FRIISINMAALLA KAIKKI ON KUMMEMMIN - PDF\nFRIISINMAALLA KAIKKI ON KUMMEMMIN\nDownload "FRIISINMAALLA KAIKKI ON KUMMEMMIN"\n1 FRIISINMAALLA KAIKKI ON KUMMEMMIN eli viisi vuorokautta hollantilaista kyläelämää Toim. Timo Taulo Matkaraportti Yhdessä tulevaan -hankkeen opintomatkalta Friisinmaalle, Alankomaihin\n2 SISÄLTÖ PÄIVÄ YKSI... 4 Tutustumme merenkulkukansan suuruuden päiviin ja laivarepli- kaatteihin Bavariawer/issä, vanhan Urkin kalastajakylän uuteen tulemiseen ja majoitumme pikkukaupunki Sneekiin. PÄIVÄ KAKSI Matkaamme De Knipeen ja Gerslootiin. Saamme nähdä onnistuneen kylätalon ja kylätalosuunnitelman. Koemme mitä Shared space - /iloso/ia Siegerswoudessa aiheutti. Mr Damin talo Nij Beetsissä herättää kylän turvehistorian henkiin. PÄIVÄ KOLME. 22 Perehdymme Oudebildtziljin kylän ihmeeseen. Vakuutumme myös siitä, että Friisinmaan provinssi on persoonallinen ja elävä maakunta. PÄIVÄ NELJÄ.. 28 Sneekin kanavamarkkinoiden ja historiallisen yrittiviinatehtaan jälkeen katsomme miltä näyttää Kestävien kylien verkosto. Poppenwierissä ihastelemme pikkukylän aktiivisuutta. Tutustumme myös friisiläistalliin. PÄIVÄ VIISI Patotietä pitkin ajamme Amsterdamiin ja pohdimme mitä Friisin- maalla tulikaan opittua. Jamie Oliverin Fifteenissä testaamme makunautintoja. HOLLANNIN-MATKAAJAT. 39 LINKIT. 42 BRIEFLY IN ENGLISH. 43 Yhdessä tulevaan Asukkaat, kylät, yhdistykset ja kunnat Hämeessä Kyläasiamiehet: Elina Leppänen / Hämeen Kylät ry Timo Taulo / Päijät-Hämeen kylät ry\n3 YHDESSÄ KYLÄTULEVAAN 3 Schipholin lentokenttä, Amsterdam, lauantai toukokuun 25. päivän aamu. Aika siirtyy tunnilla eteenpäin Suomesta Alankomaihin. Kaksikymmentäkaksi hämäläistä kyläilijää etsii bussikuljettajaa, kohdataan, noustaan autoon, lähdetään kohti pohjoista, kohti Friisinmaata. Kantahämäläiset ja päijäthämäläiset kyläaktiivit tutustuivat hollantilaiseen kyläelämään viiden toukokuisen päivän ajan. Yhdessä tulevaan - hankkeen voimin matkaajat perehtyivät friisinmaalaisiin kyliin, kylätoimijoihin ja kehitystyöhön. Hollantilainen maaseutu on suomalaisesta näkökulmasta tiheään asuttua ja välimatkat ovat lyhyitä. Miten sitä pidetään elävänä? Miten tuetaan kylien toimintaa? Millaisilla keinoilla toteutetaan kyläsuunnittelua? Miten houkutellaan uusia kyläläisiä, miten edistetään matkailua? Satsataanko lähiruokaan, tehdäänkö kyläprojekteja Leader- rahoituksen avulla? Matkaajilla oli monia kysymyksiä matkalle lähtiessään. Tiiviistä ohjelmasta haettiin myös ideoita, vinkkejä ja ajatuksia siirrettäväksi oman kylän tarpeisiin: kyläbenchmerkkausta Friisinmaalta! Sneekin kaupunki, hostelli Stay Okeyn kokoushuone, sunnuntai toukokuun 26. päivän aamu. Matkaajat kirjaavat ylös havaintojaan ensimmäisen matkapäivän kokemuksista. Heille on jaettu taskuun pienet sinikantiset vihkot. Näitä viiden päivän merkintöjä on koottu tähän matkaraporttiin. Artikkeleiden ohessa tunnus kertoo, että aiheessa on käytetty kyseisen hankematkaajan vihkomateriaalia: Matka kylä- DNA:n etsimiseksi oli alkanut.\n4 Päivä 1 Merenkulkua ja kansanperinnettä Matkalla lentokentältä kohti majapaikkakaupunki Sneekiä pysähdytään kahdessa mielenkiintoisessa kohteessa, Lelystadin Batavia-telakalla ja kalastajakylä Urkissa. Saamme nähdä kuinka hollantilaiset kunnioittavat historiaansa, ja ovat onnistuneet elvyttämään kulttuuriperintöään hyvien hankkeiden tuella.\n5 5 Kun laivat oli puuta ja tykit rautaa Bataviawerf entistää merivaltaa Kun saavut Alankomaihin, olet saapunut merenkulkukansan pariin. Meri on hollantilaisen sielun- maisema, kuten meillä suoma- laisilla metsä ja järvi. Meri on määritellyt kansan historiaa, Pohjanmeri kurittanut ja pelas- tanut alavaa maata. Meri on tuonut kansakunnalle elannon. Se on vienyt hollantilaiset kauas kaukomaille: Euroopan unionin perustajavaltion Alankomaiden kuningaskuntaan kuuluvat vielä tänäänkin Karibian meren saa- ret Curaçao, Sint Maarten ja Aruba. Rannikolla sijaitsevat Flevolandin ja Frieslandin provinssit elävät merenvoimalla. Monissa kaupungeissa ja kylissä on ryhdytty työstämään ja vah- vistamaan vanhoja merenkulku- kansan perinteitä ja elinkeinoja. Alankomaiden pienin provinssi Flevoland on syntynyt meren- pohjasta kuivatetulle alueelle. Se on pinta- alaltaan kolmasosan Päijät- Hämeestä, mutta asukas- luvultaan puolet suurempi: 2413 m 2, asukasta. Flevolandin pääkaupunki Lelystadin tunnetuin ja näyttävin turistikohde on laivatelakka Bataviawerf. Se kertoo aikakaudesta kun hollantilaiset olivat merten valtiaita, kun Hollannin Itä- Intian kauppakomppania hallitsi maailmankauppaa ja toi uskomattomia rikkauksia kotimaahansa.\n6 Hämäläiset ja käsityöläisperinteeseen nojaavan laivatelakan arkkitehtuuria. Ilpo Markkola kuvaa: nähdäänkö pian Hämeenkoskella telakka? Oikealla De 7 Provinciën valmisteilla. Alkuperäinen sotalaiva vahvisti Alankomaiden merivaltaa Englantia vastaan 1600-luvulla. 6 Alankomaat vaurastui mauste-, tee-, silkki- ja timanttikaupasta, ja Amsterdamista tuli yksi merkittävimmistä satamista Euroopassa. Vuonna 1602 perustettu monikan- sallinen yritys piti pääkaupunkinaan satamakaupunki Bataviaa, nykyistä Indonesian Jakartaa. Kapina! Lelystadin telakalla rakennettiin kaksois- kappale kauppa- komppanian kolmimastoisesta Batavia- laivasta vuosina Alkuperäinen Batavia rakennettiin Amster- damissa vuonna 1628 kauppalaivaksi. Lokakuun 29. päivänä kauppa- alus lähti satamasta noutamaan maustelastia Hollannin Itä- Intiasta. Neitsytmatka ei kuitenkaan sujunut suotuisten merituulien myötä, vaan laivalla puhkesi kapina. Se törmäsi riuttaan Australian länsiran- nikolla, ja laivalla olleista 341 hengestä 40 hukkui. Kapina oli syntynyt laivan kapteenin ja erään mauste- kauppiaan toimesta: he suun- nittelivat kaappaavansa laivalla Kapinan ja haaksirikon runteleman Batavian miehistö kävi verisen taistelun kesäkuussa 1629: kapinoitsijat teloitettiin myöhemmin. olevan kullan ja hopean, ja aloittavansa uuden elämän jossain syrjäisessä Itä- Intian paikassa. Kapina ja haaksirikko johtivat pelastuneiden kesken verisiin yhteenottoihin. Haaksirikkoiset päätyivät lopulta Bataviaan, jossa heidät oikeudenkäynnissä teloitettiin, kuka ruoskimalla, kuka kölin alta vetämällä. Vain kapteeni jäi teloittamatta. Hän ei tunnustanut kidutuksesta huolimatta syyllisyyttään. Ilman piirustuksia Bataviawer/in replikalaiva raken- nettiin kölistä mas- tonhuippuun käyttäen luvulla käytet- tyjä menetelmiä, työ- kaluja ja materiaaleja. Kymmenen vuotta kestänyt rakennus- projekti alkoi vuonna Piirustuksia aluksesta ei ollut, ainoastaan Itä- Intian kauppakomppanian rakennusohjeet luvulla ei tehty laivasta piirustuksia, joten kaksoiskap- paletta rakennet- taessa tutkittiin lähteinä myös aikakauden maalauksia. Uusia materiaaleja valmistettaessa lähdemateriaa- lina käytettiin mm. Tukholman Vasa- laivan hylystä pelastettuja esineitä. Myös emolaivasta onnistuttiin pelastamaan vuonna 1970 suuri määrä esineistöä.