MasterCard Corporate Classic -kortin ulkomaanmatkavakuutus alkaen - PDF\nDownload "MasterCard Corporate Classic -kortin ulkomaanmatkavakuutus alkaen"\n1 MasterCard Corporate Classic -kortin ulkomaanmatkavakuutus alkaen Vakuutusnumero Jos kieliversioiden välillä esiintyy ristiriitaisuuksia, sovelletaan suomenkielistä versiota. Tämä ryhmämatkavakuutussopimus käsittää nämä kortinhaltijalle annettavat vakuutusehdot. Vakuutuksenottajana on Sampo Pankki Oyj jäljempänä Sampo Pankki) ja vakuutuksenantajana vakuutusyhtiö Chartis Europe S.A. (Finland), (jäljempänä Chartis Finland). Näiden ehtojen lisäksi vakuutukseen sovelletaan näihin ehtoihin liitettyjä yleisiä sopimusehtoja. 1 Vakuutetut Vakuutettuina ovat Sampo Pankin Corporate Card Classic kortin kortinhaltijat. 2 Vakuutuksen voimassaolo 2.1 Voimassaoloehto Vakuutus on voimassa, jos vähintään 75 % matkakuluista on maksettu Sampo Pankin MasterCard Corporate Card Classic kortilla. 2.2 Voimassaoloalue Vakuutus on voimassa ulkomaanmatkoilla kaikkialla maailmassa. 2.3 Vakuutuksen voimassaoloaika Vakuutus on voimassa, kun vakuutetun Corporate Card Classic kortti on voimassa matkan alkaessa ja matka kestää enintään 90 päivää. Jos matka kestää yhtäjaksoisesti kauemmin, vakuutus päättyy tällaisen matkan osalta 90 päivän kuluttua siitä, kun matka alkoi. 3 Edunsaajat Edunsaajana on vakuutettu. 4 Vakuutuksen sisältö Vakuutukseen sisältyvät korvauslajit löytyvät oheisesta taulukosta. Taulukossa ilmoitetut vakuutusmäärät tarkoittavat enimmäiskorvausta yhtä vakuutettua kohden yhdessä vakuutuksen tarkoittamassa vahinkotapahtumassa. Korvauslajit, niiden korvattavuus sekä rajoitukset on tarkemmin määritelty taulukossa mainituissa ehtokohdissa. Mahdolliset useammat tai rinnakkaiset kortit, jotka sisältävät matkavakuutusturvan, eivät oikeuta moninkertaisiin korvauksiin. Vakuutetun kotimaa on se maa, jossa vakuutetulla on varsinainen asunto ja koti, ja jossa hän pysyvästi oleskelee yli 183 päivää vuodessa. Korvauslaji Ehtokohta Vakuutusmäärä (EUR) Omavastuu Odottamiskorvaus lento tai muu julkinen kulkuneuvo Matkatavaroiden myöhästyminen - välttämättömyystarvikkeet 5 Enintään 25 euroa/tunti, enintään 500 euroa 4 tunnin odotusaika 6 Enintään 500 euroa 4 tunnin odotusaika Sampo Pankki, Danske Bank A/S, Suomen sivuliike Rekisteröity toimipaikka ja osoite Helsinki, Hiililaiturinkuja 2, SAMPO PANKKI. Y-tunnus Danske Bank A/S, Kööpenhamina Tanskan kauppa ja yhtiörekisteri Rek nro\n2 5 Odottamiskorvaus lennon tai julkisen kulkuneuvon myöhästyessä Vakuutusturva koskee tilannetta, jossa vakuutettu joutuu lennon tai muun julkisen kulkuneuvon myöhästymisen tai ylivarauksen vuoksi odottamaan alkuperäisen matkasuunnitelmaan kuuluvaa lentoa tai muuta kulkuneuvoa yli neljä (4) tuntia. Korvauksena maksetaan tarpeelliset ja kohtuulliset elanto- ja mahdolliset majoituskulut ulkomailla tai kotimaassa ulkomaille suuntautuvan lentomatkan yhteydessä enintään kohdassa 4 mainittuun vakuutusmäärään asti. Ensisijainen vastuu on kuljetusyhtiöllä, jolle vakuutetun on aina ensin esitettävä korvausvaatimus. Korvauksesta vähennetään maksuhyvitys tai korvaus, jonka vakuutettu on oikeutettu saamaan matkanjärjestäjältä tai kuljetusyhtiöltä. Ostokset on tehtävä ja yöpymisen on tapahduttava myöhästymisen aikaan siinä matkakohteessa, jossa myöhästyminen tapahtui. Vakuutetun on hankittava lentoyhtiöltä, liikennöitsijältä tai matkanjärjestäjältä todistus myöhästymisestä ja myöhästymisen syystä. Vahinkoilmoitukseen on liitettävä alkuperäiset tositteet sekä selvitys matkan varauksista ja varauksien vahvistamisista. Julkisella kulkuneuvolla tarkoitetaan luvanvaraista matkustajien kuljettamista vakituisilla reiteillä. Tilauslennot ovat julkisia kulkuneuvoja, jos lennolla käytetty kone on matkatoimiston tai matkanjärjestäjän tilaama. 5.1 Odottamiskorvaukseen liittyvät rajoitukset Vakuutuksesta ei korvata odottamiskorvausta muiden kuin tavanomaisesti rekisteröityjen tilausja reittilentojen osalta mikäli myöhästyminen johtuu siitä, että vakuutettu ei ole ilmoittautunut lennolle lentoyhtiön ohjeiden mukaisesti, matkalle lähtöä tiedossa olleesta lakosta tai työtaistelutoimista, matkalle lähtöä tiedossa olleesta ilmailu- tai muiden viranomaisten lentokiellosta tai muista toimista. 6 Matkatavaroiden odottamiskorvaus Vakuutuksesta korvataan matkatavaroiden viivästymisen perusteella välttämättömyystarvikkeiden hankkimisesta tai vuokraamisesta aiheutuneita kustannuksia enintään kohdassa 4 mainittuun vakuutusmäärään asti, jos rekisteröidyt/lähtöselvityksen läpäisseet matkatavarat ovat ulkomaille suuntautuvan matkan yhteydessä yli neljä (4) tuntia myöhässä. Välttämättömyystarvikkeita voivat olla mm. peseytymistarvikkeet ja vaatteet. Matkan tarkoitus otetaan huomioon, kun arvioidaan hankittujen tarvikkeiden välttämättömyyttä. Korvaus edellyttää ehdottomasti kuljetusyhtiön antamaa todistusta matkatavaroiden myöhästymisestä sekä alkuperäisiä kuitteja tehdyistä henkilökohtaisten tarvikkeiden ostoista tai vuokraamisesta. Ensisijainen vastuu on kuljetusyhtiöllä, jolle vakuutetun on aina ensin esitettävä korvausvaatimus. Korvauksen maksamisen edellytykset ovat, että matkatavarat on jätetty lentoyhtiön kuljetettavaksi mukana seuraavana matkatavarana, vakuutettu on ryhtynyt kohtuulliseksi katsottuihin toimenpiteisiin matkatavaroiden takaisin saamiseksi, ilmoitus matkatavaroiden viivästymisestä on tehtävä asianomaiselle kuljetusyhtiölle viipymättä ja kuljetusyhtiön todistus matkatavaroiden myöhästymisestä sekä todistus niiden palauttamisesta on esitettävä korvausta haettaessa, välttämättömyystarvikkeiden hankinta tai vuokraus on tehtävä, ennen kuin matkatavarat on saatu takaisin, välttämättömyystarvikkeiden ostoista ja vuokraamisesta on olemassa alkuperäinen kuitti. 6.1 Odottamiskorvaukseen liittyvät rajoitukset Odottamiskorvausta ei makseta muiden kuin kansainväliseen varausjärjestelmään rekisteröityjen tilauslentojen osalta, tullin tai muiden viranomaisten suorittaman matkatavaroiden takavarikoinnin perusteella, matkalle lähtöä tiedossa olleesta lakosta tai työtaistelutoimista, matkalle lähtöä tiedossa olleesta ilmailu- tai mui-\n3 den viranomaisten lentokiellosta tai muista toimista, kun matkatavarat myöhästyvät kotimaahan palattaessa. 7 Kaikkia korvauslajeja koskevat yleiset rajoitukset 7.1 Sota Chartis Finland ei vastaa vahingoista, joita aiheutuu sodasta tai aseellisesta selkkauksesta, vallankumouksesta, mellakasta tai sotilaallisen voiman käytöstä. 7.2 Terrorismi Vakuutus ei kata terroriteoista aiheutuvaa vahinkoa. Terroriteolla tarkoitetaan voiman tai väkivallan käyttöä tai sillä uhkaamista, jonka tavoitteena on tai josta seuraa aineellista vahinkoa, henkilövahinkoja, haittaa tai häiriötä tai tekoa, joka vaarantaa ihmishenkiä tai omaisuutta, kun tällainen toiminta on suunnattu yksilöä, omaisuutta tai viranomaista kohtaan ja sen ilmaistuna tai muuten ilmeisenä tavoitteena on taloudellisten, etnisten, kansallismielisten, poliittisten tai rodullisten tai uskonnollisten tai muiden päämäärien tavoittaminen. Vakuutus ei korvaa vammaa tai kuolemaa sotatilasta tai terroriteosta johtuen. Lisäksi terroriteoiksi katsotaan teot, jotka asianomainen hallitus on osoittanut tai todennut terroriteoksi. Ryöstöjä tai muita rikollisia tekoja, joiden tavoitteena on tekijän henkilökohtainen hyöty sekä tekoja, joiden syynä ovat tekijän / tekijöiden ja uhrin / uhrien väliset aikaisemmat henkilökohtaiset suhteet, ei katsota terroriteoiksi. 7.3 Ydinvahinko ja radioaktiiviset, biologiset ja kemialliset aseet Vakuutuksesta ei makseta korvausta, jos vahinkotapahtuma on aiheutunut ydinvastuulaissa kuvatusta ydinvahingosta riippumatta siitä, missä ydinvahinko on sattunut, radioaktiivisten aineiden käytöstä tai päästöistä, jotka suoraan tai välillisesti johtavat ydinreaktioon, radioaktiiviseen säteilyyn tai saastumiseen, myrkyllisten biologisten tai kemiallisten aineiden leviämisestä, käytöstä tai päästöistä, joita on käytetty tahallisesti terroriteossa. 7.4 Törkeä huolimattomuus törkeää huolimattomuuttaan, Chartis Finlandin vastuuta voidaan alentaa sen mukaan, mikä on olosuhteisiin nähden kohtuullista. 7.5 Muut kaikkia korvauslajeja koskevat rajoitukset Korvausta ei makseta jos vahinkotapahtuma johtuu väkivaltaiseen työtaistelutoimeen, kapinaan tai muuhun väkivaltaiseen julkisella paikalla tapahtuneeseen mellakkaan osallistumisesta, vakuutetun osallistuessa aktiiviseen sotilas-, poliisi-, miliisi- tai rauhanturvatoimintaan tai niiden harjoituksiin, lentohenkilöstöön kuuluvalle tai lentoon liittyvää tehtävää suorittavalle lento-onnettomuudessa, jos vahinkotapahtuma aiheutuu maanjäristyksestä, maanvyörymästä tai lumivyörystä, jos vakuutettu osallistuu rikolliseen toimintaan, jos vakuutettu on osallisena tappelussa, poislukien itsepuolustus, tapauksissa, joissa vakuutetun tekemä vaade aiheutuu tullin tai muiden viranomaisten määrittelemistä uusista laista ja ohjeistuksista. 8 Korvausmenettely 8.1 Toimenpiteet vahingon sattuessa Korvauksenhakijan on annettava Chartis Finlandille asiakirjat ja tiedot, jotka ovat tarpeen vakuutusyhtiön vastuun selvittämiseksi. Matkavahinkoilmoitus tulee tehdä mahdollisuuksien mukaan vakuutusyhtiön lomakkeelle, joka tulee allekirjoittaa. Vahingon sattuessa ota yhteyttä vakuutusyhtiöön: Chartis Europe S.A. (Finland) Kasarmikatu Helsinki, Suomi Puh ma-pe 9-20 ja la Faksi S-posti: Vakuutetun tulee hoitaa vähäisiä kustannuksia aiheuttavat tapaukset itse ja hakea korvausta matkalta palattua alkuperäisiä tositteita vastaan. Korvausvaatimus on tehtävä Chartis Finlandille viimeistään yhden (1) vuoden kuluttua siitä, kun korvauksenhakija sai tietää mahdollisuudestaan saada korvausta ja viimeistään 10 vuoden kuluttua vakuutustapahtuman sattumisesta. Jos korvausvaatimusta\n4 ei tehdä tässä ajassa, korvauksenhakija menettää oikeutensa korvaukseen. 8.2 Vahinkoilmoitus Vahinkoilmoituksen tulee sisältää ainakin seuraavat tiedot ja liitteet: vakuutuksen numero , lyhyt kuvaus vahinkotapahtumasta, matkalippu tai muu tosite matkasta, todiste, että matka on maksettu MasterCard Corporate Classic kortilla. Odottamiskorvaus lennon tai muun julkisen kulkuneuvon myöhästyessä: kuljetusyhtiön todistus myöhästymisesta, alkuperäiset kuitit ateria- ja majoituskustannuksista, Matkatavaroiden odottamiskorvaus: kuljetusyhtiön todistus sekä todistus niiden palauttamisesta, alkuperäiset kuitit ostetuista tai vuokratuista välttämättömyystarvikkeista. Tarvittaessa Chartis Finland pyytää myös muita lisätietoja ja liitteitä. 8.3 Vilpillinen tieto Jos vakuutettu antaa vilpillisiä lausuntoja tai salaa tietoja, joilla olisi merkitystä vahingonkorvauksessa, korvausta ei makseta. 8.4 Force majeure (ylivoimainen este) Vakuutuksesta ei korvata vahinkoja, jotka johtuvat sodasta, sodanomaisista olosuhteista, vallankumouksesta, mellakoista, lakoista, työsuluista tai muista vastaavanlaisista tapahtumista. 8.5 Menettely, jos vakuutettu ei ole tyytyväinen korvauskäsittelyyn Jos vakuutettu ei ole tyytyväinen korvauspäätökseen, tulee vakuutetun olla aina ensin yhteydessä vahingonkäsittelijään. Korvauksenhakija voi saattaa päätöksen ratkaistavaksi myös Vakuutus- ja rahoitusneuvontaan tai Kuluttajavalituslautakuntaan, joka antaa ratkaisusuosituksia kuluttajansuojalainsäädännön perusteella. Ryhmämatkavakuutuksen yleiset sopimusehdot Yleiset sopimusehdot perustuvat vakuutussopimuslakiin (543/94). Jäljempänä on esitelty olennaisimmat ryhmävakuutukseen sovellettavat säännökset (vakuutussopimuslaki 4 ). Vakuutussopimukseen sovelletaan myös niitä vakuutussopimuslain säännöksiä, joita ei näihin yleisiin sopimusehtoihin ole kirjoitettu. 1 Matkavakuutuksen keskeisiä käsitteitä Vakuutusyhtiö: Chartis Europe S.A. (Finland). Vakuutusmäärä on enimmäiskorvausmäärä kussakin vahinkotapahtumassa sovellettavan korvauslajitaulukon mukaan. Ryhmävakuutus on vakuutus, jossa vakuutettuina ovat kortinhaltijat ja vakuutuksenottajana on vakuutusyhtiön kanssa vakuutussopimuksen tehnyt sopimuspuoli. Vakuutustapahtuma on se tapahtuma, jonka perusteella vakuutuksesta suoritetaan korvausta. Välttämättömyystarvikkeet ovat tarvikkeita, joita tarvitaan, jos matkatavarat ovat myöhässä, esim. peseytymistarvikkeet. Matkan tarkoitus otetaan huomioon, kun arvioidaan hankittujen tarvikkeiden välttämättömyyttä. Julkisella kulkuneuvolla tarkoitetaan luvanvaraista matkustajien kuljettamista vakituisilla reiteillä linjaautolla, junalla, lennolla tai laivalla. Tilauslennot ovat julkisia kulkuneuvoja, jos lennolla käytetty kone on matkatoimiston tai matkanjärjestäjän tilaama. 2 Velvollisuus estää ja rajoittaa vahingon syntymistä 2.1 Velvollisuus noudattaa suojeluohjeita Vakuutetun tulee noudattaa vakuutusehdoissa tai kirjallisesti muutoin annettuja suojeluohjeita. Jos vakuutettu on tahallisesti tai huolimattomuudesta laiminlyönyt suojeluohjeiden noudattamisen, voidaan hänelle tulevaa korvausta alentaa tai evätä. Harkittaessa, onko korvausta alennettava tai evättävä, otetaan huomioon, mikä merkitys suojeluohjeen laiminlyönnillä on ollut vahingon syntymiseen. Lisäksi tulee ottaa huomioon vakuutetun tahallisuus tai huolimattomuuden laatu sekä olosuhteet muutoin.\n5 2.2 Vahingon torjumis- ja rajoittamisvelvollisuus (pelastamisvelvollisuus) Vakuutustapahtuman sattuessa tai välittömästi uhatessa vakuutetun tulee kykyjensä mukaan huolehtia vahingon torjumisesta tai rajoittamisesta. Jos vahinko on ulkopuolisen aiheuttama, vakuutetun tulee ryhtyä tarpeellisiin toimiin Chartis Finlandin oikeuden säilyttämiseksi vahingon aiheuttajaa kohtaan. Vakuutetun on pyrittävä esimerkiksi selvittämään vahingon aiheuttajan henkilöllisyys. Jos vahinko on aiheutettu rangaistavalla teolla, vakuutetun tulee viivytyksettä ilmoittaa asiasta poliisiviranomaisille ja vaatia oikeudessa rikoksen tekijöille rangaistusta, jos vakuutusyhtiön etu sitä vaatii. Vakuutetun tulee muutoinkin noudattaa Chartis Finlandin vahingon torjumiseksi ja rajoittamiseksi antamia ohjeita. Chartis Finland korvaa edellä mainitun pelastamisvelvollisuuden täyttämisestä aiheutuneet kohtuulliset kustannukset, vaikka vakuutusmäärä siten ylitettäisiinkin. 2.3 Suojeluohjeiden ja pelastamisvelvollisuuden laiminlyönti vastuuvakuutuksessa Vastuuvakuutuksessa ei korvausta vakuutetun huolimattomuuden takia alenneta eikä evätä. Jos vakuutettu on kuitenkin laiminlyönyt suojeluohjeen noudattamisen tai pelastamisvelvollisuutensa tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta tai jos vakuutetun alkoholin tai huumausaineen käyttö on vaikuttanut laiminlyöntiin, korvausta voidaan alentaa tai se evätä. Jos vakuutettu on laiminlyönyt suojeluohjeiden noudattamisen tai pelastamisvelvollisuutensa törkeästä huolimattomuudesta tai jos vakuutetun alkoholin tai huumausaineiden käyttö on vaikuttanut laiminlyöntiin, Chartis Finland suorittaa kuitenkin vastuuvakuutuksesta vahinkoa kärsineelle luonnolliselle henkilölle sen osan korvauksesta, jota tämä ei ole ulosotossa tai konkurssissa todetun vakuutetun maksukyvyttömyyden vuoksi saanut perittyä. 3 Vakuutustapahtuman aiheuttaminen 3.1 Henkilövakuutus Vakuutetun aiheuttama vakuutustapahtuma Chartis Finland on vastuusta vapaa vakuutettua kohtaan, joka on tahallisesti aiheuttanut vakuutustapahtuman. törkeällä huolimattomuudella, Chartis Finlandin vastuuta voidaan alentaa sen mukaan, kun olosuhteet huomioon ottaen on kohtuullista Vakuutuskorvaukseen oikeutetun aiheuttama vakuutustapahtuma Jos muu vakuutuskorvaukseen oikeutettu henkilö kuin vakuutettu on tahallisesti aiheuttanut vakuutustapahtuman, Chartis Finland on häneen nähden vastuusta vapaa. Jos henkilö on aiheuttanut vakuutustapahtuman törkeällä huolimattomuudella, tai jos hän on ollut sellaisessa iässä tai mielentilassa, ettei häntä olisi voitu tuomita rangaistukseen rikoksesta, hän voi saada vakuutuskorvauksen tai osan siitä ainoastaan, jos se katsotaan kohtuulliseksi ottaen huomioon ne olosuhteet, joissa vakuutustapahtuma on aiheutettu. Jos vakuutettu on kuollut, maksetaan muille korvaukseen oikeutetuille se osa vakuutuskorvauksesta, jota ei makseta vakuutustapahtuman aiheuttajalle tai aiheuttajille. 3.2 Vahinkovakuutus Chartis Finland on vastuusta vapaa vakuutettua kohtaan, joka on tahallisesti aiheuttanut vakuutustapahtuman. törkeällä huolimattomuudella tai jos vakuutetun alkoholin tai huumausaineiden käyttö on vaikuttanut vakuutustapahtumaan, voidaan hänelle tulevaa korvausta alentaa tai se voidaan evätä. Harkittaessa onko korvausta edellä mainituissa tapauksissa alennettava tai se evättävä, otetaan huomioon, mikä merkitys vakuutetun henkilön toimenpiteellä on ollut vahingon syntymiseen. Lisäksi otetaan huomioon vakuutetun henkilön tahallisuus tai huolimattomuuden laatu sekä olosuhteet muutoin. 3.3 Vakuutustapahtuman aiheuttaminen vastuuvakuutuksessa törkeällä huolimattomuudella tai jos vakuutetun alkoholin tai huumausaineiden käyttö on vaikuttanut vakuutustapahtumaan, Chartis Finland suorittaa kuitenkin vastuuvakuutuksesta vahinkoa kärsineelle luonnolliselle henkilölle sen osan korvauksesta, jota tämä ei ole ulosotossa tai konkurssissa todetun vakuutetun maksukyvyttömyyden vuoksi saanut perityksi. 4 Samaistaminen vahinkovakuutuksessa\n6 Mitä edellä on sanottu vakuutetusta, kun kysymys on vakuutustapahtuman aiheuttamisesta, suojeluohjeiden noudattamisesta tai pelastamisvelvollisuudesta, sovelletaan vastaavasti henkilöön, joka omistaa vakuutetun omaisuuden yhdessä vakuutetun kanssa ja käyttää sitä yhdessä hänen kanssaan tai joka asuu vakuutetun kanssa yhteisessä taloudessa ja käyttää vakuutettua omaisuutta yhdessä hänen kanssaan. Mitä edellä on sanottu vakuutetusta, kun kysymys on suojeluohjeiden noudattamisesta, sovelletaan vastaavasti henkilöön, jonka tehtävänä vakuutuksenottajaan olevan työ- tai virkasuhteen perusteella on huolehtia suojeluohjeen noudattamisesta. 5 Edunsaajamääräys henkilövakuutuksessa Vakuutetulla on oikeus määrätä henkilö (edunsaaja), jolla on vakuutetun sijasta oikeus suoritettavaan vakuutuskorvaukseen. Vakuutettu voi muuttaa tai peruuttaa edunsaajamääräyksen, jos vakuutustapahtumaa, jossa määräys on tarkoitettu sovellettavaksi, ei ole sattunut. Edunsaajamääräyksestä, sen muuttamisesta tai peruuttamisesta on ilmoitettava Chartis Finlandille kirjallisesti. 6 Korvausmenettely 6.1 Korvauksen hakijan velvollisuudet Korvauksen hakijan tulee noudattaa kunkin henkilö- ja vahinkovakuutuksen ehdoissa korvauksen hakemisesta annettuja ohjeita ja toimittaa niissä mainitut asiakirjat Chartis Finlandille. Korvauksenhakijan on annettava Chartis Finlandille sellaiset asiakirjat ja tiedot, jotka ovat tarpeellisia vakuutusyhtiön vastuun selvittämiseksi. Korvauksen hakija on velvollinen hankkimaan ne selvitykset, jotka ovat parhaiten hänen saatavissaan ottaen kuitenkin huomioon myös Chartis Finlandin mahdollisuudet hankkia selvitystä. Chartis Finland ei ole velvollinen suorittamaan korvausta ennen, kuin se on saanut edellä mainitut selvitykset. Jos korvauksen hakija on vakuutustapahtuman jälkeen vilpillisesti antanut Chartis Finlandille vääriä tai puutteellisia tietoja, joilla on merkitystä vakuutustapahtuman ja Chartis Finlandin vastuun selvittämisen kannalta, voidaan korvausta alentaa tai se evätä sen mukaan, kuin olosuhteet huomioon ottaen on kohtuullista. 6.2 Korvausoikeuden vanhentuminen Vakuutuskorvausta on haettava Chartis Finlandilta vuoden kuluessa siitä, kun korvauksenhakija sai tietää mahdollisuudestaan saada korvausta ja viimeistään 10 vuoden kuluttua vakuutustapahtuman sattumisesta. Korvausvaatimuksen esittämiseen rinnastetaan ilmoituksen tekeminen vakuutustapahtumasta. Jos korvausvaatimusta ei esitetä tässä ajassa, korvauksen hakija menettää oikeutensa korvaukseen. 6.3 Chartis Finlandin velvollisuudet Vakuutustapahtuman sattumisen jälkeen Chartis Finland antaa korvauksen hakijalle, kuten esimerkiksi vakuutetulle ja edunsaajalle, tietoja vakuutuksen sisällöstä ja korvauksen hakemismenettelystä. Korvauksen hakijalle mahdollisesti annetut ennakkotiedot tulevasta korvauksesta, korvausmäärästä tai korvauksen suorittamistavasta eivät vaikuta vakuutussopimuksen mukaiseen suoritusvelvollisuuteen. Chartis Finland suorittaa vakuutustapahtumasta johtuvan vakuutussopimuksen mukaisen korvauksen tai ilmoittaa, ettei korvausta suoriteta, viipymättä ja viimeistään 30 päivän kuluttua siitä, kun se on saanut vastuunsa selvittämisen kannalta tarpeelliset asiakirjat ja tiedot. Jos korvauksen määrä ei ole riidaton, Chartis Finland suorittaa kuitenkin edellä mainitussa ajassa korvauksen riidattoman osan. Viivästyneelle korvaukselle Chartis Finland maksaa korkolaissa säädetyn viivästyskoron. 7 Muutoksenhaku vakuutusyhtiön päätökseen Korvauksenhakijalla on käytettävissään eri keinoja saadakseen muutosta Chartis Finlandin päätökseen. Jos yhteydenotto Chartis Finlandiin ei selvitä asiaa, hän voi kysyä neuvoa ja opastusta Vakuutus- ja rahoitusneuvonnasta tai pyytää ratkaisusuositusta Vakuutuslautakunnalta. Tyytymättömällä on myös mahdollisuus nostaa kanne vakuutusyhtiötä vastaan. 7.1 Itseoikaisu Jos korvauksenhakija epäilee virhettä Chartis Finlandin korvauspäätöksessä tai muussa päätöksessä, hänellä on oikeus saada lähempää selvitystä seikoista, jotka ovat johtaneet ratkaisuun. Chartis Finland oikaisee päätöksen, jos uudet selvitykset antavat siihen aihetta.\n7 7.2 Vakuutus- ja rahoitusneuvonta ja ratkaisusuosituksia antavat lautakunnat Jos korvauksenhakija on tyytymätön Chartis Finlandin päätökseen, hän voi kysyä neuvoa ja opastusta Vakuutus- ja rahoitusneuvonnasta. Toimisto on puolueeton elin, jonka tehtävänä on neuvoa kuluttajia vakuutus- ja korvausasioissa. Chartis Finlandin päätös voidaan viedä Vakuutus- ja rahoitusneuvonnan yhteydessä toimivaan Vakuutuslautakuntaan. Sen tehtävänä on antaa ratkaisusuosituksia erimielisyyksistä, jotka koskevat lain ja vakuutusehtojen tulkintaa ja soveltamista vakuutussuhteessa. Chartis Finlandin päätös voidaan saattaa ratkaistavaksi myös kuluttajavalituslautakuntaan, joka antaa ratkaisusuosituksia kuluttajansuojalainsäädännön perusteella. Lautakunnat eivät ota käsiteltäväksi asiaa, joka on vireillä oikeudessa tai on siellä käsitelty. Neuvontapalvelut ja lautakuntien lausunnot ovat maksuttomia. 7.3 Käräjäoikeus Jos korvauksenhakija ei tyydy Chartis Finlandin päätökseen, hän voi panna vireille kanteen Chartis Finlandia vastaan. Kanne voidaan panna vireille joko asianosaisen Suomessa olevan kotipaikan käräjäoikeudessa tai Chartis Finlandin kotipaikan tai vahinkopaikan käräjäoikeudessa, ellei Suomen kansainvälisistä sopimuksista muuta johdu. Kanne on nostettava kolmen vuoden kuluessa siitä, kun asianosainen sai kirjallisen tiedon Chartis Finlandin päätöksestä ja tästä määräajasta. Määräajan kuluttua umpeen oikeutta kanteen nostamiseen ei enää ole. 8 Chartis Finlandin takautumisoikeus 8.1 Chartis Finlandin takautumisoikeus kolmatta kohtaan Vakuutetun oikeus vaatia kolmannelta henkilöltä vahinkovakuutuksessa korvausmäärä, jonka Chartis Finland on hänelle suorittanut tai henkilövakuutuksessa korvausta sairauden tai tapaturman aiheuttamista kustannuksista ja varallisuuden menetyksestä, joista Chartis Finland on hänelle suorittanut korvausta, siirtyy vakuutusyhtiölle, jos kolmas henkilö aiheutti vakuutustapahtuman tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta tai on lain mukaan velvollinen suorittamaan korvausta huolimattomuudesta riippumatta. 8.2 Chartis Finlandin takautumisoikeus vakuutettua tai vakuutettuun samaistettua kohtaan vahinkovakuutuksessa Chartis Finland saa vaatia muulle vakuutetulle suorittamansa korvauksen tai sen osan takaisin siltä vakuutetulta tai vakuutettuun samaistetulta henkilöltä, joka on aiheuttanut vakuutustapahtuman tai laiminlyönyt ehtokohtien 2.1 (velvollisuus noudattaa suojeluohjeita) ja 2.2 (vahingon torjumis- ja rajoittamisvelvollisuus) mukaisen velvollisuuden. Chartis Finland saa takautumisoikeuden nojalla vaatia suoritetun korvauksen kokonaan, jos Chartis Finland olisi ehtokohdissa 2.1, 2.2 ja 3.2 mainituilla perusteilla vastuusta vapaa tai oikeutettu epäämään korvauksen. Jos korvausta olisi ehtokohtien 2.1, 2.2 ja 3.2 mukaisesti alennettu, Chartis Finland saa vaatia takaisin alennusta vastaavan osan korvauksesta. 9 Vakuutussopimuksen päättyminen 9.1 Chartis Finlandin irtisanomismenettely Chartis Finland on velvollinen ilmoittamaan kirjallisesti ryhmävakuutuksen irtisanomisesta vakuutuksenottajalle. Vakuutuksenottaja on velvollinen ilmoittamaan kirjallisesti irtisanomisesta yksittäiselle vakuutetulle. Chartis Finland suorittaa irtisanomisen kirjallisesti ilman aiheetonta viivytystä saatuaan tiedon irtisanomiseen oikeuttavasta perusteesta. Vakuutus päättyy kuukauden kuluessa irtisanomista koskevan ilmoituksen lähettämisestä. 9.2 Tiedon antaminen ryhmävakuutuksen päättymisestä Jos ryhmävakuutus päättyy vakuutuksenantajan tai ryhmävakuutuksenottajan toimenpiteiden johdosta, vakuutuksenottajan on lähetettävä ilmoitus vakuutuksen päättymisestä vakuutetuille. Vakuutetun osalta vakuutus päättyy kuukauden kuluttua siitä, kun vakuutuksenantajan lähetti ilmoituksen tai ilmoitti vakuutuksen päättymisestä. 10 Sovellettava laki Tähän vakuutukseen sovelletaan näiden vakuutusehtojen ohella Suomen lakia.


