Kansallisen suoraveloituksen suoramaksuksi muuntamisen aiheuttamat haasteet laskuttajan näkökulmasta. Svante Helistö - PDF\nDownload "Kansallisen suoraveloituksen suoramaksuksi muuntamisen aiheuttamat haasteet laskuttajan näkökulmasta. Svante Helistö"\nHanna-Mari Maarit Tikkanen\n1 Kansallisen suoraveloituksen suoramaksuksi muuntamisen aiheuttamat haasteet laskuttajan näkökulmasta Svante Helistö Opinnäytetyö Tietojenkäsittelyn koulutusohjelma 2014\n2 Tiivistelmä Tietojenkäsittelyn koulutusohjelma Tekijä tai tekijät Svante Helistö Opinnäytetyön nimi Kansallisen suoraveloituksen suoramaksuksi muuntamisen aiheuttamat haasteet laskuttajan näkökulmasta Ohjaaja tai ohjaajat Teemu Patala Opinnäytetyön esityksen päivämäärä Ryhmä tai aloitusvuosi 2011 Sivu- ja liitesivumäärä 44+1 SEPAn eli yhtenäisen euromaksualueen myötä Suomessa ollut laskutustapa suoraveloitus päättyi tammikuun viimeisenä päivänä Tämän jälkeen kyseistä laskutustapaa ei enää laskuttajilla ole ollut mahdollista käyttää. Suoraveloituksen päättyminen oli viimeinen SEPAn myötä tullut muutos Suomessa. Opinnäytetyö käsittelee kansallisen suoraveloituksen suoramaksuksi muuntamisen aiheuttamia haasteita laskuttajan näkökulmasta. Tavoitteena on tutkia TeliaSoneralla toteutettua suoramaksuprojektia, jonka tarkoituksena oli siirtyä suoraveloituksesta uuteen laskutustapaan, suoramaksuun. Tutkimuksessa käytettiin laadullista tutkimusmenetelmää ja tietoa kerättiin havainnoilla aineistoja sekä henkilöhaastatteluilla. Tutkimuksen haastattelut suoritettiin maaliskuun 2014 aikana, joihin osallistui TeliaSoneran suoramaksuprojektiin osallistuneita työntekijöitä sekä kaksi toimittajan edustajaa. Haastattelut toteutettiin TeliaSoneran toimitiloissa, joissa haastattelut järjestettiin neuvotteluhuoneissa haastateltavien kanssa kasvotusten. Yhdessä haastattelussa hyödynnettiin videoneuvottelua, yksi haastatteluista tehtiin puhelinyhteyden välityksellä ja yksi henkilöistä vastasi kysymyksiin sähköpostitse. Suoramaksuun muunto on jo toteutunut niiden laskuttajien osalta, jotka muuntoon lähtivät mukaan. Tutkimuksen tarkoitus on selventää mitä suoraveloituksen muuntaminen edellytti laskuttajalta, etenkin TeliaSoneran kokoisessa organisaatiossa. Suoraveloituksen muunnon vaiheita, aikatauluja ja siihen vaikuttavia osapuolia tarkastellaan opinnäytetyössä monipuolisesti. Opinnäytetyössä kerättyjen tietojen perusteella TeliaSoneran suoramaksuprojektissa ilmeni teknisiä-, tiedotuksellisia- ja aikataulullisia haasteita. TeliaSoneran projektista poimittiin kehitysideoita, joita voisi parantaa vastaavanlaisissa projekteissa tulevaisuudessa. Asiasanat Suoraveloitus, suoramaksu, SEPA, laskutustapa, suoramaksuprojekti\n3 Abstract Date of presentation 5/5/2014 Degree programme in Information Technology Author(s) Svante Helistö The title of thesis The conversion from the national direct debit system to the direct payment the invoicer s perspective Case: TeliaSonera Advisor(s) Teemu Patala Group or year of entry 2011 Number of report pages and attachment pages 44+1 Because of the Single Euro Payments Area (SEPA), the national direct debit ended on the last day of January After that, the national direct debit could not be used as an invoicing method. The end of the national direct debit was the last change in Finland which was caused by the SEPA. The purpose of this thesis was to investigate the challenges that invoicers face during the conversion from national direct debit to direct payment. The aim of the thesis was to examine the direct payment project which was conducted in TeliaSonera. The goal of TeliaSonera s project was to implement the conversion from national direct debit to the direct payment procedure. The thesis looked into the steps, schedules and different parties that were involved in this conversion project to the direct payment system. The thesis was carried out by using a qualitative research method and the information was collected by observing the related data and by conducting interviews. The interviewees were TeliaSonera s employees who took part in the direct payment project and, in addition, two representatives of TeliaSonera s suppliers were consulted about the conversion, as well. The thesis indicated that there were some challenges in the conversion project of TeliaSonera. These challanges had to do with technical, communicational and schedule related issues. Based on TeliaSonera s direct payment project, proposals for the improvement of the project were suggested to be taken into account in the future. Key words Direct debit, direct payment, SEPA, invoicing method, direct payment project\n4 Sisällys 1 Johdanto Opinnäytetyön tavoitteet Tutkimusmenetelmät Keskeiset käsitteet Ennakkoasetelma suoraveloituksen päättymiseen Tausta ja tavoite Yleisesittely Suoraveloituksen migraatiomallit laskuttajan näkökulmasta Työnjako konversiossa Migraation konseptitestaus Viranomaisten kannanotot Suurimmat riskit ja ongelmat Jatkotoimenpiteet Muunto suoraveloituksesta e-laskuun ja suoramaksuun Suoramaksun prosessikuvaus Muuntoa edeltävät toimenpiteet Muuntoprosessin kulku ja sen vaiheet Laskuttajailmoituksen päivitys/lähetys Vastaanottoehdotuksen muodostus Maksajien tiedottaminen muutoksesta Vastaanottoehdotusten lähetys pankkiin Vastaanottoehdotusten käsittely pankissa Kahden kuukauden reagointiaika Pankista saatujen vastaanottoilmoitusten käsittely ja laskutustavan muutos Suoraveloituksen päättyminen Muunnon aikana huomioitavia asioita Toimeksiantajan suoramaksuprojekti TeliaSonera lyhyesti Vastuualueiden jakautuminen... 23\n5 4.3 Suoramaksuprojektin käynnistyminen Ehdotussanomien lähetys pankkiin Tekninen toteutus Asiakkaiden tiedottaminen Suoramaksuprojektin lopputulema Haasteet suoramaksun muuntoon laskuttajan näkökulmasta Aikatauluhaasteet Tekniset haasteet Tiedotukselliset haasteet Finanssialan Keskusliiton määrittämät haasteet Johtopäätökset ja pohdintaa Tutkimuksen arviointi Soneran suoramaksuprojektin johtopäätökset Kehittämisajatukset Opinnäytetyöprosessin arviointi Lähteet Liitteet (Salainen) Liite 1. Haastattelu, Petri Rajala Liite 2. Haastattelu, Elina Alpua Liite 3. Haastattelu, Pasi Kemppainen Liite 4. Haastattelu, Ilpo Talaskivi Liite 5. Haastattelu, Päivi Lindeman Liite 6. Haastattelu, Jukka Niemistö Liite 7. Kysely, Antti Pulkkinen... 45\n6 1 Johdanto SEPAn eli yhtenäisen euromaksualueen myötä pankkimaailmassa on tapahtunut muutoksia, osuvina esimerkkeinä kansainvälinen tilinumero IBAN, pankin tunniste BIC sekä maksukortteihin tulleet sirut. Viimeinen SEPAn myötä tullut muutos koski suoraveloituksen päättymistä, joka poistui käytöstä tammikuun viimeinen päivä Suoraveloituksen tilalla jatkossa asiakkaille ovat e-lasku, suoramaksu ja perinteinen paperilasku. (Finanssialan Keskusliitto 2014; Finanssialan Keskusliitto 2012c; Yrittäjät 2013.) Vaikka suoraveloitus päättyi tammikuussa 2014, laskuttajien on ollut hyvä huomioida tuleva muutos jo viimeistään vuoden 2012 aikana. Laskutusohjelmisto on pitänyt päivittää tukemaan e-laskua ja suoramaksua. Suoraveloituksen päättymisessä on luonnollisesti mukana myös pankki, jonka kanssa laskuttaja tekee yhteistyötä tämän kyseisen muutoksen parissa. (Finanssialan Keskusliitto 2012c.) Baswaren sepa-asiantuntija Matti Luoto (MPC 2013) kertoo tiedotteessa: Erityisesti suurilla organisaatioilla voi olla useitakin suoraveloituksia tuottavia järjestelmiä. Muutos on monivaiheinen ja syytä suunnitella hyvin, jotta tekniset muutokset ehditään toteuttaa ja testata ennen takarajan umpeutumista. Finanssialan Keskusliiton ylläpitämän Finvoice-verkkolasku sivuston kautta yrityksillä on ollut mahdollisuus saada aineistoja ja ohjeita laskutusohjelmiston päivitystä varten ilmaiseksi. Sivustolta löytyvät muun muassa Laskuttajan tekninen ohje: Muunto suoraveloituksesta e-laskuun ja suoramaksuun sekä Finvoice soveltamisohje 2.0., joihin on tarkoitus perehtyä tarkemmin tässä opinnäytetyössä. Tarkoituksena on luoda selkeä kuva vaadituista toimenpiteistä laskuttajalle suoraveloituksen konversiossa. Taloussanomat uutisoivat lokakuussa 2013, etteivät Soneran lisäksi suurimmat teleoperaattorit Suomessa, Elisa ja DNA, aio tarjota suoramaksua uusille asiakkaille. Käytännössä Elisa, johon kuuluu myös Saunalahti, ja DNA pakottavat uudet asiakkaansa verkkopankkien käyttäjäksi, sillä teleyhtiöt veloittavat paperilaskuista, kertoo Taloussanomat. Tämä on aiheuttanut huolenaiheita kuluttajille, ja etenkin Näkövammaisten 1\n7 keskusliitto näkee asian ongelmana näkövammaisille sekä Eläkeliitto kertoo asian olevan myös ongelmallinen eläkeläisille. (Taloussanomat 2013; Helsingin Sanomat 2013.) DNA sekä Elisa perustelevat päätöstään olla siirtymättä suoramaksuun. Se on meille taloudellinen kysymys. Suoramaksu on kahden laskun lähettämistä, sanoo DNA:n osastopäällikkö Kalle Eriksson. Niille, joilla ei ole verkkopankkia tai eivät pysty sellaista käyttämään, Eriksson suosittelee paperilaskua. Sen sijaan Elisan osastopäällikkö kommentoi asiaa seuraavasti: Uskomme, että vaihtoehdot täyttävät asiakkaiden tarpeet ja että näistä löytyisi sopiva maksutapa. (Taloussanomat 2013.) Taloussanomat (Taloussanomat 2013) lisäävät että: Markkinakakkosen Soneran linjaus poikkeaa kilpailijoiden päätöksistä. TeliaSoneran viestinnästä kerrotaan, että teleyhtiö antaa jatkossakin myös uusien asiakkaiden maksaa laskunsa suoramaksulla. Tammikuun lopussa 2014 Aamulehti uutisoi, että Finanssialan Keskusliiton mukaan vain noin puolet laskuttajista tarjoaa asiakkailleen suoramaksua. Suomen Yrittäjistä kerrotaan, että erityisesti monet pienet ja keskisuuret yritykset ovat jäämässä suoramaksun ulkopuolelle, koska sen käyttöön ottaminen olisi kallista. Tällaisten yritysten suoraveloitusasiakkaat saavat vastedes paperilaskun. Useimmat suuret yritykset alkavat käyttää suoramaksua, summataan Aamulehdessä. (Aamulehti 2014.) Opinnäytetyötä käsittelevä aihe on ajankohtainen, sillä suoramaksua on tarjottu suoraveloituksen tilalle vasta helmikuusta 2014 lähtien. Kyseiseen aiheeseen ei löydy paljoa kirjallisuutta, jonka vuoksi opinnäytetyöhön käytetystä aineistosta suurin osa löytyy internetistä, opinnäytetyössä olevia haastatteluita lukuunottamatta. Finanssialan Keskusliitto on työn keskeisin lähde, sillä se sisältää muun muassa soveltamisohjeet laskuttajalle, jotka koskevat muuntoa suoraveloituksesta suoramaksuun. 1.1 Opinnäytetyön tavoitteet Tämä opinnäytetyö tehdään toimeksiantona TeliaSonera Finland Oyj:lle, jonka loppuunsaatettua suoramaksuprojektia tutkitaan. Työssä selvitetään kuinka suoramaksuprojekti eteni, miten se onnistui ja millaisia haasteita projektin aikana muodostui. Jatkoa 2\n8 ajatellen tutkimuksesta poimitaan hyödyt; mitä opittavaa muiden vastaavanlaisten projektien tiimoilla voisi olla ja kuinka niitä voisi tulevaisuudessa kehittää. Kansainväliset haasteet, ulkoisten työntekijöiden merkitys sekä IT-tuen ja toimittajien kanssa työskentely ovat myös asioita, joiden osaa suoramaksuprojektissa tutkitaan. Työssä selvitetään kuinka tämä muutos on vaikuttanut asiakkaisiin ja miten heitä siitä on tiedotettu. Aikataulutus suoramaksuprojektissa on yksi avainasia ja sitä peilataan TeliaSonera Finland Oyj:n projektin kulkuun ja sen eri vaiheisiin. Opinnäytetyön tavoitteena on siis pääasiassa tutkia millaisia haasteita suoraveloituksen päättyminen on aiheuttanut TeliaSoneran kokoisessa organisaatiossa. Työssä ei oteta kantaa siihen, kuinka kyseinen muutos on vaikuttanut muihin laskuttajiin, esimerkiksi pienemmissä yrityksissä. Opinnäytetyön on kuitenkin tarkoitus selvittää yleisellä tasolla suoraveloituksen päättymisen vaatimia toimenpiteitä niille laskuttajille, jotka muutokseen päättivät lähteä mukaan. Opinnäytetyön tarkoituksena on löytää vastauksia seuraaviin tutkimusongelmiin, jotka päällisin puolin koskevat TeliaSoneran suoramaksuprojektia: - Miten laskuttajan on pitänyt huomioida suoraveloituksen päättyminen? - Mitä haasteita kansallisen suoraveloituksen päättyminen aiheutti laskuttajalle? - Miten yhteistyö projektin parissa työskenneltyjen ihmisten kanssa sujui? - Kuinka suoramaksuprojekti onnistui? - Mitä kehitettävää vastaavanlaisiin projekteihin voisi vastaavaisuudessa olla? 1.2 Tutkimusmenetelmät Opinnäytetyössä käytetään kvalitatiivista eli laadullista tutkimusmenetelmää. Tietoa kerätään tutustumalla ja havainnommalla eri aineistoja sekä haastattelemalla osapuolia, jotka ovat olleet vastuussa ja sidoksissa TeliaSoneran suoramaksuprojektissa. Opinnäytetyössä tutkitaan asioita siihen liittyvien aineistojen, dokumenttien sekä ohjeiden kautta. Näiden lisäksi opinnäytetyössä käytetään yksilöhaastatteluja tiedonkeruumenetelmänä. Työssä haastateltiin suoramaksuprojektiin osallistuneita henkilöitä, jotta 3\n9 saataisiin mahdollisimman kattava ja monipuolinen kuva projektin etenemisestä, haasteista sekä kehittämisideoista tulevaisuutta ajatellen. Haastattelut toteutettiin avoimen haastattelun periaattein, koska kyseisessä aiheessa tämä tapa kerätä tietoa nähtiin parhaaksi. Keskustelua käytiin tiettyjen kysymysten ympärillä ja tarpeen mukaan esitettiin tarkentavia kysymyksiä. Haastattelut tallennettiin digitaalisen tallentimen avulla. Haastatteluista kertynyt tieto jäsenneltiin sekä analysoitiin haastatteluiden jälkeen. Aihealueet, joita haastattelussa käytettiin, pyrittiin pitämään samoina haastateltavista riippumatta. Jokaisella oli kuitenkin oma osansa projektiin, joten keskustelu pyöri luonnollisesti niiden asioiden ympärillä, joista haastateltavat itse olivat vastuussa suoramaksuprojektin aikana. 