja Päivi Happoselta ja projektipäällikkö Jaana Poh-\nministeri, rauhanneuvottelija ja eri-\ntos on se, ettei enää käytetä termiä asia, vaan asiakirjallisen\njoselta. Teknisiin kysymyksiin vastaavat kehittämispäällikkö\nkoislähettiläs Moskovassa, rauhan-\nMarkus Merenmies ja erikoissuunnitelija Antti Laukkonen.\ntunnustelija… Listaa täydentää iso joukko yksityisiä ja julkisia luottamustoimia. Val-\nMyös metatietomallin esittämistapa on uudistettu. Siinä on otettu huomioon kansainväliset asiakirjahallintaa koskevat standardit.\nVenäjän keisarikunta ja Suomen suuriruhtinas kunnan synty 1808-1820 Näyttely Kansallisarkistossa 21.4.-17.9.2009


Soraa ylöjärvi – Portaiden teko rinteeseen\nTiedot yrityksistä, tuotteista ja palveluista helposti ja nopeasti fonecta. Ylöjärven yritykset, joiden nimessä esiintyy ‘soraa’ tai joiden yritystiedoissa mainitaan ‘soraa’. Maa-ainestoimitukset ja kuljetukset.\nToimitamme murskeet, hiekat ja mullat pirkanmaan alueella. Hämeenkyrö, Ylöjärvi, Nokia, Ikaalinen. Rudukselta murskeet, sepelit, soraa, hiekkaa.\nTutustu tuotteisiin ja osta helposti verkkokaupasta!\nHiekkaa, soraa, sepeliä, mursketta, katetta, multaa ja maisemointikiviä löydät edullisesti Ylöjärveltä. Maa-ainesmyynti Pieni Soramonttu palvelee – kysy! Ylöjärven Sora Oy yrityksestä kaiken olennaisen yhteystiedoista alkaen aina talous- ja päättäjätietoihin asti.\nMyymme ja toimitamme maa-ainekset luotettavasti Pirkanmaalle, kuten Tampereen, Nokian, Ylöjärven ja Pirkkalan alueille. Meiltä saat niin murskeen, soran, .\nYritykset, joiden nimessä esiintyy ‘soraa ylöjärvi’ tai joiden yritystiedoissa mainitaan ‘soraa ylöjärvi’. Myymme seuraavia kiviaineksia: hiekka, sora, sepeli, kalliomurske, kivituhka ja erilaiset maisemakivet. Toimitus: Kangasala, Tampere ja muu Pirkanmaa. Myydään Hyvin tiivistyvää karkeaa täytesoraa.\nKiven, soran, hiekan, saven ja mullan ottaminen pois kuljetettavaksi taikka paikalla varastoivaksi tai jalostettavaksi edellyttää maa-aineslupaa. Lajia tavataan myös siellä täällä teiden penkereillä, mihin on ajettu soraa harjulta. Ainakin Viljakkalantien varrella Takamaalla lajia on monin . Lemminkäiseltä saat kiviainekset kaikkeen rakentamiseen: hiekka, sora, murske, sepeli ja muut kiviainestuotteet. Yritys Karin Pieni Soramonttu Oy paikkakunnalla Pikitie puhelinnumeron: +35840080281 osoitteen ja interaktiivisen kaupunginkartan kanssa. Yhtiön toimialana on harjoittaa soran, maan ja kiviaineksen myyntiä sekä maansiirtourakointia ja kuljetustoimintaa.\nYhtiö voi ylläpitää autotilauskeskuksia, . Autokuljetus Pohjanheimo – YLÖJÄRVI . Etsitään ammattitaitoista sora-autonkuljettajaa. Kokemus kasettiautolla ajamisesta toivottavaa.