Frankfurtin messujen johtaja: "Suomen saama julkisuus ennennäkemätöntä" - Kulttuuri - Helsingin Sanomat\nFrankfurtin messujen johtaja: "Suomen saama julkisuus ennennäkemätöntä"\n"Koskaan aiemmin mikään maa ei ole saavuttanut tällaista julkisuutta lehdistössä", sanoo kymmenen vuotta Frankfurtin kirjamessuja johtanut Jürgen Boos messujen Suomi-teemavuodesta.\nJopa presidenttinne on cool, Frankfurtin kirjamessujen johtaja Jürgen Boos kehuu Suomea. (KUVA: Kaveh Rostamkhani)\nJulkaistu: 11.10.2014 17:20\nFrankfurt. Kymmenen vuotta Frankfurtin kirjamessuja johtanut Jürgen Boos on vaikuttunut Suomen vastaanotosta teemamaana. "Koskaan aiemmin mikään maa ei ole saavuttanut tällaista julkisuutta lehdistössä", hän sanoi lauantaina Suomen teemavuoden päätöstiedotustilaisuudessa.\nTausta: Frankfurtin kirjamessut ovat Suomen kaikkien aikojen kallein kulttuurin vientihanke\nSaksan media innostui saunasta, salmiakista ja melankoliasta\nNiinistö Frankfurtissa: Suomalainen ajattelu voisi pysäyttää saksalaisia\nSuomen-osaston tekniikasta Frankfurtissa vastaava Vesa Ristimäki: Tämä on työhistoriani sujuvin projekti\nPresidentti Niinistö Frankfurtissa: Suomen kirjallisuus on älyllisesti polttelevaa – ja saa posket hehkumaan