\n7 Pituutta lähes 57 metriä, leveyttä yli 10 metriä, paino 650 tonnia ja suurin syväys 5.10 metriä epäonnisen Batavian kaksoiskappale on uljas pursi Lelystadin telakalla. 7 Käsityöperinteen siirtoa Batavia- projetissa taitavat laivanrakentajat olivat mukana siirtämässä käsityöperinnettä sukupolvelta toiselle tunnetun laivanrakentaja Willem Vosin johdolla. Rakennustöiden aikana monet työttömät nuoret saivat koulutuksen ja työllistymis- mahdollisuuden telakan kautta. Vuonna 1995 kuningatar Beatrix vihki laivan ja avasi Telakka- museon. Jo ensimmäisen kuukauden aikana kävijää tutustui Batavian komei- siin rakenteisiin ja kiehtoviin yksityiskohtiin, mm. museon erilaiseen puupatsaaseen. Neitsytmatka uudelleen Syyskuussa 1999 Batavian rep- likan merikelpoisuus asetettiin tosikoetukselle, kun alus purjehti Alankomaista Australian Syd- neyyn. Alus palasi takaisin Lelystadiin kesäkuussa Matka oli erittäin vaikea, sillä kukaan ei oikein tiennyt, miten tämän kokoista laivaa täysissä purjeissa ohjataan. Kapinalta kuitenkin vältyttiin. Hankkeen voimalla uudistettiin hollantilaisille tärkeää meren- käyntihistoriaa. Batavia on nyt ankkuroituna turvallisesti Lelystadiin. Huolimatta emolaivansa Uudessa De 7 Provinciënissa on mukana myös onnea tuova narri. Replikan kaikki yksityiskohdat on selvitetty 1600-luvun lähteistä: hylkylöydöistä, käsikirjoituksista ja maalauksista. verisestä ja epäonnisesta historiasta, se näyttää uljaalta ja komealta laivavanhukselta taustallaan Pohjanmeren tyrskyt. Liisa Helanto Elina Leppänen Timo Taulo\n8 Eloon kulttuuriperinnön avulla - kalastajakylä Urk Kalastajakylä Urk sijaitsee 30 kilometriä Lelystadista pohjoiseen. Urkissa ympäristöineen on asukkaita noin Urk on saanut nimensä noin 1000 vuotta sitten paikallisesta sanasta örka, joka tarkoittaa sanaa kallio. Alue kohosi tuolloin ympäröivästä merestä 80 hehtaarin saarena, jonka korkein paikka ylti 8,5 metrin korkeuteen meren pinnasta. Saari on Alankomaiden vanhinta aluetta, joka on mereltä vallattu; kiinteään mantereeseen Urk liittyi vuonna Sen pelättiin merkitsevän kyläyhteisön loppua. 8 Urkin kyläyhteisössä on aina eletty kuin yhtenä suurena perheenä, on pidetty huolta toinen toisistaan ja puolus- tauduttu yhdessä mereltä tulevaa uhkaa vastaan. Meri on ottanut ja antanut. Usein myrskysää on vienyt kalastajaveneen miehistöineen ja kyläyhteisö on auttanut leskien perheitä elämässä eteenpäin. Meri on liittänyt urkilaiset yhteen. Uskossa on vahvasti turvau- duttu rukouksin kohtalon kannettavaksi. Urkin alueella hallitsi pääuskontona katolilai- suus vuoteen 1627 saakka. Sitten uskonpuhdistus reformikirkon ja protestant- tisuuden myötä valtasi kylän. Tämä reformikirkon henki on erittäin vahva vielä tänä päivänä, sitä todistaa kaikkien asukkaiden, nuortenkin, mes- sussa käynti sunnuntaisin kahdesti eli aamumessussa ja iltamessussa. Kaupunkiin halutaan paljon turisteja, muttei sunnuntaisin, jumalan- palveluksen aikaan. Urkin ihme Kun Urkin saari oli padottu ja liitetty mantereeseen, asuk- kaat pelkäsivät sen tuhoavan saaren elinkeinon ja luvuilla alettiin kehittää kalas- tamista siten, että tuotto olisi parempi. Ruvettiin /ileeraa- maan kalaa ja jäteosasta jalostettiin eläinrehua myyn- tiin. Kalan hinta nousi myös yleisesti. Tapahtui ns. Urkin ihme kylä vaurastui ja köyhyydestä selvittiin. Urkilaiset kalastajat ovat luoneet kalastuksesta vahvan perinteen pohjalta menestys- tarinan. Tänään Urkin kalastuslaivasto on Alanko- maiden nykyaikaisimpia. Uuden ajan sähköinen kau- pankäynti ja kalamarkkinat sekä kalastusketjun logistiset ratkaisut takaavat korkea- laatuisen saaliin nopeasti kauppoihin. Säätiö tueksi Vuonna 2002 Urkiin perus- tettiin Urker Botter - säätiö rahoituksen järjestelemiseksi kalastusalusten entisöintiä varten. Ensimmäiset varat saatiin kirpputorien pidolla. Talkootyöt aloitettiin vanhan kalastaja- aluksen kunnostuk- sella mikä kesti neljä vuotta. Seuraavaksi ryhdyttiin kun- nostamaan vanhaa 1878 rakennettua makasiinia lähes romahtaneesta tilasta: haettiin kolmasosa rahoituksesta Leader- toimintaryhmältä, kolmasosa kunnasta ja yksi kolmasosa sijoittiin omaa rahaa. Perinneyhdistykseltä saatiin tukea Vuonna 1878 rakennettu makasiini palvelee nyt kylä- talona ja yhteisenä toiminta- tilana. Yläkerrassa on veneen raken- nuksen piirustukset, alaker- rassa mm. opetellaan kurs- seilla solmujen tekoa, purjeit- ten valmistusta ja siellä pide- tään esittelyjä ja erilaisia näyttelyjä.\n9 De Botterschuur Urkin historiaan perustuvaa Leader-hanketta esitteli projektinjohtaja Pieter Brands, Urker Botter Foundatonista. Urkin vanhassa vinkkelikeskustassa satama-altaan vierustalla on saaren maamerkki vuonna 1837 pystytetty 18 metriä korkea majakka, Vuurtoren. Erilaista rahankeräystä on kehi- telty talon ylläpitoon, esimer- kiksi jos lahjoittaa 50 kylä- yhdistyksen talokassaan, saa varata taloa 75 :n edestä omaan käyttöönsä, vaikka kekkerien pitämiseen. Tuhannet talkootyötunnit Urkin länsisatama alkaa muis- tuttaa aidon vanhan kalastaja- kylän satamaa sellaista kun Urkissa oli sen saarivalta- kunnan aikana. Kunnostustyöt ovat herättäneet laajalti huo- miota. Monet historialliset alukset ovat ottaneet Urkin vanhan sataman kohdepai- kakseen. Urkin kunta on tukenut hanketta monin tavoin. Se antaa mm. vapautuksen satamamaksuista historiallisille aluksille. Flevolandin provinssi on ollut myös mukana tukitoimin palauttamassa kalastajakylää takaisin luvun kuosiin ja tunnelmaan. Mutta ilman kyläläisten yhteistä tahtoa ja tuhansia talkootyö- tunteja työ ei olisi onnistunut. 9 Elina Leppänen Helena Laurila-Savola Historiallinen restauroitu kalastusalus UK 12 vei suomalaisvieraita tutustumaan aallokkoon. Venematkallakin koettiin aitohollantilaista vieraanvaraisuutta: keskellä meren viimaa lämmittivät paikallinen yrttilikööri ja Pohjanmeren lohileivät.\n10 Skandaali Stay Okeyssä! Mahtipullia kesken finaalin? Syötettiinkö matkaajamiehille erätauolla mahtipullia vai onko suomalaisnaisten jalkapallokulttuuri edelleen taantumassa? 