happy holidays - Vaaleanpunainen hirsitalo\nmaanantai, elokuu 6, 2012 Kreetalta palattu, viime yönä yölennolla eli tänään ollut aikas väsy päivä… :) Onneksi tämä viikko vielä lomaa niin ehtii sekä levätä että pestä reissupyykit kaikessa rauhassa… Olisimme kyllä voineet viettää sujuvasti toisenkin viikon Kreikan ihanassa miltei 40 asteen lämmössä – siellä pilvettömän taivaan alla, huolia vailla :) Väriäkin alkoi pahus tarttua vasta viimeisinä lomapäivinä… ;)\nPaikkana Hanian lähellä sijaitseva Platanias ei tosiaankaan tehnyt meihin suurta vaikutusta, sellainen peruslomakylä täynnä turisteja ja TUI-hotelleja… ei Santorinin kaltaisia huikean kauniita maisemia, eikä minkäänlaista rantakatua idyllisine ravintoloineen. Mutta toisaalta – lähdimmekin tälle reissulle ainoana tarkoituksena lojuminen auringossa, uiminen, syöminen ja relaaminen. Ja kaikkiin tavoitteisiin pääsimme paremmin kuin hyvin ;D\nLisäbonuksen reissuun toi hyvä ystäväperheemme samassa paikassa samaan aikaan – lapset saivat siis pulikoida keskenään, miehet kävellä rannalla, sukellella ja parantaa maailmaa kylmien juomien äärellä, meidän naisten ladatessa aurinkoenergiaa syksyä varten rantatuoleissa lojuen, bacardicolalasit kädessä… ;)\nTässä hieman lomatunnelmia teillekin kuvien muodossa…\nLisää kuvia ja tunnelmia seuraavassa postauksessa… yllättäen kun näitä kuvia tuli taas otettua kohtalaisen paljon… ;)\nAiniin, tuotiin mukavien lomamuistojen ohella tuliaisiksi myös kunnon flunssa – minä taidan olla pahimmassa räkätaudissa eli tämä viikko mennee senkin vuoksi lepäillessä – mutta haa, mulla on katsomatta pari viimeisintä Kostoa, Unelmien Poikamiestä, Selviytyjiä… eiköhän noiden seurassa poteminenkin suju varsin leppoisasti… ;)\nMutta nyt syömään – sitä kun tottui ruokailemaan pari kertaa päivässä niin tänään on ollut ihan hirveän kamala nälkä. Parasta herkkua reissussa oli grilled feta.. sitä pitää muistaa valmistaa myös kotona!\nps. Kiitos osallistumisesta Crocs-arvontaan! Voittajan lupaan arpoa huomenissa, lahjakorttikin kun jo täällä odottelee voittajaa :)\nKategoriat: loma matkailu valokuvaus\n9 kommenttia kirjoitukseen ”happy holidays”\tMia -Willa Oliviasta sanoo:\tIhania lomakuvia!! Sulla on tosi kaunis mekko tuossa eka kuvassa!!\nMeillä on vähän sama tuon meidän matkakohteen kanssa nyt. Sama paikka missä köyty monesti, mutta nyt aiotaan vaan nauttia. Seuraavalla kerralla sitten uuteeen kohteeseen.\nPääasia, että lomalla saa akut ladattua:)\nmaanantai, elokuu 6, 2012 klo 7:54 PM\tVastaa\tmarja sanoo:\tKiitos! Tuo mekko on löytö HM:lta – tykkään itsekin tosi paljon vaikka ei olekaan mun värinen :)\nJa nimenomaan, meilläkin oli tarkoituksena pelkästään rentoutuminen… tosin silti huomattiin kaipaavamme sellaista seikkailufiilistä mitä itse räätälöidyissä lomissa on… mutta kyllä tällainen löhöloma nyt oli loistava juttu – koskapa hotellin nettikään ei toiminut juuri ollenkaan, irtauduin täysin niin työjutuista kuin bloggailustakin hetkeksi – ihan outoa ;) Oikein kivaa reissua myös teille!!!!!