Liebherr - 30 000 mobiilinosturia - Konepörssi.com\nLiebherr – 30 000 mobiilinosturia\nSaksalainen Liebherr on toimittanut meksikolaiselle Grupo DPH:lle LTM 1500-8.1 -mobiilinsoturin. Merkittäväksi asian tekee se, että kyseessä on jo järjestysnumerolla 30 000 valmistunut ajoneuvonosturi. 500-tonnin LTM 1500-8.1 on ollut markkinoilla 16 vuotta ja kaikkiaan niitä on toimitettu asiakkaille 450 kappaletta.\nMeksikolaisen asiakkaan nosturi vietiin Salina Cruzin satamaan, missä sen avulla lastataan muun muassa tuulivoimaloiden generaattoreita laivoihin.\n”Liebherrillä on täällä hyvä maine ja erityisesti jälkimarkkinoinnin tehokkuus on meille tärkeä asia”, kertoo toimitusjohtaja Jorge Fernandez. Yritys osti samassa kaupassa myös tela-alustaisen nosturimallin LR 1400/2.\nGrupo DP:lla on Salina Cruzin satamassa tuulivoimalageneraattoiden varasto, josta jaetaan tavaraa laivattavaksi Meksikon ja muun latinalaisen Amerikan työmaille. Yritys, joka tuulivoimalat valmistaa, on Vestas. Varasto pitää sisällään yli 100 generaattoria ja muita tuulivoimaoiden osia.\nGeneraattoiden lastauksen lisäksi uusi mobiilinosturi on käynyt nostamassa läheisessä tuulipuistossa voimaloiden runkojen osia, jotka painavat 68 tonnia. Seuraavaksi sillä palvellaan öljynporauslautan kokoamistehtävissä.\nGrupo DPH:n pääkonttori on Tampicossa ja nostopalveluiden lisäksi se on erikoistunut raskaisiin maantiekuljetuksiin, logistiikkaan ja rakentamiseen. Työntekijöitä on 300 ja nosturikalustoa on 25 yksikköä. Maksimi kapasiteetti on 600 tonnia. Kuusi nostureista on tela-alustaista nostokapasiteeteilla 100-400 tonnia.\nLiebherrin ajoneuvonosturit valmistetaan vuonna 1969 perustetulla Ehingenin tehtaalla, joka saavutti 20 000 valmistetun nosturin rajapyykin vuonna 2006. Kahdeksassa vuodessa on siis valmistettu 10 000 nosturia. Liebherr ilmoittaa omaavansa 48 prosentin markkinaosuuden maailman mobiilinosturimarkkinoista.


Päivän kuva: "Kari Suomalainen ennakoi 1975 punavihreän hirmuvallan autoilua vastaan" - Uusi MV-LehtiUusi MV-Lehti\nPäivän kuva: ”Kari Suomalainen ennakoi 1975 punavihreän hirmuvallan autoilua vastaan”\nJulkaistu 22.02.2021 11:00, 6760 lukukertaa\nSuomalaiset seuraavat nyt kauhuissaan punavihreän ilmastovouhotuksen toimeenpanoa, joka on nostamassa autoilun hinnan pilviin ja tekemässä yksityisauton käytön mahdottomaksi. Lausuntokierros ns. "fossiilittoman liikenteen tiekartasta" päättyi perjantaina. Kari ennakoi tämän jo vuonna 1975.\nEU-Suomen globalistihallinnon tavoite on puolittaa liikenteen päästöt vuoteen 2030 mennessä. Sen mukaan liikenteen pitäisi olla kokonaan päästötöntä vuonna 2045.\nIS:n julkaiseman liikenne- ja viestintäministeriön muistion mukaan suunniteltu polttoaineiden päästökauppa voisi nostaa bensiinin ja dieselin kuluttajahintoja kymmeniä senttejä litralta. Roima hinnankorotus on herättänyt huolta autoilijoiden keskuudessa.\nUusi Suomi tänään: ”Polttoaineen hintaan jopa +40 snt/litra”\nVihreiden puheenjohtaja, sisäministeri Maria Ohisalo sanoi MTV Uutisille, että ”kyse ei ole uudesta asiasta, vaan päästökauppa on mainittu osana keinovalikoimaa aiemminkin”.\nJuuri tuota samaa asennetta Yle saarnasi eilen pääuutislähetyksessään pitkän tovin.\nÄäneen päästettiin joku äärivihreä tyttö, joka hymyssä suin selitti, että autoilusta pitää tehdä mahdollisimman hankalaa ja kallista, jotta yhä useammat ihmiset luopuisivat auton käyttämisestä!\nTästä ei hänen mielestään koituisi mitään ongelmia, sillä liikkuminen voidaan kuulemma hoitaa lihasvoimalla aivan hyvin!\nEikä Ylen toimittaja tietenkään vaivautunut kysymään, että mitenkäs tämä lihasvoimaan turvautuminen onnistuu käytännössä, kun useilla sadoilla tuhansilla ihmisillä on jo pelkkä päivittäinen työmatka kymmeniä kilometrejä päivässä. Ja muu välttämätön liikkuminen tähän vielä päälle. Puhumattakaan erilaisista huoltokuljetuksista ja tavaraliikenteestä.\nMenisi elämä kovin hankalaksi, jos valveillaoloajasta joudutaan joka päivä käyttämään useita tunteja pelkkään siirtymiseen paikasta toiseen. Siis siirtymiseen, joka auton ansiosta pystytään hoitamaan muutamassa kymmenessä minuutissa.\n”Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri Maria Ohisalo sanoi MTV Uutisille, että ”kyse ei ole uudesta asiasta, vaan päästökauppa on mainittu osana keinovalikoimaa aiemminkin”.”\nTäytyy tyhmänä kysyä, että nostetaanko polttoaineiden hintoja, jotta Suomi voisi myydä päästöoikeuksia enemmän saastuttaville ja bensanhinnankorotuksista saisi vielä lisää fyffeä vai onko päästökiintiö täynnä ja nostetaan polttonesteiden hintoja kiintiön ylittämisen maksuihin?\nNo, 40c on tätä de Grönä tuttua politiikkaa, kun pyytää järjettömiä niin jokin pienempi menee läpi.\nTämä päästökauppa myös näyttää hyvin Vihreiden vinkkelin koko luonnonsuojeluun eli maksamalla ostetaan omatuntoa, vaikka itse kokonaispäästöt globaalisti vain nousevat.\nVihreät on oikeastaan suurin hidastuttaja maamme luonnonsuojelussa, koska he haluavat vain tehdä asialla rahaa niin moni järkeväkin projekti voi tyssätä rahoituksen puutteeseen.\nVoi vittu näitä älykääpiöitä. Pistävät veronmaksajien rahat johonkin ilmastopaskaan.\nIlmasto muuttuisi, vaikka maapallolla ei olisi yhtään ihmistä.


Mulla puuttuu vieläkin matkalle ne hyvät tennarit.\nNe millä jaksan kävellä Disneylandissa pitkät päivät ja mitä toimii mekkojenkin kanssa kivasti.\nMä kun en pakkaa mukaan muuta kuin mekkoja, tunikoita ja leggareita.\nHarmitti kun huomasin, että Brandoksella oli valkoiset Supergat super alessa, eikä kokoja tietty enää ollut.\nMä tilasin nuo kolme ja joku noista varmasti istuu.\nKahdet Supergat ja yhdet Pumat. En vain osannut päättää ja pitää kokeilla, että mikä pari olisi se oikea.\nTarjous mitä klikkasin mainosti tennareita -20% mutta nuo olivatkin kaikki -50%!\nMitkä veikkaat jäävän mulle?\nTunnisteet: linkit, Shoes\nToorie 14. toukokuuta 2013 klo 7.34\nTosin nuo siniraitaisetkin menis monen kanssa :)\nanrinko 14. toukokuuta 2013 klo 7.46\nKyllä mä luulen, että noi vihreet on juuri ne. Saapi nähdä miten istuvat jalassa. Ihanan raikas väri tuo kyllä on ja sopii mun kaikkien vaatteiden kanssa. Valkoisia havittelin, mutta ehkä vihreä on reissussa armollisempi väri?


Tunnemme kyllä Helsingin, mutta tällainen on Cotonou - Rumba.fi\nVuoden kenties paras suomiräppibiisi ilmestyi tänään, asialla tutut naamat – katso video\nReggaeton-artisti teki coverin Metallican klassikosta – ja se on aivan helvetin hyvä\nPunkstoo ja Metaltoo-sivustot saivat seuraa – uusin musiikkimaailman hyväksikäyttötapauksista kertova sivu on Suomirapstoo\nMTV: Tiede- ja kulttuuriministeri Antti Kurvisen mukaan kulttuurialalle ollaan luomassa eettistä koodistoa liittyen viime päivien paljastuksiin\nRumba » Uutiset » Tunnemme kyllä Helsingin, mutta tällainen on Cotonou\nTunnemme kyllä Helsingin, mutta tällainen on Cotonou\nKuunneltavaa Jukka Hätinen 15.6.2021 6:00\nEnsiesityksessä Helsinki-Cotonou Ensemblen uusi musiikkivideo.\nJanne Halosen ja Noël Saïzonoun johtama kahdeksanhenkinen Helsinki-Cotonou Ensemble julkaisi uuden albuminsa 21. toukokuuta. Eponyymi levy sekoittaa beniniläistä voodoo-perinnettä afrobeatin kautta jazziin souliin ja hiphopiin.\nSinglebiisi Min He Mon Ébgé – The One Who Sees Today on kuvattu musiikkivideoksi, joka saa ensiesityksensä Rumban sivuilla nyt. Yhtyeen mukaan kappaleessa on valistuksellinen teema: huomisesta päivästä ei kukaan voi tietää mitään, joten on tärkeää pitää huolta itsestään, jotta pystyy toteuttamaan omaa juttuaan, ja kohdella muita hyvin.\nMusiikkivideo sijoittuu karun kauniiseen Cotonoun kaupunkiin. Videolla Saïzonou seikkailee länsi-afrikkalaisessa miljoonakaupungissa esitellen sen asukkaita ja heidän elämäänsä.\n”Idea videosta syntyi Tammikuussa, kun oltiin Sampo Riskilän kanssa Beninissä äänittämässä Noëlin osuuksia uudelle levylle”, Halonen kertoo.\n”Tapasimme sillä reissulla nuoren taidekundin, Komy Thomasin. Komy on kuraattori, valokuvaaja, videotaiteilija ja graffitifestarin tiedottaja Cotonoussa. Komy vei meitä ympäri Cotonouta: käytiin katsomassa taidenäyttelyitä, erikoisia rakennuksia, kivoja baareja ja sokerina pohjalla yhdellä aivan mahtavalla studiolla, jossa nuoret tuottajajäbät väänsi biittejä. Alettiin miettiä, että olisi kiva tehdä jotain yhdessä. Komy diggasi meidän musaa tosi paljon, ja alettiin viimeisenä päivänä lounaan äärellä yhdessä visioida videota, jossa esiteltäisiin Cotonouta ja sen elämää ja karua kauneutta. Siitä se idea sitten lähti, Komy ohjasi ja kuvasi, ja tämmöinen tuli.”\nAnonyymi sometili on kertonut kotimaisen musiikkikentän hyväksikäyttötapauksista – ensimmäinen festarikeikka peruttu paljastusten johdosta\n”Punkskene ei ole niin turvallinen kuin luulit” – anonyymi sometili kertoo karuja paljastuksia kotimaisen musiikkimaailman syövereistä\nAnonyymi sometili on kertonut kotimaisen musiikkikentän hyväksikäyttötapauksista – punkmuusikko antoi julkisen lausunnon\nMTV: Punkstoo-tilillä mainittu punkmuusikko harkitsee oikeustoimia, asianajaja: ”Somessa on ollut kirjoittelua ilmeisesti joistakin noin 10 vuoden takaisista asioista”\nYleX-kanavan Uuden musiikin rockshow jää tauolle: ”Ohjelmaan on viitattu Instagramin Punkstoo-tiliin liittyvissä keskusteluissa”\nVisio-festivaali siirtyy Skattalle