10 Hämäläismatkaajamiehet löysivät Stay Okeyn viehättävän ravintolatilan pian hostelliin kirjautumisen jälkeen. Löytö oli merkittävä. Oli lauantai : Mestareiden liigan loppuottelun Dortmund Bayern München - ilta. Ravintolatilassa oli HD- televisio lupaavasti avoinna kun matkaajat astuivat baaritiskille tutkimaan paikallisen olutpanimokulttuurin tähtituotteita. Sahtimaakunnan pojille elämys oli avartava. Hollantilaisten futislegenda Arjen Robben ratkaisi Mestareiden liigan lihapullista huolimatta. Hollantilaiset ovat jalkapallokansaa. Futissivistys on korkealla, se saattoi huomata pienen ja viihtyisän ravintolasalin arkkitehtuurista. TV oli riittävän korkealla, jotta ohimenevät terassi- ihmiset eivät häiritsisi pelikokemusta. Myös merkittävä määrä naispuolisia katsojia oli kokoontunut ruudun äärelle, mikä omalta osaltaan sekin kertoo maan pallokulttuurin syvyydestä: jalkapallo on myös naisten laji. Erinäisten oluttuotteiden nauttimisen lomassa kahden saksalaisjoukkueen välinen ottelu oli viihdyttävää jalkapalloa. Muutaman selkeän tuomarivirheen, wembleyläisen tunnelman arvioinnin ja hieman ponnettoman ensimmäisen jakson jälkeen suomalaiset kokivat iloisen yllätyksen. Tarjoiluhenkilökunta jalkautui tv- katsojien joukkoon, ja tarjosivat vadeilta mahtavia lihapullia. Mikä omituisinta, tarjoilu tapahtui ilman vastinetta, ihan ilmaisiksi. Hämäläiskatsojiin ele teki liikuttavan vaikutuksen, eivätkä ylisanat hollantilaisesta vieraanvaraisuudesta päättyneet ennen kuin toinen jakso alkoi. Bayern voitti 1 2 hollantilaisen Arjen Robbenin viime hetken (89 min.) maalilla. Seuraavana aamuna matkaajien naispuolinen jäsen antoi miehille lehtileikkeen Ilta- Sanomista. Vastikkeetta nauttimamme lihapullat saattoivat olla ns. mahtipullia, jotka oli vedetty uutisen mukaan pois Suomen markkinoilta naudanlihan alkuperäismerkintöjen epäselvyyksien takia. Suomalaiset naiset eivät vaan kerta kaikkiaan ole jalkapallon ystäviä. Timo Taulo Mauri Kyöstilä Ilpo Markkola\n11 Päivä 2 Taloja, turvetta ja toimintaa Sunnuntaiaamu alkaa hostellin tukevalla aamiaisella. Edessä on pitkä päivä: ajamme ensin De Knipen kylään, jossa tutustutaan kylän De Barten monitoimitaloon, sitten perehdymme Gerslootin kylän talohankkeeseen, ja kuulemme millä tavalla liikennemerkkiviidakosta ja autojen ylivallasta voidaan päästä eroon shared space -QilosoQialla. Paluumatkalla poikkeamme Nij Beetsin kylän kotiseutumuseossa. Kuten matkaajamme Mauri sen kiteytti: Turvenuijat menevät turvemuseoon.\n12 12 KYLÄTALO JOKA YHDISTI NUORET JA VANHAT Good morning! Welcome in the village De Knipe in the building called De Barte. My name is Wim Torenga, I m the chairman of de Participants Association of De Barte Istumme pienen De Knipe - kylän monitoimikeskuksen yhteisessä tilassa, aamukahvin äärellä. Monitoimikeskuksen yhdistyk- sen puheenjohtaja Wim Torenga esittelee ylpeänä rakennusta ja sen toiminta- ajatusta: koulu, päiväkoti ja kylätalo harrastusmahdolli- suuksineen ovat kaikki saman katon alla. KYLÄLÄISTEN ALOITTEESTA De Barten synnytti kyläläisten voimakas itsenäisyys, riippumattomuus muutaman kilometrin päässä sijaitsevasta emokunta Heeren- veenin ( asukasta) De Barten kylätalo on koulu, päiväkoti, vanhusten paikka monen toiminnan talo. vetovoimasta sekä halu antaa omalle kylälle elinmahdol- lisuuksia. Multifunctional Accommodation (MFA) ohjaa ja johtaa De Barten\n13 toimintaa. Torenga jatkaa: Monitoimitalohanke syntyi kyläläisten aloitteesta. Koulu- tilamme olivat käyneet vanhan- aikaisiksi ja tarvitsimme toimin- nalle tiloja. Kymmenisen vuotta etsimme erilaisia vaihtoehtoja, kunnes vuonna 2004 saimme De Barten; kylän koulut, perus- koulun sekä kristillisen koulun, päiväkodin sekä vanhusten olohuonetilan samaan tilaan. VÄÄNTÖJEN TAKANA Mutta ennen kuin uudisraken- nus oli pystyssä, kyläyhdistys kävi monia vääntöjä ja neuvot- teluja viranomaisten kanssa kunnes kunta päätti rakentaa De Barten vanhan koulun paikalle noin kolmen miljoonan euron budjetilla. Kyläyhdistys osallistui hankkeeseen noin euron osuudella. Rakennuksen suunnitteli yksi Alankomaiden johtavista arkkitehtitoimistoista Onix, joka on tunnettu puun erilaisista ratkaisuista; De Barte onkin mielenkiintoinen puuarkki- tehtuurin taidonnäyte. De Barte on kunnan omistama. Tiloja voi vuokrata. Puheenjohtaja Torenga kertoo, että tänä päivänä De Bartessa ovat vuokralla kaksi perus- koulua, yksityinen päiväkoti Kinderwoud (Lastenmetsä) iltapäiväkerhoineen, vanhusten olohuone - toimintayhdistys sekä kunnan aluetoimipiste. Kuntosalikin on aktiiviessa käytössä. Vuokralaiset ovat muodos- taneet oman yhdistyksensä, joka Suomalaiset tarhalaiset Pirkko Liisa ja Marja Liisa De Barten leikkihuoneessa. toimii kunnan ja muiden toimi- joiden kanssa De Barten asioita hoitaen, Torenga kertoo. Yhdistyksen ei tarvitse maksaa vuokraa kunnalle. Se omistaa yhteisten tilojen huonekalut ja muun välineistön. Vuokraustoimintaa harjoittaa Activity Committee. Se myös pyörittää keittiön ja kahvilan toimintaa, kuvailee Wim Torenga De Barten organisaatiota. 13\n14 Wim Torenga esittelee hämäläismatkaajille talon toimintaa aamukahvittelun lomassa. 14 OMA KYLÄLEHTI De Bartessa tilat ovat monessa käytössä. Kun koulupäivä päättyy, luokkahuoneet ovat muussa toiminnassa. Näiden asioiden järjestämisessä on kaikkien oltava mukana. Kyläläiset voivat vuokrata tiloja omaan käyttöönsä iltaisin ja viikonloppuisin. Tiloja voidaan yhdistellä, esimerkiksi voimis- telusali ja leikkihuone yhdeksi suureksi tilaksi. Monitoimitalo ei toimi ilman laajaa ja sitoutunutta vapaa- ehtoistyötä. Se on kyläyhdis- Kyläarkiston salat Friisinmaalaisten kylien perinteen keräämistä kannus- tetaan Dorpsarchieven - hank- keen tuella. Digitaaliseen kylä- arkistoon on De Knipestä kerät- ty mm. valo- ja elokuvamate- riaalia historian varrelta. Hanke tarjoaa digitalisointi- koulutusta ja ilmaisen alustan arkistolle. tysten reviiriä: De Bartessä työskentelee parinkymmenen palkkatyöläisammattilaisen lisäksi satakunta vapaaehtoista. Me julkaisemme viikottain ilmestyvää kylän sanomalehteä De Compagnonia vapaaehtois- voimin, puheenjohtaja Torenga mainitsee. Niin ja yhdistyksemme naisjaosto on talkoilla keittänyt nämä aamukahvitkin Elina Leppänen Timo Taulo Friisinmaan maakunnassa, Heerenveenin kunnassa sijaitseva De Knipe on turvekylä. Turvebisnestä on harjoitettu De Knipessä jo luvulta alkaen. Kylä on rakenteeltaan nauhamainen; turpeen kuljettamista varten rakennettiin useita kanaa- leja. Pääkanaali on Schoterlandse Compagnonsvaart, joka kulkee läpi Friisinmaan. Asukkaita kylässä on noin Tunnettuja knipeläisiä ovat /iloso/i, historioitsija Ger Harmsen ( ) sekä luistelija Abe de Vries ( ), joka aktiivi- uransa jälkeen viljeli maata kylässä.\n15 ROHTOA KYLÄYHTEISÖLLE: Geerslootin kylätalohanke 15 Hämäläiset toivottavat onnea Geerslootin suurelle hankkeelle: Pieter de Haan (vas.) uskoo, että rakennustyöt alkavat tämän vuoden puolella luvulla Euroopassa on käyty läpi suuri sosiaalinen, kulttuurinen ja teollinen murros. Hollantilaiset halusivat olla osa sitä, osa demokraattista kehitystä, osa päätöksenteon kehitystä. Kylät ja yhteisöt ryhtyivät seisomaan oman tahtonsa takana. Ne eivät halunneet hallintoa etäälle, ne halusivat päättää itse omista asioistaan. Tässä tilanteessa olemme nyt. Pieter de Haanin mielestä hollantisessa kyläpolitiikassa ollaan astumassa pieniä aske- leita kohti omaa määräämis- valtaa ja itsenäisyyttä. Hän uskoo niin käytännön esimerk- kien voimalla. de Haan on Leeuwardenissa sijaitsevan yliopiston Knowledge Center Shared Spacen tutkija ja koordinaattori. Hän on muka- na asuinpaikkansa heeren- veeniläiskylä Geerlootin kylä- talohankkeessa, jonka takana hänen sanojensa mukaan kylä- läiset ovat 100- prosenttisesti. Ihan suomeksi 63 perhettä on mukana kylä- yhteisömme toiminnassa. Teimme yhteisen