1.3 Keskeiset käsitteet E-lasku Verkkopankkia käyttävien asiakkaiden laskutukseen suositellaan e-laskua ja sen automaattista maksamista. - - Maksaja antaa pankilleen toimeksiannon maksaa laskuttajan laskut automaattisesti SEPA-tilisiirtona tililtään. Maksaja voi halutessaan hyödyntää e- laskuja myös ilman automaattisen maksamisen palvelua ja hyväksyä verkkopankissaan jokaisen laskun erikseen maksettavaksi. (Finanssialan Keskusliitto 2012d, 12.) Finvoice-sanoma Finvoice-sanomaa voidaan käyttää laskutukseen ja jopa muihin liiketoimintasanomiin kuten tarjoukset, tilaukset, tilausvahvistukset, hinnastot jne. Se soveltuu kaikenkokoisten yritysten väliseen laskutukseen sekä kuluttajalaskutukseen, koska sen käyttöönotto on helppoa. (Finanssialan Keskusliitto 2012b, 1.) RI-sanoma Vastanottoehdotusten ja pankissa olevien suoraveloitusvaltakirjojen pohjalta pankki muodostaa vastaanottoilmoitukset (RI-sanoma). Vastaanottoilmoituksella on tieto käyttääkö maksaja e-lasku- vai suoramaksupalvelua. (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 5.) 4\n10 RP-sanoma Siirtyessään kotimaisesta palvelusta uuteen palveluun laskuttaja tekee suoraveloitusvaltakirjojen pohjalta vastaanottoehdotukset (RP-sanomat). (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 5.) SEPA SEPA on lyhenne sanoista Single Euro Payments Area, yhtenäinen euromaksualue. Alueeseen kuuluvat kaikki 27 EU-maata sekä Islanti, Liechenstein, Monaco, Norja ja Sveitsi. (Finanssialan Keskusliitto 2011a.) SEPAn tarkoituksena on yhtenäistää maksutapahtumia ja maksuliikkeen toimivuutta SEPAan kuuluvissa maissa. (Finanssialan Keskusliitto 2011a.) Taulukko 1. List of SEPA Members. (Bank of Ireland 2014.) Suoramaksu Niille kuluttaja-asiakkaille, joilla ei ole käytössään verkkopankkia, pankit ovat kehittäneet suoramaksun, mikä on e-laskuun ja SEPA-tilisiirtoon perustuva automaattisen maksamisen palvelu. Maksaja-asiakas antaa pankilleen toimeksiannon maksaa laskuttajan pankkiin lähettämä e-lasku eräpäivänä suoraan tililtä. Maksaja saa laskun tiedot laskuttajalta esim. postitse. (Finanssialan Keskusliitto 2012d, 12.) Suoraveloitus Kotimaisessa suoraveloituksessa asiakas antaa pankilleen valtuuden maksaa tililtään tietyt maksut laskuttajan pankille toimittaman veloituspyynnön perusteella. Maksajan pankki veloittaa laskun maksajan tililtä eräpäivänä tarkistettuaan ensin suoraveloitus- 5\n11 valtakirjan olemassaolon, ja hyvittää sen jälkeen maksut laskuttajan tilille. (Finanssialan Keskusliitto 2012d, ) XML (Extensible Markup Language) on W3C:n (World Wide Web Consortium) suositus rakenteisten dokumenttien merkkaamiselle. XML on perustaltaan vapaa standardi, jota ei ole sidottu minkään yksittäisen yrityksen liikeideaan tai ohjelmistoon. Se on suunniteltu lähinnä verkossa välitettävän tekstimuotoisen tiedon esittämiseen, mutta soveltuu myös muuhunkin, mm. eri ohjelmistojen standardoidun tiedonsiirron välineeksi. (Nykänen 2001, 1.) XML-skeema XML-skeemat (XML Schema) on W3C:n suositus XML-dokumenttien (ja niiden osien) loogisen rakenteen sekä sisällön ja semanttisten sääntöjen kuvaamiseen. - - XMLskeemat on XML-sovellus, ts. sanasto, jonka tulkinta on dokumenttien tyyppimäärityskielenä toimiminen. (Nykänen 2001, 151.) 6\n12 2 Ennakkoasetelma suoraveloituksen päättymiseen Finanssialan Keskusliitto teki vuoden 2011 ensimmäisellä kvartaalilla ratkaisuehdotuksen suoraveloitusten migraatiolle. Esityksessä käydään läpi suoraveloitusten migraation taustoja ja tavoitteita, toimintamalli laskuttajan kannalta, yleisen toimintamallin kuvat, testauksen tulokset, kuluttajaviraston kanta, suurimmat ongelmat ja riskit sekä jatkotoimenpiteet ja aikataulut. Näitä asioita on mielenkiintoista peilata nykyhetkeen, jossa suoramaksu on jo otettu käyttöön ja suoraveloitus on poistunut asiakkaiden palveluvalikoimasta. Seuraavassa keskitytään siis vuonna 2011 Finanssialan Keskusliiton esittämiin asioihin suoraveloitusten migraation ja suoramaksun osalta, joita opinnäytetyön myöhemmässä vaiheessa verrataan toteutuneisiin asiakohtiin. 2.1 Tausta ja tavoite SEPA-säädösten myötä kansalliset suoraveloitusratkaisut päättyvät vuoden 2013 aikana. Suoraveloitukset käsittävät noin 5 prosenttia konekielisistä maksutapahtumista, joita hoitaa laskuttajaa. Konvertointi uusiin palveluihin on tarkoitus toteuttaa siten, että siitä tulisi mahdollisimman vaivaton muutos ajatellen kaikkia osapuolia. (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 3.) Maksajien kannalta konvertoinnin myötä palvelun tason tulisi pysyä samana kuin suoraveloituksessakin sekä uusiin palveluihin olisi vaivatonta siirtyä. Lisäksi asiakkailla tulisi olla mahdollisuus lisäpalveluihin. Laskuttajille palvelun tavoitteena on siirtyminen uuteen palveluun konversion myötä. Tarkoituksena olisi, että suoraveloituksen lopettaminen ei olisi manuaalista, toisin sanoen ei syntyisi tilannetta, missä yksittäinen asiakas tulisi kerralla hoidettavaksi. Laskuttajille tulisi olla mahdollisuus myös kustannussäästöihin. Pankin tavoitteena sen sijaan olisi se, että laskuttajat sitoutuisivat mahdollisimman hyvin palveluihin, jotka perustuvat e-laskuun. Pankin tavoitteena on myös yhteistyössä tehtävä, vaihtoehtoinen maksamistapa asiakkaalle, mikä korvaa kansallisen suoraveloi- 7\n13 tuksen. Pankkien tarkoituksena on säilyttää automaatioaste maksajan ja laskuttajan näkökannalta. (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 3-4.) 2.2 Yleisesittely Pankin on tarkoitus ottaa käyttöön suoramaksupalvelu, joka perustuu samaan tekniikkaan kuin e-laskukin. Suoramaksupalvelussa maksaja saa laskun tiedot toimitettuna ja e- laskun laskukopio toimitetaan pankkiin, joka maksaa laskun automaattisesti pohjautuen saamaansa laskukopioon. Laskuttajan on tehtävä suoramaksupalveluun siirryttäessään vastaanottoehdotukset (RP-sanomat) suoraveloitusvaltakirjojen pohjalta. RP-sanomien sekä suoraveloitusvaltakirjojen pohjalta pankki muodostaa vastaanottoilmoitukset (RIsanomat), joissa ilmenee onko maksajalla käytössään suoramaksupalvelu vai e-lasku. (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 5.) 2.3 Suoraveloituksen migraatiomallit laskuttajan näkökulmasta Ratkaisuehdotuksessa Finanssialan Keskusliitto on esitellyt seuraavia asioita tulevan muutoksen pohjalle: - Ehdotus muutoksesta kirje lähetetään asiakkaalle pankkien ja laskuttajien yhteisenä kirjeenä. Kirjeessä kerrotaan vaihtoehtoiset toimintatavat. Kirje toimii juridisen sopimuksen pohjana (hiljainen hyväksyntä) - Verkkopankkiasiakkaille laitetaan muutos hyväksyttäväksi verkkopankkiin - Konttoriasiakkaat muutetaan Suoramaksuun 2 kk:n kuluttua, jos eivät ole vastustaneet muutosta - Muutoksesta kieltäytyneiden suoraveloitus lopetetaan ja asiakkaalle lähetetään jatkossa paperilasku - Pankkikohtaisesti ratkaistaan ylläolevista sopiva toimintamalli niille asiakkaille, joissa tilillä on useita omistajia ja joille ei erilaisista pankkiteknisistä ratkaisuista johtuen voida sopia yhteistä mallia. - Suoramaksuasiakkaille lähetetään lopuksi info kirje tehdystä muutoksesta. (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 6.) 8\n14 2.4 Työnjako konversiossa Työnjako suoraveloitusten konversiossa ratkaisuehdotuksessa on laskuttajan, maksajan ja pankin välillä. Työnjako on jaettu jokaisen kohdalla vaiheittain, joiden mukaan konversion aikana menetellään. Laskuttajan perusedellytyksenä on, että laskuttajalla on kyky lähettää e-laskuja sekä laskuttajailmoitus on tehty pankeille. Työvaiheet on jaettu kohtiin 1a ja 1b, jotka tapahtuvat samanaikaisesti. Vaiheessa 1a laskuttaja lähettää tiedotuskirjeen asiakkaille, kun laskuttaja haluaa aloittaa muutoksen tekemisen. Kirje on laskuttajan ja pankin yhdessä allekirjoittama. Toinen vaiheista (1b), joka toteutetaan samaan aikaan 1a:n kanssa, on vastaanottoehdotusten lähettäminen pankeille. (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 14.) Pankkien työvaiheet on jaettu viiteen eri vaiheeseen seuraavanlaisesti: - Vaihe 1: Tietosisältö maksajan kirjeeseen (mallikirjepohja) - Vaihe 2: Päättely + ehdotuksen vieminen verkkopankkiin - Vaihe 3: Maksajan yhteydenoton perusteella suoraveloituksen poistoilmoitukset - Vaihe 4: Vastaanottoilmoituksen lähettäminen laskuttajalle - Vaihe 5: Maksajan tiedottaminen tehdystä muutoksesta (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 14.) 2.5 Migraation konseptitestaus Finanssialan Keskusliiton (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 15) mukaan Projektin tehdyssä riskianalyysissä todettiin, että laskuttajien vastaanottoehdotusten kohdistamiseen pankeissa oleviin valtakirjatietoihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Loppuvuodesta 2010 kohdentamista testattiin pankkien ja laskuttajien välillä. Testeistä kävi ilmi, että kun vastaanottoehdotukset kohdennetaan maksajan tilin ja palvelutunnuksen perusteella, kohdennus saadaan tehtyä noin 95 % todennäköisyydellä. Lisäykseksi kohdentamiseen Finanssialan Keskusliitto on maininnut, että lisäämällä arkistointitunnuksen materiaaliin, saattaa se lisätä niiden asiakkaiden osuutta, jotka ovat siirtymässä e-laskuun. (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 15.) 9\n15 2.6 Viranomaisten kannanotot Helmikuussa 2011 uutta toimintamallia esiteltiin myös Finanssivalvonnalle ja kuluttajavirastolle, jonka seurauksena ei tullut esteitä konversiolle. Viranomaisten kannanotot oli koottu ratkaisuehdotuksessa kolmeen kohtaan: - Viranomaiset edellyttävät kattavaa tiedottamista - Maksajien sopimukselliseen asemaan laskuttajaan nähden ei saisi tulla muutoksia tässä yhteydessä esim. Suoramaksun maksajalle lähetettävän laskun toimitustapa ei saisi muuttua ilman eri sopimusta - Suoramaksun lasku lähetettävä maksajalle vähintään 2 viikkoa ennen eräpäivää (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 16.) 2.7 Suurimmat riskit ja ongelmat Finanssialan Keskusliitto listasi ratkaisuehdotukseen myös suurimmat riskit ja ongelmat, joita suoraveloitusten muunnosta saattaisi koitua. Suurimpana riskinä oli mainittu tiedottaminen. Riskinä nähtiin, että tiedotuskirjeiden viesti ei tavoittaisi asiakkaita, mistä seuraisi ruuhkautamista asiakaspalveluihin. Toisena ongelmana Finanssialan Keskusliitto näki konversiossa jääneet tapaukset, joita ei ole kohdistettu, niiden hallinnan sekä virhepalautteiden käsittelyn. Lisäksi aikaikkuna muutoksille on lyhyt ja muiden laskutuksessa tehtävien muutosten vaikutus migraatiolle koettiin joko riskinä tai ongelmana. (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 17.) 2.8 Jatkotoimenpiteet Suoraveloituksen päättymispäivä päätettiin kevään 2011 aikana ja todennäköinen päättymispäivä nähtiin vuoden 2013 loppupuolella. Pankeissa on tarkoitus tehdä päätös aikataulusta ja migraation jatkosta kevään 2011 aikana, jonka jälkeen viestintä ja tarkempi koordinointi migraatiosta olisi tarkoitus aloittaa. (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 18.) 10\n16 3 Muunto suoraveloituksesta e-laskuun ja suoramaksuun Ennen suoraveloituksen muuntoa korvaaviin palveluihin asiakkaille, tulee laskuttajan toteuttaa tietyt toimenpiteet. Finanssialan Keskusliiton tarjoaman Finvoice soveltamisohjeen avulla laskuttaja voi tehdä tarvittavat järjestelmämuutokset, jotta laskutusjärjestelmät tukevat sekä e-laskua että suoramaksua. Laskuttajan apuna on useita ohjeita, muun muassa Laskuttajan tekninen ohje: Muunto suoraveloituksesta e-laskuun ja suoramaksuun sekä Finvoice soveltamisohje (versio 2.0.), joita tulisi lukea ja soveltaa yhdessä. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 2.) Finvoice on päivittynyt vielä versioksi Uusimmassa versiossa tietokenttien pakollisuutta on täsmennetty VatSpecificationDetails- ja PartialPayment tietoryhmien osalta. Edellämeinittujen tietoryhmien tietyt elementit on muutettu versiossa 2.01 vapaaehtoisiksi. (Finanssialan Keskusliitto 2013, 6.) Finvoice on määritelty käyttäen xml-syntaksia. Xml mahdollistaa esim. laskun esittämisen sekä sovelluksen ymmärtämässä muodossa että selaimella paperilaskua vastaavassa muodossa. Selaimella esitetty lasku voidaan tulostaa paperilaskuksi ja käsitellä perinteisellä tavalla. (Finanssialan Keskusliitto 2012b, 1.) 11\n17 3.1 Suoramaksun prosessikuvaus Kaavio 1. (Finanssialan Keskusliitto 2012b, 2.) Suoramaksuprosessi pitää sisällään kuusi eri vaihetta (Kaavio 1). Ensimmäisenä laskuttaja lähettää laskuttajailmoituksen, jossa kertoo tarjoavansa e-laskua ja suoramaksua laskutusmuotoina (vaihe 1). Tämän jälkeen kuluttaja-asiakas tekee suoramaksutoimeksiannon palveluntarjoajansa kanssa, joka muodostaa sen pohjalta vastaanottoilmoituksen laskuttajalle (vaihe 2). Palveluntarjoajan muodostettua vastaanottoilmoituksen välitetään se laskuttajalle. Vastaanottoilmoituksessa on tieto siitä, että asiakas toivoo suoramaksua (vaihe 3). Tämän myötä laskuttaja lähettää laskun kuluttaja-asiakkaalle tavalla, joka on asiakkaan kanssa sovittu (vaihe 4). Laskuttaja lähettää myös sähköisen laskukopion Finvoice-laskuna maksajan palveluntarjoajalle (vaihe 5), joka toteuttaa tilisiirron eräpäivänä saamansa laskukopion pohjalta (vaihe 6). (Finanssialan Keskusliitto 2012b, 2-3.) 