Rock-klubeilla on alkamassa vilkas syksy - Kulttuuri - Helsingin Sanomat\nRock-klubeilla on alkamassa vilkas syksy\nLoka–marraskuusta on tullut vuoden tärkein ajankohta klubi- ja konserttirintamalla.\nPerjantaina Helsingin Nosturi-klubilla esiintyi oman kaupungin rock-yhtye Barbe-Q-Barbies, laulusolistinaan Niki. (KUVA: Sami Kero HS)\nJulkaistu: 30.9.2013 2:00\nJuuri kun luulit päässeesi kesän konserttisesongista, päälle kaatuu uusi. Klubeissa ja areenakeikoilla syksy on vilkkainta aikaa, kun rockyhtyeet rynnistävät yhtä aikaa Euroopan-kiertueille. Se näkyy myös Helsingissä.\nKommentti: Pakkanen karkottaa tähdet Suomesta\nPoimintoja syksyn konserttitarjonnasta


Pikavippi.fi Laina | Lainaa 100–300 euroa | VertaaEnsin.fi\nPikavippi.fi - esittely\nPikavippi.fi on eräs vanhimpia suomalaisia pikavippiyrityksiä, sillä se on toiminut jo vuodesta 2005 keskittyen tarjoamaan erilaisia kulutusluottoja yksityishenkilöille. Pikavippi.fi kuuluu OPR-Vakuus Oy:hyn.\nPikavippi.fi:llä on kolmenkokoisia kulutusluottoja: 100 euroa, 200 euroa ja 300 euroa. Laina – valitsit kolmesta vaihtoehdosta minkä hyvänsä – on aina maksettava takaisin kuuden (6) kuukauden eli puolen vuoden kuluttua. Saat laskun siis kerran puolessa vuodessa, et kuukausittain niin kuin yleensä on tapana. Et voi maksaa lainaasi osissa vaan koko summa maksetaan könttänä.\nJos tarvitset lainaa enemmän kuin 300 euroa voit hakea lainaa Ostoraha.fi:stä, jonka kanssa Pikavippi.fi on yhteistyössä. Heidän kauttaan voi hakea suurempia lainoja, jotka ovat 400 – 10 000 euroa. Hakeaksesi Ostoraha.fi:stä lainaa sinun tulee olla vähintään 20-vuotias. Pikavippi.fi-sivuston kautta voi hakea myös Everyday-joustoluottoa. Löydä sinulle edullisin ja parhaiten sopiva joustoluotto täältä.\nSaadaksesi Pikavippi.fi-lainaa 100, 200 tai 300 euroa sinun tulee olla vähintään 18-vuotias Suomen kansalainen. Luottotietojesi tulee olla puhtaat eli sinulla ei saa olla luottohäiriömerkintää.\nLainaa voi hakea ainoastaan Pikavippi.fi-nettisivuston kautta. Tarvitset hakemiseen verkkopankkitunnukset. Kun verkkohakemus on hyväksytty, voit nostaa lainan tekstiviestillä.\nJos olet jo aiemmin lähettänyt verkkohakemuksen palveluumme ja sinulla on jo oma henkilökohtainen PIN-koodi, voit hakea Pikavippiä helposti tekstiviestillä. Saat näet rekisteröitymisen yhteydessä henkilökohtaisen PIN-koodin, jota voit käyttää tekstiviesteissä.\nTekstiviesteihin kirjoitetaan lainasumma sekä henkilökohtainen PIN-koodisi. Saat heti takaisin viestin, jossa kerrotaan lainapäätös ja toimintaohjeet. Yleensä lainahakemus vaatii kahden tekstiviestin lähettämistä.\nVaikka voit hakea lainaa milloin tahansa netin kautta niin varsinaisesti laina-hakemuksia käsitellään 8 – 22 välisenä aikana vuoden jokaisena päivänä. Myös luottoja myönnetään ainoastaan edellämainittuina ajankohtina.\nKun laina on myönnetty, se siirretään saman tien asiakkaan tilille. Pikavippi.fi lupaa rahat tilillesi nopeimmillaan varttitunnissa eli 15 minuutissa, mikäli sinulla on käytössäsi Aktian, Danske Bankin, Nordean, OP:n, Säästöpankin tai Handelsbankenin tili. Mikäli käytössäsi on S-pankki, ovat lainan myöntämisen aikataulut päivittäin kello 8:00, 11:00, 14:00, 18:00 ja 22:00.\nMikäli käytössä on jokin muu kuin edellämainittu pankki, rahasi tulevat tilillesi noin 1 – 2 arkipäivän kuluessa siirtoviiveestä johtuen.\nLainan kulut riippuvat hieman ottamasi Pikavippi.fi-lainan suuruudesta. Perusperiaatteena on kuitenkin, että jos maksat lainan takaisin 184 päivän aikana, on lainasi todellinen vuosikorko 49,6 %.\nLainaa: 100 €\nLaina-aika: 184 päivää eli kuusi kuukautta\nPeriaatteessa Pikavippi.fi-lainat maksetaan kerralla pois kuuden kuukauden laina-ajan päättyessä. Takaisinmaksuaika on siis aina 6 kuukautta riippumatta siitä, oletko ottanut 100, 200 vai 300 euron arvoisen lainan.\nHalutessasi voit ottaa lisäpalvelun, jossa voit siirtää lainasi eräpäivää puolella vuodella eli toisella kuudella kuukaudella. Eräpäivän siirtämisen hinta riippuu lainaamasi summan suuruudesta. Siirto tapahtuu maksamalla siirtämiskulut lainan alkuperäiseen eräpäivään mennessä. Silloin lainasi pääoma toimituspalkkioiden kera siirtyy maksettavaksi puoli vuotta eteenpäin.\nKun siirrät eräpäivää, lähetetään sinulle uusi lasku uudella eräpäivällä. Mikäli et saa laskua, sinun tulee ottaa oma-aloitteisesti yhteyttä Pikavippi.fi-asiakaspalveluun. Voit halutessasi ottaa käyttöön myös sähköisen e-laskun.\nMikäli haluat, voit myös maksaa lainasi oma-aloitteisesti takaisin aikaisemmin kuin mitä eräpäivä edellyttää. Maksettava summa pysyy koko ajan samana.\nVoit verrata Pikavippi.fi-lainoja muiden tarjoajien pikalainoihin täällä.


Turkin ja Euroopan suurimman kaupungin Istanbulin pormestarivalinnasta tuli maan opposition juhlaa ja kirvelevä takaisku Turkin presidentille Recep Tayyip Erdoğanille ja hänen AKP-puolueelleen.\nOppositiopuoluetta edustava Ekrem İmamoğlu voitti vaalit jo toistamiseen. İmamoğlu voitti maaliskuussakin, silloin täpärämmin kuin nyt, mutta vaalit uusittiin vilppiä epäilleen AKP:n vaatimuksesta.\nUusi tulos on vastaansanomaton ja painoarvoltaan merkittävä siksi, että Istanbul on ollut yksi AKP:n tukilinnakkeista. İmamoğlulla oli vastassaan entinen pääministeri Binali Yıldırım, joka tiedetään Erdoğanin suosikiksi.\nVaalitulos osoittaa, että vaalien uusintakierroksen vaatiminen oli Erdoğanilta paha virhearvio, ehkä toistaiseksi hänen uransa pahin.\nVaatimuksesta suivaantuneet istanbulilaiset kävivät vaaliuurnilla nyt ennätyksellisesti, ja monet jopa keskeyttivät lomansa palatakseen Istanbuliin äänestämään. Äänestysaktiivisuus nousi 85 prosenttiin.\nSe, muuttuuko kaupungissa jokin İmamoğlun vaalivoiton myötä, jää vielä odottamaan uuden pormestarin linjauksia. Kaupungin hallintoon valituista valtuutetuista enemmistö on yhä AKP:n jäseniä, mikä kaventaa pormestarin valtaa.\nIstanbulin historiallinen vaalitulos ei muuta sitä, että Erdoğan pystyy hallitsemaan Turkkia laajojen valtaoikeuksiensa turvin ja parlamentaarisella enemmistöllä äärioikeistolaisen MHP-puolueen avulla.\nİmamoğlun CHP-puolueelle ja Turkin muulle oppositiolle vaalivoitto antaa kuitenkin uutta uskoa. İmamoğlu voitti vaalit positiivisella kampanjoinnilla, jolla hän onnistui vetoamaan myös konservatiivisempiin äänestäjiin. Jos hän onnistuu Istanbulissa, se voi avata tien Erdoğanin valtakunnalliseksi haastajaksi.\nErdoğanin kannalta vaarallisinta on, että hänen talouspolitiikkansa on epäonnistunut. Erdoğanin valtakaudella Turkki on päätynyt taantumaan, maan valuutta liira on epävakaa ja kuluttajahintojen nousuvauhti lähes 20 prosenttia. Kun tämä alkaa nävertää kansalaisten elintasoa, uusintavaalitkaan eivät auta.


