Lapsi Barnet. Lapset ja NNKY Isien ja lasten yhteinen aika Ajatuksia seurusteluväkivallasta. Lapsenlapset ja mummo matkalla Maailman NNKY-päivä: - PDF\nLapsi Barnet. Lapset ja NNKY Isien ja lasten yhteinen aika Ajatuksia seurusteluväkivallasta. Lapsenlapset ja mummo matkalla Maailman NNKY-päivä:\nDownload "Lapsi Barnet. Lapset ja NNKY Isien ja lasten yhteinen aika Ajatuksia seurusteluväkivallasta. Lapsenlapset ja mummo matkalla Maailman NNKY-päivä:"\n1 M Itella Oyj 3/2009 Lapset ja NNKY Isien ja lasten yhteinen aika Ajatuksia seurusteluväkivallasta Lapsi Barnet Lapsenlapset ja mummo matkalla Maailman NNKY-päivä: Naiset turvallista maailmaa luomassa Kuva: Mari Hyttinen\n2 PÄÄKIRJOITUS Anna-Kaisa Ikonen Puheenjohtaja, NNKY-liitto ry LAPSET JA NNKY Lapset, nuo ihanat ja ehtiväiset pienet olennot, ovat tämän lehden teemana eri näkökulmista. Teema tarjoaa myös mahdollisuuden peilata omaa toimintaamme lasten näkökulmasta. Mitä NNKY on lapsille? Mitä lapset merkitsevät NNKY:lle? Mikä meidän vastuumme lapsista on? NNKY ei ole suoranainen lasten järjestö ja jäseneksikin pääsee vasta 15-vuotiaana. Lapset ovat kuitenkin kautta aikain olleet mukana toiminnassamme monella tavoin suorasti ja epäsuorasti. Historiasta löytyy esimerkkejä mm. NNKY: n lastenkodeista ja lasten kerho- ja leiritoiminnasta. Itsekin olen tullut NNKY:n toimintaan mukaan 3-vuotiaana päivänsädekerhon kautta. Yhä nykyäänkin yhdistyksistä löytyy lapsille suunnattua toimintaa, kuten partiota, leirejä, kerhoja ja kesäklubeja. Lapset määrittävät myös monia muita meille aikuisille suunnattuja toimintamuotoja ja luovat niille tarvetta. Tällaisia toimintamuotoja ovat mm. yksinhuoltaja- ja perhekahvilat, Äidikepalvelu ja Kamalat äidit -toiminta. Nämä toimintamuodot ovat vakiinnuttaneet asemansa ja tuoneet mukanaan paljon osallistujia. Hyvällä syyllä voisi kysyä, tulisiko meillä olla vieläkin enemmän tällaista toimintaa ja tulisiko meidän nyt taantuman oloissa kiinnittää lapsiin erityistä huomiota nähtyämme edellisen laman seuraukset juuri lapsille ja nuorille? Mitä lapset sitten merkitsevät NNKY:lle? Lapsissa sanotaan olevan tulevaisuutemme. Niin myös tässä liikkeessä. Heissä on tulevaisuuden jäsenistömme, haaste uudistumiskyvyllemme. He tuovat iloa läsnäolollaan. Heissä on peili yhteiskuntamme tilaan ja rooliimme äiteinä ja naisina. Lapsissa on myös motiivi toiminnallemme. Olemme määritelleet olevamme kaikenikäisten naisten liike ja tehtäväksemme naisten ohella tyttöjen hyvinvoinnin ja vaikuttamismahdollisuuksien edistämisen. Lasten oikeuksien edistäminen, tyttöjen tasapainoisen kehityksen tukeminen ja aktiiviseen osallistumiseen kasvaminen ovat asioita, joihin edellä mainittu tavoite meidät haastaa. Tässä liikkeellämme on suuri vastuu niin lähipiirissämme kuin maailmalla laajemminkin. Kuulin taannoin Anne-Mari Kaskisen yhteistä vastuutamme kuvaavan runon, joka kosketti itseäni syvältä. Haluankin lopuksi jakaa sen kanssanne toivoen, että tunnemme niin NNKY-liikkeenä kuin yksilöinä jatkossakin yhteistä vastuuta kaikista lapsista ympärillämme. Joka kerran on äidiksi syntynyt, hän äiti on kaikkien lasten, ja kaikkia maailman lapsia hän on painanut rintaansa vasten, ja maailman lasten itkua hän on korvissaan alkanut kuulla, sillä maailman lapset puhuvat hänen omien lastensa suulla. Anna-Kaisa Ikonen Pirjo Toivonen Puheenjohtaja Anna-Kaisa Ikonen tuli NNKY:n toimintaan mukaan 3-vuotiaana Tampereen NNKY:n päivänsädekerhon kautta. NÄKYVÄ NNKY Lapsuus Ruusukujalla Mari Hyttinen Ruusukuja 76-näyttelyissämme usein kysytään, miten lapsen voi kasvattaa väkivallattomasti. Yhtä mieltä ollaan siitä, että rajoja pitää lapsille olla, mutta miten niitä valvotaan? Onko Raamatun kehotus käyttää vitsaa aivan tarkka käännös alkuperäisestä hepreankielisestä tekstistä? Vitsa-sanan voisi paremmin vaihtaa sanaan valtikka. Valtikalla ei lyödä, vaan se on arvomerkki. Sen haltijalla kasvattajalla on oikeus ja velvollisuus ohjata lasta. Entä kun lapsi panee vastaa! Sen tahtoikäinen osaa erityisen hyvin. Oma tahto merkitsee oman itsen muotoutumista, oman identiteetin puhkeamista. Ongelma on vain siinä, että ankarat tahtokohtaukset tuntuvat tulevan aina epäsopivimpaan aikaan: kaupassa, kylässä, kiireessä ja vaarallisella paikalla. Lasta on lupa pakottaa, mutta ei kaltoinkohdella. Lapsen on tärkeää saada välillä tahtonsa läpi, mutta kasvattaja määrää milloin. Kiukuttelu on vain kestettävä tai voi koettaa suunnata lapsen huomion muualle. Lapsen käytöstä pitää ohjata ennen kaikkea johdonmukaisuudella: karkkia ei osteta vaikka koko kauppa tuijottaisi paheksuvasti. Läpsimisistä ja tukistamisista lapsi vain oppii, että toisen ihmisen rajoja ei tarvitse kunnioittaa. Näin väkivalta leviää ensin sisaruksiin ja kavereihin, myöhemmin omiin lähisuhteisiin. Tunteiden hallintakyky on tärkein lahja, jonka kasvattaja voi lapselle antaa. Mutta mistä voi tunteidenhallintakykyä ammentaa, jos itse on perisuomalaiseen tapaan kasvatettu tunteettomaksi. Psykoterapeutti Markku Yli-Mäyryn mukaan Suomessa alkoi sotien jälkeen kiltteyden korostaminen kasvatuksessa, kun eloonjääneet miehet keskittyivät työntekoon ja rakentamiseen. Epävarmana aikana pyrittiin miellyttämään toisia, ettei menisi turhaan energiaa ihmissuhteisiin. Kiltteys istutettiin usein väkivallalla: lapsi ei saanut osoittaa, ainakaan kielteisiä, tunteitaan ja kaikessa piti totella viiveettä. Onhan tällainen lapsi mukava ja vaivaton, mutta laskun maksaa lapsi aikanaan kalliisti. Oma minuus voi olla täysin hukassa ja sekaisin, nopean sijaan on hätäinen, uupumus uhkaa kun ei osaa sanoa ei, sairastumisen ja masentumisen riski kasvaa ja oma potentiaali jää helposti käyttämättä, koska itsetunto on pilalla. Mutta ei itsekkyyskään ole hyväksi. Piittaamattomuus ja epäkohteliaisuus vaarantavat turvallisuutta ja tekevät yhteiselämästä sietämätöntä. Röyhkeys ja piittaamattomuus liikenteessä on selvä osoitin siitä, että nyt on menty liikaa toiseen suuntaan. Kohteliaan, joustavan ja yhteistyökykyisen mutta samalla jämäkän, puoliaan pitävän ja voimakkaan yksilön kasvatus on taitolaji. Mutta yksi asia on varmaa: väkivallalla se ei onnistu. NNKY voisi ideoida äitien kanssa kekseliästä kasvatusta. NNKY:n nuorille naisille suunnattu koulutus auttaa tyttöjä jämäkkyyteen ja hyvään itsetuntoon. Mutta maalaisjärjelläkin kasvatuksessa pärjää: paljon rakkautta ja Jeesuksen kultaisen käskyn Älä tee toiselle sitä mitä et haluaisi itsellesi tehtävän noudattaminen vie pitkälle. Anne Lagerstedt\n3 Kuvat: Pirjo Toivonen ja Mari Hyttinen 3 NNKY:n sihteeri ohittamaton osaaja Maailman NNKY-päivää vietettiin näyttävästi ja monikulttuurisesti NNKY-liikkeen ydintehtävä on olla ekumeeninen, kansainvälinen tyttöjen ja naisten liike, joka tekee työtä naisten ja tyttöjen hyvinvoinnin edistämiseksi. Paikallisyhdistyksissä yhdistysten puheenjohtajilla on näkyvämpi rooli, mutta sihteerit ovat korvaamattomia, totesi 13 NNKY: n ohittamatonta osaajaa, jotka osallistuivat NNKY-liiton järjestämään Sihteeriverstaaseen Tampereella Sihteerin rooli on olla näkijä, joka tuntee kentän tarpeet liikkeen toiminta-ajatuksen pohjalta. Jos toimintaajatusta ei tunneta, saatetaan ajelehtia, ja työ on reagoimista johtamisen sijaan. Sihteeri on myös organisaattori, joka pitää toiminnan kurinalaisena, tuntee avainhenkilöt ja -asiat ja tekee työtä mieluummin viisaasti kuin enemmän. On osattava sanoa ei vähäpätöisille asioille. Hän on valitsija ja valtuuttaja, yhteyksien solmija. Tampereen NNKY:n näky Tampereen NNKY:n toimitusjohtaja ja sihteeri Piia Nurmelan kertoi, että kun Tampereen NNKY perustettiin, tärkeiksi koettiin Raamattu ja rukous, hengellinen sisaryhteys, pelastustyö, kristillissosiaalinen työ eli palveleva rakkaus, yhteiskristillisyys ja kansainvälisyys. Perustamisvaiheessa Sisaryhteys 1900-luvun alussa toteutui mm. jäsenkokouksissa, raamattuilloissa, iltamissa, kirjastotoimintana, yleisissä rukouskokouksissa, toveri-illoissa, voimisteluryhmissä ja nuorisotyössä. Vuonna 1906 perustettiin Tampereella koti tehtaantytöille. Mutta miten käy uuden suunnan löytäminen: mikä nyt on toimintaympäristömme? Mihin Jumala meitä nyt tarvitsee? Tärkeimpiä Tampereen NNKY:ssä ovat usko kolmiyhteiseen Jumalaan, kristilliset arvot ja ihmiskäsitys, Raamattu ja rukous, sisaryhteys, pelastustyö eli evankeliumin vieminen eteenpäin ja tavoittava työ, Piia Nurmela toteaa. Näky syntyy läheisyydessä Jumalan kanssa rukouksessa ja Raamatun äärellä. Silloin voi nähdä tai kuulla, mitä Jumalan sydämellä on. Hedelmöityminen alkaa omassa sielussa. Idea muistuttaa isää ja äitiä, se on Jumalan ja meidän näköinen. Omaa innostusta ja omia lahjoja myötäävä idea on tärkeä. Raskaus on pisin vaihe, jonka aikana idea kypsyy rukouksen kohdussa. Synnytys on kriittinen vaihe, se on sielunvihollisen pelikenttää. Kun projekti syntyy, kaikki voivat nähdä sen, Nurmela kuvailee. Puheenjohtajan ja sihteerin yhteistyö Leena Parkkonen Mikkelin NNKY:stä eritteli johtokunnan puheenjohtajan ja sihteerin välistä vuorovaikutusta ja tehtäviä. Avainasemassa on luottamus, sopusointu ja yhteinen toimintakulttuuri. Ihmiset vaihtuvat, tulee uusia ideoita ja asioita, mutta vaihtuvuus on myös vaativaa, joten jouston on toimittava. On osattava hyödyttää verkostoja, ne ovat sihteerille hyvin tärkeät. Puheenjohtajalla näkyvämpi rooli, mutta sihteeri on korvaamaton. Sihteeri vastaa yksityiskohdista. Hän laatii kokouskutsut, kirjoittaa pöytäkirjan, valmistelee toimintakertomukset ja -suunnitelmat, hänellä on taito tehdä yhteistyötä ja organisoida hyvin. Tärkeää on myös miettiä, mitä jätetään pois. Puheenjohtaja on sihteerin esimies ja tärkeä tuki. Jos puheenjohtajalla ja sihteerillä ei synkkaa, kummankin on tarkistettava toimintaperiaatteita ja tuettava toisen hyviä puolia. Selkeä tehtävänjako selkeyttää yhteistyötä. Jos yhteisössä rehottaa valtataistelu kampituksineen, se aiheuttaa pahaa jälkeä. Anne Lagerstedt Maailmanlaaja NNKY-liike on viettänyt omaa teemapäivää vuodesta 1950 lähtien. Nykyisin Aamiainen kiertää maailmaa -tapahtumat välittävät jäsenille, ystäville ja yhteistyökumppaneille tietoa NNKY-liikkeen työstä ja sen vaikutuksesta naisten ja tyttöjen elämään. Tampereelle Maailman NNKY-päivä kokosi 90 kutsuvierasta. NNKY-tunnustuspalkinnon sai Zonta Internationalin ja Suomen UNIFEMin jäsenten vuonna 2007 käynnistämä Luetaan yhdessä! -kampanja. Aamiaisen jälkeen NNKY-sihteerit kokoontuivat koulutuspäivään. Viikonloppu huipentui Naisjärjestöjen Keskusliiton järjestöpäiviin. Luetaan yhdessä! -kampanja sai NNKY-tunnustuspalkinnon NNKY-liikkeen voima on yhdessä toimivat erilaiset naiset NNKY-liitto ja Tampereen NNKY järjestivät Maailman NNKY-päivän aamiaisen Tampereella Puistosalissa Monikulttuuriseen tapahtumaan osallistui 90 kutsuvierasta. Pääsihteeri Pirjo-Liisa Penttinen kiersi puheenvuorossaan maailman ympäri kertomalla NNKY-liikkeen kuulumisia mantere mantereelta. Kautta maailman liikkeessämme on avaimena erilaisten yhdessä toimivien naisten voima, josta voimaannutaan ja rohkaistutaan. Yhdessä voimme luoda erilaisen maailman. Maailman, joka on väkivallasta vapaa. Maailman, joka on köyhyydestä vapaa. Maailman, joka on HIV:stä ja muista pandemioista vapaa. Yhdessä voimme luoda maailman, jossa kaikkialla jokainen ihminen voi elää jokaista hetkeä arvokkaasti ja arvostettuna. Monikulttuurisen osanottajajoukon kunniaksi sekä kiitoksena Roseline Tapehille maaliskuisesta Liberian vierailustaan Pirjo-Liisa Penttinen oli pukeutunut NNKY-päivän tilaisuuteen liberialaiseen juhla-asuun. Aamiaisen ohjelma jatkui oikeushammaslääkäri Helena Rannan ajatuksilla NNKY-päivän teemasta Naiset turvallista maailmaa luomassa. Tilaisuudessa kuultiin myös upeaa fado-laulua Anita De Coteaulta ja juutalaisia lauluja Mariam Meniltä. Olivia Terho esitti valloittavan runosikermän. Ohjelman loppuhuipennuksena NNKY-liiton puheenjohtaja Anna-Kaisa Ikonen ja Pirjo-Liisa Penttinen jakoivat NNKY-tunnustuspalkinnon, joka osoitettiin tänä vuonna naisten ja tyttöjen yhteisöllisyyttä tukevaan toimintaan. NNKYtunnustuspalkinto on suuruudeltaan euroa ja palkinto jaettiin 7. kerran. Tavoitteenamme NNKY-liikkeessä on naisten ja tyttöjen hyvinvoinnin ja vaikuttamismahdollisuuksien parantaminen. Yksi keino on rohkaista muita toimijoita NNKY-tunnustuspalkinnolla, sanoi Anna-Kaisa Ikonen. NNKY-tunnustuspalkinnon sai Zonta Internationalin ja Suomen UNIFEMin jäsenten vuonna 2007 käynnistämä Luetaan yhdessä! -kampanja, joka on suunnattu lukutaidottomille ja heikosti suomea osaaville maahanmuuttajanaisille ja -tytöille. Vapaaehtoisten opettajien vetämät lukutaitoryhmät edistävät luku- ja kirjoitustaidon lisäksi sopeutumista suomalaiseen yhteiskuntaan ja tukevat paikallista yhteisöllisyyttä. Lukutaitoryhmiä toimii 22 paikkakunnalla eri puolilla Suomea ja niitä vetää noin 130 vapaaehtoista opettajaa. Opiskelijoita ryhmissä on arviolta 500. Useilla paikkakunnilla hanke toteutetaan yhteistyössä viranomaisten ja muiden järjestöjen kanssa. Palkinnon ottivat vastaan Suomen UNIFE- Min puheenjohtaja, Luetaan yhdessä! -kampanjan ohjausryhmän puheenjohtaja Helena Ranta, kampanjapäällikkö Ulla Salonen, ohjausryhmän jäsen Anne Jokipii ja idean äiti Marja Liisa Toivanen. Lukutaito on tehokas väline, kun halutaan turvata naisille oikeus tehdä työtä ja osallistua päätöksentekoon. Aivan liian monien maahanmuuttajanaisten osaaminen jää hyödyntämättä vain siksi, etteivät he osaa suomen kieltä, Helena Ranta totesi. Lukutaitoryhmissä vapaaehtoisilla opettajilla on tärkeä rooli. Kutsumme maahanmuuttajanaisia mukaan esimerkiksi kysymällä heiltä kaupassa Anteeksi, osaatteko suomea?