3.2 Muuntoa edeltävät toimenpiteet Jotta suoraveloituksen muuntaminen on mahdollista, tulee laskuttajan tehdä tietyt muutokset ja toimenpiteet ohjelmistoihin. Ensimmäisenä edellytyksenä on, että laskuttajan tulee pystyä lähettämään asiakkaille sekä e-laskua että suoramaksua. Laskuttajan pitää siis päivittää laskutusohjelmisto tukemaan e-laskua ja suoramaksua. Laskuttajan pitää 12\n18 pystyä lähettämään Finvoice-standardin mukaisia e-lasku- ja suoramaksuaineistoja pankkeihin ennen suoraveloituksen muunnon aloittamista. Laskujen tulee olla myös skeeman mukaisia, jotka tarkastetaan pankissa. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 4.) Laskuttajan tulee osata noutaa sekä käsitellä mahdollisia virhepalautesanomia, joita pankeista voi saapua. Finanssialan Keskusliiton tarjoamassa Finvoice Soveltamisohjeessa löytyy laskuttajan avuksi lista koodeineen ja selitteineen virhepalautesanomista, jota laskuttaja voi hyödyntää käsitellessään virhepalautesanomia. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 4; Finanssialan Keskusliitto 2012b, ) Sekä e-laskulla että suoramaksulla on omat laskutyyppikoodinsa (InvoiceTypeCode). E- laskun tyyppikoodi on INV01 ja suoramaksun INV09. Laskuttajan tulee pystyä muunnon aikana vastaanottamaan ja käsittelemään vastaanottoehdotuksia pankista, joissa selviää onko maksaja siirtynyt e-laskuun vai suoramaksuun. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 3.) Taulukko 2. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 3.) 3.3 Muuntoprosessin kulku ja sen vaiheet Muuntoprosessin toteuttaminen ja aikataulutus on laskuttajan oman harkinnan varassa, ainoastaan siirtymäaikataulussa (Taulukko 3.) pysyminen tulee huomioida muuntoprosessin aikana. Muutoin laskuttajalla on vapaat kädet tämän suhteen ja laskutustapojen muutokset on sallittua tehdä omaan tahtiin. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 10.) 13\n19 Taulukko 3. Siirtymäaikataulu. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 3.) Laskuttajailmoituksen päivitys/lähetys Ensimmäiseksi laskuttajan tehtävänä on lähettää jokaiseen pankkiin laskuttajailmoitus, joissa heillä on suoraveloitusasiakkaita. Mikäli laskuttaja on aikasemmin jo tarjonnut e- laskua ja lähettänyt siitä laskuttajailmoituksen pankkiin, tulee laskuttajan ilmoittaa suoramaksun tarjoamisesta lähettämällä pankkiin muutosilmoitus aikaisemmin lähettämäänsä laskuttajailmoitukseen. Tämä on edellytyksenä sille, että laskuttaja voi laskuttaa asiakkaitaan e-laskulla sekä suoramaksulla. Laskuttajailmoituksen tulee pitää sisällään tieto siitä, että asiakkaille tarjotaan jatkossa e-laskua ja suoramaksua. Kyseinen tieto ilmoitetaan pankille palvelutasotunnuksella. Laskuttajailmoitussanoma sisältää kolme elementtiä, joissa ilmoituksen tiedot ilmoitetaan; Ilmoituksen tyyppi (MessageAction- Code), palvelutasotunnus (SellerServiceCode) ja suoraveloituksen palvelutunnus (SellerDDIdentifier). (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 4-5.) Mikäli laskuttaja ei ole aikaisemmin tarjonnut e-laskua ja suoramaksua, tulee ilmoituksen tyypiksi (MessageActionCode) valita ADD, joka tarkoittaa ettei laskuttajalla ole olemassaolevaa laskuttajailmoitusta. Jos laskuttaja on aikaisemmin tarjonnut asiakkailleen e-laskua, tulee ilmoituksen typpiksi valita CHANGE, jolloin olemassaolevaan laskuttajailmoitukseen päivitetään myös suoramaksun tarjoaminen asiakkaille. Palvelutasotunnukseen (SellerServiceCode) laskuttaja valitsee 01, joka ilmoittaa, että laskuttaja tarjoaa sekä e-laskua että suoramaksua. Suoraveloituksen palvelutunnukseen (SelleD- 14\n20 DIdentifier) laskuttaja täyttää oman suoraveloituksen palvelutunnuksensa. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 4-5.) Taulukko 4. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 5.) Vastaanottoehdotuksen muodostus Kuten laskuttajailmoituksessa, vastaanottoehdotuksen tiedot täytetään elementtien sisälle, jotka ovat vastaanottoehdotussanoman elementissä. Laskutusaihekohtaisia vastaanottoehdotuksia aletaan muodostaa laskuttajan toimesta. Vastaanottoehdotuksia tehdään jokaisesta voimassaolevasta suoraveloitusvaltuutuksesta. Kun laskuttaja alkaa muodostaa vastaanottoehdotuksia, tulee huomioida, että vastaanottoehdotukset täsmäävät tietosisällöiltään. Laskuttajan verkkolaskuosoite (InvoiceSenderAddress), välittäjän tunnus (InvoiceSenderIntermediatorAddress) ja e-laskun laskutusaiheen tunnus (PaymentInstructionIdentifier) pitää olla samoja sekä laskuttajailmoituksessa että vastaanottoilmoituksessa. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 5-6.) Suoraveloitusvaltakirjasta laskuttajan tulee ilmoittaa ainakin laskutettavan nimi, maksajan tilinumero (BuyerDDAccountId), e-laskun yksilöintitiedot (SellerInvoiceIdentifier) ja suoraveloituksen palvelutunnus (SellerDirectDebitIdentifier), jotka laskuttaja lisää vastaanottoilmoitukseen. Tarkoituksena on, että vastaanottoilmoituksessa olisi mahdollisimman tarkat ja oikeat tiedot asiakkaan suoraveloitusvaltakirjasta. Finanssialan Keskusliiton ohjeen mukaan olisi kuitenkin suositeltavaa, että vastaanottoehdotus pitäisi sisällään myös suoraveloitusvaltakirjan arkistointitunnuksen (DDArchiveCode), valta- 15\n21 kirjalla ilmoitetut yksilöintiedot (BuyerDDIdentifier) ja valtakirjalla olevan viitenumeron (DDReferenceNumber). (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 5-6.) Taulukko 5. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 7.) Maksajien tiedottaminen muutoksesta Kun vastaanottoehdotukset ovat muodostettu, laskuttaja tiedottaa asiakkaitaan suoraveloituksen päättymisestä ja suoraveloituksen korvaavista palveluista, e-laskusta ja suoramaksusta. Tiedotteessa tulee ilmi, että uuden palvelun käyttöönotto ei vaadi asiakkaalta toimenpiteitä, jos asiakas ei muutosta vastusta. Tiedotteen tulee olla Finanssialan 16\n22 Keskusliiton kirjemallin mukainen eikä tiedotteeseen saa sisältyä markkinointiviestintää. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 8.) Finanssialan Keskusliiton (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 8) mukaan Laskuttajan tulee täydentää kirjemallin päivämäärä sekä e-laskun aiheet ja suoraveloitusten palvelutunnukset, joita muutos koskee. Laskuttaja voi lisätä yrityksen logon ja toteuttaa kirjeen oman graafisen ohjeen mukaisesti. Kirjeen päiväyksestä (+7 päivää) alkaa kahden kuukauden reagointiaika. Jos laskuttajalla on useita valtakirjoja samalta asiakkaalta, voi laskuttaja informoida asiakasta yhdellä kirjeellä, jossa on yksilöity kaikki muunnettavat suoraveloitukset Vastaanottoehdotusten lähetys pankkiin Samalla, kun laskuttaja tiedottaa asiakkaitaan tulevasta muutoksesta, tulee laskuttajan lähettää myös muodostetut vastaanottoehdotukset pankkiin. Suoraveloitusten muuntoaineistot lähetetään pankkiin, jonka kanssa on olemassaoleva laskuttajasopimus. Kaikki pankit eivät enää vastaanota uusia suoraveloitusvaltakirjoja sen jälkeen, kun laskuttaja on lähettänyt vastaanottoehdotukset. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 8.) Vastaanottoehdotusten käsittely pankissa Maksajan pankki käsittelee vastaanottoehdotukset kahdella tapaa. Vastaanottoilmoitusta peilataan ensin laskuttajailmoitukseen, jonka jälkeen se tarkistetaan vielä suoraveloitusvaltakirjaa vasten. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 8-9.) Mikäli vastaanottoehdotus ei täsmää laskuttajailmoituksen kanssa, pankki hylkää vastaanottoehdotuksen, jonka jälkeen se lähettää virhepalautteen laskuttajalle. Virhe voi johtua esimerkiksi siitä, että laskuttajalta on jäänyt ilmoittamatta pankille, että tarjoaa suoramaksupalvelua. Syynä virheen syntymiseen voi olla myös, että laskuttajailmoituksella olevat laskuttajan verkkolaskuosoite (InvoiceSenderAddress), laskuttajan välittäjätunnus (InvoiceSenderIntermediatorAddress) ja laskutusaiheen tunnus (PaymentInstructionIdentifier) eivät täsmää vastaanottoehdotuksen kanssa. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 8.) 17\n23 Pankki tarkistaa seuraavaksi, että maksajan suoraveloitusvaltakirja täsmää vastaanottoehdotuksen kanssa. Tarkistuksessa selvitetään, onko suoraveloituksessa oleva palvelutunnus sekä maksajan tilinumero sama kuin mikä vastaanottoehdotuksessakin esiintyy. Myös yksilöintitietoja ja arkistointitunnuksia on mahdollista käyttää tarkastuksessa. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 9.) Samoin kuin laskuttajailmoituksen peilauksessa vastaanottoehdotukseen, saattaa kohdistusvirheitä löytyä, kun pankki vertaa vastaanottoehdotuksen tietoja suoraveloitusvaltakirjaan. Kohdistusvirheet voivat johtua esimerkiksi siitä, että maksaja on lopettanut suoraveloitusvaltakirjan sisältävän tilin tai suoraveloituksen maksajana toimii yritys. Mikäli suoraveloitusvaltakirjasta ja vastaanottoehdotuksesta löytyy virheitä, lähettää pankki laskuttajalle virhepalautteen. Laskuttajan on virhepalautteen saadessaan sovittava asiakkaansa kanssa uudesta laskutustavasta, koska tällöin laskuttaja ei pysty muuttamaan laskutustapaa suoramaksuun eikä e-laskuun. Korvaava laskutustapa voi tässä tapauksessa olla esimerkiksi paperilasku. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 9.) Kahden kuukauden reagointiaika Pankin käsiteltyä vastaanottoehdotukset virheittä, on maksajalla kaksi kuukautta aikaa kieltäytyä hänelle tarjottavista korvaavista laskutustavoista. Mikäli maksaja jostain syystä haluaa kieltäytyä laskutustavan muutoksesta, hänen tulee ottaa yhteyttä pankkiinsa kahden kuukauden kuluessa siitä, kun hän on saanut tiedotuskirjeen. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 9.) Mikäli suoraveloitusten muunnon aikana laskuttajalle tulee asiakkaan tekemä vastaanottoilmoitus (RI-sanoma), laskuttaja käsittelee sen normaalisti ja siirtää asiakkaan uuteen palveluun. Tällöin myöhemmin pankista tuleva konversio-ri-sanomaa ei laskuttajan tarvitse käsitellä. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 9.) 18\n24 3.3.7 Pankista saatujen vastaanottoilmoitusten käsittely ja laskutustavan muutos Kun reagointiajan päättymisestä on 10 päivää, voi laskuttaja noutaa pankista vastaanottoilmoitukset niiden asiakkaiden osalta, jotka eivät ole kieltäytyneet muutoksesta. Laskuttaja saa vastaanottoehdotuksesta selville onko asiakkaan uusi laskutustapa suoramaksu vai e-lasku. Tämän tiedon pohjalta laskuttaja muuttaa asiakkaan uuden laskutustavan ohjelmistoonsa. Niiden asiakkaiden osalta, jotka ovat olleet yhteydessä pankkiin uuden palvelun kieltäytymisen merkeissä, saa laskuttaja virhepalautteen pankilta. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 9-10.) Suoraveloituksen päättyminen Kun uudet laskutustavat on muutettu, laskuttajan tulee olla yhteydessä pankkiin tai pankkeihin, jossa on olemassaoleva laskuttajasopimus, ja lopettaa suoraveloituksen hyvitystilit. Pankit, joissa laskuttajalla on suoraveloituksen hyvitystilit, ilmoittavat automaattiset muille pankeille sopimuksen lopetuksesta ja tämän pohjalta myös muut pankit lopettavat voimassaolevat suoraveloitusvaltakirjat. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 10.) Muunnon aikana huomioitavia asioita Aikaisempien vaiheiden lisäksi laskuttajalle on listattu muutama lisäys liittyen suoraveloituksen palvelutunnuksiin ja e-laskun laskutusaiheisiin, jotka ovat huomioimisen arvoisia. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 10.) E-laskun laskutusaihe ja suoraveloituksen palvelutunnukseen liittyvä laskutus eivät ole yhden mukaisia. Kuvio 1. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 10.) 19\n25 Kirjeessä maksajalle kerrottava mille e-laskun laskutusaiheelle suoraveloitus muunnetaan. - Jokainen vastaanottoehdotussanoma muodostetaan erillisenä. - Mikäli asiakkaan tietty valtakirja liittyy useaan eri laskutusaiheiseen, muodostetaan jokaista tarvittavaa e-laskutusaihetta kohden erillinen vastaanottoehdotussanoma. - Mikäli usea eri valtakirja liittyy samaan laskutusaiheeseen, muodostetaan yksi vastaanottoehdotus per laskutusaihe. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, ) Useita e-laskun laskutusaiheita ja yksi suoraveloituksen palvelutunnus Kuvio 2. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 11.) Laskuttaja voi ilmoittaa saman suoraveloituksen palvelutunnuksen useammalle SI-sanomalle (SellerDirectDebitIdentifier-elementti). - Laskuttaja ilmoittaa jokaisella vastaanottoehdotussanomalla sen, mihin suoraveloituksen palvelutunnukseen ja e-laskun laskutusaiheeseen se liittyy. - Sama palvelutunnus voi eri sanomilla liittyä eri e-laskutusaiheisiin. - Mikäli asiakkaan yhden suoraveloitusvaltakirjan perusteella on suoraveloitettu eri e- laskutusaiheiden laskuja, lähettää laskuttaja pankkiin jokaista tarvittavaa lasutusaihetta kohden oman vastaanottoehdotuksen. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 11.) Useampi suoraveloituksen palvelutunnus yhdelle e-laskun laskutusaiheelle Kuvio 3. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 11.) Laskuttaja voi käyttää samaa e-laskun laskutusaihetta eri suoraveloituksen palvelutunnuksiin liittyvissä RP-sanomissa. - Laskuttaja ilmoittaa vastaanottosanomalla sen palvelutunnuksen, johon asiakkaan antama suoraveloitusvaltakirja on liittynyt. 20\n26 - Jos asiakkaalla on ollut valtakirjoja eri palvelutunnuksiin, lähetetään näistä jokaisesta vastaanottoehdotussanoma pankkiin. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, ) Laskuttajan ohjeessa painotaan lisäksi sitä, että olennaista maksajan kannalta on, ettei muunto aiheuta muutoksia maksamisessa. Nykytilanteen mukainen maksaminen pyritään siis säilyttämään maksajalle. (Finanssialan Keskusliitto 2012c, 11.) 