MAA- JA METSÄTALOUSMINISTERIÖ Muistio Liite 1 Vanhempi hallitussihteeri Suvi Ruuska - PDF Ilmainen lataus\n1 MAA- JA METSÄTALOUSMINISTERIÖ Muistio Liite 1 Vanhempi hallitussihteeri Suvi Ruuska VALTIONEUVOSTON ASETUS PINTA-ALOJEN JA PINTA-ALAPERUSTEISTEN EU- ROOPAN UNIONIN RAHOITTAMIEN TUKIEN VALVONNASTA 1 Yleistä Euroopan unionin suorista tuista maataloudelle annetussa laissa (193/2013) säädetään perustuesta, viherryttämistuesta, nuoren viljelijän tuesta sekä peltokasvipalkkiosta. Eräistä ohjelmaperusteisista viljelijäkorvauksista annetussa laissa (1360/2014) säädetään ohjelmaperusteisista tukijärjestelmistä, jotka ovat osa Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmaa Ympäristökorvaus, luonnonhaittakorvaus ja luonnonmukaisen tuotannon korvaus ovat ohjelmaperusteisia pinta-alaan perustuvia korvauksia. Näistä edellä mainituista tuista ja korvauksista säädetään tarkemmin valtioneuvoston sekä maa- ja metsätalousministeriön asetuksilla: valtioneuvoston asetus perustuesta, viherryttämistuesta ja nuoren viljelijän tuesta (234/2015), valtioneuvoston asetus vuodelta 2015 maksettavien lypsylehmä-, nauta-, lammas- ja vuohipalkkioista sekä peltokasvipalkkiosta (137/2015), valtioneuvoston asetus ympäristökorvauksesta (235/2015), maa- ja metsätalousministeriön asetus ympäristökorvauksesta (327/2015), valtioneuvoston asetus luonnonhaittakorvauksesta (236/2015) sekä valtioneuvoston asetus luonnonmukaisen tuotannon korvauksesta (237/2015). Lisäksi edellä mainittuja tukia ja korvauksia koskee perus- ja kasvulohkoista annettu maa- ja metsätalousministeriön asetus (344/2015). Pinta-alaperusteisten suorien tukien ja ohjelmaperusteisten korvausten toimeenpanoon ja valvontaan sovelletaan yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää. Yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä säädetään yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013, jäljempänä horisontaaliasetus, V osaston II luvussa. Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää sovelletaan yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013, jäljempänä tukiasetus, liitteen I tukijärjestelmiin (suorat tuet) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013, jäljempänä maaseutuasetus, artiklan tukiin (maaseudun kehittämistuet). Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä sisältää maatilat ja tukihakemukset kattavan tietokannan, viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän (LPIS), eläintietokannat sekä tukioikeusrekisterin. Horisontaaliasetuksen nojalla on annettu seuraavat säädökset, joissa säädetään tarkemmin valvonnasta: - Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 täydentämisestä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän sekä suoriin tukiin, maaseudun kehittämistukeen ja täydentäviin ehtoihin sovellettavien maksujen epäämis- ja perumisedel-\n2 2 lytysten sekä hallinnollisten seuraamusten osalta annettu komission delegoitu asetus (EU) N:o 640/2014 (hallintoasetus); - Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän, maaseudun kehittämistoimenpiteiden ja täydentävien ehtojen osalta annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 809/2014 (valvonta-asetus). Euroopan komissio on antanut valvontaa koskevia ohjausasiakirjoja: - Guidance document on the establishment of the EFA-layer referred to in Article 70(2) of Regulation (EU) 1306/2013 (ns. EFA-layer guidance), - Guidance document on the Land Parcel Identification System (LPIS) under Articles 5, 9 and 10 of Commission Delegated Regulation (EU) No 640/2014 (ns. LPIS guidance), - Guidance for on-the-spot checks (OTSC) and area measurement (ns. OTSC guidance), - Guidance document on control and penalty rules in rural development. Maatalouden tukien toimeenpanosta annettua lakia (192/2013), jäljempänä toimeenpanolaki, sovelletaan Euroopan unionin rahoittamien tukien toimeenpanoon. Laissa säädetään muun muassa tukien valvonnasta. Valvonnasta säädetään nykyisin tarkemmin Euroopan unionin kokonaan tai osaksi rahoittamien pinta-alaperusteisten tukien valvonnasta on annetussa valtioneuvoston asetuksessa (591/2007), Euroopan unionin kokonaan rahoittamien tukien valvonnasta annetussa valtioneuvoston asetuksessa (659/2007) sekä ympäristötuen ja luonnonhaittakorvauksen valvonnasta annetussa valtioneuvoston asetuksessa (660/2007). 2 Asetuksen pääasiallinen sisältö Euroopan unionin rahoittamien pinta-alaperusteisten tukien valvonnassa noudatetaan suoraan sovellettavaa Euroopan unionin lainsäädäntöä sekä toimeenpanolain säännöksiä valvonnasta. Pinta-alaan liittyvistä vähennyksistä ja seuraamuksista säädetään hallinto-asetuksessa. Pinta-alojen valvonnasta ja pinta-alan määrittämisestä säädetään valvonta-asetuksessa. Edellä mainittua sääntelyä sovelletaan sekä suoriin tukiin että ohjelmaperusteisiin korvauksiin. Asetuksessa ehdotetaan säädettäväksi joistakin pinta-alan määrittämiseen liittyvistä menettelyistä, kuten esimerkiksi valvonnassa käytettävien mittalaitteiden mittapoikkeamista (ns. toleranssit). Euroopan komission ohjeistus edellyttää, että mittalaitteet validoidaan ja mittalaitteen mittapoikkeama määräytyy validointitulosten mukaisesti. Lisäksi asetuksessa ehdotetaan säädettäväksi ojien tukikelpoisuuden tarkastamisesta. Hallintoasetuksen 9 artiklan perusteella jäsenvaltio voi määrittää tiettyjä maisemapiirteitä. Euroopan komissiolle on notifioitu hallintoasetuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla ojien tukikelpoisuus. Asetuksessa ehdotetaan säädettäväksi vastaavalla tavalla kuin nykyisinkin muun muassa reuna- ja sarkaojien valvonnasta. Valvonnassa tarkastetaan pinta-alan lisäksi tukien, palkkion ja korvausten muiden ehtojen noudattaminen. Erityisesti ohjelmaperusteisissa korvauksissa on kansallisesti\n3 3 säädettyjä tukiehtoja. Tukiehtojen noudattamatta jättämisen tulee hallintoasetuksen 35 artiklan mukaan johtaa ohjelmaperusteisen korvauksen vähentämiseen kokonaisuudessaan tai osittain. Vähennykset määrätään 35 artiklan mukaisesti ottaen huomioon noudattamatta jättämisen vakavuus, laajuus, kesto ja toistuvuus. Asetuksessa ehdotetaan säädettäväksi joistakin tarkemmista vähennysprosenteista. Valvontaa koskevat säännöt ovat lähtökohtaisesti samanlaisia sekä I että II pilarin tuissa. Tästä syystä asetuksessa ehdotetaan säädettäväksi sekä suorien että ohjelmaperusteisten pinta-alaperusteisten korvausten valvonnasta. Asetuksella kumottaisiin Euroopan unionin kokonaan tai osittain rahoittamien pintaalaperusteisten tukien valvonnasta annettu valtioneuvoston asetus, Euroopan unionin kokonaan rahoittamien tukien valvonnasta annettu valtioneuvoston asetus ja ympäristötuen ja luonnonhaittakorvauksen valvonnasta annettu valtioneuvoston asetus. 3 Asetuksen yksityiskohtaiset perustelut 1 Pykälässä säädettäisiin soveltamisalasta. Asetusta sovellettaisiin sekä suorien että ohjelmaperusteisten pinta-alaan perustuvien tukien ja korvausten valvontaan. Suorien tukien tukijärjestelmiä ovat perustuki, viherryttämistuki, nuorten viljelijöiden tuki sekä peltokasvipalkkio. Ohjelmaperusteisista korvauksista asetusta sovellettaisiin ympäristökorvaukseen, luonnonhaittakorvaukseen sekä luonnonmukaisen tuotannon korvaukseen. Asetuksessa säädettäisiin valvonnasta Euroopan unionin lainsäädännön sekä toimeenpanolain edellyttämässä ja mahdollistamassa laajuudessa. 2 Pykälässä säädettäisiin määritelmistä. 3 Pykälässä säädettäisiin aktiiviviljelijää koskevien ehtojen tarkastamisesta. Tukihakemuksen vastaanottavat viranomaiset tekevät hallinnollisen tarkastuksen aktiiviviljelijää koskevien ehtojen täyttymisestä. Ehtoja valvotaan myös paikan päällä kaikilta valvontaan valituilta tiloilta. Sellaisia asiakirjoihin perustuvia tietoja, jotka on jo tarkastettu kunnassa hallinnollisen tarkastuksen yhteydessä, ei enää erikseen tarkastettaisi paikan päällä. Paikan päällä tarkastettaisiin erityisesti tukiasetuksen 9 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja seikkoja, jotka eivät ole tarkastettavissa asiakirjoista hallinnollisessa tarkastuksessa. 4 Pykälässä säädettäisiin valvonnassa käytettävistä mittalaitteista. Valvonnassa käytettäisiin GPS-laitetta tai karttaohjelmaa. Tämä vastaisi nykyistä käytäntöä. Karttaohjelma kattaa myös mahdollisen kaukokartoitusvalvonnan (kaukokartoituspilottiprojektit). 5 Pykälässä säädettäisiin mittalaitteen mittapoikkeamasta. Mittapoikkeamia käytetään silloin, kun kasvulohko tarkastetaan paikan päällä. Käytettävien mittalaitteiden mittapoikkeamat eli niin sanotut toleranssit on tullut validoida Euroopan komission ohjeistuksen mukaisesti. Karttaohjelmalla digitaalisesta kartta-aineistosta mitattaessa kasvulohkon mittapoikkeamaksi ehdotetaan enintään 0,75 metriä kerrottuna lohkon ympärysmitalla. GPS-laitteella mitattaessa lohkon mittapoikkeama olisi enintään\n4 4 0,50 metriä kerrottuna lohkon ympärysmitalla. Yhdistetyssä mittauksessa käytettäisiin sen mittalaitteen mittapoikkeamaa, jolla lohkon mittaus on pääosin suoritettu. 6 Pykälässä säädettäisiin valvonnassa käytettävistä kartoista. Valvonnassa käytettävien karttojen osalta ehdotetaan, että valvonnassa käytettäisiin ensisijaisesti peltolohkorekisterin digitoituja karttoja, mutta myös muuta kartta-aineistoa sekä ilmakuva- ja satelliittiaineistoa olisi mahdollista käyttää. 7 Pykälässä säädettäisiin tukikelvottomista aloista. Tukikelvottomien alojen osalta ehdotetaan pykälän 1 momenttiin lisättäväksi maatalousmaa, jota ei ole säilytetty perustuesta, viherryttämistuesta ja nuoren viljelijän tuesta annetun valtioneuvoston asetuksen 6 :ssä säädetyllä tavalla. Tällainen ala hylättäisiin ja se aiheuttaisi seuraamuksen pinta-alan kautta. Muilta osin pykälä vastaisi nykyisin voimassa olevaa asetusta. 8 Pykälässä säädettäisiin peruslohkon rajasta. Valvonnassa tarkastettaisiin peltolohkorekisterissä oleva peruslohkon rajan digitointi. Peruslohkolla tarkoitettaisiin hallintoasetuksen 2 artiklan 1 kohdan 25 alakohdassa tarkoitettua viitelohkoa. Peruslohkon rajaus vastaisi perus- ja kasvulohkoista annettua maa- ja metsätalousministeriön asetusta. Peruslohkon digitoitu pinta-ala on hallintoasetuksen 5 artiklan 2 kohdan a ja b kohdan mukainen tukikelpoinen enimmäisala. Lohkon rajaus peltolohkorekisterissä määrittää sitä, mikä on kyseisen lohkon maksimitukikelpoinen ala kyseisenä vuonna. 9 Pykälässä säädettäisiin kasvulohkon pinta-alasta. Asetuksessa säädettäisiin selkeyden vuoksi siitä, että valvonnassa määritetään kasvulohkon pinta-ala. Tämä vastaisi nykyistä käytäntöä ja Euroopan unionin lainsäädäntöä. Koska peruslohkon digitoitu pinta-ala on tukikelpoinen enimmäisala, digitoidun rajan ulkopuolella olevalle alalle ei voida maksaa tukea. Kasvulohkon mittaustulosta ei tarvitse rajata digitoidun rajan sisäpuolelle, jos lohkon digitointiin tehdään valvonnan tuloksen mukainen muutos ennen tuen maksua. Tämä voi aiheuttaa pieniäkin muutoksia digitoituun alaan. 10 Pykälässä säädettäisiin reunaojasta perus- ja kasvulohkolla. Pykälä vastaisi sisällöltään nykyisin voimassa olevaa asetusta. 11 Pykälässä säädettäisiin sarkaojista perus- ja kasvulohkolla. Pykälä vastaisi sisällöltään nykyisin voimassa olevaa asetusta. 12 Pykälässä säädettäisiin puista ja pensoittuneista alueista peruslohkolla. Pykälä vastaisi pääosin sisällöltään perus- ja kasvulohkoista annetun maa- ja metsätalousministeriön asetuksen 7 :ää. 13 Pykälässä säädettäisiin kasvulohkon alaan kuuluvista muista aloista. Pykälä vastaisi sisällöltään nykyisin voimassa olevaa asetusta. 14 Pykälässä säädettäisiin kasvilajiryhmään kuulumattomasta kasvista. Pykälä vastaisi sisällöltään nykyisin voimassa olevaa asetusta. 15 Pykälässä säädettäisiin perustuen, viherryttämistuen ja nuoren viljelijän tukiehtojen tarkastamisesta. Tarkastuksissa noudatetaan valvonta-asetuksen säännöksiä tarkastuksista. Valvonnassa tarkastettaisiin pinta-alan lisäksi tuen ehtojen noudattaminen.\n5 5 Kaikki tukiehdot tulee tarkastaa. Tukiin liittyvistä ehdoista säädetään tarkemmin perustuesta, viherryttämistuesta ja nuoren viljelijän tuesta annetussa valtioneuvoston asetuksessa. Kuitenkaan sellaisia asiakirjoihin perustuvia tietoja, jotka on jo tarkastettu kunnassa hallinnollisen tarkastuksen yhteydessä, ei enää erikseen tarkastettaisi paikan päällä. Viherryttämistuen valvonnassa tarkastettaisiin tuen ehtojen noudattamisen lisäksi se, onko viherryttämistuen ehtojen noudattamisesta tukiasetuksen 43 artiklan 11 kohdassa, 44 ja 46 artiklassa tarkoitetulla tavalla vapautettu tila oikeutettu vapautukseen. 16 Pykälässä säädettäisiin peltokasvipalkkion tukiehtojen tarkastamisesta. Peltokasvipalkkion ehdoista säädetään vuodelta 2015 maksettavista lypsylehmä-, nauta-, lammas- ja vuohipalkkioista sekä peltokasvipalkkiosta annetussa valtioneuvoston asetuksessa. Valvonnassa tarkastettaisiin pinta-alan lisäksi palkkion ehtojen noudattaminen ja että kasvilajit ovat palkkioon oikeuttavia. Tarkastuksissa noudatetaan valvonta-asetusta. Jos viljelijän tukihakemuksessa ilmoittama tärkkelysperunan pinta-ala eroaa viljelysopimuksen pinta-alasta, valvonnassa ilmoitettuna pinta-alana pidettäisiin pienempää pinta-alaa. 17 Pykälässä säädettäisiin hallinnollisten tarkastusten osalta, että kunnan maaseutuelinkeinoviranomainen voisi tarvittavin osin soveltaa ohjelmaperusteisten korvausten osalta vähennystä maksettavaan tukeen. Sellainen tukiehtojen, joiden tarkastaminen voidaan tehdä hallinnollisesti kunnassa asiakirjojen perusteella, laiminlyönti voi aiheuttaa samalla tavalla vähennyksen tukeen kuin, jos se havaitaan paikan päällä tehtävässä tarkastuksessa. 18 Pykälässä säädettäisiin paikan päällä tarkastettavista tukiehdoista. Valvonnassa tarkastettaisiin pinta-alan lisäksi ohjelmaperusteisten korvausten ehtojen noudattaminen. Tilalla tarkastettaisiin niiden tukiehtojen noudattaminen, jotka koskevat: 1) luonnonhaittakorvausta; 2) ympäristökorvauksen tila- ja lohkokohtaisia toimenpiteitä; 3) ympäristökorvauksen ympäristösopimuksia; 4) luonnonmukaisen tuotannon korvausta. Paikan päällä tarkastettaisiin myös perustasoon kuuluvien vaatimusten täyttyminen. Perustasoon kuuluvat vaatimukset on määritetty ympäristökorvauksesta annetussa valtioneuvoston asetuksessa ja luonnonmukaisen tuotannon korvauksesta annetussa valtioneuvoston asetuksessa. 19 Hallintoasetuksen 35 artiklassa säädetään tukeen tehtävästä vähennyksestä, jos tuen ehtoa ei ole noudatettu tai jos tukiehdon noudattamista ei voida todentaa puutteellisten asiakirjojen vuoksi. Hallintoasetuksen 35 artiklan 1 kohta edellyttää, että tukea ei makseta, jos tukikelpoisuusvaatimusta ei ole noudatettu. Kyseisen asetuksen 35 artiklan 2 kohta edellyttää, että tukea ei makseta tai maksettavaa tukea vähennetään, jos tukiehtoa ei ole noudatettu tai jos tukeen liittyviä muita vaatimuksia ei ole noudatettu.\n6 6 Vähennyksen määrittämisessä huomioidaan hallintoasetuksen 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti noudattamatta jättämisen vakavuus, laajuus, kesto ja toistuvuus. Vähennysten ei siis tarvitse pohjautua tuella korvattaviin kustannuksiin tai tulonmenetyksiin, vaan edellä mainittujen neljän kriteerin mukaiseen arviointiin. Ympäristökorvauksen vähennykset tehtäisiin ja laskettaisiin yhteen toimenpiteittäin tai ympäristösopimuksittain. Luonnonhaittakorvauksen ja luonnonmukaisen tuotannon korvauksen vähennykset tehtäisiin ja laskettaisiin yhteen tukimuodoittain. Maksettavan korvauksen vähennys voisi olla enintään 100 prosenttia. Toistuvuudessa tulee hallintoasetuksen 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti huomioida laiminlyönnit edeltävän neljän vuoden ajalta. Tämä tarkoittaa myös sitä, että edellisen ohjelmakauden aikana tapahtuneet laiminlyönnit tulee huomioida siltä osin kuin vastaava toimenpide on ollut myös edellisellä ohjelmakaudella. Toistuvassa tapauksessa vähennyksen tulee olla suurempi, mutta hallintoasetuksessa ei ole säädetty siitä, kuinka paljon suurempi vähennyksen tulee olla. Kun laiminlyönti on toistuva, ehdotetaan säädettäväksi, että normaalisti sovellettava vähennys tehdään kaksinkertaisena, mutta siten, että se on kuitenkin enintään 100 prosenttia. 20 Pykälässä säädettäisiin perustason noudattamatta jättämisestä. Perustasovaatimuksen laiminlyönnissä sovellettaisiin hallintoasetuksen 35 artiklan 2 kohdan mukaista vähennystä. Laiminlyönti aiheuttaisi prosentin vähennyksen ympäristökorvauksen tila- tai lohkokohtaisesta toimenpiteestä, ympäristösopimuksesta tai luonnonmukaisesta tuotannosta maksettavaan korvaukseen. Vähennyksen määrittämisessä otettaisiin huomioon hallintoasetuksen 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti noudattamatta jättämisen vakavuus, laajuus, kesto ja toistuvuus. 21 Pykälässä säädettäisiin vuosittaiseen viljelysuunnitelmaan, lohkokohtaisiin muistiinpanoihin, viljavuustutkimuksiin ja suojakaistaan liittyvästä noudattamatta jättämisestä. Jos ympäristökorvauksen tilakohtaiseen toimenpiteeseen kuuluvat vuosittainen viljelysuunnitelma, lohkokohtaiset muistiinpanot, viljavuustutkimukset tai suojakaista eivät ole tukiehtojen mukaisia, tukea vähennettäisiin prosenttia hallintoasetuksen 35 artiklan 2-7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Jos ympäristökorvauksen tilakohtaiseen toimenpiteeseen kuuluva monimuotoisuuskaista ei ole tukiehtojen mukainen, toimenpiteestä maksettavaa ympäristökorvausta vähennettäisiin yksi prosentti. 22 Pykälässä säädettäisiin viisivuotiseen viljelysuunnitelmaan, peltomaan laatutestiin tai koulutukseen liittyvästä noudattamatta jättämisestä. Pykälässä säädettäisiin tarkemmin vähennyksistä, joita sovelletaan ympäristökorvauksen tilakohtaisessa toimenpiteessä, kun laiminlyönti koskee viisivuotista viljelysuunnitelmaa, peltomaan laatutestiä tai koulutusta. Näiden asiakirjoihin liittyvien puutteiden osalta ehdotetaan kiinteitä viisi prosentin vähennyksiä. Tukiehtojen noudattaminen tarkastettaisiin kunnan maaseutuelinkeinoviranomaisen hallinnollisessa tarkastuksessa. Jos tuenhakija ei palauta kuntaan tukiehtojen mukaista viisivuotista viljelysuunnitelmaa, tukea vähennettäisiin viisi prosenttia. Jos tuenhakija ei palauta kuntaan tukiehtojen mukaista peltomaan laatutestin arviointilomaketta jokaisen vaaditun lohkon osalta, tukea vähennettäisiin viisi prosenttia. Myös jos tuenhakija laiminlyö koulutuksen suorittamiseen liittyvän tukiehdon noudattamisen, tukea vähennettäisiin viisi prosenttia. Jos tuenhakija laiminlyö kaikki kolme edellä mainittua vaatimusta, tukea vähennettäisiin yhteensä\n7 7 15 prosenttia. Vähennystä sovellettaisiin jokaiseen vuoteen, jonka osalta tukiehtoa ei ole noudatettu ja seuraavien vuosien osalta toistuvuus aiheuttaisi korotuksen vähennysprosenttiin. 23 Pykälässä säädettäisiin lohkokohtaisten toimenpiteiden tukiehtojen noudattamatta jättämisestä. Hallintoasetuksen 35 artiklassa säädetään lohkokohtaisen toimenpiteen tukeen tehtävistä vähennyksistä. Lohkokohtainen toimenpide valitaan tietylle peltoalalle. Tämän vuoksi ehdotetaan, että vähennys perustuisi siihen pinta-alaan, jolla tukiehtoja ei ole noudatettu. Lohkokohtaisissa toimenpiteissä korvausta ei maksettaisi sille pinta-alalle, jolla laiminlyönti havaitaan tai jolta tukiehtojen noudattamista ei voida todentaa puutteellisten asiakirjojen vuoksi. Lohkokohtaisesta toimenpiteestä ei maksettaisi ympäristökorvausta kasvilajiryhmälle, jos kasvilajiryhmässä hylättävien lohkojen pinta-alojen yhteenlaskettu määrä ylittää 50 prosenttia lohkokohtaisen toimenpiteen kyseisen kasvilajiryhmän valvonnassa hyväksytystä pinta-alasta. Jos valvonnassa todetaan, että ympäristökorvauksesta annetun valtioneuvoston asetuksen 23 :ssä tarkoitetussa lohkokohtaisessa toimenpiteessä edellytettävä kasvipeitteinen ala on pienempi kuin viljelijän ilmoittama kasvipeitteinen ala mutta valvonnassa todettu kasvipeitteisen alan osuus vastaa mainitussa pykälässä tarkoitettua kasvipeitteisen alan yhtä tasoa alempaa prosenttiosuutta maatilan korvauskelpoisesta pinta-alasta, lohkokohtaisesta toimenpiteestä maksettavaa ympäristökorvausta vähennettäisiin 10 prosenttia. Korvaus maksettaisiin siten alemman tukitason mukaan ja sen prosenttiosuuden mukaan, joka valvonnassa on todettu kasvipeitteiseksi. Ympäristökorvausta vähennettäisiin 10 prosenttia jokaisesta kasvipeitteisen alan prosenttiosuuden tason alittumisesta. Jos kasvipeitteisen alan osuus olisi alle 20 prosenttia, korvausta ei maksettaisi. viljelijän ilmoittama valvonnassa todettu kasvipeitteisyysprosentti seuraamusprosentti kasvipeitteisyysprosentti 20 < 20 ei makseta korvausta Pykälässä säädettäisiin ympäristösopimuksen tukiehtojen noudattamatta jättämisestä. Ympäristösopimuksesta maksettavaan ympäristökorvaukseen tehtävistä vähennyksistä säädetään hallintoasetuksen 35 artiklassa. Ympäristösopimuksissa on pintaalavaatimuksen lisäksi vaihteleva määrä sopimusalan hoitoon liittyviä, erikseen sopimuksessa määritettyjä hoitotoimenpiteitä. Tarkastajan tulee arvioida noudattamatta jättäminen ottaen huomioon vakavuus, laajuus, kesto ja toistuvuus. Ympäristösopimuksesta maksettavaa ympäristökorvausta vähennettäisiin prosenttia. 25 Pykälässä säädettäisiin luonnonmukaisen tuotannon korvauksen tukiehtojen noudattamatta jättämisestä. Myös luonnonmukaisen tuotannon korvaukseen sovelletaan hallintoasetuksen 35 artiklaa. Luonnonmukaisen tuotannon korvauksen vähennysten osalta ehdotetaan säädettäväksi tietyistä prosenttiperusteisista vähennyksistä. Jos tuotantotarkastuksessa on puutteita, luonnonmukaisen tuotannon korvausta vähennettäisiin prosenttia. Luonnonmukaisen tuotannon korvausta vähennettäisiin 1 30\n8 8 prosenttia, jos viljeltävien myyntikasvien pinta-alavaatimusta ei ole noudatettu sitoumuskauden aikana. 26 Pykälässä säädettäisiin voimaantulosta. Asetus on tarkoitettu tulemaan voimaan 15 päivänä kesäkuuta Asetuksella kumottaisiin Euroopan unionin kokonaan tai osittain rahoittamien pintaalaperusteisten tukien valvonnasta annettu valtioneuvoston asetus, Euroopan unionin kokonaan rahoittamien tukien valvonnasta annettu valtioneuvoston asetus ja ympäristötuen ja luonnonhaittakorvauksen valvonnasta annettu valtioneuvoston asetus. Eräistä ohjelmaperusteisista viljelijäkorvauksista annetun lain 21 :n 3 momentissa tarkoitettujen maatalouden ympäristötuen erityistukisopimusten valvontaan sovellettaisiin asetuksen voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä. 4 Taloudelliset vaikutukset 5 Lausunnot Ehdotetulla asetuksella ei arvioida olevan varsinaisia taloudellisia vaikutuksia. Suoraan Euroopan unionin lainsäädännöstä aiheutuu yhteisen maatalouspolitiikan uudistamiseen liittyviä valvonnan lisäresurssitarpeita. Näitä on kuvattu muun muassa valtioneuvoston kirjelmässä E 41/2014 vp (Valtioneuvoston selvitys yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen: perusasetuksia täydentävät komission täytäntöönpanoasetukset). Valvottavat asiat tulevat jatkossa lisääntymään ja viemään entistä enemmän aikaa tukien kerroksellisuuden ja viherryttämistuen toimenpiteiden valvonnan takia. Hallinnon lisäresursointitarpeet katetaan sisäisin kohdennuksin hallinnonalojen menokehysten puitteissa. Lisäresurssitarpeet on otettu huomioon valtion vuoden 2015 talousarviossa. Asetusehdotuksen mukaista valvontaa toteutetaan valtiontalouden kehyspäätösten, valtion talousarvion mukaisten määrärahojen ja henkilötyövuosimäärien puitteissa. Asetusehdotuksesta pyydettiin lausunto Maaseutuvirastolta, Elintarviketurvallisuusvirastolta, elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksilta, Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry:ltä, Svenska Lantbruksproducenternas Centralförbund SLC r.f.:ltä, ProAgria Keskusten Liitolta, Svenska lantbrukssällskapens förbund rf:ltä ja Maaseudun Kehittäjät ry:ltä. Lausunnon antoivat Maaseutuvirasto ja Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry. Maaseutuviraston lausunnon perusteella täsmennettiin 3 :ää aktiiviviljelijän ehtojen täyttymisen valvonnasta ja 19 :ää tukiehtojen noudattamatta jättämisen vuoksi tehtävien vähennysten osalta. Lisäksi 23 :ään lisättiin nykyisen käytännön mukainen prosenttiraja, jonka jälkeen kyseisen kasvilajiryhmän mukainen tuki hylättäisiin. Asetuksen 23 :ään lisättiin Maaseutuviraston lausunnon perusteella myös uusi momentti ympäristökorvauksesta annetun valtioneuvoston asetuksen 23 :ssä tarkoitetun lohkokohtaisen toimenpiteen ehtojen laiminlyönnin seuraamuksista. MTK ry:n lausunnon perusteella täsmennettiin 13 :n 4 momenttia siten, että hoito- ja ajokäytävät hyväksyttiin myös yksivuotisten puutarhakasvien osalta kasvulohkon pinta-alaan.\n9 9 6 Laintarkastus Maaseutuviraston lausunnossa esitettiin, että 21 :ssä tarkoitetun monimuotoisuuskaistan osalta vähennys tilakohtaiseen toimenpiteeseen voisi olla suurempi kuin yksi prosentti. Asetusehdotusta ei kuitenkaan tältä osin muutettu, koska yhden prosentin vähennystä voidaan pitää riittävänä. MTK ry:n lausunnossa todettiin, että 5 :n osalta enimmäispoikkeaman olisi oltava useaa menetelmää käytettäessä vähiten tarkan laitteen poikkeaman mukainen. Tämä ei ole kuitenkaan Euroopan komission pinta-alan mittausta koskevien ohjeiden mukaan mahdollista. MTK ry:n lausunnossa todettiin myös, että muun kartta-aineiston kuin peltolohkorekisteriin digitoitujen karttojen käyttö valvonnassa on viljelijän oikeusturvan kannalta kyseenalaista. Viranomaisten valvontaohjeissa, jotka ovat myös viljelijöiden saatavissa sähköisessä muodossa niiden julkaisun jälkeen, on kuitenkin täsmennetty, millaisia karttoja valvonnassa voidaan käyttää. Asetusehdotus ei ole ollut tarkastettavana oikeusministeriön lainvalmisteluosaston laintarkastusyksikössä asian kiireellisyyden vuoksi.\nHE 193/2016 vp. Lait on tarkoitettu tuleviksi voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.\nHallituksen esitys eduskunnalle laeiksi eräistä ohjelmaperusteisista viljelijäkorvauksista annetun lain, Euroopan unionin suorista tuista annetun lain 22 :n ja maa- ja puutarhatalouden kansallisista tuista