vision kylä- talosta keskustellen; tähän työhön osallistui yli puolet kylämme asukkaista, kertoo de Haan. Sekä jokaisessa kokouksessa olivat paikalliset päättäjät mukana. Suunnitelma valmistui. Saatiin aikaan kylätalon moniulot- teinen hahmo, joka palvelee kaikkia kyläläisiä antamalla mahdollisuuksia moniin toi- mintoihin ja harrastuksiin. De Haan luettelee selvällä suomenkielellä kylän ta- pahtumia: Uuden vuoden vastaanotto, tammiturnaus, pelikorttiturnaus, dartstur- naus, naapuruston grilli- ilta, uudenvuodenaatto, kalastus- päivä, syntymäpäiväjuhlat, joulujuhla. Useasti Suomessa käyneen de Haanin kieliapuna on ollut suomalainen vävypoika\n16 16 Geerslootin kylätalohanke on jo paperilla. Kylän oma olohuone on kyläyhdistyksen historian suurin tavoite. Enemmän kuin monitoimitalo Kylän jalkapallokentän kainaloon suunnitellulle kylätalolle Geerlootpolderille kustannus- arvioksi kertyi hieman euroa, josta Heerenveen, maa- kunta sekä yksityiset säätiöt hoitavat pääosan: kylän omalla aktiivisuudella, sponsoreilla yms., tulee kerätä euroa. Pieni kylämme ansaitsee maa- merkkinsä, se on vakaan ja vah- van kyläyhteisön merkki, se sisältää historiamme ja tulevai- suutemme. Kylätalo on yhteinen tilamme, olohuoneemme. Kyläelämä tulee siellä näkyväksi, uskoo Pieter de Haan. Se on rohto päivittäisiin ongelmiimme, niihin joita julkinen hallinto ei tavoita ja joissa meidän itse tulee tehdä työtä. Julkisen hallinnon tehtävä on antaa oikeat puitteet ja asiantuntemus tarpeisiimme. Siksi emme ole rakentamssa monitoimitaloa, vaan kyläläisten olohuonetta. Gerslootissa asuu noin 300 kyläläistä. Pikkukylä muodostettiin vuonna 1934 kun Friisinmaalla jaettiin kuntarajoja uudelleen. Kylän tunnetuin nähtävyys on vanhan protestanttikirkon hautausmaan kellotapuli luvulta. Kylällä on oma jalkapallojoukkue VV Gersloot (per. 1934), joka sijoittui viime kaudella maakuntasarjan seitsemänneksi.\n17 YHTEISEEN TILAAN UUSI AJATTELUTAPA It takes Shared Space to create shared understanding. Uutta liiketoimintaa, uusia julkisia alueita, uutta aktiivi- suutta, lisää matkailua kuulostaa hyviltä kehitys- kohteilta kylälle kuin kylälle. Yhteisenä tekijänä tähän on shared space, jaetun tilan ajattelu, kaupunkisuunnittelun Alankomaissa kehitelty malli, josta on saatu monissa Euroopan maissa hyviä kokemuksia. Jaetun tilan perustana on havainto, jonka mukaan meidän yhteinen julkinen tilamme on muuttunut liikaa autojen ja lii- kenteen tilaksi. Liikennekäyttäy- tymisestä on tullut normi sosiaa- lisen käyttäytymisemme tilalle. Autot määräävät. Liikennemerkkiviidakot ohjaavat yhteisten tilojemme arkkiteh- tuuria. VAPAATA LIIKENNEMERKEISTÄ Sjoerd Nota toimii Kenniscentrum Shared Space - tutkimuslaitokses- sa kouluttajana. Nota uskoo jaetun tilan /iloso/ian omien kokemustensa ja tutkimustensa voimin. Hyvä ja toimiva julkinen tila on paikka kävelemiselle, oleskelulle, tapaamiselle, rentoutumiselle, matkaamiselle jaetun tilan suunnittelu ottaa nämä intressit huomioon, Nota sanoo. Ihmisen kokoinen ja oloinen julkinen tila voi olla myös merkkinä kylän tai kaupungin historiaan, identiteettiin tai alueen olemukseen. Se kertoo paljon yhteisön kulttuurista ja hyvinvoinnista. Jaetun tilan toimintamallilla minimoidaan rajapinnat ajo- neuvojen, liikenteen ja jalan- kulkijoiden kesken. Julkisen tilan uudelleenmuotoilulla pyritään parantamaan liikenneturvalli- suutta ja tuomaan yhteistä tilaa enemmän esille niin esteettisesti kuin jalankulkijankin ehdolle, Sjoerd Nota toteaa. Alankomaiden Shared Space - projekti rahoitettiin Friisinmaan kaupunki- ja kyläkohteissa Interreginä vuosina Kohteita toteutettiin mm. Makkingassa, jossa liikenne- merkkien viidakkoa ja tiemer- kintöjä on sulautettu yhteen sekä poistettu pysäköintimaksut ja pysähtymisrajoitukset. Kaupungin portilla on yksi liikennemerkki: Verkeersbordvrij, vapaa liikennemerkeistä. 17 KYLÄSUUNNITTELUUN MUKAAN Monissa hollantilaisissa kylissä testattiin demokraattisempia julkisen tilan alueita. Kyläsuunnitteluun otettiin vauh- tia liikenteellisten solmukoh- teiden avaamisesta; samalla on luotu kyläidentiteettiä ja matkailua kehittäviä arkkiteh- tuuriratkaisuja, kuten muisto- merkkejä, kylätunnuksia jne. Suomalaisten kylämatkaajien majapaikkakaupunki, Sneek, toimi yhtenä hankekohteena. Kaupungin keskustan kehätietä (noin moottoriajoneuvon läpikulkua per vuorokausi) ryhdyttiin suunnittelemaan jaetun tilan - teeseillä. Kehätielle lisättiin paikallisbussien kulku- mahdollisuuksia, kehitettiin liikenneympyröitä, pienennettiin jalkakäytäviä ja liitettiin alue kaupungin ytimen historialliseen kontekstiin. Ja saatiin aikaan hämmästyttäviä tilastotuloksia.\n18 Liikenneturvallisuus lisääntyi selvästi ja onnettomuudet vähenivät. Liikennevirtojen keskinopeudet laskivat huomat- tavasti. Alueen sosiaalinen saavutettavuus kasvoi sekä ekonomiset resurssit lisään- tyivät; yrittäjät saivat parempia toimintaedellytyksiä. Sjoerd Nota kertoo esimekkejä lisää. Nij Beestin kylässä Shared space sisällytettiin kyläsuunnit- teluun. Tavoitteena houkuttele- vammat yhteiset tilat, oman historian korostaminen ja pa- rempi turvallisuus. Boornbergumissa katuja kaven- tamalla, katulyhtyjä asentamalla lisättiin kylän ja vieraiden pyö- räilymahdollisuuksia. Pyöräilyn lisääntyessä, on myös yrittäjät hyötyneet siitä. Esimerkit jatkuvat. Siegerswouden kylässä toimittiin yhteistyössä kyläyhdistyksen ja sen muodostaman työryhmän kanssa alusta alkaen. Nauhakylällä ei ole keskusta- aluetta, eikä selkeää identiteetti- pistettä, toria, aukiota tms. Kohteeksi valittu vaarallinen pitkän maantien päättävä risteys päätettiin toteuttaa kyläaukioksi luoden sinne uutta yrittäjyyttä, houkutellen enemmän pysähty- viä turisteja sekä lisäten kylä- läisten aktiviteettimahdolli- suuksia, Nota sanoo. KATSO ENSIN VASEMMALLE... Suomessa hollantilaisoppeihin on perehdytty mm. Lappeen- rannassa ja Raumalla. Jaetun tilan - ajatus tuntuu opas- tettuun liikennekäyttäytymiseen sitoutuneen suomalaisen mie- lessä kaoottiselta ja vaaralli- seltakin. Lainsäädäntömme on vielä kaukana jaetun tilan - /iloso/iasta. Nykyinen tieliikennelaki määrittelee, että katu on ylitettävä suojatietä kulkien, mikäli sellainen on lähellä. Muuten ajorata on ylitettävä kohtisuoraan ja yleensä risteyksen vierestä. Shared Space - alueiden ideana on, että jalankulkija saa kulkea missä haluaa ja ylittää kadun parhaaksi katsomassaan paikassa ilman rajoituksia. Käytössä lakipykälillä ei ole merkitystä, mutta onnetto- muustilanteissa erityisesti vakuutuksen kannalta on pystyttävä määrittämään, kuka on vastuullinen. Käynnissä olevan lakimuu- toshankkeen tarkoituksena on muokata pihakatuun kuuluvaa lainsäädäntöä siten, että myös läpiajo olisi sallittua. Tämä järjestely täyttäisi metodin ajatukset yhteispelistä ja tilan jakamisesta useamman kulkumuodon kesken. 