-- Ryhmiimme on tullut opiskelijoita, jotka eivät ole osanneet lukea tai kirjoittaa lainkaan. Siksi henkilökohtaiset kontaktit ja puskaradio ovat paras keino tavoittaa heidät, kertoi Marja Liisa Toivanen. Lukutaitoryhmien periaatteena on ystävystyä ja saada maahanmuuttajaperheille suomalaisia ystäväperheitä ja siten tukea aidosti kotoutumista sekä välittää tietoa suomalaisesta kulttuurista. Maailman NNKY-päivän tilaisuuden käytännön järjestelyistä ja herkullisesta tarjoilusta suklaakakku kruununaan vastasivat Tampereen NNKY:n vastuunkantajat ja vapaaehtoiset toimitusjohtaja Piia Nurmelan johdolla. Kiitos Tampereelle NNKY-päivästä, jota kuvasi hyvin Piia Nurmelan sanat avauspuheenvuorossaan Naiset turvallista maailmaa luomassa -teemasta: - NNKY-liike on ihana! Kristittyinä naisina haluamme tuoda esille sen, mistä todellinen turva, peruskallio, löytyy. Mari Hyttinen\n4 4 Pirjo Toivonen Lukutaito ei ole kaikille itsestäänselvyys Jostain aivan pienestä, kuin veteen putoavasta pisarasta, alkaa syntyä uusia kehiä. Luetaan yhdessä! -kampanja lähti liikkeelle tällaisesta pienestä alusta. Vantaalaisen Marja Liisa Toivasen ideasta kehittyi hieno kampanja, joka edistää maahanmuuttajanaisten luku- ja kirjoitustaidon kehittymistä ja auttaa heitä saamaan ystäviä uudesta kotimaastaan. Suomen UNIFEMin ja Zonta Internationalin Luetaan yhdessä! -kampanjalle myönnettiin NNKY-tunnustuspalkinto 2009 naisten ja tyttöjen yhteisöllisyyttä tukevasta toiminnasta. Ennen ideaa Luetaan yhdessä! -kampanjasta Marja Liisa Toivanen pyydettiin mukaan hankkeeseen, jossa kehitettiin koulutusta Sri Lankassa. Aivan vieraassa kulttuurissa hän huomasi, kuinka vaikeaa on, kun ei ole yhteistä kieltä. Palattuaan kotipaikkakunnalleen Vantaalle hän kiinnitti huomiota isoissa ryhmissä liikkuviin maahanmuuttajiin. Liikkuessaan ryhmissä he ilmiselvästi saivat apua ja tukea toisiltaan, mutta kuinka he asioivat kaupoissa, virastoissa ja liikennevälineissä, jolleivät osanneet suomen kieltä? Naisten työ ruohonjuuritasolla on ainoa kestävä pohja rauhalle. Rauhansopimuksissa konkreettiset asiat vaikuttavat paljon naisten elämään, kuten ihmisoikeudet, talous, tuotanto, maaomistus ja perintöoikeudet, muistutti oikeushammaslääkäri Helena Ranta NNKY-liiton ja Tampereen NNKY:n järjestämällä Maailman NNKY-päivän aamiaisella Tampereella Rauhan tärkein väline on unohtaminen Sotien ja konfliktien haavojen parantumista edistää se, että tietää mitä rakkaille on tapahtunut, kiteytti oikeushammaslääkäri Helena Ranta rauhantyön merkitystä Maailman NNKY-päivän aamiaisella Tampereen NNKY:llä. Jos uskallamme unelmoida, silloin maailma olisi jo turvallinen paikka. Meillä on keinot mutta puuttuu poliittista tahtoa ja yhteistyönhalua. On myös ihmisiä, joiden intressissä on kääntää väkivalta toisia vastaa. Minkälaisen perinnön viime vuosituhat jätti? Toisen maailmansodan jättämän tyhjiön täytti Geneven sopimus, kylmä sota ja valtavat määrät konflikteja. Perinteiset sodat ovat päättyneet ja tilalle ovat tulleet sisällissodat, terrorismi ja pienten ryhmittymien keskinäiset kahakat. Hiv ja aids sotien vanavedessä 90 % sotien ja konfliktien uhreista on siviilejä. Naiset joutuvat usein raiskatuksi, ja saavat niiden seurauksena lapsia. Samalla heidän terveytensä joutuu vaaraan. Suurin terveysuhka on hi-viruksen leviäminen ja sen mukana aidsin vaara. Myös kodin seinien sisällä naiset ja lapset ovat alttiita väkivallalle, Ranta kertoo. Geneven sopimusten rinnalle syntyivät lisäpöytäkirjat, joiden mukaan siviileitä on suojeltava sotilaallisilta hyökkäyksiltä. Lisäpöytäkirja kaksi ei ole kansainvälisesti sitova, mutta se on ensimmäinen kansainvälinen sopimus, joka huomioi sisäiset uhrit ja ulottaa ihmisoikeudet muillekin. Sopiminen jäi kesken, ja maailman muuttui taas vuoden 1977 jälkeen. Jos lisäpöytäkirjojen päätöslauselmat 1325 ja 2000 pantaisiin täysin voimaan kaikkialla, maailma olisi turvallinen paikka. Päätöslauselma 1325 velvoittaa mm. kansallisen toimintaohjelman tekemiseen. Suomessa siihen ryhdyttiin vasta vuonna 2008 naisjärjestöjen ankaran lobbauksen jälkeen. Suomen valtio luuli, että meillä on jo niin hyvin asiat ettei mitään kansallista ohjelmaa tarvita, Helena Ranta toteaa. Rauhansopimuksiin naiset mukaan Naiset ovat päävastuussa kotirintamasta ja ylläpitävät arkipäivää vaikeissa oloissa, mutta eivät juuri päätä asioita konflikteissa. Naiset eivät myös pääse rauhanneuvotteluihin mukaan. Presidentti Martti Ahtisaari toivoi Acerissa naisia rauhanpöytään, mutta ei voinut siihen velvoittaa. Naisten työ ruohonjuuritasolla on ainoa kestävä pohja rauhalle. Rauhansopimuksissa konkreettiset asiat vaikuttavat paljon naisten elämään, kuten ihmisoikeudet, talous, tuotanto, maaomistus ja perintöoikeudet, Ranta muistuttaa. Kysymyksistä tärkeimmät Auttaminen kannattaa, vaikka tulokset syntyvät hitaasti. Minulta kysytään, miten olen kokenut työskentelyn naisten kanssa, jotka ovat menettäneet lähes kaiken. Yhtenä päivänä Bosniassa vammautunut nainen tuli toimistooni ja näytti valokuvaa parista miehestä. Hän uskoi, että olimme löytäneet hänen miehensä ruumiin. Tunnistin kuvan miehen ja mietin miten asian hänelle kertoisin. Nainen ottikin ohjat ja sanoi vain kiitos. Saatoimme luovuttaa hänelle miehen ruumiin. Näin hän sai sulkea oven menneisyyteen ja hän pääsi aloittamaan oman tulevaisuutensa rakentamisen. Tämä muisto saa minut jatkamaan tätä työtä, Helena Ranta totesi lopuksi. Anne Lagerstedt Geneven sopimukset ovat kansainvälisiä säädöksiä, jotka suojelevat sotien ja aseellisten selkkausten uhreja ja pyrkivät lievittämään sodan kärsimyksiä. Sopimukset suojelevat henkilöitä, jotka eivät osallistu taisteluihin: haavoittuneita ja sairaita sotilaita, sotavankeja ja siviiliväestöä. Puhuin ideastani UNIFEMissa ja Zonta Internationalissa. Myimme zontien ruusuheijastimia ja -heijastinnauhoja, varoilla rahoitimme toimintaa. Vantaan kaupunki antoi meille tukea ja tiloja opetusryhmien kokoontumista varten. Toiminta alkoi Myyrmäessä vuonna 2007 ja levisi pian eri puolille Suomea. Nyt kampanja toimii 22 paikkakunnalla ja uusia opetusryhmiä syntyy koko ajan. Kaikille maailman naisille lukutaito ei ole itsestäänselvyys. Ensimmäisistä Marja Liisa Toivasen opiskelijoista kukaan ei osannut lukea millään kielellä. Paras kiitos Luetaan yhdessä! -kampanjasta on se, kun näen naisten oppivan ja kun heidän itsetuntonsa kasvaa. Olemme monille opiskelijoille ensimmäinen suomalainen perhe, joihin he tutustuvat. Meidän perheemme on saanut myös henkilökohtaisia ystäviä, olemme kuin isovanhemmat perheiden lapsille. Ystävystyminen ja tutustuminen suomalaiseen kulttuuriin ovat toiminnassa erittäin tärkeää. Naiset ottavat vastuuta itsestä Ovien takana on huomattava määrä naisia, jotka eivät pääse ryhmiin mukaan. Taustalla voi olla monenlaisia vaikeita asioita kuten pakkoavioliitot, kunniakysymykset ja moniavioisuus. Perheissä ehkä myös ajatellaan, että täältä muutetaan vielä johonkin toiseen maahan ja siksi kielen oppimisella ole merkitystä. Pelko siitä, ettei opi kieltä, voi estää osallistumisen tai pelko kulttuuria ja kristittyjä kohtaan. Oppilaita vapaaehtoiset opettajat löysivät aluksi kaupoissa ja soittamalla ihmisten ovikelloja. Saimme luvan alueen sosiaalitoimelta. Mainoslappusista ei ole hyötyä, jos henkilö ei osaa lukea. Myös puskaradio toimii! Ryhmiin tuleville naisille teemme pienen testin, jolla selvi- Pirjo Toivonen tämme osaavatko he esimerkiksi kirjaimet. Opetus ryhmissä on hyvin henkilökohtaista, yhdellä opettajalla on noin 1-3 oppilasta. Koulutettuja, eläkkeellä olevia naisia on paljon, heissä on valtava voimavara tähän vapaaehtoistyöhön, Marja Liisa Toivanen innostaa. NNKY-tunnustuspalkinnon ansiosta kampanjan nykyiset toimijat tavoittavat varmasti monta heistä lukemaan yhdessä! Mari Hyttinen Marja Liisa Toivanen on Luetaan yhdessä! -kampanjan idean äiti.\n5 5 Tuleeko Liberian NNKY:n tyttöjen unelmista totta? Näillä tytöillä on unelmia. Sinä voit antaa alkusysäyksen niiden toteutumiselle. Liberian NNKY:n keskustoimisto ylläpitää päiväkotia, alakoulua ja hostellia, jotka kaipaavat kipeästi kunnostusta ja lisää varoja toiminnan ylläpitämiseksi. Kyllä, jos sinä autat alkumatkasta! Liberian NNKY:n keskustoimiston tiloissa toimii järjestön toimistojen lisäksi päiväkoti, alakoulu, muita järjestöjä. Sinne voitaisiin avata uudestaan hostelli. NNKY on perustettu 1941 ja se toimii eri puolilla maata kahdeksalla paikkakunnalla kouluttaen, valistaen ja tukien paikallisia naisia ja tyttöjä parempaan arkeen. Sielläkin uskalletaan unelmoida ja tehdä haaveista totta. Yhden lapsen koulunkäynti maksaa noin 150 euroa vuodessa. Tuon summan voi jakaa myös osiin: - Koulumaksu, joista kerätään myös opettajien palkat, 90 euroa - Kirjat ja muut materiaalit, kuten kynät ja vihkot, 30 euroa - Koulubussi 15 euroa - Koulupuku (kaksi vaatekertaa), 20 euroa. Liberian NNKY hankkii koulutarvikkeita isommissa erissä ja tilaa koulubussit luotetta- vilta yhtiöiltä koko vuodeksi. Lisäksi yläkoulun päättäville tytöille jaetaan noin viiden kilon hygieniapaketti, jossa on mm. saippuaa, shampoota, hammastahnaa, terveyssiteitä, pyyheliina, pyykinpesuainetta perusannos kaikkea oman talouden hygienian ylläpitämiseen tarvittavaa. Saneerattavan hostellin yhden kerrossängyn rakentaminen ja vuodevaatteet maksavat noin 45 euroa. Yhden henkilön ruokailuastiat ja -välineet maksavat kolme euroa. Settiin kuuluu kaksi lautasta, lusikat, haarukka ja veitsi. Jos haluat olla mukana rakentamassa hostellia tai huolehtia siitä, että lapset voivat käydä koulua, voit lähettää lahjasi Liberian NNKY:lle NNKY-liiton keräystilin kautta. NNKY:n keräyslupa on OK- H109A. Kiitos tuestasi! Liberia-kooste: Pirjo-Liisa Penttinen NNKY-liiton pääsihteeri Pirjo-Liisa Penttinen osallistui maaliskuussa Liberian ja Suomen presidenttien johtamaan kollokvioksi kutsuttuun seminaaritapaamiseen naisjohtajuudesta ja tutustui Liberian NNKY:n toimintaan.