Maahanmuuttomyönteinen SDP aloitti kapinan 1918 - Maahanmuutto - Suomi24 Keskustelut\nMaahanmuuttomyönteinen SDP aloitti kapinan 1918\nse onkin SDP:n suurin saavutus, huonossa mielessä toki, sillä ihmisiä kuoli lähes 40 000 tuossa punakapinassa jota silloinen neuvostovenäjä tuki.\nIsänmaallisuus on muutenkin ollut aika kaukana vasemmistolaisista, sotien aikana heitä meni käpykaartiin aikalailla, osa istui linnassakin, osahan näistä sosialisteista häipyi jo 1918 neuvostovenäjälle, jossa Stalin myöhemmin hoiteli heidät.\nJa vielä kun muistellaan kuinka suuri osa Suomen vasemmistolaisista, ihaili ja palvoi Neuvostoliittoa varsinkin 1960- ja 70-luvuilla, niin ei paljon isänmaallisuudesta voi puhua.\nVasemmistohan on myös yhdessä vihreiden kanssa erittäin maahanmuuttomyönteistä, turvapaikkamaahanmuuttoa myöten josta on Suomelle pelkkää haittaa. Ei siis kovin isänmaallista tuokaan.\nDemari moggeri kovin hiljaa nyt.\nlaitto neuvostolipun piiloon\nSe ei pärjää tässä.\nTuolloin demarit sentään puolustivat suomalaisia duunareita!\nNykydemarit puolustavat lähinnä kaiken maailman juhlapaikanhakijoita.\nAloittaja ei ole lukenut historiaa. Ei vanhaa eikä uutta.\nSDP:n suurin saavutus on 8 tunnin työpäivä.\nSuomessa on ollut oikeistohallituksia vuodesta 2003 lähtien, jonka jälkeen turvapaikanhakijoita on tullut enenevässä määrin.\nYlivoimaisesti eniten vuonna 2015, jolloin hallituksessa olivat Keskusta, Perussuomalaiset ja Kokoomus.\nNyt vihervasemmiston aikana on turvapaikanhakijoita tullut ennätyksellisen vähän.\nHöpö höpö. Vihervasemmisto ei ole tahtonut päästää pois negan saaneitakaan, ja jo 70- luvulla raijasivat chileläisiä roppakaupalla. Demarien ketkut ovat aina käsi muiden taskussa, kuten vassarienkin.\nJa p..at, 8-tunnin työpäivä otettiin käyttöön jo ennen kapinaa esim, Kymin tehdas. Se oli ulkomailta tullut asia. Ja eihän se riittänyt, piti ampua ja pudottaa Kymi Oy tehtaan johtaja Kymi-jokeen Korialla 1918 kevättalvella, mukana meni muitakin. Sellainen on demari, äänestivät vielä itsenäistymistä vastaan ....\nVihreä liike on mielenterveyshäiriö ....\nOn tullut vähän koska korona.\nJa demarit muuten hesassa aloitti kapinan 1918.\nTurvapaikanhakijoiden tulo ei liity millään lailla siihen, että mikä hallitus maassa on.\nVihreäpuolue perustettiin vuonna 1987.\nChileläiset pakolaiset tulivat 1970-luvulla.\nPersut pääsivät hallitukseen 2015. Ei mennyt aikaakaan, kun he olivat ottamassa Kepun ja Kokoomuksen kanssa hallitsemattomasti kymmenin tuhansin pakolaisia.\nChilestä tuli 200 pakolaista.\nVasurit yritti venakojen avulla tuhota suomen, elikkä luulivat jotta venäjä olisi noita auttanut suomen valoitamisessa vasurien halintaan ja tuhoon, näin lyhyt on vasurien aatos näitten päässä\nNÄIN HALPANA PITIVÄT SUOMALAISUUTA OMAHYVÄISET\n- ja vieläkin noe pirrut sakaa ja hävitävät suomeamme\nEipä vasemmistolainen Rotta paljon huutele.\nTuli liian paljon faktatietoa, ei pysty kaatamaan faktoja ....\nToi on kova paikka demuille.\nVielä 1960- luvulla demareissa vaikuttivat tannerilaiset ja ns. asevelisosialistit. He olivat paljon isänmaallisempia ja suomenmielisempiä kuin nykyisen Sekoomuksen johto!\nToki aina demareissa on ollut niitä, joille suomenmielisyys ja isänmaallisuus ovat porvarillista hapatusta ja jopa fasismia. Nykyään puolueessa on VAIN heikäläisiä.\nSDP on malliesimerkki mädäntyneestä puolueesta ja aatteesta...\nSinulla on laaja sosiaalidemokraattinen tuttavapiiri.\nTunnet vaaatimattomasti ainoastaan VAIN heidät kaikki.\nNyt en ymmärtänyt kommenttiasi.\nVoisitko tarkentaa ajatustasi ja logiikkaasi?\nVihreä liitto ja Vasemmistoliitto, on perustettu kommunististen puolueiden raunioille!\nTaistolaisia Stalinisteja ja vähän maltillisempia Saarislaisia oli ja on edelleen molemmissa puolueissa...\nPitää paikkansa, esim. kommari Suvi-Anne Siimes.