18 Nij Beetsin kyläsuunnitelmassa haluttiin muuttaa kylän sisääntulon vaarallinen risteys shared space -ajattelun mukaisesti. ENNEN Tuloksena on kylän historiasta kertova persoonallinen aukio, kylän portti ja turvallisempi liikenne niin jalankulkijoille kuin autoilijoillekin. JÄLKEEN\n19 Siegerswouden kylän vaarallisessa risteyksessä oli surulliset onnettomuustilastot. Ajonopeudet uhkasivat mm. lasten koulumatkaa. Nyt nopeudet ovat alentuneet ja onnettomuustilastot ovat kaunistuneet. Toriyrittäjät pitävät aukiota kunnossa ja myös kiinnostavana. Kuvissa risteyksen uusi suunnitelma ja toteutus. 19 Boornbergumin kylässä keskusaukio oli jaettu kaikkien käyttöön kiveyksillä sekä ajosuuntien muuttamisella. Kylän tunnusmerkkikin sai arvoisensa paikan aukion keskiössä. Oppaana Foppe Jorna, Kenniscentrum Shared Spacen tutkija. Mondermanin sanomaa Hollantilainen liikenneinsinööri Hans Monderman ( ) on yksi jaetun tilan /iloso/ian pääarkkitehdeistä. Ajattelu korostaa ihmisten välistä vuorovaikutusta mekaanisten kulkuvälineiden sijaan. Kun liikenteen sääntelyä vähennetään, ihmisten välinen vuorovaikutus tuo lisää varovaisuutta ja tuottaa luonnollisesti turvallisemman, miellyttävämmän ympäristön autoilijoille, jalankulkijoille ja pyöräilijöille. "Leveä tie, jossa on paljon liikennemerkkejä kertoo, että mene eteenpäin! Älä välitä ympäristöstä! Aja kovaa! Se on vaarallinen tarina. "Kenellä on etuajo-oikeus? Ihmiset löytävät omat tapansa, neuvotella keskenään, käyttää omia aivojaan." "Pohjimmiltaan shared space tarkoittaa vallansiirtoa ja vastuunsiirtoa julkiselta vallalta yksilöille ja yhteisölle." "Kun sinä kohtelet ihmisiä kuin idiootteja, he käyttäytyvät kuin idiootit.\n20 Boornbergum Smallingerlandin kunnassa sijaitseva 1350 asukkaan Boornbergum. Nimi johtuu kylän halki juoksevasta Boorn- joesta. Kylän tunnetuin nähtävyys on kirkko vuodelta Kyläyhdistys (per. 1906!) tekee yhteistyötä naapurikylä Kortehemmenin kanssa.n. 95 % molempien kylien asukkaista on yhdistyksen jäseniä. Kylän jalkapallojoukkueen nimi on SC Boornbergum 80. Siegerswoude Kylässä on asukkaita noin 900. Se on osa Opsterlandin kuntaa. Kylä sijaitsee kaivosalueella. Keskiajalla siellä toimi benediktiiniläisluostari. Kylän jalkapallojoukkue yhdistyi Bakkefean kyläjoukkueen kanssa vuonna Siegerswoudessa on nyt menestyksekäs koripallojoukkue VKC. Nij Beets Nij Beetsin kylä sijaitsee Opsterlandin kunnassa, ja siellä on noin 1700 asukasta. Turvemuseo on sen tunnetuin turistikohde. Tunnetuin kyläläinen lienee poliitikko Hannie- Kleijwegt Bruinsma (s. 1936), joka on toiminut työväenpuolueen riveissä mm. provinssihallinnossa. Oman jalkapalloseuran nimi on VV Blue Boys. 20 MR. DAMIN TALO Turvetuotanto on Friisinmaalla monessa kylässä tärkeä elinkeino, ja ollut sitä jo vuosisatojen ajan. Merenpohjasta vapautunut maa on suomaisen kosteaa tehokkaalle turvetuotannolle. Turvetta käytetään polttoaineena voimalaitoksissa ja kiinteistöjen lämmityskattiloissa. Vuonna 1863 turvetyöntekijät perustivat Nij Beesin kylän. Alueella oli laajat turvemaastot kooten yhteen turvekyläyhteisön. Alueen turvetuotannon historia on koottu kotiseutumuseoon, Se Damshûs iin. Se Damshûs kuvaa turvetyöntekijöiden elinoloja ja työntekoa vuosien kulta- ajalta, jonka jälkeen turpeen käyttö väheni, hiili ja öljy korvasivat turpeen käyttöä. Museoalueen rakentaminen aloitettiin 1958 turvetyöläisen talon uudelleenra- kentamisella; tämän jälkeen museota on pystytetty kivi kiveltä kyläläisten voimin. Esineistöä on saatu lahjoituksina. Kirkko köyhemmille Museon pihapiirissä esitellään työläisten alkeellisia asuinoloja, torppia, joissa turvetyöläiset asuivat perheineen. Myös lapset tekivät töitä jo pienestä


Kuivatus säilöö kesän maut - Kotiliesi.fi\nJo isoäidin äiti säilöi kuivaamalla. Nyt rapsakoiksi suupaloiksi kuivatut juureslastut, hedelmät ja marjat ovat trendiherkkuja.\nKasvikset kannattaa kuivata kesän satokaudella, kun maku ja aromit ovat parhaimmillaan. Parhaita kotikonstein kuivattavia raaka-aineita ovat yrtit, sienet, juureslastut, mustikat, puolukat ja omenaviipaleet.\nRunsaasti vettä ja sokeria sisältävien marjojen, kuten mansikan ja vadelman, kuivuminen kestää pitkään. Siksi niitä kannattaakin pakastaa tai hillota kuivaamisen sijaan.\nKuivata uunissa tai huoneilmassa\nKodin lämpimät tilat, esimerkiksi lämpöpattereiden, jää- tai pakastekaappien yläpuoliset tilat, keskuslämmityskattilan läheisyys, sauna ja lattialämmitetty kylpyhuoneen lattia, ovat hyviä kuivatuspaikkoja. Kuivatustilan tulee olla puhdas, pölytön ja kuivatusalustalla suojattu.\nKuivatettaviksi sopivia kasviksia ovat huoneenlämmössäkin nopeasti kuivuvat pinaatit ja purjorenkaat.\nOhuiksi renkaiksi tai viipaleiksi leikatut tai raastetut juurekset, sipulit ja muut kasvikset kuivuvat kiertoilmauunissa ja kotikuivurissa. Ohuet suikaleet kuivuvat huoneilmassakin.\nJuureslastuja voi viiltää juustohöylällä tai kuorimaveitsellä. Juuresten maku ja väri paranevat, jos juureksia ryöppää muutaman minuutin ajan ennen kuivatusta.\nUunissa kuivatettaviksi sopivat myös halkaistut, minikokoiset kirsikka- ja luumutomaatit. Uunissa kuivatettaessa lämpötila ei saa nousta yli 50 asteen.\nParhaiten kuivaamiseen sopii kiertoilmauuni, jossa on hyvä ilmanvaihto. Kiertoilmauuniin voi asettaa kolmekin ritilää kerrallaan.\nKuumenna uuni 50 asteeseen ja kuivata ohuet juureslastut ritilällä leivinpaperin päällä. Kiertoilmauunissakin luukkua on hyvä pitää raollaan kuivatuksen ajan, jotta ilmanvaihtuvuus on riittävä.\nMarjojen maut talteen\nMyös marjojen maksimilämpötila on 50 astetta. Ensin kannattaa pitää matalaa lämpötilaa, etteivät marjat rikkoudu. Marjat kuivuvat koviksi. Ne painavat kuivina 10 prosenttia tuoreiden painosta.\nHedelmien ja marjojen kuivatus onnistuu kuivureissa ja uunissa. Ohueksi leikattuja omenarenkaita voi kuivata huoneilmassakin narussa, mutta kuivatus kestää useita päiviä. Omenat jäävät kuivatuksen jälkeenkin nahkeiksi.\nMustikat, pihlajanmarjat, puolukat ja marja-aroniat kuivuvat hyvin, samoin mansikat ohuina viipaleina. Jos omenaviipaleet haluaa pitää vaaleina, ne voi kastaa ennen kuivausta askorbiinihappoliuokseen.\nLisää vinkkejä kuivaamiseen ja muuhun säilöntään:\nPakasta kotipuutarhan hedelmiä ja kasviksia\nRuoka.fi: Hilloa helposti\nKuvat: Kristiina Kurronen, Jorma Marstio ja Seppo Saarentola\nKommentoi juttua: Kuivatus säilöö kesän maut


SaiPa toivoo Frank Banhamista maalitykkiä - Urheilu - Ilta-Sanomat\nSaiPa toivoo Frank Banhamista maalitykkiä\nKanadalaishyökkääjä Frank Banham palaa jääkiekon SM-liigaan. 29-vuotias Banham pelaa ensi kauden Lappeenrannan SaiPassa. Sopimus on yksivuotinen. Banham on pelannut SM-liigassa kausina 2000-2002 Bluesissa ja Jokereissa yhteensä 137 ottelua. Niissä syntyi mukavasti 57 maalia.\nBanham muun muassa voitti pudotuspelien maalikuninkuuden yhdessä ex-SaiPa Vladimir Machuldan kanssa Jokerien mestaruuteen päättyneenä keväänä 2002. SaiPa toivoo, että hanakasti laukova Banham jatkaisi maalitehtailuaan Lappeenrannassa.