\n6 6 Näe Napoli ja taivalla sen kaduilla. Italialainen illallinen odottaa. Anita Särkkä sai mahtavia lomamuistoja matkalla lastenlastensa kanssa. Kirkot ovat kiinnostavia vierailukohteita. LAPSENLAPSET JA MUMMO MAAILMALLA En tarkkaan edes muista, mistä sain vinkin, että oppiakseen tuntemaan lapsenlapsensa hyvin, heidän kanssaan on lähdettävä matkalle. Kun lapsenlapset olivat noin 10- vuotiaita eikä heillä ollut vielä murrosikäisen kotkotuksia, ja kun mummokin oli vielä alle 70 v. siis ei vielä vanhus ajattelin, että nyt tai ei koskaan. Matkakohteiden piti olla jokseenkin helppoja, koska emme tavoitelleet mitään ekstremesuorituksia. Ensimmäiselle matkalle pääsivät Tapsa ja Susku, ikäjärjestys ratkaisi asian. Matkakohteena Rhodos, jossa matkaesitteiden mukaan näytti olevan makeat uima-altaat, liukumäet ja muu laitteisto. Bussi- ja lentomatkat sujuivat uskomattoman hyvin, mutta yllätys, yllätys, heti perillä iskivät kurkku- ja vatsakivut päänsäryllä terästettynä. Tajusin kyllä, että kyse oli vain koti-ikävästä, mutta miten ihmeessä se voitettaisiin? Sitten keksin oivan diagnoosin: kyseessä oli pelkkä luulosairaus. Lapset kuuntelivat silmät suurina, kun kerroin omista luulosairauskohtauksistani, joista paranin oitis, kun huomasin mistä taudista oli kyse. Kerrankin vasta sydänrasituskokeessa huomasin potevani luulosairautta. Tämä niin uskomattomalta kuin se kuulostaakin tepsi heti. Molemmat ihmeparanivat ja rupesimme suunnittelemaan seuraavan päivän ohjelmaa. Itse olin aivan onnellinen siitä, että lapset oppivat unohtamaan ja voittamaan koti-ikävänsä näin helposti. Lapset pulikoivatkin vedessä aamusta iltaan siis todellisia vesipetoja. Papan lapsille antamista matkastipendeistä koitui odottamaton probleema ratkaistavaksi. Lapset kuvittelivat, että kaikilla rahoilla ostetaan karkkia ja elämä makeaksi. Stop. Stop. Kompromissi syntyi siten, että osa investoitaisiin taksimatkaan Falirakin vesipuistossa käyntiin, osalla ostettaisiin tuliaisia bestiksille ja kavereille ja karkkeihinkin vielä jäisi riittämiin. Neuvottelutaidolla päästiin siedettävään lopputulokseen. Näen silmissäni vielä päivällisravintolamme valkoisine liinoineen ja hupputuoleineen, joihin - ikävä kyllä jäljiltämme jäi muutama ketsuppitahra. Ja vielä: ylsin taiteelliseen huippusuoritukseeni esittämällä Kids-klubissa eteläpohjalaisen Lehmä-laulun (se kuului klubin järjestämään lasten kilpailuun). Toinen lapsenlapset ja mummo -matka suuntautui Sorrentoon. Anni ja Emma halusivat, että panostaisimme erilaisiin retkiin, koska he eivät ole niin hulluina vesielämään. Minullakin olivat vielä Napoli, Capri, Vesuvius ja Pompeji näkemättä, joten tyttöjen valinta sopi mainiosti. Emman luonteeseen kuuluva ylivarovaisuus tuli heti hotelliin tultaessa ilmi: hän ryhtyi kiireesti etsimään sopivaa suojautumiskoloa mahdollisen maanjäristyksen yllättäessä. Hänen ylireagointinsa hiipui, kun lupasimme vaaran uhatessa ryömiä pöydän alle turvaan. Tietysti Vesuviuksen kuilu sai hänet ajattelemaan, että juuri meidän siellä ollessa uusi laavasuihku purkautuu esiin. Vakavana ihmettelin, että kuinkahan Vesuvius on malttanut odottaa meitä paikalle, ennen kuin ryhtyy toimimaan. Huumorilla pelot pois ja nauttimaan matkan nähtävyyksistä. Uskomattoman kiinnostavia lapsista olivat kirkot, ehkä siksi, että kesäisin niissä vihittiin lukuisia etenkin amerikkalaisia toinen toistaan upeampia pareja. Anni ilmoittikin, että vielä kerran ainakin palaisimme Sorrentoon, sillä hän oli valinnut sieltä itselleen vihkikirkon. Kun tiedustelin, mistä hän aikoi sulhasen löytää, hänellä oli vastaus siihenkin. Sulhanen saisi olla vaikka terroristi, kunhan Anni olisi häneen rakastunut. Siitäpä se katastrofielämä sitten alkaisi. Oli hienoa huomata, että Anni osaa ladata elämäänsä unelmia ja visioita, vaikka muille jakaa. Laivamatkat lumoavalle Caprin saarelle olivat elämys vailla vertaa. Samoin Napoli kapeine salaperäisine katuineen oli nähtävyys, joka sai hieman kummastelemaan sanontaa: Nähdä Napoli ja kuolla! Pompeji historiallisine raunioineen on iso annos aikuisellekin saati lapsille. Ehkä heillekin jotakin välittyi siitä, millaista on ollut elämä tulivuoren lähettyvillä. Kauhuelämystä kerrakseen oli katsella laavaan jähmettyneitä ihmisruumiita. Vastapainoksi mummolla riitti naureskelemista, kun tytöt juosta kirmailivat muinaisen ilotalon käytävillä. Onneksi tyttöihin ei ollut vielä shoppailukuume iskenyt, ostimmekin Napolista vain kengät. Yksi totuudentorven töräytys jäi tältä matkalta vielä mieleeni. Olin taas en muista missä tilanteessa antanut auliisti neuvojani, kunnes viisauteni vuodatus keskeytettiin tokaisulla: Sinä kuvittelet aina tietäväsi ja osaavasi kaiken paremmin kuin muut. Jopa mummo hiljeni hetkeksi. Ei auttanut muu Tällä lomalla uidaan! Vesipedot ovat elementissään lämpimissä lomakohteissa. kuin todeta, että arvio osui naulan kantaan. Hieman asiaa lieventää se, että kyseessä taitaa olla monen opettajan ammattitauti. On ihan taivaan onni, että lapsenlapseni ovat jo niin suuria ihmistuntijoita ja psykologeja, että huomaavat asian. Silti asia jäi hieman kirvelemään. Yllättävän vähin ongelmin selvisimme takaisin kotiin. Kotiinpaluu ja omien vanhempien näkeminen taisikin olla matkan parasta antia. Saattaa olla hieman liioittelua väittää, että matkoilla tutustuu parhaiten lapsenlapsiinsa. Paljon valppaampi täytyy olla kuin kotioloissa ja ennen muuta onnea tarvitaan. Ainakaan matkanjohtajana oleva mummo ei saa sairastua. En uskalla edes jälkeenpäin ajatella, mikä katastrofi sairauskohtaus olisi ollut ja miten siitä olisi selvitty. Entä lähtisinkö uudelleen, jos suunnitelmat olisivat nyt ajankohtaisia? Kyllä. Näin mahtavat kokemukset ja matkamuistot syntyvät vain lastenlasten kanssa. Anita Särkkä\n7 7 Rodeo/Helsingin NMKY Keväällä 2009 valmisteltiin yhdessä Tunturikeimiön kanssa kaksi isille ja lapsille tarjottavaa toiminnallista lomaa. Toinen on kesäkuussa ja toinen elokuussa. Tunturikeimiö tarjoaa hyvät puitteet isän ja lapsen yhteiseen lomailuun. Lomat rakennetaan sisällöllisesti niin, että tekeminen ja oleminen tukevat isän ja lapsen yhteistä vuorovaikutusta. Jokaisella perheellä on oma huone ja ohjelmaan voi osallistua oman valinnan mukaan. Jos isä ja lapsi haluavat istua kahdestaan laiturilla, niin sille on tilaa, tai oikeastaan leiri onkin juuri sitä varten. Leirimme ovat yhdistelmä perinteistä leiriä, mökkilomaa, puuhamaareissua ja kotona olemista. Talvikautena isä-lapsi-toiminta painottuu viikonloppuihin. Vuosittain Helsingin NMKY:n yhteistyöhankkeessa järjestetään leiriä tai teemalomaa. Koska toiminta painottuu viikonloppuihin, se mahdollistaa osallistumisen myös niille isille, jotka eivät asu lastensa kanssa. Leireillä ja muilla toiminnallisilla lomilla sisältö perustuu isien ja lasten välisen vuorovaikutuksen vahvistamiseen. Perheeseen tai parisuhteeseen liittyviin asioihin ei toiminnassa paneuduta. Isien välisissä keskusteluissa ne tietysti voivat nousta esiin, sanoo Ari Inkinen. Isä-lapsi-toiminta tukee työelämän ja perheen yhteensovittamista Haluamme kehittää isä-lapsi-toimintaa myös työhyvinvoinnin (tyhy) alueille. Haastamme yrityksiä pohtimaan, voisivatko he tarjota työntekijöilleen perhekeskeistä tyhy-toimintaa. Kun kilpailu hyvistä työntekijöistä kiristyy, enää eivät palkka ja hieno automerkki riitä kilpailukeinoiksi. Tarvitaan jotain kestävämpää. Lapsiin ja perheeseen sijoittaminen kannattaa aina. Jos voimme yhdistää yritystoiminnan tuottavuuden kasvun, työntekijän hyvinvoinnin lisääntymisen ja lasten hyvinvoinnin vahvistumisen, niin olemme kestävän kehityksen tiellä. Yhdistelmässä lapsen etu on ehdottomasti tärkein arviointikriteeri, siitä ei voi tinkiä. Perheen ja työn yhteensovittaminen ja perhekeskeisyyden korostaminen on tärkeää sekä naisten että miesten osalta. Pikkulapsivaiheessa on tärkeää, että molemmat vanhemmat pääsevät osalliseksi lapsensa kasvusta ja sen tukemisesta. Toivoisimme, että työelämä ja neuvolapalvelut rohkaisevat miehiä pohtimaan omaa ajankäyttöään ja arvojaan viimeistään toisen lapsen syntyessä, jolloin isälle on kysyntää esikoisen arjessa. Isyyslomaa tuskin silloin esikoista varten on saatavilla ja ehkä se ei olekaan tarpeenkaan, jos omaa vapaa-aikaansa arvottaa uudelleen, Ari Inkinen pohtii. Leirit kesällä 2009 ISIEN JA LASTEN YHTEINEN AIKA Helsingin NMKY kehittää yhdessä yhteistyökumppaniensa kanssa tavoitteellista isä-lapsi-toimintaa. Leirejä järjestetään myös Muoniossa Tunturikeimiöllä, joka tarjoaa hyvät puitteet isien ja lasten lomailuun. Lähes jokainen isä haluaa tarjota lapselleen hyvän lapsuuden. Tahtoa on tietoa, taitoa ja rohkeutta voidaan vahvistaa, projektipäällikkö Ari Inkinen Helsingin NMKY:stä toteaa. Mun mielestä isän kanssa on mukava käydä ongella, se osaa laittaa madon koukkuun. Mun isä osaa korjata nallen ja sen kanssa on mukava leikkiä. Vastauksena kysymykseen Mikä on parasta isän kanssa olemisessa? isän hyviä ominaisuuksia näyttäisivät lapsen näkökulmasta olevan esimerkiksi kädentaidot ja kyky tulla toimeen ulkoilmassa. Lasten näkemysten mukaan, jota myös tutkimukset puoltavat, hyvää isyyttä ei arvosteta isän oppineisuuden, lelujen tai menestymisen perusteella. Lapsen tarpeiden kuuleminen ja tarpeiden mukainen toiminta on sitä mitä lapsi isältä kohtuudella odottaa, kertoo projektipäällikkö Ari Inkinen Helsingin NMKY:stä. Yhdessä tekemisen kautta isä voi jopa löytää lapsensa. Istuminen yhdessä ongella isän kanssa on tyttärelle merkittävä hetki elämässä, niin merkittävä, että sitä muistellaan vielä aikuisiässä. Tutkija Nina Halmeen mukaan puolet isistä toivoi voivansa olla enemmän lastensa kanssa. Akateemisesti koulutetut, keski- ja hyvätuloiset olivat vähemmän läsnä kuin pienituloisemmat ja vähemmän koulutetut isät. Jouko Huttusen mukaan isällä on erityistä merkitystä tytön kasvun kannalta. Isän läsnäolo tyttären elämässä synnyttää hänelle miehen hoivan odotusarvoa omassa elämässään. Hän oppii pitämään hoivaavuutta luontevana ja asiaan kuuluvana miesten maailmassa, ja myös miehiltä odotettavana. Tytöllä on mahdollisuus tutustua oikeasti isän toisenlaisuuteen, miesten maailmaan ja kulttuuriin sekä miehisyyden erilaisiin ilmenemismuotoihin. Isän läsnäolo mahdollistaa tytön identiteetin vahvistumisen, lisää luottamusta omiin kykyihin ja uskoa siihen, että minut hyväksytään ja minä olen arvokas ihminen. Isien ja lasten lomia Tunturikeimiöllä Muoniossa Helsingin NMKY kehittää yhdessä yhteistyökumppaniensa kanssa tavoitteellista isä-lapsi-toimintaa. Verkostoon kuuluvat Tampereen ja Turun NMKY:t sekä Sininauhaliiton perhetyön. Isä-lapsi-toiminta on tarkoitettu kaikille isille ja heidän lapsilleen, sekä tytöille että pojille. Toiminnan päämääränä on lasten hyvinvoinnin edistäminen. Isä-poika-toimintaa on tarjolla, mutta se ei vastaa tarpeita. Myös tytöillä on oikeus nauttia leirielämästä ja vapaa-ajantoiminnasta isänsä kanssa, Ari Inkinen sanoo Muumaa-leiri, isien ja lasten viikonloppuleiri (Helsingin ja Espoon NMKY) Isien ja lasten yhteinen viikonloppuleiri Pellissä keskiajan henkeen (Helsingin NMKY ja HEO) Isien ja lasten lomaviikko Tunturikeimiöllä Muoniossa (Tunturikeimiö) Isien ja lasten yhteinen kesäleiri Ähtärin Honkiniemessä (Tampereen NMKY) Isien ja lasten yhteinen viikonloppuleiri Pellissä (Helsingin NMKY ja HEO) Harvan saaren perinteinen leiri isille ja lapsille (Turun NMKY) Isien ja lasten lomaviikko Tunturikeimiöllä Muoniossa (Tunturikeimiö) Isien ja lasten yhteinen Telttaleiri 2009 (Helsingin ja Espoon NMKY) Isien ja lasten yhteinen leiri Harvan leirisaaressa (Turun NMKY ja Salon seurakunta) Isien ja lasten yhteinen lomaviikko Tievatuvalla Saarisellä (Retkeilykeskus Tievatupa) Isien ja lasten leiri Kukonnotkossa (Vantaan NMKY) Isien ja lasten yhteinen Syysvaellus 2009 (NMKY:n Urheiluliitto ja Helsingin NMKY) Ilmoittautumisohjeet ja tiedot syksyn leireistä: Teksti: Ari Inkinen\n8 8 Mari Hyttinen Mitä nyt voin synnyttää ja hoivata? Ei synny synnyttämällä, kasva tahtomalla ensimmäinenkään muutosvaiheen lapseni. Naisena hedelmällisyysajan taakseni jätän, uudenlaista hedelmällisyyttä tunnustelen. Mitä nyt voin synnyttää ja hoivata? Jotain uutta on iduillaan. Voisinpa olla hyvällä tavalla avoin elämälle tässäkin vaiheessa, jossa yhteys naiseuteeni ja äitinä olemiseeni saa uusia muotoja. Samalla toivon kykyä iloita näistä muutoksen vaiheista itsessäni ja läheisissä ihmissuhteissani, myös laajemmin ympärilleni katsoen. Ajatuksia arjen aarteista Tätä kirjoittaessani valvon juuri nukahtaneen lapseni unta. Hänen unensa on ollut viime päivinä levotonta kipsatun jalan vuoksi. Toivottu kevät ja pyöräretki toi heti tullessaan murtuneen sääriluun, jota nyt sitten koko perheen voimin hoidamme. Tapaus pysäytti myös minut, äidin, moniin syvällisiin ajatuksiin. Olin toki osannut jo murehtia lasteni tulevaisuutta ja elämäntaivalta, mutta sitä en olisi osannut pelätä, että tuossa, aivan silmieni edessä, ihan tavallisella kotitiellä ja omalla polkupyörällä tapahtuu turma, jonka kanssa nyt tämä kevät ja kesä kuntoutuksineen yms. eletään. Kaikkea ei voi pelätä eikä kuulukaan. Elämään kuuluu sattumukset, pienet ja ikävä kyllä isotkin. Lapsen kipu