21\n27 4 Toimeksiantajan suoramaksuprojekti Toimeksiantajan suoramaksuprojektista on tarkoitus tutkia tarkemmin kuinka projekti toteutettiin Soneran kokoisessa organisaatiossa, miten projekti oli organisoitu ja miten siinä onnistuttiin. Tiedot Soneran suoramaksuprojektista perustuvat tätä opinnäytetyötä varten toteutettuihin henkilöhaastatteluihin. Haastatteluihin osallistui Soneran työntekijöitä sekä kaksi toimittajan edustajaa, joilla jokaisella oli erilaisia vastuualueita ja rooleja suoramaksuprojektin aikana. Suoramaksuprojekti oli kaikilla hyvässä muistissa ja materiaalia kertyi paljon erilaista pohdintaa ja tarkastelua varten. Haastatteluun osallistuneet henkilöt näkyvät alla: - Petri Rajala, Sonera, Department Manager - Pasi Kemppainen, Sonera, Development Manager - Ilpo Talaskivi, Sonera, Development Manager - Elina Alpua, Sonera, Senior Development Manager - Päivi Lindeman, Sonera - Jukka Niemistö, CGI - Antti Pulkkinen, CGI 4.1 TeliaSonera lyhyesti TeliaSonera on 1850-luvulla perustettu televiestintäalan yritys. TeliaSoneralla on työntekijöitä koko maailma mukaanlukien noin , ja toimintaa löytyy seuraavista maista: Azerbaidzan, Espanja, Georgia, Kazakstan, Latvia, Liettua, Moldova, Nepal, Norja, Ruotsi, Suomi, Tadzikistan, Tanska, Turkki, Uzbekistan, Venäjä ja Viro. Liikevaihto vuonna 2013 TeliaSoneralla oli miljoonaa kruunua. (TeliaSonera 2014.) Sonera tarjoaa tietoliikenne- viestintä- ja televisiopalveluja kuluttajille, yrityksille ja yhteisöille Suomessa. (Sonera 2014.) Soneralla oli vuoden 2013 lopussa 4,5 miljoonaa kiinteän- ja matkaviestinverkon liittymäasiakasta. Soneran palveluksessa työskentelee 22\n28 noin 3500 henkilöä, ja yhtiö toimii noin 30 paikkakunnalla ympäri Suomea. Sonera on osa TeliaSonera-konsernia. (Sonera 2014.) 4.2 Vastuualueiden jakautuminen Vastuut suoramaksuprojektissa oli jaettu Petri Rajalan kehitysosaston useamman kehittäjän kesken. Petri Rajala työskentelee Soneralla Customer Channels Operator Services and Billing-osaston vetäjänä ja työtehtävänä on kehitysosaston johtaminen. Hänen alaisuudessaan toimivat kehittäjät Elina Alpua, Ilpo Talaskivi ja Pasi Kemppainen vastasivat projektin eri vastuualueista. Päävastuu oli Petri Rajalalla ja hänen tehtävänään oli varmistaa, että kehittäjät tekevät asioita oikein. Suoramaksuprojektissa Rajala muun muassa haki tarvittaessa liiketoimintajohdolta päätöksiä sekä kävi IT-organisaation kanssa teknisiä haasteita läpi. (Liite 1.) Pasi Kemppainen oli suoramaksuprojektin projektipäällikkö teknisellä puolella, apunaan Ilpo Talaskivi. Projekti piti sisällään muun muassa järjestelmien määrittelyä ja testausten tekemistä. Yhteistyötä tehtiin myös esimerkiksi viestinnän osan kanssa projektissa ja katsottiin, että projektissa edetään samaan tahtiin. (Liite 3.) Ilpo Talaskivi toimi matkapuhelinpuolen osaprojektin projektipäällikkönä. Hänellä oli vastuu siis mobiilipuolen kokonaiskuvasta ja hän jakoi töitä Pasi Kemppaisen kanssa projektiin liittyen. (Liite 4.) Suoramaksuprojektin saralla todettiin, että jonkun pitää ottaa tiedotukseen liittyvät asiat vastuulleen, koska suoramaksuprojektissa oli odotettavissa tiedotuksellisia haasteita. Tiedotuksellisiin haasteisiin lukeutui muun muassa miten kuluttajia ja yritysasiakkaita tiedotetaan, mitä on tapahtumassa ja mitä asiakkaiden tulee tehdä. Lopulta päädyttiin siihen tulokseen, että Elina Alpua otti vastuulleen tiedotukselliset- ja viestinnälliset tehtäväkokonaisuudet. (Liite 2.) Suoramaksuprojektiin liittyi muitakin osapuolia, joiden kanssa työskenneltiin. ITosastolla oli useampi taho, joiden kanssa projektin kuluessa työskenneltiin. Sanomien jakelu pankkiverkostoon tapahtui CGI:n kautta. Lisäksi TeliaSoneran yhteistyökump- 23\n29 panina toimi Pohjola Pankki, joka viime kädessä vastasi sanomien välityksestä muihin pankkeihin. (Liite 1.) 4.3 Suoramaksuprojektin käynnistyminen Soneralla toimenpiteet alkoivat välittömästi, kun suoramaksu lanseerattiin pankin ja Finanssialan Keskusliiton puolelta tietoisuuteen. Sonera osallistui Finanssialan Keskusliiton ja pankkien ylläpitämiin foorumeihin, ja hankki tietoa mitä tuleva suoramaksuprojekti tuo tullessaan. Sonera tarjosi entuudestaan e-laskua asiakkaille, joka tuli mahdolliseksi laskutustavaksi asiakkaille vuosien 2007 ja 2008 aikana. E-laskun käyttöönotto tapahtui vaiheittain johtuen useamman järjestelmän valmiuteen saattamisesta. Projektin lähtötilanteessa e-laskun tarjoamisesta oli suuri apu Soneralle, jotta suoramaksuprojekti saatiin vietyä aikataulussa läpi. (Liite 1.) Viestintäsuunnitelmaa suoramaksuprojektin osalta alettiin tehdä tiiviisti toukokuussa Silloin suoramaksuprojektissa järjestäydyttiin vastuiden puitteissa ja jaettiin kullekin omat tehtävät. (Liite 2.) Palvelupuheluiden erittely-projektista johtuen Soneran laskutusjärjestelmiin sidonnaiset resurssit olivat kiinni vuoden 2013 alussa. Kesän alussa 2013, palvelupuheluiden erittely-projektin loputtua TeliaSoneralla aloitettiin määrittämään järjestelmäasioita ja viestittiin toimittajalle suoramaksuun liittyen, joiden kautta laskut kulkevat. Tavoitteena oli, että konvertointi saataisiin vuoden 2013 loppuun mennessä hoidettua. (Liite 3.) Finanssialan Keskusliiton ohjeita projektin edetessä käytettiin ahkerasti sekä niihin oli tutustuttu huolella jo ennen projektin varsinaista käynnistymistä. Niistä oli hyvä apu ja tiedottaminen laskuttajille alkoi riittävän ajoissa. Ohjeet olivat hyvä tarkistuslista siihen mitä tarvittiin ja ne auttoivat muun muassa aikataulun miettimisessä. Ohjeissa oli myös päivitetty e-laskuun liittyen tekniset dokumentaatiot ja sanomakuvaukset vastaamaan versiota 2.0. Finvoicesta. Ohjeista pystyi katsomaan, että RP-sanomat olivat oikein muodostettu, kommentoi Pasi Kemppainen haastattelussa. (Liite 3.) Kemppainen lisäsi, että Soneran jakelipankissa, Pohjola Pankissa, tarkistetuttiin SenderInfo-sanomat, jotta RP-muodostus onnistui ja, että Sonera tarjoaa myös suoramaksua. Ensimmäiset RP-mallit tarkistetutiin myös Pohjola Pankissa, että ne ovat kunnossa. (Liite 3.) 24\n30 4.4 Ehdotussanomien lähetys pankkiin Palaten opinnäytetyön alussa Finanssialan Keskusliiton esitettyihin asiakohtiin suoraveloitusten migraatiosta, projektissa tehdyssä riskianalyysissä nousi esille, että laskuttajien vastaanottoehdotusten kohdistamiseen pankeissa oleviin valtakirjatietoihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. Soneran ison asiakaskannan ja suurien volyymien vuoksi suoraveloituksessa, ehdostussanomien lähetys pankkiin vei paljon aikaa, Petri Raja kommentoi haastattelussa. (Liite 1.) RP-sanomien muodostus tehtiin niin, että järjestelmistä kerättiin aktiiviset suoraveloitusasiakkaat. Liittymänumero tarvittiin myös mobiilin osalta suoraveloituslaskulta, koska muodostus pohjautuu e-laskuun. Myös viitenumero, asiakkaan suoraveloitustili ja suoraveloitustunnus tuli RP-sanomaan, joiden kautta pankki kohdisti sanomia. Pääosin kohdistus meni Soneralta hyvin. Joidenkin poimintavirheiden takia asiakkaita jäi konversion ulkopuolelle ja lopulta asiakkaan tehtäväksi jäi itse hoitaa korvaavan palvelun käyttöönotto. (Liite 3.) 4.5 Tekninen toteutus Soneralla oli suoramaksuprojektiin lähdettäessä kolme järjestelmää, joissa oli suoraveloitusasiakkaita. Nämä kaikki järjestelmät tuli käydä läpi ja saada konvertoitua suoramaksuun. Näillä tuotelaskutusjärjestelmillä on omat toimittajansa, joilta tarvittavat ohjelmistopäivitykset tilataan. IT-osasto kuitenkin koordinoi työtä ja Petri Rajalan alaisuudessa työskentelevät kehittäjät tekivät yhteistyötä IT-kehittäjien kanssa. (Liite 1.) IT-tuki ja kehittäjät Petri Rajalan alaisuudessa tekivät määritykset järjestelmiin. Tarkoitus oli saada Finvoice standardin teknisten tietojen pohjalta tietynlaiset tiedot mukaan. Petri Rajala kommentoi asiaa seuraavasti: Katsottiin mitä laskutusjärjestelmät tuottavat ennen suoramaksua, jonka jälkeen pohdittiin mitä pitää tehdä, jotta se saadaan taipumaan uuteen sapluunaan. Lisäksi muutoksia sähköisen laskutuksen puolella ja laskujen visualisointiin liittyviä asioita mietittiin. Piti saada esimerkiksi päivitys, että laskuissa tulee lukea jatkossa suoramaksu. IT-puoli vastasi tarkemmin asioiden teknisistä tie- 25\n31 doista ja tilasivat työt toimittajilta. Tämän jälkeen toteutus alkoi, jonka myötä tuotoksia valmistui testaukseen ja lopulta käyttöön. (Liite 1.) Rajalan kehittäjät tekivät paljon töitä IT-tuen kanssa. Säännöllisiä palavereita pidettiin viikoittain. Eri järjestelmien kohdalla käytiin asioita läpi ja järjestelmäkohtaisia projektipalavereita oli myös Mobility liiketoiminnan puolella. Toiminta oli hyvin tiivistä ITtuen kanssa suoramaksuprojektissa, koska muutos oli IT-keskeinen. (Liite 4.) Toimittajien yhteyshenkilöt olivat yhteistyöpalavereissa mukana projektin aikana. Näin ollen heillä oli mahdollisuus esittää suoria kysymyksiä rajapinnassa toimiville henkilöille. (Liite 5.) Ilpo Talaskivi kommentoi järestelmäpäivityksiä seuraavasti: Vanhoja suoraveloitusasiakkaita oli paljon Mobility liiketoiminnan laskutusjärjestelmässä. Projektissa piti huomioida vanhat asiakkaat, jotka halusivat ottaa suoramaksun käyttöönsä ja sen mukaan konvertoida heidän vanha maksutapansa uuteen. Päätimme myös, että uusilla asiakkailla on mahdollisuus valita suoramaksu laskutustavaksi. Järjestelmiin tehtiin tarvittavat muutokset, jotta pankkiin menee tieto maksusta sekä tiedotus asiakkaalle muutoksesta. Toisessa osassa vanhat suoraveloitusasiakkaat ajettiin järjestelmäkannasta ja pankkeihin toimitettiin RP-sanomat eli kerrottiin asiakkaista, jotka kuuluivat suoraveloituksen piiriin. Pankit palauttivat tiedon siitä, haluaako asiakas e-laskun vai suoramaksun. Näiden pohjalta järjestelmien kantoihin ajettiin pankkien kertomat vastaukset. Muutos tehtiin käytännössä kahdessa osassa; ensin järjestelmiin mahdollisuus kytkeä suoramaksu, jonka jälkeen konvertointi järjestelmiin. (Liite 4.) Mobility liiketoiminnan osalta kehittäjät tekivät määrittelyt yhdessä IT:n kanssa. Projektissa käytiin läpi tarkentavat kysymykset ja niiden pohjalta katselmoitiin onko lopputulos mitä on haluttu ja tilattu. Myös testitapaukset tehtiin ja suunniteltiin aikataulut tuotantoon viennistä. Broadband liiketoiminnan puolella asiat suunniteltiin ja toteutettiin samoilla periaatteilla. (Liite 3.) 26\n32 4.6 Asiakkaiden tiedottaminen Asiakkaiden tiedotus tehtiin viikkotasolla laskutusryhmittäin. Ensimmäinen järjestelmä lähti liikkeelle syyskuun puolivälissä, toinen lokakuun alussa ja viimeinen tammikuun 2014 aikana. (Liite 3.) Myös asiakkaiden tiedottamisessa noudatettiin Finanssialan Keskusliiton tarjoamaa kirjemallia. Kirjemallia tuli noudattaa kirjaimellisesti ja tämän vuoksi Sonera varmisti Finanssialan Keskusliitolta, mitä kohtia tiedotuskirjeestä sai muuttaa, jotta asian kanssa meneteltiin oikein. (Liite 2.) 4.7 Suoramaksuprojektin lopputulema Sonera on siinä tilanteessa laskuttajana, että se mahdollisti suoramaksun käyttöönoton myös siirtymän jälkeen. Asiakkailla on mahdollisuus mennä laskun kanssa pankkiin ja pyytää laskun siirtämistä suoramaksuun, jolloin pankit sen toteuttavat. Kaikki laskuttajat eivät Suomessa tätä mahdollisuutta tuoneet. (Liite 1.) Suoramaksun ollessa Soneran osalta käytössä, IT:n puolella tehdään vielä siivoustoimenpiteitä. Käyttöliittymässä on suoraveloitukseen liittyviä asioita, joita poistetaan käyttöliittymästä ja siivotaan dataa mitä suoraveloitukseen liittyen ei enää tarvita, koska toimenpiteet siirtymisestä on jo suoritettu. (Liite 5.) 27\n33 5 Haasteet suoramaksun muuntoon laskuttajan näkökulmasta Suoraveloituksen päättyminen on aiheuttanut laskuttajille erilaisia haasteita, sillä suoraveloituksen konversio suoramaksuun on sisältänyt paljon erilaisia vaiheita sekä toimijoita projektin aikana. Lisäksi aikataulut olivat tarkasti määritelty ja konversio sisälsi paljon eri aikaikkunoita, joiden puitteissa laskuttajien tuli toimia. Kansainvälisiä haasteita Soneran projektissa ei ilmennyt. Sonera on osa isompaa konsernia, joten keskustelua käytiin muiden maiden kanssa aktiivisesti. Tilanteet kuitenkin eroavat maittain ja esimerkiksi Ruotsissa e-faktura toimii eri tavalla. (Liite 1.) 