Ari, Heka, Stegu, Timo ja Ville\nAnn-Benten talvitelakointi oli edessä seuraavana viikonloppuna, joten teimme syksyn viimeisenä dyykkireissuna arki-iltadyykin Helsingin edustalla. Ajoimme Lauttasaaresta lyhyen pyrähdyksen Husunkivelle ja ankkuroimme kiinni Uffeen. Yleensä pyrin kaikin keinoin välttämään ankkuroimista hylkyyn, koska siinä vahingoittuu sekä hylky, että ankkurointikalusto. Tämä oli kuitenkin poikkeustapaus, koska hylky on hyvin lähellä Harmajalta Länsisatamaan vievää vilkasta laivaväylää ja halusimme pitää veneen niin kaukana väylästä kuin suinkin mahdollista. Normaali poiju-hylkyyn-ja-ankkuri-tuulenpuolelle-tekniikka olisi vallinneessa pohjoistuulessa vaatinut kuokan pudottamista suoraan väylälle. Hylkyyn ankkuroitumalla jäimme roikkumaan ankkuriköyden mitan verran hylyn eteläpuolelle, eli lähes kahdensadan metrin päähän väyläviivasta, jolloin rahtilaivoille jäi reilusti tilaa ohittaa.\nSyysilta oli pimeä ja vilkkaan väylän vieressä teki kovasti mieli viritellä jotain kirkkaampaa lyysiä veneen ankkurivalon tilalle. Ann-Benten ankkurivalo on aika hentoinen tuikku, koska se on tarkoitettu palamaan yön yli akkua liiemmin rasittamatta. Näköjään kuitenkin näyimme ja lisänäkyvyyttä saatiin kansivaloja polttamalla. Lisäksi Helsinki-VTS informoi lähestyviä rahtilaivoja olemassaolostamme.\nMinä ja Stegu dyykkasimme ensin. Dyykillä tsekkasimme että ankkuri istuu paikassa, jossa se ei tärvele mitään eikä tärvelly itse. Se oli itse asiassa kiinni pohjassa hylyn paapuurin puolella ja ketju tuli hylyn keulakannen vasemman partaan yli ja lähti siitä jokseenkin vaakasuoraan poikittain hylyn yli venettä kohti. Styyrpuurin partaan kohdalla ketju oli jo vaihtunut köydeksi ja mun piti vähän asetella sitä mukavammin, ettei se nirhaannu laivan rakenteisiin. Olisi ollut ikävää pintautuessa todeta, että ankkuriköysi on poikki ja meillä on ihan uusi hylky Husunkiven eteläpuolisella matalikolla.\nDyykit sujuivat mukavasti ja Uffe osoittautui positiiviseksi yllätykseksi siihen nähden, millaisia juttuja siitä oli liikkeellä. Kyseessähän on ihan kunnon laiva, eikä mikään epämääräinen proomunjämä, joksi jotkut sitä luonnehtivat. Ohi ajavien rahtilaivijen jytinä kuului dyykillä varsin massiivisena - meniväthän ne melkein yli. Veneessä oli ihan pirun kylmä odotella muiden dyykkaamista. Veneen kamiinan kanssa oli ollut syksyllä ongelmia ja se ei tämän reissun aikaan ollut lainkaan käyttökunnossa, joten veneesssä oli jokseenkin yhtä kylmää, kuin lokakuisessa syyssäässä ulkopuolella. Hella sentään toimi, joten pysyttelimme hengissä kuuman teen voimalla. Kun kaikki olivat dyykanneet, nostimme ankkurin ja ajoimme takaisin Laruun.


Tämä jättiläiskaupunki aukeaa hiljalleen. Täällä on siistiä ja miellyttävää liikkua. Sensijaan välimatkat ottavat paljon aikaa, vaikka kuinka yrittäisi...\nkäyttää nopeinta kulkuneuvoa. Suunnistimme aamulla jälleen paikallisjunalla Uenoon, josta junanvaihto ja Asukaan. Asukassa olimme hatken aikaa hukassa, kunnes erään opastetaulun luota löysimme vesibussin lähtöpaikan ohjeet. Kävelimme lippujonoon ja ostimme edulliset liput Tokion keskustaan. Eurooppalaisia turisteja ei näkynyt, mutta kiinalaisia sitäkin enemmän. Vesibussilla matka taittui nopeasti Tokion keskustaan. Joen talomeri on lohduton, jota halkoo monet joet. Olisi rankkaa asua Tokiossa ja käyttää julkisia kulkuneuvoja päivittäin. Ei paljon vapaa-aikaa jäisi.\nNousimme pois lähellä Ginzaa. Kuljimme yhden suurimman ja erittäin kauniinpuistoalueen läpi kohti merkkiliikekatuja. Näillä kaduilla tuntee itsensä todella köyhäksi. Hinnat ovat mielettömiä ja joskus miettii, misäa hinta oikein muodostuu (kannattaako maksaa pelkästä merkistä - vai onko laatu todella noin paljon parempaa).\nKuumuus oli päivän aikana sietämätöntä ja teimme turhan kävelymatkan keisarin itäiseen puistoon, joka on maanantaisin suljettu. Niinpä hyppäsimme junaan ja huristelimme takaisin Uenoon, jossa markkinakatuja riitti. Korelaista ruokaa iltapäivän lounaaksi ja viimeinen katsaus monimuotoiseen Japaniin.\nReissumme on nyt loppumassa ja aika palata Suomeen. Paljon on tullut nähtyä ja koettua. Kiitos kaikille reissuamme seuranneille!\nKonnichiwa! 11 tunnin lennon jalkeen ja takaisin saatujen kolmen tunnin seka younien jalkeen, oli vihdoin aika tutkia Japania. Paastyemme Kielei -asemalle...\noli edessa kauniiden kalligrafien viidakko. Ei juuri mitaan tekstia englanniksi vaan kaikki tieto on japaniksi. Osta siina sitten lippuja minnekaan. Niinpa menimme ensin tutkimaan Naritan buddhalaistemppelia. Uskomattoman laaja alue, jossa oli todella monta kaunista temppelia. Buddhalainen kirkonmeno poikkesi taysin suomalaisesta. Alueella oli kuitenkin oma rauhansa ja uskomattoman kauniita puistoja!\nPalasimme takaisin ostamaan junalippua Uenoon. Seisoessamme automaatin luona, jossa kaikki tekstit olivat japaniksi, niin tunne oli toivoton. Vaan japanilaiset ovat todella syvaan kumartavia ja kohteliaita. Niinpa ei kauaakaan, kun saimme apua ja liput kouraan ja menoksi. Tunti paikallisjunassa avasi nakymat lukuisille riisipelloille ja Tokion esikaupunkialuueen talomereen. Kylla voi olla ihmisilla vahan tilaa naapuriin ja pihasta puhumattakaan.\nKiersimme muutaman tunnin tarkeita museoita ja ihmettelimme, miten paljon kiinalaiset ovat vaikuttaneet japanin historiassa. Korealaisen ravintolan puikkoruokailun jalkeen syoksyimme ahtaille kavelykaduille, joissa vakea riitti-huh! Kaikkea oli tarjolla ja hinnat melko vaihtelevia. Ihmettelimme eniten pelitalojen maaraa. Vaarista vauvaan tuntuivat kaikki istuvan pelikoneen aarella, jonne tyonnetaan laatikoittain pienia metallikuulia- peli lienee tarvitsee niita!\nEnsi kosketus vaatii viela toisenkin paivan ennenkuin japanilaisuuden salat alkavat aueta- jos aukeavat. Mangat, Pokemonit ja monet muut mielenkiintoiset hahmot ovat taalla arkipaivaa. Kaikkialla on jos jonkinlaista olentoa patsaina. Varien maailma on taysin sekalainen ja TV-ohjelmat perin japanilaisia! Huomenna Tokion keskustaan- tunne ei liene yksinainen, silla taalla on n. 33 miljoonaa muutakin tallaajaa.\nLunta ja luolia\nLähdettyämme Tauposta ajoimme upeissa maisemissa kohti Tongariron kansallispuistoa. Puisto on syntynyt tulivuorenpurkauksista. Alueella sijaitsee sijaitsee kolme isompaa tuli-...\nvuorta, joista viimeisin on purkautunut 1995. Vaeltaessa alueella tulee mieleen puuttomat tunturit Lapista. Alueen syvä rauha ja hiljaisuus on upeaa. Luonto on jalleen kaunista, kuten koko Uudessa-Seelannissa. Eläimistöä ei kovin paljon ole liikkunut, mutta olemme nähneet matkallamme todella paljon erilaisia haukkoja!\nTänään matkasimme Waitomonoon, jossa osallistuimme legendaariseen Black water raftingiin. Märkäpuvut päälle ja hyppy autonsisäkumeilla 6 asteiseen veteen. Täysin järjetöntä, mutta luoliin meno vaati sen. Alun luolien jälkeen laskimme renkailla syvällä maan uumenissa ja ihailimme lukemattomia kiiltomatoja. Näky oli jotenkin epätodellinen, mutta samalla hyvin kaunis. Retki oli hyvin järjestetty ja kestimme kylmyydenkin! Mukava kokemus!\nHuomenna on edessa jälleen pitkä lento. Suuntaamme kohti Tokiota. Saa nähdä näkyykö siellä paremmin jalkapallon MM-kisat kuin täällä. Pääsihän Japani 16 parjaan joukkoon. Sayonara!