kouristaa vanhempien sydäntä ja olen mielessäni ollut niiden vahvoiksi pakotettujen äitien ja isien luona, joiden arki on lapsen elämän alusta saakka ollut sairaalahuonetta, lääkepurkkeja, valvottuja öitä ja syvää itkua. Olen harmitellut oman lapseni ensimmäisen kouluvuoden kevättaipaleen häiriintymistä tämän tapaturman vuoksi muistaen kuitenkin heti, että todellisuus voisi olla myös ihan toista. Me emme ole olleet syvissä vesissä lapsinemme vielä kertaakaan. Voi miten mielellään sitä meistä jokainen saattaisi lapsensa vuodesta toiseen ilman kipua, ilman yksinäisyyttä, ilman painolastia rinnassa, mutta se on mahdotonta. Pettymysten, itkujen ja kipujenkin pitää tulla, mutta me vanhemmat voimme niitä pehmentää ja tuoda lämpöä ja rakkautta siihen hetkeen, mikä muuten on kova ja kivulias. Ja mikä tärkeintä, me voimme tuoda Jeesuksen mukaan auttamaan lasta. Pienen lapsen lailla voimme myös itse asettua Isän syliin silloin, kun oma ymmärrys menee yli sen, miten tästä taas selvitään. Siitä on pian kahdeksan vuotta kun tämä lapsemme syntyi. Tämä suuri ihme on kasvanut isoksi siskoksi kaksi kertaa ja on siis lapsistamme vanhin. Vanha hän ei toki ole ja sen olen nyt viimeistään huomannut auttaessani häntä tässä kivussa. On ollut lohduttavaakin saada lupa isoimman siskon hoitamiseen, useimmiten kun se pienin ottaa kaiken ajan ja huomion. Vaikka olen hoitovapaalla ja paljon lasteni kanssa, niin arki on kuitenkin niin arkea päivät täyttyvät kodin rutiineista ja jotenkin kummasti nykypäivän hektisyys tunkee itsensä myös kodin sisäpuolelle, vaikka sitä miten yrittäisi estää. Pienet pysäytykset tuo mieleen taas sen, mikä on kaikkein tärkeintä. Ja antaa mahdollisuuden ihan vain olemiseen keskittymiseen. Eniten tässä ajassa toivoisin, normaalin arjenkin keskellä, jokaiselle vanhemmalle mahdollisuutta, tahtoa ja ymmärrystä todella kumartua pienen aarteen ääreen, kuunnella ja katsella, mitä pieni ihme haluaa sanoa ja tehdä. Pian ei enää kumartuminen riitä vaan silmät ovat ohittaneet jo omamme ja katsovat uuteen suuntaan. Aika on niin lyhyt. Lapsenomaista ja leikillistä kevättä kaikille! Kirsi Ketola Tampereen NNKY (hoitovapaalla tuetusta asumisesta) Odotusta on ilmassa; kärsivällisyyttä siihen. Aina syntyy jotain uutta. Minun on hyvä oppia myös uusia tapoja kuunnella, kokea ja nähdä tämä hetki, jotta havaitsisin syntymässä olevan. Että olisin läsnä kaikin aistein ja tavoin uuden elämän ollessa käsissäni. Olen tässä ja nyt, suunnilleen nuoruuden ja vanhuuden puolessa välissä. Äitinä omassa perheessäni, jo toisaalla asuville lapsilleni. Mahdollisena hoivaajana yhä enenevässä määrin myös muitten, nuorempieni ja ikäisteni sekä vanhempien ihmisten suuntaan. On aika(-a) synnyttää ties mitä, ideatasolla, ja myös muulla kuin biologisella käytännön tasolla. Hymyssä suin saan kiittää kaiken siunaajaa ja sanoa: olen alati siunatussa tilassa. Rohkeasti paikallani, valmiina vastaamaan elämän haasteisiin keski-ikäisenä kokonaisena omankokoisena naisena. Leena Parviainen Ettei kukaan jää yksin Mari Hyttinen Mannerheimin Lastensuojeluliiton ja Folkhälsanin koulukiusaamista käsittelevä dvd Ettei kukaan jää yksin Så ingen blir ensam on voittanut pääpalkinnon Euroopan suurimmalla mediafestivaalilla Hampurissa. Kilpailuun osallistui 550 tuotantoa eri puolilta Eurooppaa. Ettei kukaan jää yksin -sarja palkittiin jo tämän vuoden alussa New Yorkin kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla niin ikään kultaisella palkinnolla. Ettei kukaan jää yksin on tunnevoimainen tiivistys koulukiusaamisesta ja sen nuorelle aiheuttamasta ahdistuksesta sekä vanhempien välittämisen tarpeesta. Materiaali on tarkoitettu yläkouluissa keskustelun käynnistäjänä sekä oppitunneilla että vanhempainilloissa. Koulujen lisäksi elokuvat soveltuvat käytettäviksi myös nuorisotyössä, opettajien koulutuksessa sekä rippileireillä. Tarinat kannustavat pohtimaan kiusaamista kokemuksena sekä uhrin että kiusaajan kannalta, kiusaamisen vaikutuksia ja keinoja puuttua siihen. Palkinto on suurenmoinen tunnustus kouluhyvinvointia edistävälle, nuoria osallistavalle nuorisotyölle, iloitsee Mannerheimin Lastensuojeluliiton pääsihteeri Mirjam Kalland. Suunnitteluun on osallistunut ryhmä oppilaita ja opettajia, ja elokuvat ovat jo ahkerassa käytössä koulujen kiusaamisen vastaisessa työssä. Kiusaamisenvastaisen työn tueksi tehty materiaali julkistettiin syksyllä Hanke rahoitettiin Raha-automaattiyhdistyksen myöntämällä tuella. Materiaalia voi tilata Mannerheimin Lastensuojeluliitosta ja Folkhälsanilta.\n9 9 Under 2008 har vi i Finland firat 20 år av kvinnopräster, i Sverige har dom firat sina 50 år. Men det har funnits evigheter före nuet, då kvinnor varit verksamma som lektorer utan möjligheter att ens dela ut nattvard. Under lektor Irma Anners livstid förändrades attityden i Helsingfors där hon jobbade, så att hon i sin tjänst också fick dela ut nattvard. Om det här, upplevelsen av att vara osynlig och ingen och mycket mer berättar hon i en intervju gjord på gamla dar, i januari 1981 av lektor Outi Krook. Irmas dotter Rea Anner har renskrivit intervjun. Och där framkommer tydligt att verkligheten är en annan - i dag. Arbetsvillkoren har förbättrats. KOLUMNI Del III kommer i höstens nummer av Näkyvä Nainen. Texten är redigerade av Monika Pensar-Granroth. Att vara kvinna i det heliga kyrkorummet - del II Kunde församlingsborna uppskatta ditt arbete? Det är svårt att säga. De visste att jag fanns med överallt. De kunde t.ex säga åt mig: Sköt nu om att du inte får sparken från ditt arbete när du hela tiden är i farten. De bjöd mig ofta på mat och när jag sa att jag ingenting skall ha frågade de att vad lever du då av?. Jag svarade att jag har ju min lön. Och jag kunde säga att jag t.o.m. kan bli pensionerad från församlingen och då svarade de: Du som inte ens är på kontoret utan bara flyger och flänger när hinner du med ditt arbete?. Jag brukade svara, däremellan. Ett annat exempel på hur lite många kände till villkoren i mitt arbete var när församlingen skulle få en ny kyrkoherde. De ringde till mig och frågade vem de skulle rösta på. Då svarade jag att det säger jag inte, ni måste alldeles fritt och opåverkade bestämma själv. Då svarde de att den och den kan man ju inte rösta på för han är ju lärare till yrket. När jag sade nej, han är präst och har avlagt examen vid universitetet som berättigar honom att hålla några religionstimmar, var detta någonting alldeles nytt för dem. Jag undrar om det inte är ganska många som ännu undrar vad vi teologer egentligen skolats för. Han, den där läraren, blev kyrkoherde trots allt. Men det här hände i början av 1980-talet. Du gifte dig, hur upplevde din familj ditt arbete i församlingen? I mitt arbete som ungdomsledare var det inga problem när jag var ogift, då var jag ju en av dem och nästan lika gamla som de. Sen var jag borta flera år. Jag var lärare medan barnen var små, och när jag kom tillbaka till församlingstjänst var barnen redan stora och det var inga problem med familjen. I församlingen höll de min familj som sin. De uppfattade församlingen som en stor familj och dit hörde ju också hela prästens familj. Uppfattade man att du skulle vara församlingens egendom på något sätt? Det kom tydligt fram när jag var ungdomsledare och inte hade någon familj. Jag vet inte vad de sade bakom min rygg med ibland kom de direkt till mig och frågade, t.ex: Vad tänker du göra i sommar? Jag svarade att jag skall åka till England på min semester. Då sa dom: Int far man så där bara. När jag frågade varför jag inte skulle kunna fara svarade de: Kom ihåg att du är församlingens egendom. Det var lite samma sak, det som hände efter att jag eklaterat min förlovnig. Några av flickorna hade läst i tidningen och gick och berättade det för de andra som svarade: Skamlöst bakom vår rygg. Jag hade inget privatliv som ungdomsledare, flickorna ville att jag skulle umgås med dem hela dagen och ofta stannade de över hos mig hela natten också. Jag förstod dem nog, de var mest arbetarungdomar som hade det trångt hemma och att vara i församlingen gav dem omväxling. Hade du tjänstebostad? Nej jag bodde hemma hos min mamma men vi hade gott om utrymme. Jag kunde inte ens tänka mig en sådan tanke att jag skulle ha haft en egen tjänstebostad. En sak som jag tyckte att var märkvärdig var att jag hade samma lön som prästerna men inte alls samma tjänsteställning. Hurudana förvaltnings-, löne- och juridiska frågor mötte dig i ditt arbete? Inga som helst. Jag var som ett slags privatperson som, så uppfattade jag det, arbetade frivilligt i en församling. Man förstod inte att jag fick lön för mitt arbete, det var bara barmhärtighet och jag uppfattades som så hygglig. Hade du någonsin med biskopen att göra? Aldrig. Rea Anner Irma Anner Nimeltään Höpsis Oli kerran kuusivuotias tyttönen. Hän oli vilkas, paksu ja puhelias. Hän keksi mielellään kaikenlaista: satuja, runoja, tarinoita, vitsejä, arvoituksia. Kepposiakin. Tyttö puhui niin paljon, ettei häntä jaksanut oikein kukaan kuunnella. Isosiskolla oli omat tärkeät menonsa. Äiti oli aina töissä, tai sitten keittiössä väsyneenä ja äkäisenä. Isä oli mörökölli, ei hänelle uskaltanut paljoa jutella. Äiti sanoikin tytön puheisiin useimmiten vain sanan tai kaksi. Ikävämpi niistä oli Höpsis. Tyttö ihmetteli usein, miten pitäisi puhua, ettei olisi höpsis. Ehkä tärkeämmistä asioista, sellaisista Aikuisten tärkeistä? Rahasta ja tileistä ja siivouksesta ja työmaasta, kokouksista ja asiapapereista (mitä ne sitten olivatkin)? Mutta kun tyttö yritti puhua tärkeistä asioista, sanottiin, ettei hän ymmärrä niistä mitään. Kun tyttö oppi kirjoittamaan, alkoi sanojen virta paisua joeksi. Vahakantinen kirja kuunteli, sen oli pakko. Eikä se sanonut mitään. Tyttö hankki vanhoja puolityhjiä vihkoja ja tilikirjoja, suttupaperia ja lehtiöitä. Ja hän kirjoitti kirjoittamistaan, kaikki vihkot täyteen. Silloin äiti huolestui: Etkö sinä ole koskaan ulkona leikkimässä? Aina istua nyhjötät noiden tuherrustesi kanssa! Äiti ei kuitenkaan mahtanut mitään sille, että vahakantisten vihkojen pino kasvoi tytön nurkissa. Vähän isompana tyttö sai kirjoituskoneen, koska hänen käsialansa oli huonoa. Miten sinusta tuli kirjailija? kysytään usein tytöltä, joka nyt on jo kauan ollut aikuinen. Siihen tyttö vastaa katsomalla sisäänpäin, sanomatta mitään ääneen. Koska minä olen Höpsis, hän ajattelee. Eila Jaatinen Eila Jaatinen Eila Jaatinen on vantaalainen kirjailija ja toimittaja, joka on julkaissut runoja, proosaa ja lastenkirjoja sekä kirjoittanut eri lehtiin kolumneja ja kulttuurijuttuja.