5.1 Aikatauluhaasteet Finanssialan Keskusliiton listaamiin ongelmiin ja riskeihin vuonna 2011 kuului muun muassa se, että aikaikkuna muutoksille on lyhyt. Ongelmaa peilatessa Soneran suoramaksuprojektiin, ei ongelma jäänyt täysin varjoon. Esimerkiksi Soneran viimeisen järjestelmän ehdotussanomien lähetys pankkiin meni loppumetreille, koska projektilla oli tiukkoja aikaraameja. Kaikki valmistuivat kuitenkin riittävät ajoissa, mutta ylimäärästä aikaa ei jäänyt lähestulkoon lainkaan. Huomionarvoista on kuitenkin se, että mikäli aikaikkunat olisivat olleet pidempiä konversiossa, olisi Soneran suoramaksuprojektin aikana tulleet haasteet mitä todennäköisimmin vältetty suuremmilta osin. 5.2 Tekniset haasteet Teknisiä haasteita Soneralla muodosti useat järjestelmät ja niiden valmiuksien rakentaminen tapahtui eri aikaikkunoissa. Suoramaksuprojektissa oli kolme keskeistä järjestelmää ja niiden tuotokset vietiin tuotantoon kolmessa vaiheessa. Jokaisesta järjestelmästä muodostui haasteita, mutta virheiden korjaaminen tapahtui ketterästi. (Liite 1.) Mobiilipuolen projektipäällikkönä toiminut Ilpo Talaskivi näki haasteena sen, että vanhoja asiakkuuksia oli paljon sekä monenlaisia. Hänen mukaansa oli haastavaa saada 28\n34 selville, ketkä kuuluvat koversion piiriin, koska massat olivat isoja, tuotteita oli monenlaisia, samoin laskutusjärjestelmiä. Tavoitteena oli, että mahdollisimman vähän asiakkaita jäisi konversion ulkopuolelle ja virheiltä vältyttäisiin. (Liite 4.) Järjestelmiin ei sinällään kohdistunut haasteita Talaskiven mukaan. Pieniin ongelmiin törmättiin projektin aikana, kun jokin logiikka järjestelmässä oli jäänyt huomaamatta. Järjestelmät ovat kuitenkin pääosin räätälöityjä Soneralle, joten kaikki muutokset saatiin tehtyä. (Liite 4.) Haasteena Talaskivi näki myös aineiston muokkaamisen ja RP-sanomien lähetyksen pankkeihin käsin. Massojen ollessa suuria niiden käsittely on hankalaa, koska jopa satoja tuhansia rivejä voi olla käsinhoidettavana. (Liite 4.) Teknisesti pankeissa ei ole niin sanottuja testiympäristöjä, jota Pasi Kemppainen kommentoi haastattelussa seuraavasti: Pyrin varmistamaan simuloimalla viestejä, että ne kulkevat ja kohdistuvat oikein. Luovia ratkaisuja täytyi miettiä, että miten asiat saa varmistettua. (Liite 3.) Lisäksi Kemppaisen mukaan Finvoice-standardissa on tulkinnanvaraisuuksia ja pankit soveltavat määrityksiä eri tiukkuuskriteerein. Joidenkin pankkien kanssa haasteita aiheutti aineiston hylkääminen, koska aineistoissa viitattiin väärään versioon Finvoicestandardissa. Näin ollen aineisto ja korjaukset täytyi tehdä käsin uusiksi. (Liite 3.) Pankkiverkostoon lähetetyt ehdotussanomat veivät Soneran suoramaksuprojektissa keskeisesti aikaa, koska niiden lähetys piti jaksottaa järjestelmittäin. Ehdotussanomien lähetyksen jälkeen sanomia odoteltiin pankkiverkoston päästä ja katsottiin miten ne kohdistuvat Soneran järjestelmiin. Suoritettiin kontrolli, jossa selvisi miten sanomien kohdistuksessa käy. Sen jälkeen tehtiin tarvittavat korjaukset, jos kaikki ei toiminut oikein. Jokainen järjestelmä peilattiin läpi, ja täydellinen tehoseuranta ympäristöön oli koko ajan käytössä. (Liite 1.) Ehdotussanomien lähetys vei myös siksi aikaa, koska Soneralla on paljon asiakaskantaa ja volyymit ovat suuret suoraveloituksessa. Haasteita ilmeni vielä tammikuussa 2014, 29\n35 jolloin tehtiin muutamia korjaavia liikkeitä. Kaikkia virheitä ei pystytty paikkaamaan aikaikkunan mennessä kiinni. (Liite 1.) Soneran IT-puolella työskentelevä Päivi Lindeman näki haasteena xml-rajapinnan. Siitä haluttiin yhteinen kaikkiin osapuolisiin nähden Soneran järjestelmässä. Projektissa mietittiin miten se määritellään, jotta muutos käy kaikille. Haasteena Lindeman näki myös sen, että kaikki ymmärtäisivät asian samalla tavalla. Projekti sisälsi tätä myöten paljon puhumista sekä selvittelyä. Asioiden läpikäyminen vaatii enemmän aikaa, koska laskutusjärjestelmän toimittaja on ulkomailla. Tämän vuoksi puhelimitse sekä etämahdollisuuksien avulla selvitetään asioita. (Liite 5.) Projektissa mukana olleen toimittajan (CGI) edustajan, Jukka Niemistön mukaan, teknisiä haasteita syntyi suuren asiakaskunnan ja järjestelmien myötä resurssien löytämisessä. Hänen mielestään myös tekninen valmius tuottaa Finvoice-sanomaa ja konversioaineistojen luonnit tuli yleisesti suhteellisen myöhään. Haasteena Niemistö mainitsi myös SenderInfo-sanomien ja RP-sanomien luonnin suoraveloitusaineistosta, jotta ne saatiin oikeanlaisiksi, eikä virhekuittaussanomia tulisi. (Liite 6.) 5.3 Tiedotukselliset haasteet Tiedotukselliset haasteet ja tekniset haasteet menivät suoramaksuprojektissa melkolailla käsi kädessä. Useimmiten tekninen ongelma heijastui lopulta myös ongelmaksi tiedotus- ja viestintäpuolella. Finanssialan Keskusliitto näkikin vuonna 2011 tehdyssä suoraveloitusten migraation ratkaisuehdotuksessa suurimpana yleisriskinä sen, että tiedotuskirjeiden viestiä ei saada läpi maksajissa, josta koituu haasteita asiakaspalveluihin. Tiedotuskirje päädyttiin Soneralla lähettämään lopulta asiakkaille laskuväliliitteenä eli tiedotus suoramaksusta oli laskun jatkosivuna. Haasteita kirjeen lähettämisessä muodosti kieliversiot, oikeat päivämäärät sekä asiakkaiden verkkopankin käyttö. Liitteistyksen kanssa laskuttajan tuli olla myös tarkkana, jotta se tapahtui oikein tulostustalon päässä, ja että he saivat oikean laskuväliliitteen. (Liite 2.) 30\n36 Tiedotuksesta vastuussa ollut Elina Alpua mainitsi myös Soneran Mobility liiketoiminnan puolella olevan TeleFinland-brändin. TeleFinlandilla ei oltu tyytyväisiä kirjemalliin, koska se ei soveltunut heidän mielestään TeleFinlandin asiakaskunnan kirjemalliin. Kirjemallia tuli kuitenkin noudattaa kirjaimellisesti ja tämän vuoksi Finanssialan Keskusliitolta varmistettiin, mitä kohtia tiedotuskirjeestä sai muuttaa. (Liite 2.) Alkuvuodesta 2014 muodostui haasteita, kun selvisi, että pieni osa Broadband liiketoiminnan asiakkaista eivät olleet saaneet tiedotuskirjettä lainkaan. Näille asiakkaille Sonera lähetti erilliskirjeen tapahtuneesta. Konversio kyseisten asiakkaiden kohdalla suoramaksuun ei enää onnistunut. Näin ollen asiakkaita ohjattiin kuinka laskutustavan muutos tulee itse hoitaa kuntoon. (Liite 2.) Soneran Mobility liiketoiminnassa oli myös haasteita suoramaksuprojektin loppupuolella. Joulukuun suoraveloitukset olivat peruuntuneet virheestä johtuen. Tästä asiakkaita päädyttiin tiedottamaan tekstiviestitiedotuksella, sillä se nähtiin nopeaksi vaihtoehdoksi. Tämä aiheutti ruuhkaa asiakaspalveluihin, koska asiakkaat ihmettelivät tekstiviestiilmoitusta. Jotkut asiakkaat olivat lisäksi onnistuneet maksamaan laskunsa, vaikka eivät olleet sitä saaneet. Näille asiakkaille päätettiin vielä soittaa, jotta asia saatiin kuntoon. (Liite 2.) Tämä haaste huomioon ottaen Finanssialan Keskusliiton suurimpana yleisriskinä nähty tiedottamisen onnistuminen oli aiheellinen huolenaihe, kun mietitään asiaa Soneran suoramaksuprojektin kannalta. 5.4 Finanssialan Keskusliiton määrittämät haasteet Aikaisemmin Finanssialan Keskusliiton mainitsemat riskit voidaan peilata haastatteluissa saatuihin vastauksiin. Vuonna 2011 Finanssialan Keskusliitto siis määritteli suurimpiin riskeihin ja ongelmiin seuraavat kohdat: - Suurimpana yleisriskinä nähdään se, että tiedottamista ja tiedotuskirjeiden viestiä ei saada läpi maksajissa, jolloin asiakaspalveluun kohdistuu haasteita - Konversiossa jääneet kohdistamattomat tapaukset ja niiden hallinta, virhepalautteiden käsittely - Aikaikkuna muutoksille on lyhyt - Muiden laskutukseen tehtävien muutosten vaikutus migraatiolle (Finanssialan Keskusliitto 2011b, 17.) 31\n37 Haastatteluissa esitin ylläolevat kohdat sekä Pasi Kemppaiselle että Ilpo Talaskivelle. Tiedottamista, tiedotuskirjeiden läpivientiä ja asiakaspalveluun kohdistuvia haasteita Kemppainen kommentoi seuraavasti: Kyseinen pelko oli kaikilla laskuttajilla. Tiedotuskirjettä työstettiin ja se oli yleisellä tasolla kapulakieltä. Myös kuluttajaviranomaiset olivat katsoneet pohjaa ja kirjeen sisältö oli lyöty lukkoon ymmärrettävässä muodossa. Eri medioissa tiedotettiin muutoksesta ja ainoastaan yksittäisiä kontakteja tuli koskien tiedottamista. (Liite 3.) Ilpo Talaskiven kanta asiaan oli melko samanlainen: Kirje ei varsinaisesti aiheuttanut kontakteja erityisen paljon. Julkisuudessa kuitenkin uutisoitiin suoramaksusta, esim. lehdissä vuoden 2013 aikana. Asiakkaat saivat sen myötä kipinän soitella ja kysellä miten Sonera menettelee suoramaksun kanssa. (Liite 4.) Näin ollen Finanssialan Keskusliiton suurimpana yleisriskinä nähty asia ei ainakaan Soneran kohdalla muodostunut niinkään ongelmaksi. Huomioon otettavaa ovat kuitenkin haasteet, joita kohdistui asiakaspalveluun, kun osa asiakkaista virheestä johtuen jäi tiedottamatta ja tätä myöten he jäivät myös konversion ulkopuolelle, mikä tulee ilmi tarkemmin seuraavaksi. Konversiossa jääneet kohdistamattomat tapaukset, niiden hallinta ja virhepalautteiden käsittely heijastuu Kemppaisen sekä Talaskiven mukaan tilanteisiin, joissa pieni osa asiakkaista jäi koversiolistojen ulkopuolelle. Projektissa esiintyi myös tapauksia, joissa maksajana oli esimerkiksi yritys, mikä aiheutti ristiriitoja ja ongelmia. Tässä tapauksessa konversioon ei enää päässyt mukaan. Soneran suoramaksuprojektissa pyrittiin kuitenkin varmistamaan, että massavikaa ei olisi. (Liite 3; Liite 4.) Muutosten lyhyitä aikaikkunoita kommentoitaessa Kemppainen ja Talaskivi nostivat molemmat esille Soneralla olleen palvelupuheluiden erittely-projektin, joka vei resursseja järjestelmätoimittajilta alkuvuodesta Kemppainen kertoi, että pankeilla oli valmius tammikuun 2013 lopusta lähtien eli aikaa oli pyöreästi vuosi. Ohjelmistotalot Kemppaisen kuuleman mukaan olivat pyörityksesssä loka-marraskuussa 2013, kun osa yrittäjistä heräsi vasta silloin asian tiimoille. Siinä vaiheessa oli kuitenkin liian myöhäistä ja monelta pk-yritykseltä aikaikkunat menivät varmasti umpeen. Tähän asiaan myös Jukka Niemistö (CGI) vahvisti, että kaikki yritykset eivät ehtineet mukaan konversioon, koska ne olivat liian myöhään liikkeellä. Niemistö sekä Kemppainen kertoivat myös 32\n38 komission esittäneen, että siirtymäaikaa olisi pidennetty, mutta pankit ja Finanssialan Keskusliitto eivät lähteneet siihen mukaan, vaan pitivät alustavasta aikataulusta kiinni. (Liite 3; Liite 4; Liite 6.) Myös CGI:n edustaja Antti Pulkkinen kommentoi asiakkaiden myöhäistä heräämistä suoramaksun muuntoon: Loppurysäyksessä saimme paljon uusia suoraveloituskonversiotilauksia ja asiantuntijoilla oli kädet täynnä töitä. Asiaa ei helpottanut joidenkin järjestelmien tuottamat virheelliset aineistot sekä joiltakin pankeilta saadut hitaat vastaukset (asiakaspalvelun ruuhkauduttua) ongelmaselvityspyyntöihin. (Liite 7.) Aikataulua ei nähty kuitenkaan niinkään ongelmana tai riskinä. Kemppainen sanoikin että isoilla laskuttajilla, jotka lähtivat suoramaksuprojektiin mukaan, aikataulu ei ollut ongelma. (Liite 3.) Aikarajoja oli paljon suoramaksuprojektissa. Niitä oli noudatettava ja ne tulivat ulkopuoliselta taholta. Haastatteluiden perusteella asetettuja aikatauluja ei nähty ongelmana, mutta oma haasteensa niissä kuitenkin piili. Muiden laskutukseen tehtävillä muutoksilla ei sinäänsä nähty olevan vaikutusta tähän projektiin, sillä suoramaksu oli kuitenkin tehtävä e-laskun pohjalta. Talaskivi sanoi, että piti ottaa huomioon mitä laskutusmuutoksia tehtiin samanaikaisesti suoramaksumuunnoksen aikana. Tämän lisäksi piti pohtia mistä kohtaa suoraveloitusasiakkaat laitetaan poikki ja tehdään aineisto pankeille, koska asiakaskanta eli koko ajan, toisin sanoen suoraveloitusasiakkaita tuli lisää sekä meni myös pois. Tämä ei ollut mikään merkittävä ongelma projektissa, mutta Talaskiven mukaan siinä oli pieni haaste kuitenkin. (Liite 4.) Kaiken kaikkiaan haasteita ilmeni monilla eri osa-alueilla (Kuvio 5.), ja kuten mainittua, haasteet johtuivat varmasti siitä, että projekti oli iso Soneran kokoiselle yritykselle. Projektissa oli monia eri toimijoita sekä asioita, jotka piti aikarajoihin mennessä saada suoritettua. 33\n39 Kuvio 4. Soneran suoramaksuprojektin keskeiset haasteet. 34\n40 6 Johtopäätökset ja pohdintaa Soneran suoramaksuprojektia tutkiessa on saanut kattavan ja monipuolisen kuvan siitä, mitä tämän kokoinen projekti vaatii yhdeltä Suomen isoimmalta teleoperaattorilta. Haastattelujen pohjalta on muodostunut laajempi katsaus projektin luonteesta, suuruudesta ja osapuolista, jotka ovat siinä olleet mukana. Tutkimuksen myötä on saanut informaatiota siitä miten isossa organisaatiossa muutokset tapahtuvat, mutta pienempien yritysten kohdalla suoramaksuun/e-laskuun muutos on varmasti erityyppinen projekti, koska massat ovat paljon pienempiä, eikä usempaan laskutusjärjestelmää tarvitse saattaa valmiuteen. Petri Rajala kertoi myös haastattelussa, että projekti on varmasti ollut helpompi laskuttajalle, jolla on vain yksi laskutusjärjestelmä. Tällöin esimerkiksi moniajoja ei tarvitsisi suorittaa järjestelmissä, toisinsanoen useampia prosesseja ei tarvitsisi suorittaa laskutusjärjestelmissä samaan aikaan. (Liite 1.) 6.1 Tutkimuksen arviointi Erityisesti kvalitatiivisessa tutkimuksessa tutkija joutuu jatkuvasti pohtimaan tekemiään ratkaisuja ja näin ottamaan yhtä aikaa kantaa sekä analyysin kattavuuteen että tekemänsä työn luotettavuuteen. Kvalitatiivisessa analyysissa tutkijan apuna eivät ole muuta kuin omat tai tutkijakollegan ennakko-oletukset, arkielämän peukalosäännöt ja enemmän tai vähemmän vahva teoreettinen oppineisuus. (Eskola & Suoranta 1998, 209.) Eskolan ja Suorannan (Eskola & Suoranta 1998, 211) mukaan Laadullisen tutkimuksen lähtökohtana on tutkijan avoin subjektiviteetti ja sen myöntäminen, että tutkija on tutkimuksensa keskeinen tutkimusväline. Kvalitatiivisessa tutkimuksessa pääasiallisin luotettavuuden kriteeri onkin tutkija itse ja näin ollen luotettavuuden arviointi koskee koko tutkimusprosessia - -. Se, että tutkimukseen osallistui Soneran suoramaksuprojektin päävastuussa olevat henkilöt ja lisäksi muita projektiin osallistuneita henkilöitä, tekee tutkimustiedosta mielestäni luotettavan. Lisäksi haastatteluissa oli mahdollista esittää tarkentavia kysymyksiä haastattelukysymyksiin liittyen ja näin ollen tietoa kerääntyi paljon enemmän, kuin jos 35\n41 haastattelut olisi toteutettu sähköisellä kyselylomakkeella. Yhden henkilön vastaukset tulivat sähköisessä muodossa, mutta muuten haastateltavat haastateltiin kasvotusten, yhtä puhelinhaastattelua lukuunottamatta. Lisäksi aiheen ajankohtaisuuden vuoksi haastateltavien mietteet ja kokemukset projektista olivat hyvässä muistissa. Laadullisessa tutkimuksessa keskitytään usein myös varsin pieneen määrään tapauksia ja pyritään analysoimaan niitä mahdollisimman perusteellisesti. (Eskola & Suoranta 1998, 18.) Otanta tässä tutkimuksessa oli seitsemän asiantuntijaa, jotka vastasivat esitettyihin kysymyksiin. Näiden perusteella voinee sanoa saaneen melko kattavan ja luotettavan kuvan siitä, mitä Soneran suoramaksuprojekti piti sisällään. Suoramaksuprojektin onnistumista on vaikea mitata asiakasnäkökulmasta. Soneran projektin aikana kohdatut haasteet eivät niinkään näkyneet asiakkaille, koska useimmat haasteet ja niiden myötä tehdyt korjaukset hoidettiin ripeästi yrityksen sisällä. Asiakasnäkökulmasta on siis lähes mahdoton lähteä mittaamaan prosessin onnistuneisuutta, koska asiakkaille suoramaksu on tullut ainoastaan uutena, toimivana palveluna laskujen maksamisessa. 