Iäkkäiden elämänlaatu aleni vain vähän koronakevään liikkumisrajoituksista huolimatta – Gerontologian tutkimuskeskus – GEREC\nTiedeuutisetKoti Etusivu Tiedeuutiset Iäkkäiden elämänlaatu aleni vain vähän koronakevään liikkumisrajoituksista huolimatta\nKeväällä 2020 koronaan liittyvien liikkumisrajoitusten aikana iäkkäiden elinpiiri pieneni huomattavasti ja kodin ulkopuolinen aktiivisuus väheni dramaattisesti, mutta elämänlaatu heikkeni vain hieman. Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisen tiedekunnan juuri julkaistussa tutkimuksessa iäkkäät henkilöt pääsivät itse kertomaan koronarajoitusten vaikutuksesta elämäänsä.\nAiempien tutkimusten perusteella tiedetään iäkkäiden hyvän elämänlaadun olevan paljolti riippuvainen siitä, että he pystyvät liikkumaan missä, miten ja milloin haluavat. Elämänlaatuun vaikuttavat myös aktiivinen elämänote ja mieluisat sosiaaliset kontaktit.\nTuoreessa tutkimuksessa havaittiin, että keväällä liikkumisaktiivisuus elinpiirissä pieneni huomattavasti. Elinpiirillä tarkoitetaan aluetta, jolla ihminen liikkuu säännöllisesti. Vaikka liikkumiseen käytettäisiin kulkuneuvoja, laaja elinpiiri yleensä johtaa myös korkeampaan fyysiseen aktiivisuuteen.\n– Kevään vähennys on merkityksellinen ja ennustaa toimintakyvyn heikkenemistä lähivuosien aikana. Jatkotutkimuksen avulla pitää selvittää, palautuuko elinpiiri ennalleen, kun liikkumisrajoitukset ja -suositukset poistuvat, professori Taina Rantanen sanoo.\nAktiivisuudella viitataan kaikkeen siihen ihmisten kaikkeen toimintaan, kuten ihmissuhteiden ylläpitämiseen, yhteiskunnallisten asioiden edistämiseen, liikunnan ja kulttuurin harrastamiseen tai kodin viihtyisyyden parantamiseen. Mahdollisuus moniin aktiviteetteihin heikkeni liikkumisrajoitusten aikana, kun liikuntapaikat ja kulttuuritapahtumat sekä järjestöjen ja kirkon toiminnat keskeytyivät, eikä kyläilyä suositeltu.\n– Elinpiirin pieneneminen ja aktiivisuuden lasku kuvaavat sitä, että ihmiset noudattivat viruksen leviämisen estämiseksi annettuja suosituksia, toteaa professori Rantanen.\nKoronarajoitukset eivät oleellisesti alentaneet osallistujien keskimääräistä elämänlaatua, vaikka elinpiiri pieneni ja aktiivisuus väheni. Elämänlaatu on melko pysyvä ja moniulotteinen kokemus siitä, millaista elämä on, joten se ei ehkä kovin nopeasti muutu.\n– Osallistujien kirjoittamien kommenttien perusteella monet korvasivat keskeytyneitä aktiviteettejaan kotipiirissä tapahtuvilla aktiviteeteilla. Lisäksi monet suhteuttivat koronarajoituksia aiemman elämänsä aikana koettuihin vastoinkäymisiin, mikä sai koronarajoitukset tuntumaan vähemmän rankoilta, professori Rantanen pohtii.\nNyt julkaistun tutkimuksen vahvuus on se, että se kertoo muutoksesta suhteessa tilanteeseen ennen koronarajoituksia. Lisäksi tutkimukseen osallistui suuri joukko iäkkäitä ihmisiä, jotka oli satunnaisesti valittu väestörekisteriotteen perusteella. Tulokset ovat osa aktiivisena vanhenemista käsittelevää AGNES-tutkimusta. Siihen osallistui yhteensä 1021 jyväskyläläistä 75-, 80- tai 85-vuotiasta henkilöä vuosina 2017-2018. Heistä 809 henkilöä vastasi kyselylomakkeeseen touko- ja kesäkuussa 2020. Liikkumisrajoitusten aikana annettuja vastauksia verrattiin samojen ihmisten kahden vuoden takaisiin vastauksiin.\n– Pystyäksemme sanomaan, mitä muutoksia kevään 2020 liikkumisrajoitusten aikaan tapahtui, pitää olla vertailukohta lähimenneisyydestä, vahvistaa Rantanen.\nKoronarajoitusten tarkoituksena oli vähentää liikkumista paikoilla, joissa on muita ihmisiä ja pitää sosiaaliset kontaktit minimissään viruksen leviämisen hillitsemiseksi. Koronan vuoksi asetettuja liikkumisrajoituksia ja sosiaalisen etäisyyden suositusta voi pitää harvinaisena kokeena, jossa kaksi iäkkäiden ihmisten hyvinvoinnin kannalta oleellista asiaa, liikkuminen ja sosiaaliset kontaktit, vähenivät.\n– Koronarajoitusten kaltaisen tutkijoista riippumattoman luonnonkokeen avulla voi tarkastella asioita, joita ei voi esimerkiksi eettisistä syistä muuten tutkia, kuten tässä tapauksessa liikkumisen ja sosiaalisten kontaktien rajoittamista, Rantanen sanoo.\nTutkimusta rahoittivat Suomen Akatemia ja Euroopan tutkimusneuvosto.\nRantanen T, Eronen J, Kauppinen M, Kokko K, Sanaslahti S, Kajan N, Portegijs E. Life-Space Mobility and Active Aging as Factors Underlying Quality of Life among Older People before and during COVID-19 Lock-down in Finland – a Longitudinal study. J Gerontol A Biol Sci Med Sci. 2020. Epub ahead of print.\nTutkimusjulkaisu: Kognitiivinen toiminnanohjaus on yhteydessä ikääntyneiden elinpiirin laajuuteen\nJyväskylän yliopiston Gerontologian tutkimuskeskuksessa tehdyn tutkimuksen mukaan kognitiivinen toiminnanohjaus on yhteydessä ikääntyvien henkilöiden liikkumisaktiivisuuteen elinpiirissään.…\nTervaskannot 90+ -tutkimuksen mukaan vielä yli 90-vuotiaidenkin joukossa fyysinen toimintakyky heikkenee ikävuosien lisääntyessä, mutta heikkenemisvauhti…\nTutkimusjulkaisu: Keski-iän rikkonainen työura ennakoi toimintakyvyn ongelmia eläkeiässä\nKeski-iän katkonainen työsuhde, työn korkea vaatimustaso ja vähäisemmät hallintamahdollisuudet ennakoivat huonompaa fyysistä ja psyykkistä toimintakykyä…


Käyttäjälle ei voi valitettavasti varata valitsemaasi palvelua nettivarauksen kautta. Voit olla suoraan yhteydessä puhelimitse numeroon 0400409554.\nKäyttäjälle ei voida viimeistellä varausta valitsemaasi palveluun, koska nettivaraus kyseisen ajan varaamiseen on jo sulkeutunut. Voit olla suoraan yhteydessä puhelimitse numeroon 0400409554.\nVarasit ajan onnistuneesti yrityksestä Kampaamo Parturi Net. Saat varauksesta sähköpostin. Varauksesi on maksettu ja myös siitä kuitin sähköpostiisi.\nPaikka: Kampaamo Parturi Net\nOsoite: Valtakatu 49, 53100 Lappeenranta


Historia | Loomis\nViimeisten 160 vuoden aikana Loomis on kehittynyt kansainväliseksi alan johtajaksi Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Tutustu alla olevaan aikajanaan selvittääksesi, kuinka Loomis on kehittynyt 1800-luvun lopulta lähtien.\nWells Fargo & Co perustettiin Kalifornian kultakuumeen aikana. Yhtiön tehtävänä oli turvata kaivosliikennettä ja kehittää yhä parempia menetelmiä turvalliseen kuljetukseen.\nToimintaan liittyi muutama vuosi myöhemmin myös läntinen osa Pony Expressiä.\nLee Loomis perusti Cleary Creek Commercial Companyn, joka vei koiravaljakolla tarvikkeita Alaskan kaivostyöntekijöille ja haki paluukuormana kultaa.\nNoin 20 vuotta myöhemmin perustettiin Loomis Armored Car Service. Liikenteeseen lähti ensimmäisen panssariauto, joka tunnetaan nimellä Old Number One.\nErik Philipp-Sörensen perusti Ruotsissa yhtiön nimeltä Hesingborgs Nattvakt.\nWels Fargo Armored Services syntyi.\nPhilipp-Sörensen yhdisti kaikki omistamansa turvallisuusalan yritykset ja Securitas perustettiin.\nWells Fargo & Co ja Loomis Armored Services yhdistyivät.\nLoomis, Fargo & Co yhdistyi osaksi Securitas konsernia.\nSecuritas jakaa liiketoimintansa ja Securitas Cash Handling Services ottaa nimekseen Loomis.\nVuonna 2008 Loomis listautui Nasdaq OMX Stockholm – pörssiin.\nLoomis ostaa Pendumin automaattiliiketoiminnan ja kasvaa Yhdysvaltojen markkinajohtajaksi ATM-palveluissa. Kauppaan sisältyy 43 000 pankkiautomaatin hoitotoiminnot ympäri Yhdysvaltoja.\nLoomis hankkii VIA MAT Holding AG: n ja laajentaa kansainvälistä palvelutoimintaa perustamalla uuden International Services -yksikön. Hankinta nostaa nopeasti Loomis-yhtiön markkinajohtajaksi myös käteiskäsittelyssä Sveitsin markkinoilla.\nLoomis osti suomalaisen, Pohjoismaisten johtavan rahankierrätysjärjestelmätoimija Intermarketing Oy:n.\nTällä hetkellä Loomis tarjoaa turvallisia ja monipuolisia ratkaisuja käteisen ja muiden arvoesineiden jakeluun, käsittelyyn ja varastointiin. Vuonna 2017 Loomiksen liikevaihto oli n. 1,7 miljardia euroa. Loomis toimii yli 400 toimipisteen kautta ympäri maailmaa ja työllistää noin 24 000 henkilöä.\nWells Fargo & Co perustettiin Kalifornian kultakuumeen aikana.\nLoomis Armored Car Servicen ensimmäinen panssariauto\ntunnetaan nimellä Old Number One.\n160 vuodessa Loomis on kehittynyt kansainväliseksi alansa johtajaksi Yhdysvalloissa ja Euroopassa.


päiväys: marraskuuta 02, 2012\nMutta kun mulla on ollut nyt yks projekti, joka on vaatinut huomiotani, niin en oo sitten pystynyt/jaksanut/ehtinyt kauheammin tätä blogia päivitellä :)\nEttä sellainen pitsisukkaprojekti! Ensimmäinen aikuisten villasukkapari, jonka oon tehnyt. Muutama virhe siellä tietty on, mutta ei se haittaa mua. Omiin jalkoihini nämä tein.. :) Kuvio oli naurettavan yksinkertainen. Mutta koska sitä teki innolla "No vielä yks kuvio!" niin yllättävän nopeasti nää sukat valmistu! Tässä alimmassa kuvassa näyttävät eri mittaisilta, mutta ovat kyllä yhtä pitkät :D Niin innoissani eilen kuvailin..\nMallihan on siis Novitan sukkalehdestä, malli r. Ja lankana näytin teeteen Pallasta. (Koska mulla sattui olemaan sitä monta kerää..) Yhteen sukkaan meni vajaa kerä lankaa. Tosin mä tein tuosta varresta lyhyemmän kuin ohje sanoi...\nTässä on kuvaa yhdeltä päivältä koulusta. Oranssi O.I.S -laukku, itse tehty kirjoneulepipo ja lapasissa samaa lankaa kuin pipossa.. :) Hihittelin vähän itsekseni, kun huomasin, että mähän oon kerrankin pukeutunut sävy sävyyn :D\nIhanHelmee 2. marraskuuta 2012 klo 20.07\nHuikean ihanat sukat, naiselliset ja tyylikkäät! Mä en tuollaisia kuvioita ole koskaan opetellut, pitäisköhän...Mä väännän ihan tavallisia sukkia vuodesta toiseen.\nHeidi 3. marraskuuta 2012 klo 8.11\nJuu, pitäis! Mä oon oikeesti aina ollut niin surkea neulomaan, että mun äiti kattelee näitä tekeleitä sillai, että "Onkohan toi tyttö nyt oikeesti...". Tää malli ainaskin on supersimppeli :) Enempi vaikeuksia mulla tuottaa vielä se kantapää, vaikka sekin sujuu jo hyvin :)\nKristiina 2. marraskuuta 2012 klo 20.31\nOnpa ihanat sukat :) Saat kyllä iha hurjaa vauhtia noita neuleita valmiiksi, mulla on vielä ne rainbow-mitsitkin kesken :P\nHeidi 3. marraskuuta 2012 klo 8.12\nNo, mä en uskalla jättää näitä kesken, kun ne ei muuten koskaan valmistu :D Mä haluan kyl nähdä ne lapaset valmiina! :D Hopihopi neulomaan!\nAnna and Klaudia 5. marraskuuta 2012 klo 0.48\nGreat job! Your socks seem to be very warm and comfortable :)


Junnujen kauden päättäjäisiä vietettiin Hettarilla 1.10.2016 | fcviikingit.com\nJunnujen kauden päättäjäisiä vietettiin Hettarilla 1.10.2016\nFC Viikinkien kauden päätöstilaisuus järjestettiin perinteiseen tapaan Hettarin urheilukentällä Edustuksen kauden viimeisen pelin yhteydessä lauantaina 1.10.2016. Tänä vuonna Edarien vieraaksi tuli FC Kontu eli kauden päättäjäisten yleisö sai jäädä todistamaan Idän Derbyottelua!\nTilaisuudessa palkittiin vuoden valmentaja sekä vuoden poika- ja tyttöpelaajat. Joukkueet palkitsivat lisäksi omat ikäkausipelaajansa ja jakoivat tsempparipalkintonsa. Pulla- ja mehutarjoilu oli myös perinteiseen tapaan järjestetty. Aurinkoinen sää kruunasi jälleen kerran Viikkarien kauden päättäjäiset!\nFC Viikingit kauden 2015-2016 palkitut:\nVUODEN VALMENTAJA : Jan Weckström (P05)\nJan on tehnyt innostuneesti ja pitkäjänteisesti työtä P05 -joukkueen kanssa neljän vuoden ajan. Kesällä 2016 Viikkarien P05 punainen joukkue voitti Janin ja joukkueen toisen valmentajan, Joonas Atrilan kanssa Alandia Cupin. Voitto oli seuran historian ensimmäinen.\nVUODEN POIKAPELAAJA : Artur Atarah (P04 ja P05)\nVUODEN TYTTÖPELAAJA : Aure von Zansen (T02)\nONNEA PALKITUILLE !!