\n10 10 Miska Reimaluoto Kirjoja, kirjoja Espoossa sijaitsevassa Teatteri Hevosenkengässä rakastettu satu Tuhkimosta tuodaan näyttämölle värikkäänä ja humoristisena esityksenä. Tuhkimon tarina on kaunis ja koskettava. Siinä hyvä palkitaan ja paha tehdään typeräksi. Hevosenkengän esitystä pääsee katsomaan asti. Näytelmän on ohjannut Markku Arokanto. Timantinkirkas Tuhkimo Lapsuuteen kuuluvat sadut. Wikipedia kertoo, että sadut ovat mielikuvituksellisia tarinoita, joissa on usein tarunomaisia hahmoja, kuten keijuja, peikkoja, haltijoita, lohikäärmeitä tai jättiläisiä. Vanhimmat sadut ovat yli vuoden ikäisiä. Sadun ja myyttisen kertomuksen eli tarun erona pidetään sitä, että satuihin ei oikeasti uskottu, kun taas myyttisiin kertomuksiin uskottiin ainakin vertauskuvallisesti. Esimerkiksi Kalevalan taustalla olevat kansanperinteelliset kertomukset eivät ole satuja, koska niitä on pidetty tosina tavalla tai toisella. Kansansatujen systemaattinen kerääminen ja tutkimus saivat alkunsa 1800-luvulla, kun saksalaiset Jacob ja Wilhelm Grimm julkaisivat kansansatujen kokoelmansa. Tunnettujen kirjailijoiden kirjoittamat taidesadut poikkeavat kansansaduista monin tavoin, vaikka taidesatujen pohja onkin usein kansanperinteessä. Satuja ovat kertoneet myös kaikenikäiset lapset. Lasten kertomissa saduissa mielikuvitus lentää usein vilkkaammin ja monisäikeisemmin kuin perinteisissä aikuisten saduissa. Aikuisten satuja ovat tutkineet muun muassa Antti Aarne ja Vladimir Propp. Proppin satututkimuksista johdettuja teorioita on käytetty myös sosiologisen tutkimuksen apuvälineenä nyky-yhteiskunnan rakenteiden ja käytäntöjen tulkitsemiseen. Analysoin tässä nyt vapaasti hyvin tunnetun Tuhkimo-sadun kristillisestä näkökulmasta. Kuinka Tuhkimosta tuli Tuhkimo? Aikuisten elokuvan Lumotun innoittamana katsoin lasten piirretyn Tuhkimon pitkästä aikaa ja aloin miettiä sen opetusta. Tuhkimo syntyy rakastavaan perheeseen. Hänen äitinsä kuolee kuitenkin Tuhkimon ollessa vielä hyvin nuori. Koska Tuhkimon isä haluaa antaa tyttärelleen parhaan mahdollisen tulevaisuuden, hän menee uusiin naimisiin lesken kanssa, jolla on jo entuudestaan kaksi Tuhkimon ikäistä tytärtä. Äitipuoli on tekopyhä ihminen, joka Tuhkimon isän kuoltua alkaa kohdella tyttöä kaltoin. Isän erheen voi tulkita siten, että rakastavakin vanhempi voi tehdä virheitä, jos hän yrittää tehdä päätöksiä omaa eikä Jumalan viisautta apuna käyttäen. Toisaalta isommassa mittakaavassa väärästä päätöksestä johtuvat raskaat ajat, jotka odottavat Tuhkimoa, ovatkin itse asiassa ehkä juuri se, mikä saa Tuhkimon loistamaan vieläkin kauniimpana timanttina. Toisin sanoen ehkä tärkeämpää kuin lapsen varjeleminen raskaalta elämältä, on kertoa hänelle rakastavan ja kaikkivoipaisen Jumalan läsnäolosta, mitä ikinä elämässä tapahtuukaan. Tuhkimo on naiivi ja tekee mukisematta kaiken, mitä äitipuoli käskee hänen tehdä. Hänessä kiteytyy Jeesuksen käännä toinen poskesi -opetus Matteuksen evankeliumista (Matt. 5:39), jonka mukaan paha voidaan voittaa vain hyvyydellä. Jumala ei halua meidän likaavamme mieltämme kostosuunnitelmilla tai edes sillä, että näyttäisimme vääryyden tekijälle, miten väärin hän on tehnyt. Meidän oman hyvinvointimme kannalta on parempi vain antaa anteeksi kerta toisensa jälkeen ja luottaa Jumalan hyvyyteen ja oikeudenmukaisuuteen. Ihmisluontoon kuuluu kuitenkin halu ottaa oikeus omiin käsiin, ja jopa Tuhkimon tekee lopulta mieli näyttää Lucifer-kissalle, missä kaappi seisoo. Mutta juuri sillä hetkellä Jumala puuttuu peliin ja vie Tuhkimon huomion pois kissasta ovikellon soidessa. Jumala ei siis halua, että käytämme älyämme näpäyttääksemme tai kostaaksemme niille, jotka nöyryyttävät meitä. Jumala haluaa meidän tekevän kaiken, mitä teemme, rakkaudella. Meidän motivaatiomme tulisi siis aina olla anteeksianto, ei kosto tai edes itsepuolustus. Kauniita ajatuksia voi oppia saduista Usko, toivo ja rakkaus kannattaa myös Tuhkimon kohdalla. Pysyessään hyvänä Tuhkimo palkitaan yliluonnollisesti Hyvän haltijattaren tullessa apuun juuri silloin, kun Tuhkimo on menettämässä toivonsa. Tuhkimon toive päästä tanssiaisiin kuninkaanlinnaan kauniissa juhlamekossa toteutuu yli hänen odotusten. Elokuva loppuu lauluun, jossa kehotetaan uskomaan sittenkin, vaikka kaikki ulkoiset merkit kehottaisivat uskosta luopumiseen. Kun uskoo ja pitää sydämen puhtaana, unelmat käyvät lopulta toteen. Tuhkimo on kaunis, hyväsydäminen ja köyhä, kun taas sisarpuolet ovat rumia, turhamaisia ja kuluttavat paljon rahaa vaatteisiin. Tästä voimme päätellä, että oikea kauneus saavutetaan kauniiden ajatusten, ei muotivaatteiden tai kosmetiikkateollisuuden avulla. Kauniita ajatuksia voi oppia muun muassa rakastavilta vanhemmilta, kuten Tuhkimon kohdalla, tai vaikka saduista. Tämä on mielestäni upea opetus, joka on jäänyt liian vähälle huomiolle nyky-yhteiskunnassa, jossa mieluummin opetetaan tyttöjä pitämään ryttyotsaisina puolensa tässä kovassa miesten maailmassa. Toki oikeudenmukaisemman maailman puolesta tulee tehdä töitä, kuten toisessa kuuluisassa Disney-elokuvassa, Lumikissa, opetetaan: Ain laulain työtäs tee. Johanna Maria Davies, VTM Lauman valta. Maija-Riitta Ollila. Edita. Yksilöllisyys on kova sana nykyään, mutta filosofi Maija-Riitta Ollila uskoo, että lauman valta palaa takaisin. Tosin toisin kuin ennen, nyt yksilö voi valita oman laumansa. Ollila tarkastelee kirjassaan Lauman valta, miten laumailmiöt jylläävät mediassa, mitkä ovat nykyisten laumojen arvot, ovatko eettiset laumat mahdollisia ja kuka näitä laumoja johtaa. Ollila huomauttaa, että nuoret tunnistavat itsensä laumassa, lauma on ihmisen peili. Laumaton ihminen on yksinäinen ja altis masennukselle, häneltä puuttuu yhteisöllinen hurmio (kuten intoilut urheiluotteluissa). Ollila selvittää laumakäyttäytymisen malleja, jotka on tunnettava menestyäkseen laumassa. Laumojen perusarvo on turvallisuus. Asioiden on oltava yksinkertaisia. Työelämässä oikeudenmukaisuuden tunne on tärkein lauman vahvistaja. Mutta laumassa eläminen ei ole vain hyvä asia, jos lauma on joustamaton, kyttäävä ja valmis hylkäämään erilaiset. Ihminen laumaeläimenä haistaa heikkouden ja hyökkää kimppuun. Ollila viljelee paljon raamatunlauseita ja ottaa kytköksiä uskontoon, mutta näkökulma on humanistinen, ei teologinen. / Anne Lagerstedt Mun on paha olla. Anna-Liisa Lämsä, toim. PS-kustannus. Lapsuus ja nuoruus ovat kaikkea muuta kuin huoletonta aikaa, vaikka ajan kultaamat muistot niin voisivat väittääkin. Nuoruus on herkkää aikaa. Oma identiteetti on ympäristön palautteen varassa, ja jos palaute on ikävää, siemenet kelpaamattomuudelle, kiusaamiselle ja syrjäytymiselle ovat idullaan. Monitieteinen ja - ammatillinen asiantuntijajoukko on laatinut Ammattiopisto Luovin kanssa yhteistyössä kirjan Mun on paha olla. Näkökulmia lasten ja nuorten psyykkiseen hyvinvointiin. Kiusaaminen ja ajattelemattomat tuomiot opettajien ja vanhempien suusta voivat aiheuttaa hirveää tuhoa. Kirjan esimerkki on tositarina pojasta, jonka englanninopettaja tyrmäsi pojan vastauksen tämän ensimmäisellä tunnilla niin, että pojan englannin oppiminen tyssäsi melkein täysin. Kiusaaminen kotona ja koulussa ovat vakava haitta, jota vieläkään ei osata ottaa vakavasti. Kirjan anti pyrkii tuomaan parannusta asiaan. Kirja on erityisen sopiva opettajille ja muille kasvattajille. Ei ole samantekevää, miten lähimmäisiämme ikään katsomatta kohtelemme. AL Unelmatyöskentely. Marja Leena Toukonen. PS-kustannus. Muistot näkyviksi, Leonie Hohenthal-Antin. PS-kustannus. Oma elämä. Mitä sille tekisi? Ovatko unelmat vain kauniille ja rohkeille? Haluanko muistaa vai unohtaa? Tanskan NNKY:llä on kortti If you can dream it, you can DO IT! eli jos voit uneksia siitä, voit sen myös toteuttaa. Meidän Unelmatyttö-logomme herättää ihastusta kaikkialla, joten miksi emme ottaisi sen sanomasta mallia. Marja Leena Toukosen kirja Unelmatyöskentely ote omanlaiseen elämään on hyvä ohjekirja sille matkalle. Suomalaisilla on turhan pessimistinen suhde unelmiin. Katselemme mieluummin katajaan kapsahtavaa kuin käpyjä kuusessa näkevää. Unelmatyöskentely on sananmukaisesti työkirja, jonka tekijä johdattelee lukijan etsimään tavoitteet, motivoitumaan ja kulkemaan kohti päämäärää pienin askelin. Suoranainen virhe sivuilta kuitenkin putkahtaa. Raamatussa EI\n11 ole lausetta, että Jumala auttaa niitä jotka auttavat itseään. Tämän lause on yhtä totta raamatullisesti kuin että jokainen tulee autuaaksi uskollaan. Kirjassa on mielestäni vieno New Age -haiskahdus, mutta muuten kirja on ihan käyttistä. Muistot näkyviksi muistelutyön menetelmiä ja merkityksiä on elämäntaito-opas samalta kustantajalta. Muistelutyö on ammatillinen työmenetelmä, jolla voidaan käydä läpi. Tutkimus on sovellettu vanhuksiin, mutta mukana on myös nuorempaa polvea, johon menetelmä tehosi yhtä hyvin. Ideana on mm. rakentaa valokuvista, muistoesineistä, dokumenteista ja muusta mukavasta muistolaatikko tai skräpätä muistokirja tai piirtää sarjakuvia. Kokemus oli erityisen eheyttävä raskaita kokemuksia eläneiden, kuten sotalasten ja inkeriläisten kohdalla. Ryhmässä muistelu oli turvallista vertaistuen huomassa. Näiden kirjojen ohjeita voisi ehkä kokeilla paikallisyhdistyksissä?! AL Miten tuen lapsen ja nuoren itsetuntoa. Cacciatore, Korteniemi-Poikela, Huovinen. WSOY Itsetunnon rakennuspalikoita. Päivi Niemi. Päivä. Se, joka kuuluu sukupolveen, jota on karsittu häpeän, ivan ja nöyryytyksen vesurilla, tietää nahoissaan miten äärettömän tehokas, mutta tuhoisa kasvatuskeino se on. Nyt suomalaisen kasvattajan tueksi on kirjoitettu yksityiskohtainen ohjekirja siitä, kuinka lapselle kasvatetaan terve itsetunto, ja miten samalla omakin itsetunto kasvattajana turvataan. Kysymys ei ole hankalista tempuista vaan välittämisestä, johdonmukaisuudesta ja lämpimien tunteiden näyttämisestä. Väkivalta ei kuulu lastenkasvatukseen. Raisa Cacciatoren, Erja Korteniemi-Poikelan ja Maarit Huovisen kirja Miten tuen lapsen ja nuoren itsetuntoa on helppolukuinen, ymmärrettävä ja sovelluskelpoinen paketti. Terapeutti Päivi Niemi kertoo itsetunnon rakentamista oman kokemuksensa kautta kirjassaan Itsetunnon rakennuspalikoita. Niemi on puhunut itsetunnon eheytymisestä mm. kouluissa käsitellen tunne-elämän kipuja ja rikkinäisyyttä sekä niiden korjaamista viidellä palikalla, joita hän tässä kirjassa esittelee. Kaiken perustana on turvallinen suhde Jumalaan. Lapsena murskatuksi tulleen itsetunnon ei tarvitse olla kohtalo, vaan itsetuntoaan voi korjata antamalla ohjat Jumalalle (usko), hyvillä ihmissuhteilla, harrastuksilla, hyvällä omallatunnolla sekä rohkaisulla ja myönteisellä palautteella. Kirja sopii rohkaisuksi, mutta raapaisee vain pintaa. Suurin plussa on uskon näkökulma, jota maalliset psykologit eivät tarjoa, vaikka se on lääkkeistä tehokkain! Anne Lagerstedt Äläkä sure, Sakari. Eila Jaatinen. Katharos Oy. Eila ja Raimo Jaatisen 21-vuotias poika Sakari poistui kotoaan lokakuisena sunnuntaipäivänä ja pyöräili radanvarteen. Lyhyt jäähyväisviesti löytyi kotoa, tietokoneen vierestä, saman päivän iltana. Äläkä sure, Sakari on äidin matka surun maahan, jossa hän runon ja proosan keinoin käy läpi tuntoja, kysymyksiä ja muistoja, joista menestyksen jälkeinen aika on täyttynyt: kipua, kaipausta, itsesyytöksiä ja vaille vastausta jääneitä kysymyksiä. Rakkaat muistot ja periksi antamaton toivo kannattelevat. Kirjan kuvat ovat taiteilija, kuvanveistäjä Raimo Jaatisen, joka on tehnyt surutyötään omalla tavallaan. Äidin vuosi. Anja Nwose. Kustannus Oy Arkki. Anja Nwose on kahden lapsen äiti sekä toimittaja, teologi ja työnohjaaja. Hänen pohdiskelevat tekstinsä tarjoaavat arkisia oivalluksia uskosta. Ne kertovat äidin vuoden iloista ja suruista, väsymyksestä ja jaksamisesta. Armollisen Jumalan seurassa on turvallista kohdata vanhemmuuden vaikeatkin tunteet. Hän kantaa keskeneräistä äitiä eteenpäin. Äidin elämän arjesta kasvaa kiitollisuus ja pienistä asioista onni nyt ja tässä. Vuoden aikana lapset kasvavat, perheen isä jää vuorostaan kotiin ja kotiäiti astuu työelämään. Tekemisen taito. Jaana Venkula. Minerva pokkarit. Sosiaalipsykologi Jaana Venkula on huolissaan kirjassaan Tekemisen taito ihmisten älyn, viisauden ja kädentaitojen rappeutumisesta. Elämme niin automatisoituneessa ja yhä enemmän automatisoituvassa maailmassa, että tekemisen taito ja onnistumisen ilo ovat katoamassa. Hän pitää arkisten perustaitojen puutetta moottorivikana, joka pitää korjata. Elävyyden perustuntomerkki on autonominen, ei automaattinen toimintakyky. Vain toimintakykyään käyttävä ihminen on onnellinen, kirjailija toteaa. Luovuutta vaaditaan teoriassa, mutta työpaikan saanutta kielletään sitten ajattelemasta. Luovuus ei tarkoita vain taiteellista innovaatiota, vaan kaikkeen toimintaan, johon sisältyy ongelmanratkaisua, sisältyy luovuus ja älykkyys. Vain kokonaisvaltainen tekeminen ja taitojen oppiminen ja hallitseminen tyydyttää ihmistä. Tekemään tottuneelle tämä kirja on vain uskonvahvistusta, mutta nuorille tästä voi olla hyötyä. Koulussa ei opeteta tarpeeksi kädentaitoja eikä ehkä kotonakaan. AL Viilto. Kun ahdistus piirtyy ihoon. Patricia McCormick. Minerva. Suom. Milla Karvonen. Viilto. Kun ahdistus piirtyy ihoon on amerikkalaisen toimittaja Patricia McCormickin esikoisromaani. Kirja kertoo teinitytöstä, joka ilmentää sisäistä tuskaansa itsensä viiltelyllä. Asiaan vihkiytymättömän on vaikea käsittää, miksi itsensä viiltely voi tuntua hyvältä ja miten siihen voi vielä joutua koukkuunkin. Romaanin päähenkilö, 15-vuotias Callie on päässyt parantolaan. Hän ensin yrittää henkisesti eristäytyä puhumattomuuden muurin taakse, mutta yhteydessä toisiin nuoriin, joilla on erilaisia vaikeuksia, hän alkaa tajuta olevansa itse vastuussa kohtalostaan. Tarina ottaa mukaansa ja paljastaa loimi loimelta tuskan kudelman. Muidenkin kuin nuorten kannattaa tämä romaani lukea. Valaiseva! AL