\ntiistai, elokuu 7, 2012 klo 10:08 AM\tVastaa\tKrisse sanoo:\tmoikka,\nkivoja kuvia. Mistä ole hakkinut tuon hopeisen renkula-kaulakorun, joka mustan paidan kanssa (efva atting?)\ntiistai, elokuu 7, 2012 klo 7:08 AM\tVastaa\tmarja sanoo:\tMoikkamoi, tuo koru ei ole Efvaa (valitettavasti, haluaisin kyllä hänen korujaan, ovat niin upeita!), vaan ihan perushopeinen palloketju missä pari tekstirengasta…\ntiistai, elokuu 7, 2012 klo 10:09 AM\tVastaa\tRilla sanoo:\tTervetuloa takaisin :) Voih. Kuvista voi lähestulkoon tuntea tuon lämpötilan, mitä teillä siellä on ollut. Ja meillä täällä ei :) Aurinkoenergiat siis hiukkasen vähissä… Lisää kuvia vaan kehiin! Löhörentoilulomaa tarvisin minäkin (sanon täällä kun töissä oon ollut taas ”jo” viikon ja päivän).\nFlunssaa parantelemaan siitä!\ntiistai, elokuu 7, 2012 klo 7:22 AM\tVastaa\tmarja sanoo:\tKiitos, takaisin ollaan – vaikka tosiaan vielä olisi voinut sinne lämpöön ja aurinkoon jäädä. Pikkasen tänäkin aamuna masensi herätä harmauteen… tää on niin tätä. Tulisipa edes kauniin aurinkoinen, kuulas syksy! Lisäkuvia tulossa, niitä riittää :) Sitä ennen mun pitänee käväistä lekurilla pyytämässä antibiootit, tauti taisi taas mennä suoraan poskionteloihin…\ntiistai, elokuu 7, 2012 klo 10:11 AM\tVastaa\t-Jassu- sanoo:\tMitkä värit ja valo noissa kuvissa! :-)\nMekin saimme tänä kesänä kokea miten mahtavaa on lomailla ystäväperheen kanssa. Ihan eri juttu, kun lapsilla on kaverit ja aikuiset voivat vuorotella vahtivuoroissa.\ntiistai, elokuu 7, 2012 klo 1:53 PM\tVastaa\tmarja sanoo:\tAika värikylläisiä kuvia todellakin :) Noita ei edes tee mieli käsitellä milläänlailla! Me ollaan reissattu viimeksi ennen lapsia yhdessä ystäviemme kanssa ja nyt tuli tunne, että tästä lähtien halutaan reissata useamminkin yhdessä – jotenkin niin helppoa ja hauskaa. Tosin yleensä kun tuo mies suunnittelee ja räätälöi meidän reissut niin kavereita ei ihan helpolla saa niille mukaan… ne kun ei ole maailman helpoimpia lomareissuja ;)\nJa kiitos, pitänee tehdä huomenna lääkärireissu, tauti meni suoraan poskionteloihin :/\ntiistai, elokuu 7, 2012 klo 8:06 PM\tVastaa\tHelge sanoo:\tIhania lomakuvia. Kaunis perhe kertakaikkiaan.\nMe lomailimme miehen kanssa alkukesästä Kreetalla kaksi viikkoa, samoin tavoittein kuin tekin. Loisto, rento loma.\ntiistai, elokuu 7, 2012 klo 9:25 PM\tVastaa\tVastaa Peruuta vastaus\nhirsitalon kirppis\tblogiarkisto\tValitse kuukausi joulukuu 2013 (5)


Ilouutisia eläinrakkaille: Koiran läsnäolo ehkäisee tätä tautia? - Lifestyle - MTV.fi\nIlouutisia eläinrakkaille: Koiran läsnäolo ehkäisee tätä tautia?\nLifestyle > Koti Julkaistu 24.06.2012 11:00\nKoira ei ole pelkästään ihmisen paras ystävä, sillä se voi myös ehkäistä allergisen astman syntyä. Uuden tutkimuksen mukaan koiran läsnäolo on erityisen tehokas lapsiperheissä.\nTutkimus esitettiin American Society for Microbiologyn kokouksessa. Tutkimus on tehty hiirillä, mutta sen tulokset voivat päteä mahdollisesti myös ihmisiin.\n– Sellaisten kotien, joissa asuu myös koira, huonepölystä otetut mikrobit saattavat ehkäistä lasten sairastumista astmaan, tohtori Kei Fujimura vahvistaa.