Tuusniemen kunta Pöytäkirja 4 / 2012 Koulutuslautakunta Kunnanvirasto, kunnanhallituksen huone - PDF\nTuusniemen kunta Pöytäkirja 4 / 2012 Koulutuslautakunta Kunnanvirasto, kunnanhallituksen huone\nDownload "Tuusniemen kunta Pöytäkirja 4 / 2012 Koulutuslautakunta 14.8.2012. Kunnanvirasto, kunnanhallituksen huone"\n1 KOKOUSAIKA Tiistai klo KOKOUSPAIKKA SAAPUVILLA OLLEET JÄSENET (ja merkintä siitä, kuka toimi puheenjohtajana) Kunnanvirasto, kunnanhallituksen huone Katarina Åsenbrygg, puheenjohtaja, poissa Kari Pitkänen, varapj, läsnä Teuvo Hurvi, jäsen, läsnä Tuija Mustonen, jäsen, läsnä Leena Pirinen, jäsen, poissa Venla Tuomainen, jäsen, poissa Jaana Nissinen (Venla Tuomaisen varajäsen), läsnä Olavi Nykänen, (Antero Hirvosen varajäsen) läsnä Pirjo Smolander, (Katarina Åsenbryggin varajäsen) läsnä MUUT SAAPUVILLA OLLEET (ja läsnäolon peruste) LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS Antti Järveläinen, esittelijä ja pöytäkirjanpitäjä, läsnä Taisto Kröger, kunnanhallituksen puheenjohtaja, poissa Toni Auvinen, kunnanjohtaja, poissa Kokous todettiin lailliseksi ja päätösvaltaiseksi. ASIAT PÖYTÄKIRJAN TARKASTUSTAPA (tarkastuspaikka ja -aika sekä tarkastajien valinta) Pöytäkirja on tarkastettavissa koulutoimistossa. Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin Teuvo Hurvi ja Tuija Mustonen PÖYTÄKIRJAN ALLEKIRJOITUS JA VARMENNUS Puheenjohtaja Pöytäkirjanpitäjä PÖYTÄKIRJAN TARKASTUS Pöytäkirja on tarkastettu ja todettu kokouksen kulun mukaiseksi. Pöytäkirjan käsittelylehdet on samalla varustettu nimikirjaimillamme. Kari Pitkänen Tarkastusaika Tuusniemi.2012 Allekirjoitukset Antti Järveläinen PÖYTÄKIRJA ON PIDETTY YLEISESTI NÄHTÄVÄNÄ Paikka ja pvm Tuusniemi Virka-asema Allekirjoitus Sivistystoimenjohtaja Antti Järveläinen\n2 Tuusniemen kunta Pöytäkirja 04 / 2012 Koulutuslautakunta / 4 Koulutuslautakunta / 19 / 29 KIRJASTOAUTO- JA KIRJASTOYHTEISTYÖ Klk 4 Koulutuslautakunta käsitteli Koillis-Savon kirjastoyhteistyötä lokakuussa 2011( 44/2011), kunnanhallitus hyväksyi lautakunnan esityksen 137/2011. Tuusniemen kunnalla on yhteinen kirjastoauto Juankosken, Nilsiän ja Kaavin kanssa. Kirjastoauton osakkaista Nilsiä neuvottelee kuntaliitoksesta Kuopion kanssa. Nilsiän liitosselvitykseen kuuluu osaltaan kirjasto- ja kirjastoautopalvelujen järjestäminen. Kirjastoauto palvelee Tuusniemellä yhden päivän viikossa, pysäkkejä on 38, v kirjastoauton lainamäärä Tuusniemen osalta oli Suurin palvelujen käyttäjä on ollut Nilsiä. Alla olevasta linkistä löytyvät kirjastotilastot. Liitteenä olevassa/olevissa muistioissa on käyty läpi vaihtoehtoisia palvelujen järjestämistapoja. Osaratkaisua (kirjastoautopalvelut) mielekkäämpää on tarkastella kirjastopalveluja kokonaisuutena Nilsiässä pidetyssä yhteistyöneuvottelussa todettiin seuraavaa: Kuntaliitoksen toteutuessa kaikkien osapuolten näkökulmasta ainoa todellinen mahdollisuus järjestää kirjastoautopalvelu olisi Koillis-Savon kuntien kesken Kuopion johdolla toteutettava kirjastopalvelu, jossa Nilsiän, Juankosken, Kaavin ja Tuusniemen kirjastot olisivat Kuopion lähikirjastoja. Kunnat maksaisivat palvelusta, jonka budjettivastuu ja henkilöstö olisivat Kuopiolla. Tällöin koko alueella olisi yhteinen rekisteri sekä yhteisesti sovitut käyttösäännöt. Tällainen malli tukisi nykyistä maakuntakirjaston roolia alueen johtavana toimijana. Se myös säästäisi työtä (henkilöresurssia) sekä päällekkäisiä ja toistuvia toimintoja Maakuntakirjastot (Pohjois- ja Etelä-Savo sekä Pohjois-Karjala) suunnittelevat siirtymistä yhteiseen kirjastojärjestelmään, jolloin yhteinen toiminta Koillis- Savon alueella olisi maakuntakirjaston roolin mukainen\n3 Tuusniemen kunta Pöytäkirja 04 / 2012 Koulutuslautakunta / 4 Koulutuslautakunta / 19 / 29 Klk 4 jatkuu Koillis-Savon alueella on kehitetty mm. auton myötä yhteinen kokoelmapolitiikka, jolla poistetaan päällekkäisyyttä ja jonka myötä esim. kuljetuskustannuksissa syntyy säästöä; mikäli tämä purkautuu, kustannuserät kasvavat Pienemmille toimijoille tarjoutuisi ammatillinen työyhteisö, jossa erikoisosaamista voitaisiin jakaa ja hyödyntää laajemmalla alueella Käsillä olevaan kirjastoalan murrokseen voitaisiin näin varautua (kaikinpuolinen digitalisoituminen yms) Kustannussäästöjä syntyisi, kun käytössä olisi keskitetty kirjastojärjestelmä ja keskitetyt tuki- sekä etäpalvelut Kirjastopalveluun on jatkossa tulossa sekä järjestelmän- että formaatinmuutoksia; tällä toimintamallilla selvittäisiin yhdellä muutoksella, mutta mikäli pelkkä Nilsiän kirjasto siirtyy, tarvitaan 2-3 erillistä muutosta (sama tilanne sopimuksissa ja tietyissä muissakin asioissa) Mallin toteuduttua kirjastoalan pätevyysvaatimusten mukainen henkilöstörakenne olisi mahdollista saada kuntoon Valtakunnalliset yleisten kirjastojen laatusuositukset toteavat kunnan tehtäväksi kuntalaisten tietohuollosta ja sivistyksellisistä tarpeista huolehtimisen ja korostavat kuntayhteistyöllä varmistettavaa asiantuntemusta sekä olosuhteiden mukaan suunnitelmallista aineistopolitiikkaa Asiakkaiden saamat palvelut eivät muuttuisi. esimerkiksi kaikilla kirjastoilla olisi omat jononsa nykyiseen tapaan. Kaiken fyysisen kirjastoaineiston kierrättäminen ympäri koko uuden toimintaalueen ei logistisista ja kustannussyistä ole mahdollista eikä tarkoituksenmukaista. Henkilöstön ja kirjaston lähiesimiesten asema ei muutu. Annetaan kokouksessa (esittelyosassa esitelty muistio-luonnos täsmentyy alkavalla viikolla) Liite 2 Lautakunta käy keskustelun yhteistyöstä. Varsinaiset päätökset tehdään myöhemmin.\n4 Tuusniemen kunta Pöytäkirja 04 / 2012 Koulutuslautakunta / 4 Koulutuslautakunta / 19 / 29 Päätös: Klk 19 Kevään 2012 aikana kirjastoyhteistyöneuvotteluja on jatkettu. Neuvottelussa oli mukana kirjastojen henkilökunnan edustus, kokoontuivat sivistystoimenjohtajat Kuopion edustuksen kanssa. Viime mainitussa neuvottelussa oli esillä luonnossopimus, jolla Tuusniemen (ja muiden Koillis-Savon kirjastokimpan) kirjastopalvelujen tuottaminen siirtyy Kuopion kaupungin tuotettavaksi (Liite 1 MUISTIO ) Sopimuksen lähtökohtana on aluekirjasto, johon (ent.) Nilsiäkin kuuluu. Aluekirjastonhoitajan toimipiste ratkeaa myöhemmin (Nilsiä/Juankoski). Näin Kaavin, Juankosken, Tuusniemen kirjastoistakin (ent.) Nilsiän kirjastoon tapaan tulisi Kuopion kaupunginkirjaston lähikirjastoja. Sopimuksessa on määritelty palvelujen minimitasoksi (kohta 2.2) vuoden 2011 lopun palvelutaso. Mittareina ovat toiminnan järjestämiseen liittyvät Opetus- ja kulttuuriministeriölle toimitetut vuoden 2011 tunnusluvut. Kokonaiskustannuksien arvioimista varten on Kuopiolle toimitettu Tuusniemen kirjaston vuoden 2012 talousarvio, josta on vähennetty kiinteistöön liittyvät kustannukset (ne jäävät kunnan maksettavaksi), yhteiset kustannukset (mm. taloushallinnon vyörytykset), muut yhteiset kustannukset (esim. ATK). Palvelut korvataan aiheuttamisperiaatteen mukaan. Yleiskustannusten jakoperuste on väkiluku. Henkilöstön asema turvataan, ei irtisanomisuhkaa. Palvelujen käyttäjän kannalta muutokset jäävät vähäisiksi. Koillis- Savossa säilyy oma jono, hankittavasta aineistosta päättää jokainen(lähi)kirjasto. Kunnan valtionosuuteen ratkaisu ei vaikuta.