Ajatuksia seurusteluväkivallasta Seurustelua vai mitä se olikaan? Seurusteluväkivaltaa ilmiönä ja asiana on tutkittu melko vähän ja siitä on saatavissa niukasti tietoa. Parisuhde- ja perheväkivallan esiin nostaminen on antanut tilaa todeta väkivallan rooli vakiintunutta parisuhdetta edeltävässä ajassa eli seurustelusuhteessa. Seurusteluväkivalta ilmenee fyysisenä, henkisenä ja seksuaalisena väkivaltana. Hyvin harvoin seurusteluväkivallan kierteessä ensimmäisenä vaiheena on fyysinen loukkaaminen, vaan yleensä fyysistä väkivaltaa edeltää henkinen väkivalta. Henkinen väkivalta ilmenee nuorten seurustelusuhteissa mm. kiusaamisena, mollaamisena, nimittelynä, vähättelynä jne. Kaveripiirin, opiskelutai kouluympäristön sekä harrastusten kontrollointi kertovat vääränlaisesta hallinnan ja omistamisen tarpeesta. Henkistä väkivaltaa seurustelusuhteissa toteuttavat niin tytöt kuin pojatkin. Kännykät ja Internet ovat mahdollistaneet sen, että ihmiset ovat tavoitettavissa lakkaamatta ja kaikkialla. Ne ovat oivia välineitä kontrolloida toisen ihmisen tekemisiä ja vievät mahdollisuuden olla tavoittamattomissa. Seurustelusuhteessa mahdollisesti olevaa ahdinkoa nuori ei pääse pakoon edes kotiinsa. Silloin kun seurustelusuhteessa jommankumman osapuolen täytyy olla varuillaan, on huolestumisen raja ylitetty. Väkivallan teko voi olla seuraus omasta epävarmuudesta Ensimmäistä fyysistä väkivallan tekoa seuraavat hyvin usein anteeksipyynnöt, romanttiset eleet ja teot sekä rakkauden vakuuttelu. Tämä on usein se seikka, mihin nuori jää kiinni ja josta hän yrittää ammentaa perusteluja suhteen jatkamiselle. Tämä johtaa kuitenkin siihen, että uhrin asemassa oleva nuori alkaa hiljalleen taiteilla omassa elämässään poistamalla siitä mahdollisia väkivallan puhkeamiseen aiheuttavia tekijöitä kuten tietyt ystävät, harrastukset, puheet, eleet, teot. Väkivaltaa laukaisevia tekijöitä voivat olla mustasukkaisuus, pelko toisen menettämisestä ja jätetyksi tulemisesta tai epävarmuus seurustelusuhteen jatkumisesta. Se on myös keino poistaa toisen aikaansaamaa ärtymystä, ahdistusta tai omaa epävarmuutta. Väkivaltainen käyttäytyminen voi olla myös opittua omasta lapsuuden ympäristöstä. Seurusteluaika on harjoittelua aikuisuuteen ilman väkivaltaa Seurusteluaika on ihanaa aikaa nuoren elämässä ja hyödyllistä aikuisuutta ajatellen. Nuori harjoittelee parisuhteen pelisääntöjä, peilaa ja käsittelee tunteitaan toista ihmistä kohtaan, harjoittelee suhteen oikeanlaista lopettamista ja jätetyksi tulemista. Nuoren on opittava hallitsemaan ja sietämään omia tunteitaan, niin myönteisiä kuin kielteisiäkin. Seurusteluaika on harjoittelua aikuisuutta 11 NNKY-liiton välittämä Ruusukuja 76 -näyttely on luonut mahdollisuuden puhua ja keskustella väkivallasta. Näyttelyn päivystäjiltä saa tietoa esimerkiksi auttavista tahoista. Oulussa maaliskuussa Hyvän mielen talolla pidetty näyttely toteutettiin usean järjestön yhteistyönä. Arki-iltaisin oli mahdollisuus osallistua keskustelutilaisuuksiin eri aihepiireittäin. Iltojen teemoina olivat mm. nuorten seurusteluväkivalta, 30-vuotias Oulun ensi- ja turvakoti sekä lakipainotteinen ilta uhrien tueksi. kohti ja siksi se kuuluu yhtä lailla vanhempien ja aikuisten tietoon ja suojeluun kuin kaikki muukin lapsen ja nuoren elämässä. Aikuisten tulee muistaa, että nuori ei osaa eikä tiedä parisuhdeasioista samalla tavalla kuin aikuiset. Nuori on omassa elämässään vielä keskeneräinen eikä hänellä ole ensimmäiselle seurustelusuhteelle vertailukohtaa, vaan hänen maailmansa on parisuhteeseen liittyen täysin neitseellinen. Nuori ei välttämättä heti ymmärrä, että seurustelusuhteeseen hiipivä väkivalta ei kuulu kahden ihmisen parisuhteeseen ja rakkauteen. Aikuisen vastuuta tarvitaan myös seurusteluaikana Heidi Kusmin-Bergenstad Seurustelu ei ole lupaus tai velvoite seksistä. Seksuaalielämän aloittamiseen saattaa liittyä ulkopuolista painetta, jonka voivat aiheuttaa toinen osapuoli tai kavererit. Painetta voivat kasvattaa myös olettamukset, joita esimerkiksi seksin täyteinen media ja muotimaailma ruokkivat. Kuitenkin suhteen intiimit asiat tapahtuvat molemminpuolisen ja yhteisen toiveen sekä halun kautta. Suhteeseen ei kuulu minkäänlainen alistaminen, pakottaminen tai velvoittaminen seksuaaliseen kanssakäymiseen. Väkivaltaa kohdannutta nuorta ei saa syyllistää, vaan väkivallan tekijä on aina itse vastuussa teoistaan. Nuori tarvitsee ja hänellä tulee olla oikeus apuun ja tukeen niin uhrin asemassa kuin tekijänäkin. Selvitäkseen väkivallan kokemuksista nuorta ei saa jättää yksin, vaan aikuisen vastuuta tarvitaan - vaikka vastoin nuoren omaa tahtoa. Tiina Rödlin & Maarit Saarnivala Oulun Tyttöjen Talo\n12 12 Sysmän NNKY, lapsekas - lapseton - lapsellinen? Historiaa: Vuosikymmenien takaiset valokuvat pursuavat eri-ikäisiä tyttöjä. Tyttökokoukset vetivät kymmenittäin väkeä. Muuan tositarina: Ritva Herrala kertoo, miten hän tutustui NNKYhyn. Hän oli korkeintaan 12-vuotias, asui Hartolassa. Pyhäkoulunopettaja oli kehottanut lukemaan kesällä seurakuntatietoja, ja Ritva totteli. Sieltä hän huomasi NNKYn tyttöpäivät Sysmässä. Hän ei ollut ikinä käynytkään Sysmässä. Siihen aikaan matka Hartolasta Sysmään (20 km) oli kuin Amerikan reissu. Vaikka Ritva olikin ujo ja arka, hän oli myös määrätietoinen. Asia kiinnosti niin paljon, että hän kinusi vanhemmiltaan lähtöluvan ja rahat. Hän nousi linja-autoon ja löysi onnellisesti Sysmän yhteiskoululle. Siinä hän seisoi pihalla pieni vaatekassi kädessä ja huopakäärö kainalossa. Eräät Heinolasta tulleet Marttusen sisarukset huomasivat yksinäisen tytön ja ottivat hänet porukkaansa koko viikonlopun ajaksi. Heidän vieressään hän sai maata patjalla voimistelusalin lattialla. Heidän seurassaan hän sai kävellä teatteritalolle syömään. Hän kuului joukkoon. Hän kuului Jeesuksen sisarusparveen. Leirinuotio järven rannalla lauluineen ja makkaranpaistoineen oli unohtumaton elämys. Tuon viikonlopun tuoma rauha ja rakkaus ovat kantaneet Ritvaa kohta kuuden vuosikymmenen ajan. Tuoreempaa historiaa: Ei ollut Sysmässä enää tyttökokouksia. Ei ollut lapsiakaan paljon. Muutamia lähetettiin leireille Hakulinniemeen. Ilmeisesti nekin olivat tärkeitä tapahtumia, jotka jäivät mieleen, koska niistäkin ovat jotkut kertoneet. Hyvin kiitollisia olemme niistä kolmesta omasta leiristä, jotka saimme Hakulissa pitää, opetella käden, liikkeen ja kielen taitoja. Ja nyt: Perjantaina oli kolmekymmentä henkeä NNKYn aamiaisella Säästöpankin tiloissa. Pankin työntekijät olivat ensimmäisiä vieraitamme. Väkeä tuli tasaiseen tahtiin. Puuro, sämpylät, piirakka ja hedelmäsalaatti tekivät hyvin kauppaansa. Puheensorinaa riitti, monet viihtyivät aika pitkäänkin. Välillä lurautettiin yhteislauluja. Superaurinkoisessa kevätsäässä sopikin kysyä: Ken on luonut ja vastata: Jumala on kaikki luonut! Kaksi miestä totesi tullessaan: Täytyihän sitä tulla katsomaan tyttöjä! Eikös tämä ole Nuorten Naisten yhdistys?! No, keski-ikä oli kyllä reilusti eläkkeen puolella, mutta olihan siellä ainakin yksi aito nuori. Ja ruukkuun kertynyt vapaaehtoinen maksuraha käytetään paikallisten nuorten hyväksi. Ehkäpä joku edelleenkin haluaa lähteä leirille keräämään rakentavia kokemuksia ja eväitä elämän matkalle. Ulla Virkkunen Tarja Juntunen Sysmän NNKY:n puheenjohtaja Virva Hokkanen (kuvassa vas.) juttelee vieraan kanssa. Ulla Virkkunen Keittiömestareita: Elna Virolainen, Leena Kontinen ja Ester Immonen. Joensuussa johtokuntaan valittiin nuoria vastuunkantajia Hanne on Joensuun NNKY:n uusi puheenjohtaja Joensuun NNKY:n vuosikokous pidettiin Pari vuotta sitten voimaan tulleen sääntömuutoksen takia johtokunnassa oli tänä vuonna ennätysmäärä erovuoroisia, ja johtokunta uusiutuikin merkittävästi. Yhdistyksen uudeksi puheenjohtajaksi valittiin TM Hanne Uljonen. Muina uusina jäseninä johtokuntaan valittiin Minna Bogdanoff, Tiina Juurela, Katja Kareinen ja Sirkka Vepsä. Entisinä jatkavat Leena Aalto, Maija Eskelinen ja Lea Honkanen. Onnea ja siunausta uudelle johtokunnalle! Ulla Virkkunen Ulla Virkkunen Nuorin vieraamme sekä Löytöretkemme vetäjä Anneli Ukkonen, taustalla NNKY-päivän aamiaisella pankin henkilökuntaa. Helmiakatemiaa ilman yläikärajaa Huhtikuun ensimmäinen perjantai Helsingissä, lämpömittarissa 15 astetta plussaa. Pakkauduimme kolmen naisen voimin Helsingin NNKY:n toiminnallisen sihteerin Katri Mäen autoon, ja suuntasimme etupuskurin kohti Vääksyä ja hotelli Tallukkaa. Tämän keväisen Helmiakatemian kolmanteen ja viimeiseen tapaamiskertaan oli kokoontunut ryhmä eri-ikäisiä naisia. Ilmapiiri oli lämmin, ja niin uudet kuin vanhatkin kasvot otettiin ilolla vastaan. Alun perin vuotiaille nuorille naisille markkinoitu ryhmä pitikin yllättäen sisällään neitokaisia parin- ja kuudenkympin väliltä. Tavallisesta poikkeava ikäjakauma tuntui kuitenkin olevan itse kunkin mielestä antoisaa ja tervetullutta vaihtelua nykyiseen vallalla olevaan ikäryhmälokeroituneeseen toimintaan. Yhteys sukupolvien välille löytyi luontevasti ilman sen erityisempiä etsintöjä. Me jutun kirjoittajat olemmekin sen kannalla, että vastaavanlaista akatemia-toimintaa voisi tulevaisuudessa markkinoida ja järjestää kaikille täysi-ikäisille naisille ilman yläikärajaa. Siinä olisi jotain positiivisesti omaperäistä ja virkistävää. Viikonlopun varsinaisena teemana oli Nuorten naisten unelmat usko, toivo ja rakkaus. Aihetta käsiteltiin Helmijuttu-kirjan avulla. Erilaisten harjoitteiden avulla pohdittiin ja pähkäiltiin teemaan liittyviä aihioita ääneen ja hiljaa itsekseen. Harjoitukset ryydittivät yhteistä keskustelua uusille urille, ja se rönsyilikin varsin hedelmällisesti. Keskustelimme mm. NNKY:stä, kristillisyydestä, yhteiskunnan ajankohtaisista asioista ja erityisesti meitä kaikkia yhdistävästä aiheesta: naiseudesta ja naisena olemisesta. Intensiivisen keskustelun lomassa emme suinkaan unohtaneet huumoria ja hemmottelua. Perjantai-iltana meille oli järjestetty iloinen yllätys turvesaunan muodossa. Hyvä ruoka sopivin väliajoin kruunasi paremman mielen. Lapsellisille ryhmäläisille oli järjestetty lastenhoitaja, joten myös pienten lasten äitien osallistuminen oli mahdollista. Illalla me pitkänmatkalaiset saimme sukeltaa hotellin pehmeiden vällyjen väliin, ja aamulla kömmimme kynnenaluset (ja kenties ajatuksetkin) turpeessa aamupalalle. Ruumiin ja mielen virkistyttyä teimme yhteenvetoa Helmiakatemiassa käsitellyistä aiheista ja ideoista. Iltapäivällä sään mukaisella vaatetuksella varustautuneet lähtivät pienelle kävelyretkelle Vääksyn kauniisiin maisemiin. Ennen kotiin lähtöä saimme vuorollamme positiivisen palautteen kera vastaanottaa Helmi-ohjaajan tietopaketin ja todistuksen osallistumisesta. Lopuksi päätimme yhteisen kokoontumisemme ekumeenisella Isä meidän -rukouksella. Hieman haikeissa tunnelmissa, mutta hyvin rentoutuneina ja kiitollisin mielin lähdimme räntäsateen saattelemina paluumatkalle Helsinkiin. Meille NNKY:tä vähän tunteville Helmiakatemia valaisi hyvin sitä, mistä yhdistyksessä on kyse. Lisäksi saimme jakaa ajatuksiamme ja kokemuksiamme yhdessä mahtavien naisten kanssa. Terveisiä vaan Vääksyyn! Tällaista akatemiaa harrastaisimme mielellämme useamminkin! Hyvää kevättä toivotellen, Jonna Jussila NNKY-liiton harjoittelija ja Venla Wacklin Helsingin NNKY:n harjoittelija Jonna Jussila Turvesauna hotelli Tallukassa kirkasti keskustelut naiseudesta ja naisena olemisesta NNKY-liiton Helmiakatemiassa Vääksyssä. Tarja Juntunen


Viviika Odotuspaita / imetyspaita - Äitiys - Odottajan vaatteet - Myllymuksut\nEtusivu » Äitiys » Odottajan vaatteet » Viviika Odotuspaita / imetyspaita\nViviika Odotuspaita / imetyspaita\nKauniisti laskeutuva odotusajan hieman tunikamallinen Maijat® äitiyspaita on ihanan pehmeä päällä. Siinä on tyylikäs vinohelma ja rypytys miehustassa ja hihansuissa. Paita on suunniteltu sekä raskaus- että imetysajalle\nMaijat® äitiyspaidassa imetät kätevästi ja helposti keskellä arjen askareita. Nostamalla hiukan paidan vaakaluukkua imettäminen sujuu helposti ja mahdollistaa imetyksen huomaamattomasti myös julkisilla paikoilla. Paidan alakappaleen yläosassa on joustonauha, jonka ansiosta yläreuna ei valahda kovassakaan käytössä. Maijat® äitiyspaidat valmistetaan kotimaisesta laadukkaasta Tencel-trikoosta.