julkinen kuuleminen | Helsinki EU Office\nOsallistu ja vaikuta: julkinen kuuleminen avoinna liittyen EU:n yhteistä etua koskeviin energiainfrastruktuurin hankkeisiin\nBy Vainimi 3.4.2017 energiapolitiikka, julkinen kuuleminen, Projects of common interest No Comments\nEuroopan komissio on avannut julkisen kuulemisen liittyen energiainfrastruktuurin yhteistä etua koskeviin eli PCI-hankkeisiin (Projects of Common Interest). Komissio laatii vuosittain yhdessä jäsenvaltioiden kanssa listan energiainfrastruktuurihankkeista, joiden edistäminen ja toteuttaminen on Euroopan unionin yhteisten etujen mukaista. Julkisella kuulemisella komissio pyrkii kokoamaan sidosryhmien näkemyksiä vuonna 2017 PCI-listalle hyväksyttävistä hankkeista. PCI-statuksen saavuttaakseen hankkeiden tulee olla erityisen tärkeitä EU:n energiasisämarkkinoiden toteuttamisen sekä energiaturvallisuuden ja energiaratkaisujen kestävyyden kannalta. Yhteistä etua koskevien hankkeiden lupamenettelyt ovat muita hankkeita nopeampia ja yksinkertaisempia sääntelyltään. Näille hankkeille voidaan myös myöntää tukea Verkkojen Eurooppa -instrumentista (Connecting Europe Facility, CEF), jonka budjetista PCI-hankkeille on varattu 5,35 miljardia euroa vuosille 2014–2020.\nJulkinen kuuleminen on avoinna 19.6.2017 saakka.\nOsallistu ja vaikuta: alueiden älykäs erikoistuminen\nBy Vainimi 10.3.2017 älykäs erikoistuminen, julkinen kuuleminen No Comments\nAlueiden älykäs erikoistuminen on ajankohtainen teema Brysselissä. Osana valmistautumista tulevaan rakennerahastokauteen EU-komissio etsii parhaillaan älykkääseen alueelliseen erikoistumiseen liittyviä kokemuksia, näkemyksiä ja hyviä esimerkkejä Euroopan alueilta monien eri kanavien kautta. Komissio valmistelee parhaillaan myös tiedonantoa älykkäästä erikoistumisesta. Tiedonanto julkaistaneen toukokuussa. Osana tiedon keräämistä komissio on avannut älykkäästä erikoistumisesta online-kyselyn, johon voi vastata 24.3.2017 asti. Helsinki EU Office kannustaa sopimuskumppaneitaan vaikuttamiseen ja osallistumiseen tähän kyselyyn.\nBrysselissä järjestetään kevään aikana erilaisia tapahtumia – seminaareja, konferensseja ja kuulemistilaisuuksia, joiden aiheena on alueiden älykäs erikoistuminen. Helsinki EU Office raportoi tilaisuuksista.\nÄlykkään erikoistumisen julkinen kuuleminen\nOsallistu ja vaikuta: julkiset kuulemiset avoinna Luova Eurooppa- ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelmien väliarviointeihin liittyen\nBy Vainimi 10.3.2017 julkinen kuuleminen, kansalaisten eurooppa, Luova Eurooppa No Comments\nEuroopan komissio valmistelee Luova Eurooppa- ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelmien väliarviointeja ja niihin liittyen komissio on avannut julkiset kuulemiset kummastakin ohjelmasta. Julkisten kuulemisten tavoitteena on kerätä sidosryhmien näkemyksiä ohjelmien tuloksista ja vaikuttavuudesta sekä niiden tuottamasta EU-tason lisäarvosta.\nLuova Eurooppa -ohjelma tukee audiovisuaalisen alan, kulttuurialan ja luovien alojen eurooppalaista yhteistyötä. Julkisessa kuulemisessa pyydetään näkemyksiä ohjelman kolmeen alaohjelmaan liittyen (kulttuuri-, media- ja monialainen alaohjelma). Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta rahoitetaan hankkeita, jotka tukevat aktiivista kansalaisuutta ja rohkaisevat kansalaisia osallistumaan päätöksentekoon. Ohjelman tavoitteena on edistää suvaitsevaisuutta ja rakentaa monimuotoista ja monikulttuurista Eurooppaa sekä rohkaista eurooppalaisia toimielimiä ja osallistujamaiden kansalaisia, kuntia ja kansalaisjärjestöjä keskinäiseen vuorovaikutukseen. Vastauksia kuulemisiin toivotaan kaikilta kiinnostuneilta sidosryhmiltä.\nLuova Eurooppa -ohjelman julkinen kuuleminen auki 16.4. saakka\nKansalaisten Eurooppa -ohjelman julkinen kuuleminen auki 10.4. saakka\nOsallistu ja vaikuta: julkinen kuuleminen Euroopan datavetoisen talouden rakentamisesta\nBy Vainimi 22.2.2017 Datavetoinen talous, julkinen kuuleminen No Comments\nEuroopan komissio on avannut julkisen kuulemisen Euroopan datavetoisen talouden rakentamisesta. Julkisella kuulemisella pyritään selvittämään esimerkiksi datan liikkuvuuden volyymia ja liikkuvuuden esteitä Euroopassa sekä datan yhteensopivuutta ja standardeja eri EU-maissa. Kuulemisen tulokset tulevat vaikuttamaan Euroopan datavetoisen talouden aloitteeseen, jonka komissio mahdollisesti julkistaa vielä vuoden 2017 aikana.\nKomissio julkaisi aiheesta myös tiedonannon tammikuussa 2017. Tiedonanto ja julkinen kuuleminen ovat osa EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaa ja niillä pyritään kehittämään koordinoitua ja yleiseurooppalaista lähestymistapaa, jotta datan mahdollisuuksia voidaan hyödyntää täysimääräisesti. EU:n datavetoisen talouden arvo arvioitiin 272 miljardiksi euroksi vuonna 2015.\nVastauksia julkiseen kuulemiseen toivotaan monipuolisesti sekä yksityisen että julkisen sektorin toimijoilta. Kuuleminen on auki 26.4. asti.\nOsallistu ja vaikuta: julkinen kuuleminen Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnista avoinna\nBy Vainimi 2.12.2016 julkinen kuuleminen, Verkkojen Eurooppa No Comments\nEuroopan komissio on avannut julkisen kuulemisen Verkkojen Eurooppa (Connecting Europe Facility, CEF) -rahoitusvälineen väliarviointiin liittyen. Väliarvioinnilla komissio pyrkii analysoimaan vuonna 2014 lanseeratun ohjelman edistymistä, toimivuutta ja sen tuomaa EU-tason lisäarvoa. Julkinen kuuleminen käsittelee sekä välineen yleisten tavoitteiden onnistumista että sen kolmen eri kohdesektorin (energia, televiestintä ja liikenne) erillisten tavoitteiden toteutumista. Vastauksia toivotaan monipuolisesti erilaisilta sidosryhmiltä. Kuuleminen on avoinna 27.2.2017 asti.\nOsallistu ja vaikuta: Komissio avasi julkisen kuulemisen ympäristö- ja ilmastoalan LIFE-ohjelman väliarvioinnista\nBy Vainimi 14.7.2016 julkinen kuuleminen, LIFE No Comments\nKomissio on avannut kuulemisen ympäristö- ja ilmastoalan LIFE-ohjelman väliarvioinnista, joka jatkuu 9.9.2016 saakka. Väliarviointiin voivat osallistua kansalaiset, organisaatiot ja julkiset viranomaiset. Väliarvioinnilla pyritään arvioimaan LIFE-ohjelmaa, sen erilaisia interventioita, ohjelman toimeenpanoa ja tähän mennessä saavutettuja tuloksia, jotta näyttöön perustuvaa päätöksentekoa pystytään helpottamaan. Tarkoituksena on arvioida ohjelman toimeenpanoa siltä kannalta, että ohjelman toimia voidaan arvioinnin tulosten mukaan mahdollisesti uudistaa, muokata tai pidättää. Tässä otetaan huomioon myös arvioinnin tulokset LIFE+ -ohjelman pitkän aikavälin vaikutuksista. Arvioinnin tuloksien pohjalta koostetaan Staff Working Document, jota tullaan hyödyntämään LIFE-ohjelman vuosien 2018–2020 toimeenpanoa koskevan työohjelman valmistelussa.\nLIFE-ohjelmasta rahoitetaan hankkeita, joiden tavoitteena on edistää ympäristönsuojelua, luonnon monimuotoisuutta ja kestävien energiamuotojen käyttöä sekä tukea ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista. LIFE-ohjelman tämän vuoden rahoitushaut ovat avoinna syyskuuhun 2016 saakka.\nOsallistu ja vaikuta: Julkinen kuuleminen rajat ylittävästi toimivien yritysten palvelupassista\nBy Vainimi 17.5.2016 julkinen kuuleminen, palvelupassi No Comments\nEuroopan komissio on käynnistänyt julkisen kuulemisen palvelupassista, jonka tavoitteena on vähentää rajat ylittävästi toimivien yritysten hallinnollista taakkaa luomalla sähköinen järjestelmä, jonne palveluntarjoajilta vaadittavat dokumentit kootaan eri jäsenmaiden viranomaisten saataville. Palvelupassin tarkoitus on näin tarjota oikeudellista varmuutta sekä selvyyttä säännöistä, joita yritysten tulee noudattaa toimiessaan toisessa EU-jäsenmaassa. Palvelupassin myötä yrityksen tarvitsisi asioida käytännössä vain kotimaansa viranomaisten kanssa ennen toiminnan aloittamista toisessa jäsenmaassa.\nJulkisen kuulemisen tarkoitus on konsultoida palvelupassin käyttöönottoa sekä siihen liittyviä haasteita. Erityisesti tarkoitus on nostaa esiin sääntelyyn liittyviä esteitä rakennus- ja yrityspalvelualan sektoreilla sekä vakuutusalalla. Kuulemisella pyritään kokoamaan sidosryhmien näkemyksiä näiden esteiden vaikutuksista heidän toimintaansa sekä ongelmien ratkaisemiseksi. Julkinen kuuleminen on auki 26.7.2016 saakka. Komissio toivoo erityisesti yrityspalveluiden (mm. arkkitehtuuri, tekniikan ala, kirjanpito) rakennusalan sekä vakuutuspalveluiden tarjoajilta ja asiakkailta sekä viranomaisilta kannanottoja.\nPalvelupassi on yksi komission viime vuonna esittelemän EU:n uuden sisämarkkinastrategian aloitteista. Uusi strategia pyrkii tekemään sisämarkkinoista entistä syvemmät, reilummat ja innovatiivisemmat. EU:n sisämarkkinoista, teollisuudesta, yrittäjyydestä ja pk-yrityksistä vastaava komissaari Elżbieta Bieńkowska korostaa, että vaikka palvelut koostavat kaksi kolmasosaa EU:n taloudesta, ovat rajat ylittävien palveluiden säännökset alikehittyneitä.\nLisätietoja julkisesta kuulemisesta\nOsallistu ja vaikuta: Julkinen kuuleminen Horisontti 2020 “Tiedettä yhteiskunnan kanssa ja yhteiskunnan hyväksi” työohjelmasta vuosille 2018-2020\nBy Vainimi 2.5.2016 Horisontti 2020, julkinen kuuleminen, Tiedettä yhteiskunnan kanssa ja yhteiskunnan hyväksi No Comments\nEuroopan komissio on avannut julkisen kuulemisen Horisontti 2020 “Tiedettä yhteiskunnan kanssa ja yhteiskunnan hyväksi” työohjelmasta vuosille 2018-2020. Kuulemisen tavoitteena on kerätä näkemyksiä ja mielipiteitä työohjelman strategiasta, soveltamisesta, tavoitteista ja oletettavista vaikutuksista. Tulevan työohjelman pyrkimyksenä on luoda tehokasta yhteistyötä tieteen ja yhteiskunnan välille, rekrytoida uusia lahjakkuuksia tieteen pariin sekä yhdistää huipputiede yhteiskuntavastuun ja -tietoisuuden kanssa.\nVastauksia toivotaan muun muassa kansalaisyhteiskunnan organisaatioilta, yrittäjiltä, tutkimusinstituutioilta, korkeakouluilta, poliittisilta päättäjiltä, tiedeyhteisöiltä, paikallisviranomaisilta sekä kaupungeilta. Kuuleminen on avoinna 4.7.2016 saakka ja siitä tullaan julkaisemaan loppuraportti 9.9.2016. Komissio valmistelee tulevan työohjelman sisällön vuoden 2016 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2017 ensimmäisen aikana. Rahoitushaut julkaistaan ja avataan syksyllä 2017.\nLisätietoja ja kuuleminen\nEU:n kaupunkiohjelmaa koskevan kuulemisen tulokset on julkistettu\nBy Simo Ristolainen 11.6.2015 julkinen kuuleminen, kaupunkiohjelma, Urban Innovative Actions No Comments\nEuroopan komissio julkisti EU:n kaupunkeja koskevaa toimintaohjelmaa käsitelleen kuulemisen tulokset European CITIES Forum 2015 -seminaarissa Brysselissä 2.6.2015. Vuonna 2014 pidetyn kuulemisen tulokset osoittavat laajan tarpeen päätöksenteon ja eri hallintotasojen toimien paremmalle koordinoinnille EU:n kaupunkipolitiikassa.\nKuulemisen pohjalta komissio ehdottaa keskittymistä tiettyihin toimiviin ja tuloksia tuottaviin painopistealueisiin kaupunkeja koskevassa toimintaohjelmassa. Tällaisia alueita ovat vähähiilinen talous, ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja sosiaalinen inkluusio. Komissio ehdottaa lisäksi paremman sääntelyn tehostamista, johon olennaisena liittyvät vaikuttavuusarviointien parantaminen ja sidosryhmien vahvempi osallistaminen.\nKomissio pyrkii nykyisten aloitteiden, kuten älykkäitä kaupunkeja ja yhteisöjä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuuden (EIP-SCC), Urban Innovative Actions (UIA) -ohjelman ja Euroopan ilmastonmuutosportaalin (Climate ADAPT) arvioimiseen, yksinkertaistamiseen ja kehittämiseen. Komissio haluaa myös parantaa aloitteiden välisiä synergioita sekä yhdenmukaistaa tietokantoja ja tuoda ne helpommin saataville. Tavoitteena on päästä yksimielisyyteen ohjelmasta Alankomaiden puheenjohtajuuskauden aikana keväällä 2016.\nJulkinen kuuleminen kiertotalouden kehittämisestä\nBy Simo Ristolainen 1.6.2015 julkinen kuuleminen, kiertotalous, komissio No Comments\nEuroopan komissio avasi 28.5.2015 julkisen kuulemisen kiertotalouden kehittämisestä. Sidosryhmien mielipiteitä halutaan kerätä kiertotaloutta koskevan toimintaohjelman valmistelua varten. Kuulemisen tavoitteena on yksilöidä ja määritellä mittavimmat esteet kiertotalouden kehittymiselle sekä kartoittaa näkemyksiä toimenpiteistä, joita EU-tasolla olisi mahdollista toteuttaa näiden esteiden poistamiseksi. Kuulemisessa keskitytään tuotanto- ja kulutusvaiheisiin, uusioraaka-aineiden markkinoihin, alakohtaisiin toimenpiteisiin sekä kiertotalouden mahdollistaviin tekijöihin liittyviin kysymyksiin.\nKomission tavoitteena on esitellä vuoden 2015 loppuun mennessä uusi kiertotaloutta koskeva strategia, jolla pyritään luomaan Euroopasta kilpailukykyinen ja resurssitehokas talous. Strategia tulee sisältämään tarkastetun jätelainsäädäntöehdotuksen ja tiedotteen, jossa esitetään kiertotaloutta koskeva toimintaohjelma. Kuulemiseen voivat vastata kansalaiset, organisaatiot ja viranomaiset sekä muut kiinnostuneet sidosryhmät. Kuulemiseen on mahdollista vastata 20.8.2015 saakka.