\nTutkimuksen nimi oli hygieniahypoteesi, ja sen toinen merkittävä paljastus oli tulos siitä, että liian siisti koti saattaa myöhemmin edesauttaa astman syntyä.\nMyös suolistobakteerien määrä vähenee\nTutkijat keräsivät pölyä kodeista, joissa asui myös koira, ja syöttivät sitä tutkimuksessa käytetyille hiirille. Hiiret, jotka olivat syöneet myös koiran pölyä, sairastuivat huomattavasti harvemmin infektion oireisiin, kuten tulehduksiin ja limaan hengitysteissä.\nKoiran pölyä syöneillä hiirillä oli myös muita vähemmän suolistobakteereja. Tutkijat vahvistavat, että kun lemmikkien pöly jää kehoomme, se saattaa myös auttaa immuunijärjestelmäämme toimimaan paremmin.\nTutkimus on merkittävä etenkin lapsille, sillä heidän kehittyessään myös astman riski kasvaa. Joten ensi kerran kun koira pyörii sohvallasi siihen karvoja levittäen, voit mielessäsi kiittää sitä.\nLähde: Huffington Post\nTässä ne ovat: juhlien pahimmat mokat! Vaatekaappi kuntoon: Putsaa ja organisoi!\nKun nainen ei halua lapsia, se aiheuttaa paheksuntaa\nLapsettomuuden vapaaehtoinen valitseminen herättää yhä ihmettelyä. Vaikka mieskin voi olla vapaaehtoisesti lapseton, eniten tunteisiin menee yleensä naisen vapaaehtoinen päätös olla synnyttämättä, kertoo lapsettomuudesta kirjan kirjoittanut Nefertiti Malaty.\nOletko punatukkainen? Nämä tutkimustulokset miellyttävät sinua taatusti!\nPunaisista hiuksista on vaikutus, joka lienee monille mieluinen!\nAutot Auton varusteet\nNämä 5 ominaisuutta tulevat häviämään autoista lähitulevaisuudessa\nAutot ja autoilijat ovat muuttuneet vuosien varrella, eivätkä vuosikymmenten takaiset ominaisuudet, kuten kasettisoitin tai tupakansytytin ole enää niin oleellisia.\nKansainvälinen ruokasivusto listasi: Näitä perinneruokia Suomessa kannattaa maistaa – mukana salmiakkikossu ja Aura-juusto!\nMaailmankartta ruoalle: TasteAltas.com on kerännyt eri maiden paikallisia ja perinteisiä ruokalajeja, joita matkailijan kannattaa kokeilla reissussa ollessaan.\nSuru on kokemus, joka jää meihin eikä koskaan lähde – Mari uskoo, ettei surusta tarvitsekaan "selviytyä"\nEntä, jos oppisimme ajattelemaan, ettei suru ole häiriötila, vaan kokemus? Kokemuksesta ei tarvitsisi päästä yli tai selviytyä, Mari Pulkkinen sanoo.\nAlentaa kolesterolia ja hoitaa sydäntä! Seitsemän hyvää syytä syödä kaurapuuroa – joka päivä!\nSen lisäksi, että puuro on edullista ja nopeaa ruokaa, se auttaa tutkitusti myös taistelussa tiettyjä sairauksia vastaan.\nPahimmillaan jopa 49 alkoholiannosta viikossa nauttinut brittinainen onnistui pudottamaan yli 30 kiloa jättämällä alkoholin ja tekemällä pieniä muutoksia elintapoihinsa.\nKun nainen ei halua lapsia, se aiheuttaa paheksuntaa: "On huoli siitä, että ei kai tuo toinen jää jostain isosta paitsi"\nVaikka mieskin voi olla vapaaehtoisesti lapseton, eniten tunteisiin menee yleensä naisen vapaaehtoinen päätös olla synnyttämättä, kertoo lapsettomuudesta kirjan kirjoittanut Nefertiti Malaty.\nRavintolisillä voi olla haitallisia sivuvaikutuksia – näissä tapauksissa käyttöä kannattaa harkita tarkkaan\nRavintolisillä voi olla haittavaikutuksia ihmisen terveyteen, jos niitä käytetään yhdessä tiettyjen lääkkeiden kanssa.