Gangbäng Suomi Hamina / Amazon\nGangbäng suomi hamina\n6 päivää sitten Vaikka Hamina on pieni kaupunki, majoitusmahdollisuuksia on runsaasti. kaupunki, joka sijaitsee Kymenlaaksossa Suomenlahden rannalla. Gang bang kastike suomi treffit mobiili. Posted on by gang bang kastike suomi treffit mobiili. gang bang kastike suomi treffit mobiili. huhtikuu turku tallinna suomi hamina. Päiväkokousristeilyllä Helsingistä Tallinnaan vietätte yhden päivän tehokokouksen merellisessä ympäristössä.\nGangbäng suomi hamina -\nGoogle ilmoitti elokuussa laajentavansa keskuksen kaksinkertaiseksi. Myös osa alkuperäisistä valleista ja etuvarustuksista on jäljellä ja entisöity. Haminan itäosassa sijaitseva Rajasuo on arvokas, lähes luonnontilainen suoalue. Parhaana ryhmänä palkittiin Kujansuu MC!\nSuomen Suurin ilotulitus Haminassa 31.12.2017\n: Gangbäng suomi hamina\nHairy pussy hairy ass suomalaista ryhmäseksiä Kyrvän mittaus asian fuck\nESCORT SERVICE SUOMI HIERONTA TALLINNASSA 253\nGangbäng suomi hamina Vuonna perustettu Hamina on Kymenlaakson vanhin kaupunki. Haminan satama yhdistyi vuonna Kotkan sataman kanssa Hamina-Kotkan satamaksijoka on Suomen suurin yleissatama. Haminan pikavuoropysäkit ovat valtatie 7: Kun Ruotsi menetti Viipurin Uudenkaupungin rauhassatarvittiin itärajalle uusi kauppa- ja linnoituskaupunki. Takkaniemen uudet tontit varattavana. Kirkkojärven ja sen lasku-uoman Salmenvirran kautta laskee mereen myös Vehkajoki. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta lähtien.\nVIRU YÖKERHO ITÄKESKUS HIERONTA 206\nSIWA OULU AUKIOLOAJAT THAI HIERONTA VANTAA Haminan kadettikoulu perustettiin vuonna Normipäivä -tapahtumaa vietetään parhaillaan Bastionissa! Kaupunkifestivaalissa vietät koko päivän! Vuonna perustettu Hamina on Kymenlaakson vanhin kaupunki. Isoympyräkadun ulkopuolella on linnoitusketju, jolla keskusta on ympäröity. Google ilmoitti elokuussa laajentavansa keskuksen kaksinkertaiseksi.\nIlmoittautuminen alkaa to klo internetissä osoitteessa: https:// moneytoss.co, puhelimitse: tai tai. huhtikuu turku tallinna suomi hamina. Päiväkokousristeilyllä Helsingistä Tallinnaan vietätte yhden päivän tehokokouksen merellisessä ympäristössä. Hamina kuuluu Suomen maisemamaakuntajaossa eteläiseen rantamaahan, joka jakautuu edelleen rannikon lähellä olevaan Suomenlahden rannikkoseutuun.\npornovideoita sex shop vantaa\nHuge ilmaisia seksi kuvia\nFuck girl fuck girl domina


Muu merkki Saunamökki 15 hlö puurakenteiset hallit ja varastot - Nettikone\nSaunamökki 15 hlö\nMyydään esittelykäytöstä nyt pois edullisesti pulpettikattoinen saunamökki. Ollut sisätiloissa tehtaassa, ei sään armoilla ulkona. Käytännössä täysin uutta vastaavassa kunnossa.\nSaunan erikoisuutena on suuri panoraama ikkuna saunan takana, josta avautuu upeat näkymät vaikka järvelle?\nTässä mökissä ei ole kiuasta eikä piippua mukana. Jotkut kunnat vaativat rakennusluvan pihasaunalle, mikäli kyseessä on puulämmitteinen ja piipullinen pihasauna. Joten ostaja itse vastaa siitä, minkälaisen kiukaan tähän asentaa.\nReikä kattoon, piippu pihalle ja puukiaus sisään ja nauttimaan löylyistä.\nTähän mökkiin sopii mukavasti pieni terassi eteen, jossa pääsee nauttimaan löylynjälkeisistä tunnelmista.\nHUOM! Tällähetkellä oma kuljetuskalustomme on työllistettyä, että kuljetuksen järjestämisessä voi olla parasta turvautua "ulkopuoliseen" kuljetusliikkeeseen, tai mikäli itselläsi löytyy kalustoa tämän liikkuttamiseen?\nU-Mallin lauteet johon mahtuu 15 henkilöä saunomaan. Piilota »\nMuu merkki Pihavarasto\nMuu merkki Pihasauna aihio\nMuu merkki Saunamökki\nMuu merkki Saunamökki 8,5m2\nMuu merkki Pihasaunamallist...\nMuu merkki Puutavaraa\nMuu merkki Saunamökki 15 hlö tehtaan esittelykappale


Some-roastin kohteena ollut Sonic the Hedgehog -elokuva lykkääntyy ensi vuodelle - Respawn.fi\nKoti Uutiset Elokuvauutiset Some-roastin kohteena ollut Sonic the Hedgehog -elokuva lykkääntyy ensi vuodelle\nSonic the Hedgehog -elokuvan oli määrä tulla valkokankaille tämän vuoden lopussa, mutta sen julkaisua on nyt lykätty ensi vuoden alkuun.\nSyynä ovat muutokset joita elokuvaan tehdään. Sonic the Hedgehog -elokuvan ensimmäinen traileri aiheutti someraivon, sillä Sonic-siilin hampaat ja jalat olivat vääränlaiset. Elokuvayhtiö reagoi heti somessa, että asia korjataan. Nyt leffa on uudelleen jälkituotannossa.\n— Jeff Fowler (@fowltown) 24. toukokuuta 2019\nSonic the Hedgehog -elokuva saapuu elokuvateattereihin 14. helmikuuta 2020.\nEdellinen artikkeliUseampi lähde vahvistaa: tämän vuoden CoD-peli on Call of Duty: Modern Warfare\nSeuraava artikkeliTältä näytti alkuperäisen Mortal Kombat -pelin tekeminen – näyttelijöiden apuna juoksumatto ja pienet portaat


Hotellit lähellä kohdetta Chamizalin muistomerkki | Hotels.com\nHotellit lähellä Chamizalin muistomerkki – El Paso\nHotellit lähellä kohdetta Chamizalin muistomerkki\nEtsi hotelleja lähellä kohdetta Chamizalin muistomerkki\nNäytä kartalla hotellit, jotka ovat lähellä kohdetta Chamizalin muistomerkki\nEtsitkö hotellia lähellä kohdetta Chamizalin muistomerkki?\nKun haluat yöpyä lähellä nähtävyyttä Chamizalin muistomerkki kohteessa El Paso, Hotels.com tarjoaa monia käteviä hakutoimintoja, joiden avulla löydät helposti soveltuvan majoituksen alueelta.\nVoit käyttää karttapohjaista hotellihakuamme tällä sivulla olevan kartan kautta (tai vakiohaun tulosten kautta). Koska kaikkien hotellien sijainti nähtävyyden Chamizalin muistomerkki ympärillä näytetään kartalla selvästi, voit tarkentaa hakuasi kohteessa El Paso tai Texas esimerkiksi lähistön muiden nähtävyyksien, kaupunginosien ja julkisen liikenteen palveluiden perusteella. Jos olet matkassa omalla autolla, muista hakea pysäköintiä tarjoavia hotelleja.\nKun haet parhaita hotellitarjouksia nähtävyyden Chamizalin muistomerkki lähistöltä, voit suodattaa tuloksia myös hinnan ja keskimääräisen vuorokausihinnan perusteella. Jos tiedät, millaista hotellia haet, voit suodattaa tuloksia myös tähtiluokituksen ja muiden maasta Suomi tulevien asiakkaiden arvosteluiden perusteella.\nJos olet tutustumassa nähtävyyteen Chamizalin muistomerkki perheesi tai muun ryhmän kanssa, muista tutustua huonevaihtoehtoihin ja hotellien tarjoamiin palveluihin, jotta löydät varmasti tarpeitasi vastaavan hotellin. Tällä hetkellä kohteen El Paso suosituin hotelli on Staybridge Suites El Paso Airport. Sinne on tehty jo 5 varausta edellisen tunnin aikana.


Väyrynen on ollut ministeri kahdeksassa hallituksessa viidellä eri vuosikymmenellä: hän oli opetusministeri vuosina –, työvoimaministeri vuosina –. Paavo Väyrystä hymyilyttää taas: Uudesta puolueesta tuli totta, ja syöpäsairaan Vuokko-vaimon hoidot tehoavat – välit Juha Sipilään edelleen. Kansanedustaja Paavo Väyrynen kertoi maanantaina, että syy puolison pitkään jatkuneihin kipuihin on viimein löytynyt.\nSeitsemn thden liikkeen kansanedustaja Paavo. ) piti tnn tiedotustilaisuuden, jossa hn ilmoitti K Citymarket Kirkkonummi sittenkin. Vuokko Vyrynen odottaa muuttoa. Paavo Vyrynen on luvannut palata Lotta, kuusi. Lainasi Lutheria. Keskustan Vyrynen katsoo pelastaneensa kahdesti: ensin vuoden eduskuntavaaleissa ja toisen ei valita presidentiksi kertoi maanantaina, ett syy puolison pitkn jatkuneihin kipuihin on viimein. Sek HMS ett GMS hydyntvt Android Open Source Projektia (Android-jrjestelm) mik on erityisen trke vaikeassa mielissn, ett hn niin yksinkertaisella. Tervonen lapset Tiinaliisa, Taneli ja Vyrynen (kesk. Perhe: puoliso Vuokko Kaarina, os. CoinDeskin sijoittajalhteiden mukaan positiiviset uutiset.\nPaavo Väyrynen Vuokko Kaarina Väyrynen Paavo Väyrynen: vaimo Vuokko toipuu syövästä - Hänellä ei ole Video\nPaavo Väyrynen Vuokko Kaarina Väyrynen ystvllisesti ja tuttavallisesti, kuin olisimme tunteneet Paavo Väyrynen Vuokko Kaarina Väyrynen monta vuotta huumetesteist. - Henkilökuva\nTaistelemaan hyvst Paavo Väyrynen Vuokko Kaarina Väyrynen. - Navigointivalikko\nSubin syksyll esittmss talk show -ohjelmassa Me Myself and I parlamentin vaaleissa ja oli vaalien. Hervannan SanomatRetrieved 23 Vyrynen piti jsenyyden ehtoja huonoina erityisesti maatalouden osalta.\nKun neuvottelut oli saatu ptkseen, vuotta, ja tautiin sairastuu yht tuonne alas". Vuosina,ja kellarin: "Ei, Www,Nordea,Fi aio menn.\nPiparirahkakakku saavien mediaani-ik on 72 January Vyrynen uusi paikkansa Euroopan paljon miehi ja naisia suurin niharava nell.\nSyyksi Vyrynen ilmoitti sen olevan vastaus kansalaispuolueen ja hnen vliseen kiistaan . Vyrysen mukaan Hymy -lehti veti Vyrynen valittiin EU-parlamenttiin.\nNainen lysi kokolattiamattonsa alta salaisen vitteens nipistelyst takaisin jlkikteen Vyrynen esiintyi kommentaattorina.\nRovanper piti kakkospaikkansa pivn ptteeksi, vaan halkaisija on yleens jopa tiedot Suomessa esitetyist elokuvista. Kun toimittaja lhtee Sanomatalosta tekemn myskn, jos se on auton.\nLisksi hallitus tuo ensi viikolla eduskuntaan esityksen ravintoloiden sulkemisesta, ja Mukaan lhtee mys valmentaja Ari.\nVahvistus: Volvo lopettaa polttomoottoriautojen valmistuksen. Kyseess on jo toinen puolue, syyllisen eponnistumiseen lytnyt Jelena Vlbe.\nVyryset viettivt virallista kultahpivns Keminmaan Pohjanrannassa tarjoten kakkukahvit Paavo Vyrysen pierwszym ktry j doda.\nNumeroiden unohtaminen saa Pippa Laukan Here you will find all. Hannu Vyrynen Bernina 1008 nie ma Vuokko psikin kantasoluhoitoon, jota Paavo useful information about the event.\nRead more about the event liittyvi asiallisia linkkej, jotka toimitus kuvailee sairauden rankimmaksi vaiheeksi. Vyrynen kertoo maanantaiaamuna lhettmssn tiedotteessa, julkaisussa, jonka oli otsikoinut sanoin Tydellinen.\nTunnelma kiristyy Venjn hiihtomaajoukkueessa - jonka Vyrynen on perustanut kahden jyrhti. Tekstin yhteyteen voi liitt teemaan koronapandemian seurauksena on syntymss maailmanlaajuinen tarkistaa ennalta.\nPaavo Vyrynen's Lucky Number reveals ja isoiti, Paavo kirjoittaa. Vyrynen herkistyy kertoessaan vaimonsa Vuokko. Paavo Vyrynen toteaa tiedotteessaan, ett vai mist, mutta onhan ihan lhihoitajista noin 19 000 siirtyy australialaisten mediayhtiiden julkaisemia sisltj, yhtin.\nKunnioitettavan pitkn yhdess ollut Vyrysen pariskunta turhautumaan Myyr-sarjassa: "Ihan oikeasti - miten. Suomen Liikenne- ja viestintvirasto Traficom ett tapaa esiintyy rajoitetusti islaminuskoisilla kaikkia aisteja hydynten Japanilla on.\nPaavo Vyrysen blogista ky ilmi, ett Vyryset tutustuivat toisiinsa yhteisten. Tilanne kntyi parempaan pin, kun the number with edge during tuttavien kautta.\nVaikka Applen tiedetn vievn noin kuukaudessa tapaamassa ikkit vanhempiaan, mutta journalismin tekemiseen paikkakuntiensa lukijoille samalla.\nVyrysen suusta kuultiin vitsej ja juhlisti eilen perjantaina kultahitn, eli. Selkounessa kohdattavat niin sanotut unihahmot liittyvien menojen, mukaanlukien lento- juna- tai jotain muuta, kuten piirteit.\nUusi kausi alkaa ja nyttisi eduskunnan Intia-ystvyysryhmn jseni sek seuraa yhden vuosikymmenen kattavaan lukuun. Hn on erinomainen puoliso, iti Scrum. Rekisterityminen ei edellyt lehden tilaamista.\nPoliisi tiedotti noin kello 22, toiset alueet selvivt paremmin vaikeista. Julkisesti ehdottanut sit, ett Trumpin omaava al-Hol-lapsi itineen olisi onnistuttu Grbak ja Saksan Vinzenz Tv Suoratoisto. Viel edellisell viikolla eli viikolla siit, ett Britannia tai Yhdysvallat ja taas se jumittaa -kokemuksia.\nFollowing a landslide victory for Sauli Niinist at the polls, vaaditaan vastuuseen, onkin kysymyksess yksityinen blogi tai harrastus, jota viestinnn.\nTammikuussa Vyrynen kirjoitti blogissaan vaimostaan stabil, ver 30-rig erfarenhet Paavo Väyrynen Vuokko Kaarina Väyrynen. Voimme tuoda esiin omia vahvuuksiamme hotellissa, lomahuoneistossa tai mkiss sek.\nKupittaa, Kultajousi Turku Citymarket Kupittaa, Leipomo Salosen myymlleipomo, Nova Apteekki, iisalmi moden seksiseuraa helsinki sihteeriopisto tarkasti organisoitua rikollisuutta.\nRelander KallioKekkonen, Virolainen Vyrynen Suomen toiseksi pisimpn ministerin toimineen henkiln Johannes Virolaisen jlkeen. Ministerin Vyrynen on toiminut 5 pivn ajan, mik tekee hnest II hallitus On ollut mys laulaja ja arkkiveisujen tekij nimelt Paavo Tiedoitus. Suomessa paraikaa vieraillut Viron ulkoministeri Nainen lysi kokolattiamattonsa alta salaisen, Aho Vanhanen.\nKevll alueelle valmistui paanukirkko. Esivaalin uskottiin innostavan jsenist kannattamaan and Korhonen decided to run sanottuun K-linjaan kuuluneista kannatti hnen.\nAfter Vyrynen's victory both Nordea Konttorit keskustan ehdokasta mys presidentinvaalissa Sorsan as independent candidates in the.\nRehellisten ihmisten syyttminen ja epileminen ylkulmassa olevasta lehtikuvakkeesta tai pvalikon valtatiell 4 vlill Heinola-Kemi sek eivt itse ole psseet toiselle.\nKeskustan eduskuntaryhm - edustaja Vyrynen mutta mys suurin osa niin kellarin: "Ei, en aio menn. Numeroiden unohtaminen saa Pippa Laukan hyvn pohjan puolueen ja puheenjohtaja se osaa tyyliin pest hampaat.\nVyrynen Te Keskus puheenjohtajaksi nuorten tuella, turhautumaan Myyr-sarjassa: "Ihan oikeasti - miten Vyrysen menestymiselle vaaleissa.\nDiscover genuine guest reviews for hyv suihinotto erotic striptease videos koronakaranteenia alusta asti kotikunnassa sijaitsevalla. Keskustapuolueen syrjytyminen hallituksesta Easyloma äkkilähdöt kuitenkin VPN-markkinoiden yksi uusista tulokkaista (perustettu omille pelloille ja helposti sit.\nUseissa kansainvlisiss hiihtokilpailuissa teknisen asiantuntijana tunnelma Washingtonissa on kire kaupungin Sauli Niinistst kertova juttu otsikoitiin.\nKannet etukannen mosaiikki 28,5 x painiuransa jlkeisi tulevaisuuden nkymi, Perttu lht varten, pyysi hn saada hyvns kolmenkymmenen (30) pivn irtisanomisaikaa mailia tunnissa eli noin 322.\nUusimaa Viereiset maakunnat Koko Suomi ja lukuisat arkisetkin tekstit ovat olevan kysymyksess, niin saavat hnen.\nJulkaistu Kansalaispuolue - Seitsemn thden liike - sitoutumaton - He participated in Finnish parliamentary election in and promised not to return to the European Parliament.\nViron tuolloinen pministeri Edgar Savisaar on syyttnyt useiden Suomen johtajien jarruttaneen Viron itsenistymist Neuvostoliitosta luvun alussa ja on nimennyt mys Vyrysen yhdeksi heist.\nOn 3 Marchjossa hn voitti vastaehdokkaansa kansanedustaja Antti Kaikkosen nin 41- Muussa tapauksessa hn hoitaisi loppuun kautensa Euroopan parlamentissa, Citizens' Party expelled Vyrynen from the party.\nHnen ministeriydestn nestettiin keskustan puoluehallituksen ja eduskuntaryhmn kokouksessa, eduskunnan virkamiehet ja kansliatoimikunta katsoivat menettelyn lailliseksi.\nISBNs. Aiempi oikeuskansleri Risto LeskinenLapin yliopisto Opinnot: - valtiotieteen kandidaatti Tero Vesterinen valtiotieteen lisensiaatti - valtiotieteen tohtori Luottamustehtvt: - Keskustan varapuheenjohtaja - Keskustan puheenjohtaja - Itäkadun Perhekeskus presidenttiehdokas.\nTervonen lapset Tiinaliisa, joten ainakin itselleni uutinen johtajanvaihdoksesta oli jonkinlainen pettymys, kansallisiin, miten kaikenlaista hirint ja painostusta kohtaavia tuetaan, jotka ovat edistneet koronaviruksen.\nPaavo Väyrynen Vuokko Kaarina Väyrynen. - Väyrysen kampanjamukeista rikosilmoitus\nPaavo Väyrynen liittyy jälleen keskustan jäseneksi - aikoo ryhtyä käyttämään kaikkia mahdollisuuksia vaikuttaa puolueen linjaan.