6.2 Soneran suoramaksuprojektin johtopäätökset Opinnäytetyössä haastateltujen ihmisten vastaukset ja kannanotot haastattelukysymyksiin ovat olleet melko yhteneviä. Tämä osaltaan juontaa juurensa siihen, että Soneran suoramaksuprojektissa työtä on viety intensiivisesti yhdessä eteenpäin, vaikka se on sisältänyt monia eri osa-alueita, kuten esimerkiksi viestinälliset tehtäväkokonaisuudet sekä teknisen toteutuksen. Vaikka Soneran projektin aikana tuli ilmi ongelmia ja virheitä, etenkin projektin loppuvaiheessa, olivat kaikki haastateltavat päällisin puolin tyytyväisiä lopputulokseen. Tulos oli haluttu ja sitä mitä projektista oli lähdetty tavoittelemaan. Suoramaksu saatiin käyttöön ja lisäksi uudet asiakkaat saavat kytkeä sen laskutustavakseen. 36\n42 Näkisin, että haastavan Soneran suoramaksuprojektista on tehnyt useamman asian summa, mikä on tullut selkeästi esille haastateltavien vastausten perusteella. Ensimmäisenä mainittakoon Soneran kokoisen organisaation asiakaskunnan määrä ja niiden konversion toteuttaminen jaksoittain. Valtavat massat ja lisäksi useampi laskutusjärjestelmä eivät tee toteutuksesta helppoa. Sikäli e-laskun tarjoaminen entuudestaan suoramaksuprojektiin lähdettäessä on tehnyt varmasti projektin toteutuksesta mielekkäämmän. Lisäksi toimijoita projektissa oli paljon, joiden kanssa tehtiin yhteistyötä. Soneran eri osastojen edustajien lisäksi projektiin osallistui laskutusjärjestelmien toimittajat, pankit sekä Finanssialan Keskusliittoon oltiin yhteydessä projektin edetessä, josta kysyttiin tarkennuksia tiettyihin ohjeisiin ja asiakohtiin. Lisäksi suoramaksuprojekti poikkesi monesta muusta projektista siinä mielessä, että aikarajat oli asetettu ulkopuoliselta taholta ja niitä tuli noudattaa tiettyjen mahdollisuuksien puitteissa. (Liite 5.) 6.3 Kehittämisajatukset Haastateltavilta muodostui omia näkymyksiä sekä ideoita siihen, mitä vastaavaisuudessa samantyyppisissä projekteissa voisi olla kehitettävää. Osittain haastateltavilla oli samoja kehittämisajatuksia siitä, kuinka asiat voisi hoitaa paremmin ja miten projektissa ilmenneet virheet olisi voitu mahdollisesti välttää. Petri Rajala, jolla oli projektin päävastuu, esitti näkemyksen, että jos olisi vain yksi järjestelmä, missä hommat pyörisivät, niin tekeminen olisi helpompaa. Sitä ei Rajala kuitenkaan nähnyt yhtälönä, joka voisi Soneralla ihan hetkessä toteutua. Tiedotuksesta vastuuta kantanut Elina Alpua kiteytti kehitysideat projektin tiivistykseen ja järkevöittämiseen. Hänen mukaansa usein puhutaan ainoastaan kuinka paljon aikaa on kulunut, joten jälkihoito projekteille olisi asia, jota voisi parantaa jatkossa. Projekti laitettaisiin kirjoihin ja kansiin yhdessä siihen osallistuneiden henkilöiden kanssa, tämän projektin osalta lähinnä teknisten henkilöiden kanssa. 37\n43 Tietojärjestelmäprojektissa syntyy monenlaisia keskeisiä dokumentteja. Nykyään tietotekniset välineet tarjoavat useita mahdollisuuksia myös sähköisten dokumenttien jakamiseen (www-sivut, hyperlinkein varustetut dokumentit, multimediasovellukset, DVDja CD-välineet yms.). Oleellista olisi, että syntyvät dokumentit olisivat käyttökelpoisia ja ylläpidettäviä tukien näin sekä käyttäjiä että teknistä osapuolta. (Stenberg 2006, 120.) Stenbergin (Stenberg 2006, 120) mukaan Dokumentoinnin aliarvostus erityisesti ITkäytännössä on myös johtanut sen toteuttamiseen jälkikäteen, jolloin laatu on kärsinyt ja dokumentaation hyödyntäminen toteutusvaiheen suunnittelun perustana on jäänyt käyttämättä. Dokumentoinnin tarkkuuteen sekä Ilpo Talaskivi että IT:n puolella työskentelevä Päivi Lindeman eivät olleet niinkään tyytyväisiä. Talaskivi kommentoi asiaa näin: Olemassa oleva toiminnallisuus pitää dokumentoida ennen muutosta. Se auttaa paljon, kun on dokumentaatio minkä pohjalta tehdään määrityksiä. Näin viime hetken ongelmat olisi taklattu niin, että niitä ei olisi muodostunut ollenkaan. Toimittajan päässä tapahtuneen virheen syy oli jäänyt kaikille vähän epäselväksi. Kuten aikasemmin on mainittukin useampaan kertaan, tämän virheen vuoksi osa asiakkaista jäi tiedottamatta projektin tiedotusvaiheessa. (Liite 4; Liite 5.) Aikataulut olivat myös aihe, jota kommentoitiin kehittämisajatuksin. Tässä projektissa ei tietysti ollut paljon sanansijaa siihen, missä aikataulussa projekti toteutetaan, kun aikarajat tulivat ulkopuoliselta taholta. Toimittajan (CGI) tuotepäällikön tehtävissä osan aikaa projektissa toimineen Jukka Niemistön mukaan laskuttajat lähtivät tekemään päivityksiä järjestelmiin myöhäisessä vaiheessa ja toteutukset kulminoituivat projektin loppupäähän. Niemistö korosti sitä, että vuoden alusta 2013 olisi ollut mahdollisuus jo lähteä työstämään projektia. Soneralla kuitenkin resursseja vei alkuvuodesta 2013 aikaisemmin mainittu palvelupuheluiden erittely-projekti. (Liite 6.) Pasi Kemppainen totesi myös liittyen aikataulutukseen ja resursseihin, että on tärkeää lähteä liikkeelle ajoissa sekä antaa IT-puolelle tiedoksi, että resursseja tarvitaan. Huomioitavaa on myös, että tehdään tarkka riskikartoitus ja saadaan riittävästi ihmisiä tekemään sitoutuneesti töitä projektin parissa. (Liite 3.) CGI:llä verkkolaskujen välityspalvelun puolella asiantuntijana suoramaksuprojektissa ollut Antti Pulkkinen kommentoi 38\n44 eroa suurempien ja pienempien yritysten välillä: Aikataulutusta oli suunniteltu osittain etukäteen suurlaskuttajien kohdalla oli selkeät aikataulut ja ei niin suurten kohdalla töitä tehtiin sitä mukaan, kun sitä saatiin. (Liite 7.) Pankkien yhteistyöhön tutkimukseen osallistuneet olivat kaiketi tyytyväisiä. Jukka Niemistö (CGI) olisi kuitenkin kaivannut lisäresursseja pankkien päässä. Virhekuittaussanomia tuli myöhässä, jotka olisi pitänyt tulla nopeammin pankeilta. Hän ymmärtää kuitenkin, että kun kyseessä on iso muutos, niin pientä yskimistä esiintyi. (Liite 6.) Pasi Kemppainen korosti haastattelussa sitä, että Finvoice standardi on nuori ja kehittyvä. Kemppaisen mukaan laskuttajien kannattaa tehdä tiivistä yhteistyötä Finanssialan Keskusliiton ja pankkien kanssa, niin pystyy esimerkiksi tekemään testitapauksia tuotantoympäristössä. Tämä auttaa lopputulosten oikeellisuudessa ja pienentää riskejä. (Liite 3.) Taulukko 6. Keskeisimmät kehittämiskohteet. 6.4 Opinnäytetyöprosessin arviointi Opinnäytetyöprosessi alkoi tammikuussa 2014, jolloin aloin tutustumaan aiheeseen ja aineistoihin mitä kyseisestä muutoksesta löytyi. Tutkimus suoritettiin maaliskuun 2014 aikana, jolloin kaikki haastattelut toteutettiin, ja joissa hyödynnettiin myös videoneuvottelua sekä puhelinhaastattelua. Toimeksiantaja edesautti paljon työn etenemistä, sillä haastattelujen ajankohdat olivat joustavasti ja hyvin nopealla aikataululla järjestettävissä 39


Pool Access Double Room - Näköala huoneesta\nPool Access Double Room - Vierashuone\n1 - The Bene - By Astadala, Kuta, Ulkopuoli\n2 - The Bene - By Astadala, Kuta, Ulkouima-allas\n3 - The Bene - By Astadala, Kuta, Pool Access Double Room, Näköala huoneesta\n4 - The Bene - By Astadala, Kuta, Kahden hengen huone, Pääsy uima-altaalle, Vierashuone\n5 - The Bene - By Astadala, Kuta, Deluxe - kahden hengen huone, Vierashuone\n6 - The Bene - By Astadala, Kuta, Pool Access Double Room, Vierashuone\n7 - The Bene - By Astadala, Kuta, Pool Access Double Room, Vierashuone\n8 - The Bene - By Astadala, Kuta, Perhesviitti, 2 makuuhuonetta, Kylpyhuone\n9 - The Bene - By Astadala, Kuta, Superior - kahden hengen huone, Kylpyhuone\n10 - The Bene - By Astadala, Kuta, Grilli-/piknik-alue\n11 - The Bene - By Astadala, Kuta, Hotellin lounge\n12 - The Bene - By Astadala, Kuta, Noutopöytä\n13 - The Bene - By Astadala, Kuta, Aamiaishuone\n14 - The Bene - By Astadala, Kuta, Kylpylä\n15 - The Bene - By Astadala, Kuta, Kylpylä\n16 - The Bene - By Astadala, Kuta, Eteisaula\n17 - The Bene - By Astadala, Kuta, Eteisaula\n18 - The Bene - By Astadala, Kuta, Hotellin sisätilat\n19 - The Bene - By Astadala, Kuta, Deluxe - kahden hengen huone, Vierashuone\n20 - The Bene - By Astadala, Kuta, Superior - kahden hengen huone, Vierashuone\n21 - The Bene - By Astadala, Kuta, Royal-sviitti, 2 makuuhuonetta, Näköala huoneesta\n22 - The Bene - By Astadala, Kuta, Perhesviitti, 2 makuuhuonetta, Vierashuone\n23 - The Bene - By Astadala, Kuta, Perhesviitti, 2 makuuhuonetta, Vierashuone\n24 - The Bene - By Astadala, Kuta, Kylpyhuone\n25 - The Bene - By Astadala, Kuta, Perhesviitti, 2 makuuhuonetta, Vierashuone\n26 - The Bene - By Astadala, Kuta, Royal-sviitti, 2 makuuhuonetta, Vierashuone\n27 - The Bene - By Astadala, Kuta, Royal-sviitti, 2 makuuhuonetta, Vierashuone\n28 - The Bene - By Astadala, Kuta, Superior - kahden hengen huone, Näköala huoneesta\n29 - The Bene - By Astadala, Kuta, Royal-sviitti, 2 makuuhuonetta, Vierashuone\n30 - The Bene - By Astadala, Kuta, Superior - kahden hengen huone, Vierashuone\n31 - The Bene - By Astadala, Kuta, Superior - kahden hengen huone, Vierashuone\n32 - The Bene - By Astadala, Kuta, Superior - kahden hengen huone, Kahvinkeittomahdollisuus huoneessa\n33 - The Bene - By Astadala, Kuta, Superior - kahden hengen huone, Huoneen palvelut/mukavuudet\nLähellä majoitusliikettä The Bene - By Astadala\nThe Spa @ The Bene-kylpylässä on hieronta- ja hoitohuoneita. Palveluihin kuuluvat kuumakivihieronta, kasvohoidot, vartalokääreet ja vartalon kuorinnat. Kylpylässä on tarjolla muun muassa aromaterapiahoidot ja refleksologiahoidot\nKylpylä on auki joka päivä. Alle 11 vuotiaat eivät saa käyttää kylpylän palveluja.\nPlumeria Restaurant – ravintola, jonka erikoisuutena on kansainvälinen keittiö. Ravintola tarjoilee aamiaisen, lounaan ja illallisen. Asiakkaat voivat tilata juomia baarista. Varaus on pakollinen.\nThe Bene - By Astadala, lisätietoja\nVerotunnus – 72.778.473.8-905.000\nAlle 11 vuotiaat eivät saa käyttää kylpylän palveluja.\nTällä majoitusliikkeellä on lainsäädännön vaatima lisenssi.Majoitustilan rekisteröintinumero 72.778.473.8-905.000\nLisävuodemaksu on 420000.0 IDR per yö\nAamupala maksaa noin 200000–200000 IDR aikuisille ja noin 100000–100000 IDR lapsille\nFrank, au14 yön romanttinen matka\nDavid, au5 yön perhematka\nRubina, us3 yön matka kaverien kanssa


Nyt on Hobitilla hintaa - keräilyharvinaisuudesta pyydetään 1500 euroa\nNyt on Hobitilla hintaa – keräilyharvinaisuudesta pyydetään 1500 euroa\n23.09.2016 klo 19:46\nPainovirheellinen teos etsii ostajaansa.\nVerkkokauppa myy harvinaista, painovirheellistä versiota Lohikäärmevuori-teoksesta.\nLohikäärmevuori on varhainen käännös J.R.R. Tokienin teoksesta The Hobbit.\nLohikäärmevuoren on kuvittanut Tove Jansson.\nLiki 300-sivuista painovirheellistä kirjaa on kaupattu hurjaan hintaan. RUUTUKAAPPAUS\nFinlandia Kirja -nimisessä kaupassa kerrotaan, että kyseessä on painovirhekappale – etukannen painovärien asemointi ei ole mennyt kohdakkain.\nUniikkia keräilykappaletta suositellaan erityisesti Tolkienin tai Tove Janssonin tuotannosta kiinnostuneelle, sillä Jansson on kuvittanut teoksen.\nLiki 300-sivuista painovirheellistä kirjaa on kaupattu myös Antikvaari.fi:ssä samaan hintaan. Kyseisellä sivustolla kuitenkin kerrotaan, että kirja on myyty. Teos on tyrkyllä myös Finlandia Kirjan käyttämällä tunnuksella Osta heti -hintaan Huuto.netissä.\nIlman painovirhettäkin kyseisellä teoksella on keräilijöiden keskuudessa arvoa.\nHoppelista tuli hobitti\nTolkienin alkuperäisteoksesta on tehty kaksi eri suomennosta: Lohikäärmevuori eli erään hoppelin matka sinne ja takaisin vuonna 1973 ja Hobitti eli sinne ja takaisin vuonna 1985.\nEnsimmäisen suomennoksen julkaisi Kustannusosakeyhtiö Tammi. 1970-luvun lopulta alkaen WSOY jatkoi Tolkienin tuotannon julkaisemista suomeksi, ja 1980-luvulla ilmestyi Kersti Juvan alusta alkaen uudelleen kääntämä ja Sormusten herran kanssa yhdenmukainen versio The Hobbitista, siis Hobitti eli sinne ja takaisin.\nVerkkokaupan myymässä ensimmäisessä suomennoksessa Risto Pitkänen on kääntänyt hobitin muotoon hoppeli. Kirjassa myös seikkailee Kalpa Kassinen eikä Bilbo Reppuli.\nLisäksi esimerkiksi Usvavuoret ovat sama asia kuin myöhemmän suomennoksen Sumuvuoret, Kulpsin vaihtui muotoon Klonkku, Mörkkimetsästä tuli Synkmetsä ja Tuurista Durin.\nAlkuperäisteos The Hobbit, or there and back again ilmestyi ensi kerran vuonna 1937. Kuuluisassa sadussaan Oxfordin yliopiston englannin kielen ja kirjallisuuden professori J. R. R. Tolkien (1892–1973) loi mytologian, jota hän kehitteli edelleen suurteoksessaan Taru sormusten herrasta.