Mikä on AutoCAD? - cadexpert.fi\nCAD-ohjelmien käyttäminen kodin suunnittelussa\nCAD näkyy myös kasinoilla\nMikä ihmeen autocad?\nMikä on AutoCAD?\nAutoCAD on monelle tuttu työkalu. Se on tietokoneavusteinen suunnitteluohjelmisto, eli CAD-ohjelmisto. Monet ammattilaiset kuten arkkitehdit, rakennusalan työntekijät, insinöörit ja eri alojen suunnittelijat käyttävät AutoCAD-ohjelmistoa 2D-piirtämiseen, 3D-mallintamiseen ja dokumentointiin. Ohjelmiston avulla voi siis tehdä suunnitelmia ja luonnoksia, joita on mahdollista myös muokata. AutoCADin hyviin puoliin voidaan lukea myös se, että omia suunnitelmia voi tarkastella monesta eri näkökulmasta 3D-mallintamisen avulla.\nAutoCAD-ohjelmistojen käyttöä suositaan myös sen vuoksi, että ne eivät vaadi aikaa vieviä asennuksia tai erillisiä sovelluksia. Ohjelmistoa pääsee käyttämään suoraan käyttöliittymän kautta. Tämä onkin ominaisuus, joka helpottaa ja nopeuttaa monien ammattilaisten työtä huomattavasti. Halutessaan AutoCADia voi käyttää myös mobiililaitteella. Monet AutoCADit toimivat myös offline-tilassa, jolloin työntekoa ei tarvitse lopettaa silloinkaan, kun nettiyhteyttä ei ole saatavilla. Ohjelmistot toimivat niin älypuhelimilla kuin tableteilla, vaikkakin AutoCADin käyttäminen on kätevintä tietokoneella, sillä suurempi näyttö antaa paremman mahdollisuuden tarkastella luonnoksia ja tehdä niihin muutoksia.\nAutoCAD-ohjelmisto tarpeen mukaan\nTarjolla on monenlaisia AutoCAD-ohjelmistoja useilta eri kehittäjiltä ja osa niistä on jopa ilmaisia. Joillakin tuotteilla ilmainen kokeilujakso voi kestää tietyn ajan, kun taas toisten kohdalla ohjelma on täysin ilmainen. Ilmaiset ohjelmat saattavat riittää, jos kyseessä on harrastajan tai vaikkapa omaa taloa suunnittelevan kuluttajan kotikäyttö. Sen sijaan ammattilaiset suosivat yleensä aina maksullisia CAD-ohjelmistoja. Maksullisten ohjelmistojen hyvä puoli on se, että ne ovat monipuolisempia ja tarjoavat mahdollisuuksia parempien luonnosten tekemiseen. Niiden avulla voi myös tallentaa useita projekteja ja näin pitää projektit tallessa.\nLaadukkaan AutoCAD-ohjelmiston käyttöoikeuden hankkiminen voi kustantaa mitä tahansa muutaman sadan euron ja parin tuhannen euron väliltä. Pääsääntönä voidaan kuitenkin pitää sitä, että mitä kalliimpi ohjelmisto on, sitä enemmän ominaisuuksia siitä löytyy. Työpaikoilla AutoCAD-ohjelmistot hankitaan tiettyjä tarpeita varten, joten niihin yleensä myös investoidaan enemmän. Myös kotonaan töitä tekevän, yksityisyrittäjänä toimivan arkkitehdin kannattaa panostaa laadukkaaseen ohjelmistoon. Se helpottaa ammattilaisen töitä ja saa käsillä olevat tehtävät hoitumaan helpommin ja nopeammin. AutoCAD-ohjelmistoon panostaminen ei siis koskaan mene hukkaan, vaan hyvä ohjelmisto maksaa itsensä takaisin.