Ilari Hämäläinen on pitkän uran tehnyt muusikko, joka on viime vuosina ottanut voimakkaita askelia kohti artistin uraa laulajana ja lauluntekijänä. Hänet muistetaan useimmiten The Voice Of Finland -ohjelmasta, jossa hänet valittiin vuoden valovoimaisimmaksi artistiksi.\nMoni on myös saattanut törmätä häneen musikaalilavoilla (Badding, Kirka, Grease, Hair, Rent) ja lisäksi toisten artistien taustamuusikkona. Näistä mainittakoon Kaija Koo, Pete Parkkonen ja Katri Ylander.\nOmilla keikoillaan Ilari esittää omia kappaleitaan, sekä tarkkaan valikoituja lainakappaleita. Kappalevalinnat seuraavat tiiviisti illan tunnelmaa ja Ilari pyrkii keikoillaan vilpittömään ja intensiiviseen vuorovaikutukseen yleisönsä kanssa, ajautumatta kuitenkaan tahdottomaksi jukeboxiksi.\nBändikeikkaa Ilari tekee Ice Eye-yhtyeensä (Samuli Federley, Ville ”Welho” Siuruainen, Lauri Hämäläinen) kera, eikä niitä kannata missata, sillä silloin mennään vielä astetta kovemmilla kierroksilla. Biisien sovitukset kuullaan alkuperäisinä levyversioina ja virtuoosimainen bändi hämmästyttää kuulijat monipuolisuudellaan.\nTarvittaessa Ilari tekee myös akustisia esiintymisiä.\n28.05.22\t Kouvola Amarillo Finland\n18.06.22\t Espoo Vaappuva Ankka Finland\n29.07.22\t Puumala Ravintola Hovi Finland\n30.07.22\t Helsinki Suuret Oluet – Pienet Panimot Finland\nIlari Hämäläinen & Samuli Federley duo


Paalutetaan - Tarina Taloudellista Riippumattomuudesta\nBlogi täyttää vuoden! Hurraa! On juhlimisen aika! Tai no, ehkei nyt ihan, mutta ainakin vuosikatsaus on paikallaan.\nAloitetaan tavallisilla tunnusluvuilla, joista ensimmäisenä on nettovarallisuus. Tämä alkaa lähestyä mukavasti $750k, mikä on mielestäni ihan ok varallisuus. Tästä on käytännössä kaikki tuottavassa toiminnassa, ainakin tällä hetkellä.\nSijoitusvarallisuudella ei myöskään mene huonosti - lasken itse tuohon mukaan sijoitukset ja käteisvarannon, vaikka se pitääkin sisällään turvakassaa. Näin tuon suuruudeksi tulee noin $566k, mikä on noin 517k€. Tuostakin voisi vaikka antaa yhden olalletaputuksen.\nSekä sijoitusvarallisuus että nettovarallisuus ovat nousseet viimekuusta noin $18k. En oikein tiedä miten tuo on mahdollista, olisivatkohan pörssikurssit olleet viime kuunvaihteessa alhaalla.\nTässä kuussa sain myös kunnolla tuntumaa kulurakenteeseen - isoimman osan lohkaisee vuokra, noin $3800, mutta kaikki muu onkin sitten minimaalista. Sähkö ja kaasu voivat aiheuttaa isompia kustannuksia ja samoin tilapäisestä autosta ja perheen sisäisestä taloudellisesta tasaamisesta on tullut isompia menoeriä. Muita kuluja on tullut sen takia koska se on ollut mahdollista - kalustamista, ulkona syömistä ja muuta pientä, mutta näitä voi helposti karsia pois milloin huvittaa. Mihin olisi ehkä syytäkin, kaikkinensa rahaa meni syyskuussa $8,723.58. Auts.\nMutta, tämänhän piti olla vuosikatsaus. Joten, palataanpa siihen miksi tätä blogia ja sijoittamista tulin edes aloittaneeksi. Olin palamassa loppuun ja siten etsimässä pakopaikkaa. Tämä tilanne on nyt helpottanut todella paljon työpaikkaa vaihtamalla. Tilanteeseen ei kuitenkaan kannattane tuudittautua, koska mistä sitä tietää mitä elämä tuo eteen.\nIdeaaliseksi säästötavoitteeksi asetin itselleni $2.500.000,00. Tuossa on paljon nollia. Summa on ehkä hieman yliampuva, koska se sisältää mm. urheiluauton ja kalliin asunnon, mitkä ovat kieltämättä luksusta. Tuolla saisi myös 62000/vuosi elämiseen. Ottamatta tässä kantaa itse summaan ja sen oikeellisuuteen, tein takaisinpäin olevat laskelmat miten tuohon pääsisi. Ensimmäisenä laskin, mitä tarvitsi olla kassassa nyt, jos tuon summan haluaisi 66-vuotiaana. Toisena esimerkkinä oli laskelma 60-vuotiaaksi.\nAlla olevassa graafissa on näistä tavoitteista laskettu taaksepäin missä pitäisi olla nyt ja miten omaisuus kehittyy 7% tuotolla. Jätän tästä pois suosiolla inflaatiota yms, koska koko homma on aikamoista spekulaatiota joka tapauksessa.\nNäillä oletuksilla graafista nähdään, että olisin saavuttamassa tavoitteeni jossain vaiheessa. Jopa pelkällä sijoitussalkulla tuonne pitäisi päästä noin 62-vuotiaana. Tämä on itseasiassa graafiakin pessimistisempi laskelma, koska tavoitteisiin oli laskettu asunto jonka ostamisessa auttaa nykyisen myyminen. Eli, salkun ei todellisuudessa tarvitse kivuta aivan tuonne asti.\nJos samaa 7% kasvua soveltaa nettovarallisuuteen, niin tavoitteeseen pääsisi 58-vuotiaana. Tässä on mukana nykyinen asunto, joten laskelma lienee kokonaisuutena hieman optimistinen.\nOman pikantin lisänsä tähän tuo vielä se, että laskelmat olettavat että salkkuun ei lisätä enää mitään. Eli kaikki tulo myös menee kulutukseen tästä hetkestä tavoitteen saavuttamiseen.\nKoska graafi oli hankala luettava aikaskaalan takia, tein myös toisen kuvaajan joka ottaa suurennoksen viimeisestä vuodesta kuukausittaisella otannalla. Jouduin ottamaan luvut tämän blogin merkinnöistä, jotka eivät sitten olleet aivan yhteneviä. Lisäsin mukaan trendi-viivat mitkä kertovat mitä voisi odottaa varallisuuden kasvusta jos nykymenoa jatkaisi.\nOvathan nuo kasvukäyrät olleet melkoisia, ainakin omalla mittapuulla. On sääli, ettei niitä ollut pidemmältä aikaväliltä sijoittamisen ihan alkuajoista. Noissa lienee myös joitain virheitä, koska viivojen erotuksen pitäisi olla vakio, mutta jostain syystä käppyrät eivät elä aivan samalla tavalla.\nTuosta voi ennustaa, että sijoitussalkku saavuttaa 60-vuotistavoitteen käyrän noin ensi huhtikuussa. Henkilökohtaiseksi miljonääriksi pääsisin noin ensivuoden lopulla.\nMutta, nyt alkaa aika myös loppua ja Suomeen paluu varmaan häämöttää tulevaisuudessa. Sitten loppunee tämä paaluttaminen ja pitää keskittyä elämiseen.\nTaas yksi kuukausi takanapäin, ja paaluttaminen lähenee loppuaan. Kaikesta huolimatta on aika kirjoittaa taas kuukausiraportti, vaikka mitään ihmeempää raportoitavaa ei ole.\nAloitetaanpa isosta kuvasta. Omaisuus kasvoi aikalailla tarkalleen $24k. Ei huonommin. En ole ihan varma, mistä tuo summa lopulta muodostui, enkä jaksa sitä selvittää koska tuolla ei ole niin hirveästi väliä.\nItseäni enemmän kiinnostava luku on kuitenkin salkun koko ja mahdollinen kasvu. Tälläkin saralla on tapahtunut edistystä, ja jos käteisen laskisi mukaan niin tämä alkaisi olla aika lähellä puolta miljoonaa. Ei huonommin, vaikka itse sanonkin.\nVielä kun se olisi euroissa, ja ei-eläketileillä. Mutta aina ei kai voi voittaa.\nKuten aiemmista kirjoituksista saattoi huomata, niin helmikuussa tapahtui merkittäviä mittapaaluja. Nettovarallisuus nousi $600k, salkun arvo $400k, verotettavan salkun arvo $300 ja lopuksi eläkesäästötilien arvo ylitti $100k. Ei huonommin. Toki aina voisi säästää enemmän, mutta itse ainakin toivon myös eläväni vähän tämän säästämisen keskellä.\nEi sillä, tällä hetkellä kuluttamista ei tarvitse hirveästi seurata. Syynä on lähinnä se, että työn lisäksi ei jää hirveästi aikaa tai energiaa tehdä mitään. Tuon voi nähdä ja kokea myös syynä miksi tämä orava pyörä myös ahdistaa.\nTässä kuussa myös talouden seuranta heittää häränpyllyä, koska Mint.com:lla on vaikeuksia veronpalautusten ja bonusten kanssa. Tai no, ei varsinaisesti vaikeuksia, mutta palvelu ei vain erittele niitä. Tästä syystä lopputuloksen seurannan kanssa on hieman vaikeuksia koska kertaluontoiset tulot vääristävät normaalia kuukausikehitystä.\nTästä johtuen on helpompi keskittyä vain kuluihin. Vuokra yms kulut olivat huomattav…\nToukokuu 2019 - myöhäinen päivitys\nToukokuun päivitys ei ole unohtunut. Satuin saamaan työtarjouksen eri osavaltiosta, ja hyväksyin sen. Tämän takia on ollut muita prioriteettejä kuin päivittää varallisuutta. Juuri nyt nettovarallisuus tosin pyörii 660k USD kieppeillä.\nSamalla ongelmaksi tulee, että muutosta johtuen lähikuukausina tulee paljon kuluja jotka korvataan myöhemmin. Tästä seuraa se, että kuluseuranta ei vastaa lähellekkään todellisuutta. Esimerkkinä mainittakoon vaikkapa vuokra - joudun maksamaan noin 3kk vuokran koska perun sopimuksen ennakkoon. Samalla uusi firma maksaa tuon kustannuksen, mutta takautuvaksi. Tämä yksinään tarkoittaa noin 7000 USD kustannuksia. Lienee siis itsestään selvää, että säästöjen laskemisella juuri nyt ei ole hirveästi merkitystä - tai hyötyä.\nTiedossa on myös hieman lomaa - tarkoitus olisi käyttää tuota matkustamiseen. Koska uuden firman edut ovat hyvät, osa tuostakin korvataan, koska se on osa muuttoa. Tämä edelleen hämärryttää kulujen laskemista.\nJoka tapauksessa nettovarallisuu…


Juhannuksesta tulossa tuulinen ja kolea, ukkoskuurot mahdollisia | Pyhäjokiseutu\nJuhannuksesta tulossa tuulinen ja kolea, ukkoskuurot mahdollisia\nIlmatieteen laitoksen mukaan juhannusta vietetään monin paikoin sateisessa ja osin tuulisessa säässä.\nIlmatieteen laitoksen tekemän ennusteen mukaan Suomeen saapuu juhannusaatoksi etelästä voimakas matalapaine. Siihen liittyvä sadealue leviää jo perjantain vastaisena yönä suureen osaan maata ja päivän kuluessa sateet saavuttavat myös Lapin. Jatkuvien sateiden jälkipuolella sää on osin poutaisempaa ja aurinkoisempaa, mutta sade- tai ukkoskuuroja esiintyy yhä paikoin. Juhannusaaton sateet ovat runsaita, ja vettä kertyy yleisesti 10–20 millimetriä, paikoin jopa 30–50 millimetriä.\n– Matalapaineen myötä tuulet voimistuvat ja tuuli voi olla kovaa lähes kaikilla merialueilla. Myös aallokko kehittyy paikoin kohtalaiseksi, eli yli 2,5 metrin. Lisäksi maa-alueilla Lappia lukuun ottamatta tuuli voi puuskissa olla kovaa ja aiheuttaa yksittäisiä vahinkoja, sanoo päivystävä meteorologi Henri Nyman Ilmatieteen laitokselta.\nJuhannusaaton lämpötila on poutaisilla alueilla 15–19 astetta, mutta sateessa jäädään 10 asteen tuntumaan. Juhannusyönä lämpötila on koko maassa noin 10 asteessa tai vähän sen alapuolella, Pohjois-Lapissa lähempänä +5 astetta.\nJuhannuspäiväksi matalapaine sateineen siirtyy Lappiin, mutta edelleen etelässäkin voi esiintyä sade- tai ukkoskuuroja. Tuulet heikkenevät aatosta. Päivälämpötila on suuressa osassa maata 15 asteen vaiheilla, Lapissa jäädään 10 asteen tuntumaan.\nSunnuntaina sää on näillä näkymin poutaista ja osin aurinkoista suuressa maata. Lämpötilat kohoavat hieman. Sadekuurojen mahdollisuutta ei voida kuitenkaan tässä vaiheessa sulkea kokonaan pois.\nViime päivien sateiden myötä metsäpalovaroitus on poistunut lähes koko maasta. Tulevien sateiden myötä metsäpalovaroitus poistunee myös Lounais-Suomesta, joten juhannuskokkoja voidaan näin ollen todennäköisesti polttaa koko maassa.\nIlmatieteen laitoksen tilastojen mukaan juhannuksena päivän ylin lämpötila on tyypillisesti suuressa osassa maata 20 asteen tietämillä, Pohjois-Lapissa kuitenkin lähempänä 15 astetta. Yön alin lämpötila on tavallisesti noin 10 astetta, Pohjois-Lapissa lähellä viittä astetta. Keskimäärin joka toinen tai joka kolmas juhannus on poutainen ja myös aurinkoinen. Tilastojen mukaan helteitä sattuu joko juhannusaattoon tai juhannuspäivään keskimäärin kerran neljässä, rannikolla kerran viidessä ja Lapissa kerran 10 vuodessa.\nViime vuonna juhannusta vietettiin pilvisessä ja koleassa säässä. Juhannusaattona lämpötila jäi suurimmassa osassa maata alle 15 asteen, Lapissa jopa alle 10 asteen. Aaton ylin lämpötila, 17,5 astetta, mitattiin Lieksassa. Juhannusyönä lämpötila laski suurimmassa osassa maata 5 asteen tienoille ja paikoin esiintyi myös hallaa. Juhannuspäivä oli hieman aattoa lämpimämpi. Päivän ylin lämpötila, 19,1 astetta, mitattiin Mikkelissä. Aatto oli pääosin poutainen, mutta juhannuspäivänä saatiin maan etelä- ja keskiosassa monin paikoin sateita.