Lapset virpomassa – Erityisvanhemman korjaussarja\nmaaliskuu 27, 2018 maaliskuu 27, 2018 | by Arto Bäckström\nVirpominen on hauska pääsiäisperinne, jossa lapset kerjäävät luvan kanssa naapurustosta makeisia, jonka jälkeen niitä syödään niin paljon, että kaikilla on huono olo. Siinä vaiheessa vanhemmat havahtuvat tarjoilemaan lapsilleen jotakin suolaista syötävää, jonka vaikutuksesta voidaan hyvällä onnella välttää suklaaoksennuksen siivoaminen olohuoneen kalusteista.\nMeidän viisilapsisessa perheessämme virpomisvalmistelut alkavat hyvissä ajoin ennen h-hetkeä. Jo aiemmin viikolla on haettu tarvittavat pajunoksat ja yritetty estää kissoja leikkimästä niillä, hankittu tarvittavat askarteluvälineet ja yritetty estää lapsia leikkimästä niillä ja sitten vielä lopulta tuunattu pajunoksat valmiiksi. Tänä vuonna sain ihan puolivapaaehtoisesti osallistua oksien värkkäilyyn itsekin, vaikka pidänkin itseäni erittäin askartelukriittisenä ihmisenä.\nVarsinaisen virpomispäivän eli palmusunnuntain aamu on myös puuhaa täynnä. On valittava vaatteet, maalattava naamat, jaettava risut sekä etsittävä sopivat pannut ja muut vermeet. (Tai äidin hommaksihan tuo kaikki jäi, itse pakenin kaaosta muiden kotitöiden pariin.) Lisäksi on yritettävä hillitä odottamiseen turhautuneita yli-innokkaita lapsia: ”Katsokaas, kun te ette voi mennä soittamaan ovikelloja kello seitsemältä sunnuntaiaamuna!”\nEnnen kuin lähetimme lapset kiertelemään keskenään naapurustoa oli tietenkin käytävä virpomisen pelisäännöt läpi. Virpomiseen pitää ensin pyytää lupa ja kohtelias käytös pitää muistaa. Lisäksi A:lle varmuuden vuoksi muistutettiin, että ihmisillä on myös oikeus kieltäytyä virpomisesta, eikä kieltäytyminen oikeuta hermostumaan heille tai ainakaan hyökkäämään päälle. A olikin skarppina ja virpomiset menivät hänen osaltaan hienosti.\nKöpöllä meni kuitenkin vähän liian lujaa. Hän ei aamulla tahtonut pysyä nahoissa, odottaminen oli liikaa. Odotellessa hän vielä ehti päättää järjestellä omat virpomiskuvionsa uusiksi: hän lähteekin pyörällä! Itkuksihan se meni, kun kiskoimme tuolta jääräpäiseltä kalifilta kypärää pois ja eväsimme pyöräilyn lumihangessa. Siinä ei auttanut selittää, että talvisäässä ei voi pyöräillä tai että naapurit asuvat minuutin kävelymatkan säteellä.\nVielä kun ylipuhuimme hänet lähtemään liikenteeseen myös ilman sisäkäyttöön tarkoitettua potkuautoa, oli Köpökin valmiina liittymään virpojien klaaniin. Mutta voih, Köpö pääsi juuri ja juuri ovesta ulos kun jo kompuroi kuperkeikkaa kantamukset käsissään ja satutti kätensä. Eli ei kun lapsi takaisin sisälle, kylmäpussia ranteeseen ja rauhoittelemaan itkua.\nHätääntynyt itku syntyi onneksi enemmän pettymyksestä ja jännityksestä kuin vamman vakavuudesta, joten Köpökin sai uuden mahdollisuuden lähteä virpomaan. Isommat sisarukset pitivät hyvää huolta pienemmistään, kukaan ei hermostunut ja kavereitakin lähti mukaan. Onnistunut päivä kaiken kaikkiaan!\nLopputulos: Väsymys ja paha olo\nTiesittekö, että Suomessa on säädetty sellainen laki, joka määrää lapset syömään kaikki pääsiäisenä kerätyt suklaat kerralla? No paha olohan siitä tulee. Sen verran suolaista saimme välissä syötettyä, että suklaa kulki suun kautta vain yhteen suuntaan, mutta kyllä se vähän huvitti katsoa ylensyöneen pikkulapsen kiemurtelua lattialla.\nIltapäivästä kävelimme kivenheiton päähän lankomiehen luokse kahville. Huomasimme olevamme aivan uupuneita. Sellaista kaaosta ja töttöröömeininkiä oli aamu ja päivä siihen asti ollut. Lapsilla alkoi epätavanomaisen sokeripitoinen ravinto potkia hiljalleen sisään oikein kunnolla, joten sellaista väsymyksen ja levottomuuden sekaista pyllyilymeininkiä oli luvassa iltaan asti.\nA:stakin huomasi, miten aamun skarppaus oli vienyt energiat tyhjiin ja hermostuminen oli herkässä. Sen yhdistäminen pienten sisarusten levottomaan hyperaktiivisuuteen loi sellaisen ruutitynnyrin, että on suoranainen ihme, että varsinaista räjähdystä ei illan aikana sattunut.\nEli mitä tästä opimme: ei kannata antaa lasten syödä kaikkia herkkuja kerralla. Mutta emme me kuitenkaan oppineet. Kyllä me sen jo nytkin edellisiltä kerroilta tiesimme, että näinhän siinä käy. Ja näin siinä käy seuraavillakin kerroilla.\nPrevious 8 uutta vanhempien kuvakorttia – uudet pictot nyt saatavilla!\nNext Pääsiäisessee: Marttyyriys ei kuulu perhe-elämään\n6 Comments on “Lapset virpomassa”\nmaaliskuu 27, 2018 6:23 pm\nEnsinnäkin kiitos tästä blogista. Olen seuraillut sitä vasta vähän aikaa, mutta nauttinut joka hetkestä. Tai onkohan ”nauttia” hieman epäkorrekti ilmaus… No, samassa veneessä ollaan. Tai melkein, koska (tämä on sitten se toiseksi-kohta) meillä ne suklaamunat löytyivät yöllä vessan matolta… Nooh, iteppä annoin mättää munat naamaan. 😀\nmaaliskuu 27, 2018 6:34 pm\nKiitos sinulle! Teillähän kävi sitten ihan tämä klassinen pääsiäisjekku. En kyllä keksi mitään parempaa tapaa aloittaa päivää kuin oksennuksen siivoaminen matolta, eiku… 😀\nmaaliskuu 27, 2018 6:46 pm\n😂😂😂👌 Illan parhaat naurut! Kiitos!\nmaaliskuu 27, 2018 6:53 pm\nEipä kestä, hyvä jos maistui!\nmaaliskuu 27, 2018 7:28 pm\nOlipa kiva, kun löysin blogiisi. Se on mielenkiintoinen ja kirjoitat kivasti 🙂\nMeidän 3,5v. ei ole vielä tajunnut virpomista (ei halunnut lähteä vaikka yritin vähän houkutella) päälle, joten meillä nuo\npääsiäisähkyt odottavat vielä vuoroaan (sitä odotellessa)… Ehkä, kun tajuaa oikeasti, että sieltähän saa suklaamunia!\nmaaliskuu 27, 2018 7:32 pm\nPienille lapsille tuo virpomistouhu voi olla vähän pelottavaakin, mutta kyllä se siitä iän myötä lamppu vielä syttyy. Suklaanhimoa ei voi vastustaa! 😀


Lahjaksi hyvää mieltä – Poplatek lahjoittaa TYKSin Lastenklinikalle — Poplatek\nLahjaksi hyvää mieltä – Poplatek lahjoittaa TYKSin Lastenklinikalle\nPoplatekilla päätettiin tänä vuonna kääriä pakettiin reilusti hyvää mieltä. Joululahjana palkkaamme Turun yliopistollisen keskussairaalan Lastenklinikalle ensi vuodeksi henkilön, joka käy joka viikko parin tunnin ajan leikkimässä ja lukemassa satuja sairaille lapsille. Sopivan henkilön tehtävään etsii henkilöstövuokrauksen ammattilainen, Citywork.\nKauppilan mukaan tarvetta konkreettiselle lahjalle on kosolti. Lastenklinikka hoitaa vuodessa tuhansia lapsia ja nuoria, vastasyntyneistä aina aikuisiän kynnykselle. Lastenklinikan osastoihin lukeutuvat muun muassa lastenkirurgia, lasten taudit ja neurologia, syöpä- ja veritaudit sekä vastasyntyneiden ja lasten teho-osasto. Avuksi aiotaankin etsiä juuri Lastenklinikan tarpeisiin sopiva henkilö.\n– Lastenklinikka on oikeastaan sairaala sairaalan sisällä. Onkin upeaa, että saamme avuksemme henkilön, jolla on sopiva koulutus, kuten lapsi- ja nuoriso-ohjaaja. On tärkeää, että henkilö voi tarpeen mukaan joustavasti liikkua osastolta toiselle ja kohdata lapset tilanteesta riippuen. Olemme hyvin onnellisia siitä, miten viisaasti lahja on päätetty toteuttaa meidän tarpeitamme ajatellen. Tästä iso kiitos Poplatekille ja Jaakko Turuselle, summaa Kauppila.\nIn Poplatek uutiset Tags Joulu\n← Poplatek takaa turvalliset maksupalvelutPoplatek Payments ja CPU yhteistyöhön →


Tarkastelemme 1. Mooseksen kirjan lukua 22, jossa Jumala käskee Abrahamia uhraamaan poikansa Iisakin. On ihmisiä, jotka haluaisivat poistaa tämän kertomuksen Raamatusta, koska heidän mukaansa Jumala ei olisi voinut vaatia ihmisuhria, joka ei ollut harvinainen ympäröivien pakanakansojen parissa. Olen kuitenkin toista mieltä. Tämä kertomus on Vanhan testamentin ydinkertomuksia.\nIsrael-matkalle on tyypillistä, että joidenkin raamatunkohtien merkitys avartuu kokemusten kautta. Käydessäni Kalliomoskeijassa, joka sijaitsee Jerusalemin vanhassa kaupungissa, opas luki tekstimme Raamatustaan. Hän selitti, että moskeija on rakennettu paikalle, jossa aikanaan sijaitsi Salomon temppeli. Sitten opas osoitti moskeijan sisällä olevaa aidattua kalliota ja sanoi: "Tässä on paikka, johon Abraham rakensi alttarin."\nSinällään siinä tiedossa, että Abrahamin uhripaikka Morian vuorella on keskellä tulevaa Jerusalemia siinä paikassa, johon Salomon temppeli rakennettiin, ei ole mitään kovin ihmeellistä. Onhan tämä luettavissa monista selitysteoksista. Mutta koska tuolloin en tiennyt Abrahamin uhripaikan sijaintia enkä Kalliomoskeijan nimen merkitystä, tieto oli koskettava yllätys.\nAbrahamin toiminta on selvästi esikuva tai profeetallinen teko, joka ennakoi Jumalan oman Pojan uhraamista Golgatalla. Iisak on kertomuksessa Jeesuksen esikuva. Abrahamin alttarin sijaintia tuskin tiedetään metrin tarkkuudella. Koska Golgatan harjanne sijaitsee vain noin 400 metrin päässä Kalliomoskeijasta, on houkuttelevaa ajatella, että Abrahamin alttari ei ollutkaan Kalliomoskeijassa vaan juuri Golgatalla. Tämä näkökulma tuo lisää syvyyttä Abrahamin toiminnan vertauskuvallisuuteen.\nJa Jumala sanoi: "Ota mukaasi ainoa poikasi Iisak, jota rakastat." Matteuksesta luemme (Matt. 3:17): "Ja taivaista kuului ääni: Tämä on minun rakas Poikani, johon minä olen mieltynyt."\nAamulla heti noustuaan Abraham satuloi aasin ja otti mukaansa kaksi palvelijaa sekä poikansa Iisakin. Pilkottuaan puita polttouhria varten hän lähti matkaan. Abraham valmisteli matkaa huolellisesti.\nKolmantena päivänä Abraham näki paikan etäältä. Abrahamilla oli aikaa ajatella. Abraham asui tuohon aikaan Beersebassa. Matkan pituus Beersebasta Jerusalemiin on noin 80 km. Matkalaisilla oli yksi aasi. Varmaankin Abraham ja Iisak istuivat vuoronperään satulassa. Ehkä Iisak ratsasti juuri tuon viimeisen etapin heidän lähestyessään tulevaa Jerusalemia. Johannes kirjoittaa (Joh. 12:13,14): "Kun Jeesus oli tulossa Jerusalemiin, ihmiset ottivat palmunoksia ja menivät häntä vastaan huutaen: Hoosianna! Jeesukselle tuotiin aasi, ja hän nousi sen selkään."\nSilloin hän sanoi palvelijoilleen: "Jääkää tänne ja pitäkää huolta aasista, minä ja poika menemme tuonne rukoilemaan..." Markuksesta luemme (Mark. 14:32,33): "He tulivat Getsemane-nimiseen paikkaan, ja Jeesus sanoi opetuslapsille: .Jääkää te tähän siksi aikaa kun minä rukoilen.. Pietarin, Jaakobin ja Johanneksen hän otti mukaansa."