Kirjoittaja Aihe: Kauanko säilyy WC täynnä sitä ihteään (Luettu 5104 kertaa)\n« Vastaus #15 : 23.06.2020 kello on 14:28 »\n1-2dl vettä siitä tyhjennysputkesta sisään ja pussi perään samasta aukosta. Pieni huljautus että varmasti tippuu veteen.\nVoihan niitä lisätä jälkeenpäin siitä p-reiästäkin.\n« Vastaus #16 : 23.06.2020 kello on 14:34 »\nKyllä minun kokemuksen mukaan ne pussit toimii yhtä hyvin kuin neste.\nTietysti jos kaataa puoli pullollista kerralla, niin onhan yhden pussin seos laimeampaa.\nPussin olen tiputtanut pöntön reijästä ja huuhdellut vettä päälle vain sen verran, että pussi kastuu ja alkaa liukeamaan.\nPöntöstä tiputettuna se jää juuri huuhteluveden alle.\n« Vastaus #17 : 23.06.2020 kello on 17:59 »\nMulla noi vihreät ei toiminu lämpösellä yhtään. Siniset pussit toimii.\nViimeksi paikalla:19.04.2021 kello on 10:47\n« Vastaus #18 : 23.06.2020 kello on 20:50 »\nSiinä purkissa kyllä käsketään laittamaan 2 - 3 litraa vettä.\nTe olette laittanut vain vähän 2 dl sitä vettä siihen päälle?\n« Vastaus #19 : 23.06.2020 kello on 20:52 »\nNo en itsekään laita kuin pari dl\n« Vastaus #20 : 23.06.2020 kello on 20:56 »\nLainaus käyttäjältä: ***** Pena10 - 23.06.2020 kello on 20:50\nKaupallisista syistä tehty tuo ohjeistus, luulen ma.\nTuo on yli 10% säiliön nettotilavuudesta, joten sitäkin ajatellen järjetöntä käyttää laimentamiseen puhdasta vettä. Itse käytän kertaalleen käytettyä vettä, muutaman oluen jälkeen sitä riittää...\n« Vastaus #21 : 23.06.2020 kello on 20:57 »\n« Vastaus #22 : 23.06.2020 kello on 20:59 »\nMustaakseni joku selitti tuota sillä, että jos joku käy isolla tarpeella heti ensimmäisenä, niin vesi peittää silloin tuotokset ja näin ei ala haisemaan.\n« Vastaus #23 : 23.06.2020 kello on 21:09 »\nNyt täytyy kyllä mainita aloittajalle vanhasta ketjusta "Haiseeko P**ka" keskustelu oli välillä aika hmm, henkevääkin, mutta aika hyviä tuuletussysteemeitä oli myös kehitelty.\n« Vastaus #24 : 24.06.2020 kello on 09:04 »\nKyllä 1-2dl rittää jos käy lorottelemassa pönttöön eikä puskaan. Siitähän sitä nestettä tulee. Jos laittaa heti aluksi 2l vettä niin saa olla aika pian tyhjentämässä.\nJa sellanenkin vinkki että ennen kun vääntää pökäleen altaaseen kannattaa laittaa pönttöön vähän vettä alle...ei jää jarrutusjälkiä ja ei haise....\nJollei sitte avaa pohjaluukkua heti aluksi...jollon saa istunnon aikana nuuhkia toimiiko se sininen neste vai ei...\n« Vastaus #25 : 24.06.2020 kello on 09:22 »\nMinä en kyllä päästä pönttöön mitään ennen kannen aukaisua. Näillä ilmoilla sinne saattaa syntyä painetta, vaikka neste toimisi kunnolla. Ja sen oppii kerralla miten tavara lentää kannan avauksessa kun säiliössä painetta\nYleisin tilanne paineelle on tyhjällä säiliöllä, kun se on tyhjennyksessä huuhdeltu kylmällä vedellä ja vesitilkankin on saanut vain kylmästä hanasta. Itse tykkään laittaa sen tilkan kunnolla lämmintä aina kun mahdollista. Pussikin sulaa siihen lämpimään muutamassa sekunnissa.\n« Vastaus #26 : 24.06.2020 kello on 10:00 »\nLainaus käyttäjältä: ***** Ossi66 - 24.06.2020 kello on 09:22\nJos sinne säiliöön painetta syntyy, on aika tehdä huolto sille, ylipaineventtiiliil i ja palasiksi\n« Vastaus #27 : 24.06.2020 kello on 11:01 »\nLainaus käyttäjältä: ***** "Masi" - 24.06.2020 kello on 10:00\nMikähän on automaattiventtiili n toimintapaine? Ilmiö oli havaittavissa ihan uudessa säiliössä, joten ei se venttiili oo ollu jumissa.\n« Vastaus #28 : 24.06.2020 kello on 11:39 »\nOnko teillä oikeasti painetta säiliössä?\nEn ole moista koskaan huomannut. Tai voi olla että tiivistys sen verta kulunut että vuotaa.\nAinoat roiskeet on tullut kun joku on unohtanut sen pohjaläpän auki ajon aikana.... kansi kuitenkin onneksi kiinni.\n« Vastaus #29 : 24.06.2020 kello on 11:52 »\nOnneks oon maalaispoika lypsykarjatilalta Tarvi iha kaikkea pohtia\nSivu luotiin 0.252 sekunnissa. 41 kyselyä tietokannasta.