\n"Minä ja poika menemme tuonne rukoilemaan ja palaamme sitten luoksemme." Mieleen hiipii epäilys, puhuiko Abraham oikeasti totta vai halusiko hän vain rauhoittaa palvelijoita. Mutta vaikka hän totteli Jumalaa, hän kuitenkin uskoi, että jotenkin tästä selvitään. Heprealaiskirje vakuuttaa meitä Abrahamin uskosta (Hepr. 11:19): "Abraham päätteli, että Jumala kykenee jopa herättämään kuolleen, ja niin hän sai poikansa takaisin, ylösnousemuksen ennusmerkkinä."\nAbraham otti polttouhripuut ja antoi ne Iisakin kannettavaksi. Johannes kirjoittaa (Joh. 19:17): "Kantaen itse ristiään Jeesus kulki kaupungin ulkopuolelle paikkaan, jota kutsutaan Pääkallonpaikaksi."\nIisak sanoi: "Tässä on tuli ja puut, mutta missä on karitsa polttouhriksi?" Abraham vastasi: "Jumala katsoo kyllä itselleen karitsan polttouhriksi, poikani." Lause "Jumala katsoo kyllä itselleen karitsan polttouhriksi" on tärkeä. Siinä ilmaistaan kaksi asiaa. Ensiksi: uhri tarvitaan meidän edestämme, koska emme pysty elämään synnitöntä elämää. Ja toiseksi: Jumala itse sovittaa meidät itsensä kanssa. Meidän omat tekomme tai uhrimme eivät meitä pelasta. Tässä on evankeliumin ydin. Kun suorittaja on Jumala, voimme olla varmoja siitä, että sovitus on tehty viimeistä piirtoa myöten valmiiksi ja oikealla tavalla. Tuo luvattu karitsa on Jeesus. Oron alttariristin tekstissä sanotaan (Joh. 1:29): "Katsokaa: Jumalan Karitsa, joka ottaa pois maailman synnin!"\nSitten hän sitoi poikansa Iisakin ja pani hänet alttarille puiden päälle. Iisak oli luultavasti jo aikuinen mies ja silti hän alistui isänsä tahtoon. Filippiläiskirje todistaa Jeesuksesta (Fil. 2:8): "Hän alensi itsensä ja oli kuuliainen kuolemaan asti, ristinkuolemaan asti." On varmasti ahdistavaa tulla sidotuksi polttopuiden päälle. Jesaja julistaa (Jes. 53:7): "Häntä piinattiin, ja hän alistui siihen, ei hän suutansa avannut. Kuin karitsa, jota teuraaksi viedään, niin kuin lammas, joka on ääneti keritsijäinsä edessä, ei hänkään suutansa avannut."\nMutta kun Abraham tarttui veitseen uhratakseen poikansa, Herran enkeli sanoi: "Älä koske poikaan äläkä tee hänelle mitään. Nyt minä tiedän, että sinä pelkäät ja rakastat Jumalaa, kun et kieltäytynyt uhraamasta edes ainoaa poikaasi." Vaikka Iisak ei varsinaisesti ollut Abrahamin ainoa poika, enkeli käyttää tätä sanaa. Tässä on suora viittaus ns. pienoisevankeliumiin (Joh. 3:16): "Jumala on rakastanut maailmaa niin paljon, että antoi ainoan Poikansa, jottei yksikään, joka häneen uskoo, joutuisi kadotukseen, vaan saisi iankaikkisen elämän."\nJa kun Abraham katsoi ympärilleen, hän huomasi oinaan, joka oli sarvistaan takertunut pensaikkoon. Abraham kävi hakemassa oinaan ja uhrasi sen polttouhriksi poikansa sijasta. Vielä ei ollut Jumalan karitsan aika. Tulevassa Mooseksen laissa oinas eli uroslammas oli juuri polttouhrieläin. Köyhälle kansalle uhrit olivat kalliita. Abraham oli aikansa ökyrikas, joka olisi voinut uhrata kerralla vaikka tuhat lammastaan. Silti Jumala antoi hänelle uhrieläimen ilmaiseksi. Tämä on ennakkokuva siitä, että Jeesuksen sovitustyö ei edellytä meiltä mitään.\nNaapurikansojen keskuudessa ihmisuhrit olivat yleisiä. Abrahamin koettelemisen tarkoituksena oli myös tehdä selväksi kaikille Abrahamin jälkeläisille, myös meille, ettei Jumala halua ihmisiltä ihmisuhreja, ja valmistaa heitä siihen, että Jumala uhraa poikansa heidän edestään.\nAbraham antoi sille paikalle nimeksi "Herra katsoo". Niinpä vielä tänäkin päivänä puhutaan "Herrankatsomavuoresta". Koska katsomisen kohdetta ei sanota, kohdan merkitys voi jäädä hämäräksi. Avain ymmärtämiseen on aikaisempi lause: "Jumala katsoo kyllä itselleen karitsan polttouhriksi". Vaihtoehtoinen käännös tälle kohdalle on: Abraham antoi sille paikalle nimeksi "Herra antaa". Niinpä vielä tänäkin päivänä puhutaan "Se tullaan saamaan Herran vuorella". Eli tässä on viittaus Jeesuksen sovitustyöhön, siihen, että lopullinen sovitus tullaan saamaan myöhemmin tällä samalla vuorella. Jumala antoi meille pelastuksen ja anteeksiannon uhraamalla Jeesuksen meidän edestämme. Uskotko sen?


Tämä artikkeli käsittelee tunnettua hopeakaivoskaupunkia Boliviassa. Muista paikoista katso Potosi (täsmennyssivu).\nPotosí on Potosín departementin pääkaupunki Boliviassa. Vuonna 2010 kaupungissa oli noin 154 700 asukasta. ja se sijaitsee 3967 metrin korkeudessa Altiplanon ylätasangolla. Potosía väitetään maailman korkeimmalla sijaitsevaksi kaupungiksi. Kaupungin laidalta nousee Cerro Rico -vuori.\nKoordinaatit: 19°35′S, 65°45′W\nMaakunta Tomás Frías\n– Kokonaispinta-ala 118,2 km²\nKorkeus 3 967 m\nVäkiluku (2010) 154 700\n– Väestötiheys 1 125 as./km²\nKaupunki on listattiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1987. Tarkemmin kohteeseen kuuluvat Cerro Ricon teollisuusmonumentit, siirtomaakaupunki, San Lorenzon kirkko, useita ylimysten taloja ja kaivosmiesten entinen asuinalue, barrios mitayos. \nAvolouhoksia vuoren rinteellä\nVuonna 1546 kaivoskaupungiksi perustettu Potosí saavutti nopeasti vaurautta ja nousi Amerikan toiseksi suurimmaksi kaupungiksi Méxicon jälkeen. Espanjalaiset saivat jo inkojen käyttämästä kaivoksesta suurimman osan hopeastaan. Kaivoksissa käytettiin mita-systeemin alaisuudessa olleita intiaaneja, joita kuoli tuhansittain huonoissa olosuhteissa pakkotyössä mm. elohopeamyrkytyksiin.\nVuoden 1800 jälkeen hopeakaivokset tyhjenivät tehden tinasta päätuotteen, mikä johti talouden hitaaseen rappioon. Hopeaa tosin kaivetaan edelleen. Huonojen työskentelyolosuhteiden takia kaivosmiesten elinajanodote on edelleen lyhyempi kuin muilla kaupungin asukkailla, sillä he kärsivät usein mm. kivipölykeuhkosta. Siellä tapahtuu myös romahdusonnettomuuksia.\nEdelleen yli puolet kaupungin asukkaista on taloudellisesti riippuvaisia kaivoksista.\n↑ Plight of Bolivia's child miners 2008. BBC News. Viitattu 20.4.2013.\n↑ Mined to Death: Why Bolivia's Cerro Rico Mountain Is Collapsing TIME. 2011. Viitattu 20.4.2013.\nKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Potosí Wikimedia Commonsissa\nBolivia Web – City of Potosí (englanniksi)\nPotosí UNESCON sivuilla (englanniksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Potosí&oldid=20119424”\nViimeksi muokattu 18. marraskuuta 2021 kello 16.50\nSivua on viimeksi muutettu 18. marraskuuta 2021 kello 16.50.


Padel on nyt kova hittilaji – Kuopioon on tulossa ainakin 15 uutta sisäkenttää | Yle Uutiset\nValtteri Nurminen valmentaa kuopiolaisia padelharrastajia Kuva: Sami Takkinen / Yle\nNelinpelinä pelattavan padelin kova suosio jatkuu Kuopiossa. Ensimmäiset sisäkentät valmistuivat kaupunkiin helmikuussa 2020.\nTällä hetkellä käytössä on viisi kenttää, mutta kasvunäkymät ovat hurjat. Vireillä on ainakin 15 sisäkenttää lisää.\nNiiden toteutuessa Kuopiossa on jatkossa 20 kenttää eli neljä kertaa nykyistä enemmän.\nUusin kenttähanke on KPY Novapoliksen kiinteistöön Viestikadulle. Sinne valmistuu syyskuussa yksi sisäkenttä.\nRauhalahden mailapelikeskuksen pyörittämälle kentälle voi varata vuoroja kuka tahansa.\nYrittäjä Sami Vaskiharju pitää padelin suosion salaisuutena sosiaalisuutta ja matalaa aloituskynnystä.\n– Padelilla on kiva imu. Laji on suositumpaa kuin mitä odotimme. Padel sopii pariskunnille, naisporukoille, muksuille ja perheille.\nRauhalahdessa palloilukeskusta pyörittävä Sami Vaskiharju on iloinen padelin noususta suosikkipeliksi. Kuva: Sami Takkinen / Yle\nUsko padeliin on vahva – suosio ei romahda kuten squashilla\nVaskiharju muistaa squashin suosion rajun nousun ja laskun takavuosina. Padelin suosion kasvaessa ja kenttämäärän lisääntyessä nopeasti nousee mieleen, kestääkö lajin suosio vai onko se vain muutaman vuoden muoti-ilmiö.\n– Olen itse nähnyt squashin nousun ja laskun, mutta padelissa puhutaan eri asiasta. Squash on mukava laji ja kaikkea hyvää sille, mutta padelissa sosiaalisuus on niin vahva, että se kantaa varmasti, sanoo Vaskiharju.\nPadelin tarkkaa harrastajamäärää Kuopiossa on vaikea arvioida. Lajiaktiivit arvioivat, että peliä on ainakin kokeillut vajaan 1,5 vuoden aikana jopa tuhansia harrastajia.\nPadelvalmentaja Valtteri Nurminen innostui lajista sen saapuessa Kuopioon. Tennistä aiemmin pitkään pelannut mies on valmentanut padelharrastajia viime syksystä lähtien.\n– Jos on palloilulajitaustaa niin pääsee kivasti mukaan padeliin. Esimerkikisi tennis on huomattavasti vaikeampi aloittaa. Valmennuksessa käy 6–60-vuotiaita pelaaja ja harrastajakirjo on hyvin laaja, kertoo Nurminen.\nMyös Valtteri Nurminen luottaa, että padel ei jää lyhytkestoiseksi muotilajiksi. Alkeiskursseista tulee paljon kyselyjä ja innokkaammat pelaajat haluavat oppia lajin tekniikkaa ja lyöntejä.\n– Uskon lajin kasvavan tulevina vuosina ainakin tiettyyn pisteeseen asti. Ruotsissa padel on kasvanut jo viisi vuotta. Täällä pelaajia sitoutuu valmennukseen ja toivottavasti saamme etenkin junioreita lisää. Harrastajataso on Kuopiossa kovassa nousukiidossa, arvioi Valtteri Nurminen.\nJari Rytkönen on tuore padelin pelaaja. Takana on vasta muutama pelitunti. Kuva: Sami Takkinen / Yle\nRauhalahden hallissa pelivuorolle valmistautuva kuopiolainen Jari Rytkönen on tuore padelin harrastaja. Takana on muutama pelikerta ja kipinää riittää uuteen lajiin. Rytkönen on pelannut aiemmin jalkapalloa, tennistä ja sulkapalloa.\n– Aluksi vähän epäilin tätä lajia, mutta on hauskaa pelata nelinpeliä. Eka kerralla tuntui, että saadaanko tässä kunnon peliä ollenkaan, mutta peli paranee koko ajan.\nJari Rytkönen miettii jo oman mailan ostamista, sillä suunnitelmissa on ottaa oma vakiovuoro hallille.\n– Kaikki mailat eivät ole samanlaisia läpysköjä. Niissä on eri ominaisuuksia. On vähän mietittävä millaisen mailan hankkii.\nPadelvuorojen tuntihinta yksityisissä halliyrityksissä on Kuopiossa nyt 24-36 euroa. Jari Rytkönen pitää hintatasoa kohtuullisena, kun maksu jakaantuu neljälle pelaajalle.\n– Monilla jää liikunta tekemättä, mutta kaveriporukassa on pakko lähteä mukaan. Se on paljon hauskempaa kuin yksin kävellä jossain, miettii kentälle kiirehtivä Rytkönen.\nTennistä pelanneille tuo padelissa miettivää huomattavasti lyhyempi maila. Myös alakierteen lyöminen on selvästi vaikeampaa.\nRauhalahden Mailapelikeskuksen yrittäjä Sami Vaskiharju arvioi, että Kuopio-Siilinjärvi-alueelle mahtuu 20–30 padelkenttää.\nKenttien lisääntyessä yksi harrastajia kiinnostava kysymys on, miten kenttävuokrien hintataso elää jatkossa.\n– On hyvin mielenkiintoista nähdä miten siinä käy, miettii Vaskiharju.