\n5 Tuusniemen kunta Pöytäkirja 04 / 2012 Koulutuslautakunta / 4 Koulutuslautakunta / 19 / 29 Klk 19 jatkuu Siirtymävaiheessa tulee joitakin kertaluonteisia lisäkustannuksia järjestelmien yhdistämisestä. Samoin hallinto- ja atk-kustannukset noussevat jonkin verran. Sopimus on ns. isäntäkuntamallin mukainen. Sopimusluonnoksen mukaan Tuusniemen koulutuslautakunnan nimeämällä edustajalla on läsnäolo- ja puheoikeus Kuopion hyvinvoinnin edistämisen lautakunnassa, kun käsittelyssä on tähän sopimukseen liittyvä asia. Sopimuksen seurantakokous järjestetään kerran vuodessa. Yhteistyön tavoitteet voidaan tiivistää seuraavasti: - Yleisellä tasolla varautuminen ja orientoituminen tulevaisuuteen, verkottuminen vs (mahdollinen) yksin jääminen - keskitetyn kirjastojärjestelmän ja sen tukipalvelun edut (toimintavarmuus) - Kirjastoautoyhteistyö edellyttää sopimuksia - Ammatillinen taustayhteisö työntekijöille - Kirjaston (aluekirjaston) henkilöstörakenteen kehittäminen asetuksen mukaiseksi. kirjastoa 4 Kunnan kirjastolaitoksen henkilöstöstä vähintään 45 prosentilla tulee olla korkeakoulututkinto ja vähintään 60 opintopisteen laajuiset korkeakoulutasoiset kirjasto- ja informaatioalan opinnot. Koulutetun henkilöstön osuutta koskevat vaatimukset tulee täyttää kuuden vuoden siirtymäajan kuluessa. Asetus tuli voimaan Koulutuslautakunta hyväksyy sopimuksen linjaukset ja esittää kunnanhallitukselle sopimuksen mukaisten yt-neuvottelujen käynnistämistä, kun sopimusteksti on tarkennettu yhdessä Kuopion edustajien kanssa. Selostusosasta ilmenevillä perusteluilla koulutuslautakunta esittää kunnanhallitukselle ja edelleen valtuustolle kirjastopalvelujen tuottamisen siirtämistä Kuopion kaupungille isäntäkuntamallin mukaisesti (ks sopimusluonnos).\n6 Tuusniemen kunta Pöytäkirja 04 / 2012 Koulutuslautakunta / 4 Koulutuslautakunta / 19 / 29 Sopimusneuvotteluissa koulutuslautakuntaa edustaa sivistystoimenjohtaja ja lautakunnan puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja. Päätös: Koulutuslautakunta hyväksyi esityksen seuraavalla lisäyksellä: Aiheuttamisperiaate kirjataan sopimukseen Klk 29 Kirjastoyhteistyöhön liittyvä yt-neuvottelu on käyty Muistio on liitteenä 1. Kuopion kaupungin ja Tuusniemen kunnan kirjastoyhteistyöneuvottelu käytiin Neuvottelumuistio on liitteenä 2 ja kirjastopalvelujen järjestämissopimus liitteenä 3. Neuvottelujen jälkeen on Kuopiosta tullut toivomus: jos te haluatte sopimukseen lauseen Tuusniemen lähikirjastolla osana aluekirjastoa säilytetään oma varausjono, siihen olisi lisättävä perään jos se teknisesti on mahdollista. Toivomus perustuu siihen, että kirjastojärjestelmän toimittaja ei ole ratkaissut monen eri jonon rakentamista saman kirjastolaitoksen sisällä Suomessa vastaavan kaltaisissa usean kunnan alueella toimivissa kirjastoissa on käytössä yksi varausjono. Lähin esimerkki löytyy Pohjois-Karjalasta. Kokemuksia löytyy myös Varsinais-Suomesta, Jyväskylän seudulla on tehty selvitys yhden varausjonon eduista ja haitoista. Asiakaskokemukset ovat vaihtelevia, yksinomaisesti tyrmääviä eivät missään. Yhden varausjonon mallissa asiakas voi tilata kirjan mihin tahansa alueen kirjastoon. Yhden varausjonon kirjastojen kokoelmat ovat kelluvia, eli suurimmalla osalla aineistoa ei ole kotikirjastoa vaan kirja jää sinne, minne asiakas sen palauttaa. Asiakaskunnasta riippuen tietyn tyyppinen aineisto voi kasautua joihinkin kirjastoihin (Jyväskylän kokemukset). Tämä haastaa henkilökunnan seuraamaan oman toimipisteen aineistoa ja tilaamaan täydennykset muista pisteistä ja hoitamaan kasautuvan, eikiertämättömän aineiston pois.\n7 Tuusniemen kunta Pöytäkirja 04 / 2012 Koulutuslautakunta / 4 Koulutuslautakunta / 19 / 29 Klk 29 jatkuu Kirjastot voivat halutessaan asettaa suosituille uutuuskirjoille lyhyemmän laina-ajan (yleensä viikko) ja päättää, ettei niistä voi tehdä varauksia. Uutuuskirjan pikakierto kestää n. vuoden. Pikakierrossa ei voi olla kirjaston ainoa kappale vaan vähintään toinen on normaalissa lainauksessa (varattavanakin). Tuusniemen kirjastossa kutakin nimikettä hankitaan yksi kappale, vain harvoja uutuuskirjoja ostetaan kaksi kappaletta. Kuopiossa vastaavan kirjan hankintamäärä on 15 pääkirjastoon ja yhteensä 39 kpl. Kuopion kirjastotoimi selvittää varausjono-problematiikkaa yhdessä järjestelmätoimittajan Teknikhusetin kanssa. Kirjastojen yhdistymisneuvotteluissa on yhteisenä tahtotilana ollut maaseudun kirjastojen omat varausjonot. Koulutuslautakunta esittää kunnanhallitukselle ja edelleen valtuustolle liitteenä olevan kirjastosopimuksen hyväksymistä. Päätös\n8 LUOKANOPETTAJA HELENA IMPPOLAN VIRKAVAPAUSANOMUS Klk 30 Tuusniemen alakoulun opettaja Helena Imppola on anonut palkatonta virkavapautta ajalle toisen viran hoitamiseen jäsenyhteisön ulkopuolella. Tuusniemen kunnassa on aikaisemmin myönnetty palkatonta virkavapautta mm. opiskelun, toisen viran hoitamisen tai perhesyiden vuoksi enintään yhdeksi vuodeksi kerrallaan. (Tuusniemen kunnan tiedote , s. 5/11) Koska anottu virkavapaus on harkinnanvarainen ja kestoltaan yli 3 kuukautta, sen myöntäminen kuuluu koulutuslautakunnan toimivaltaan. Koulutuslautakunta myöntää Helena Imppolalle virkavapaata hänen anomuksensa mukaisesti ajalle Päätös:\n9 OSAVUOSIKATSAUS 1-6/2012 Klk 31 Osavuosikatsaus 1-6/2012 on kunnanhallituksessa Koulutuslautakunnan osavuosikatsaus on liitteenä 4. Talousarvioon esitetään joitakin muutoksia (hallinto ja kirjasto). Muutokset katetaan talousarvion sisäisin siirroin. Siirroilla ei ole toimintaa leikkaavaa vaikutusta niihin yksiköihin, joiden määrärahoja pienennetään. Esitys Päätös Koulutuslautakunta merkitsee osavuosikatsauksen tiedoksi.\n10 ERON MYÖNTÄMINEN / IMMONEN Klk 32 Lehtori Mikko Immonen anoo eroa Tuusniemen lukion matemaattisten aineiden lehtorin virasta alkaen. Kunnan hallintosäännön 23 :n mukaan eron myöntämisestä päättää se, joka ottaa palvelussuhteeseen. Ero myönnetään anomuksen mukaisesti Päätös\n11 ERON MYÖNTÄMINEN / Kerkola Klk 33 Vakinainen pt tuntiopettaja Jenny Kerkola anoo eroa Tuusniemen yläkoulun ja lukion liikunnan pt tuntiopettajan virasta alkaen. Kunnan hallintosäännön 23 :n mukaan eron myöntämisestä päättää se, joka ottaa palvelussuhteeseen. Ero myönnetään anomuksen mukaisesti Päätös:\n12 TYÖLOMA OPINTOJEN TAKIA/TUUNAINEN Klk 34 Minna Tuunainen hakee opintojen takia työlomaa ajalle Opintoihin kuuluu työskentely Tuusniemen kunnan toisessa hallintokunnassa. Hallintosääntö 24 3mom Työloma on palkaton. Esitys Päätös Työloma myönnetään anomuksen mukaisesti.\n13 ILMOITUSASIAT Klk Tuusniemen kunta, kunnanhallitus pöytäkirjanote 51: siistijöiden siirtäminen teknisen toimen alaisuuteen. 02. Tuusniemen kunta, kunnanhallitus pöytäkirjanote 64: ostoliikennesopimus koskien koululaisliikennettä. 03. Opetushallitus: tiedote 49 / 2012 koskien aamu- ja iltapäivätoimintaa. 04. Tuusniemen kunta, kunnanvaltuusto pöytäkirjanote 21: kansalaisopistotoiminnan ylläpitämisluvan muutos. 05. Kuopion kaupunki, hyvinvoinnin edistämisen palvelualueen kansalaisopiston rehtorin päätöspöytäkirjanote Tuusniemen lukion johtokunnan kokouspöytäkirja Tuusniemen peruskoulujen ja lukion toimintakertomukset lv Päätös: Lautakunta merkitsee ilmoitusasiat tietoonsa saatetuksi.\n14 VIRANHALTIJAPÄÄTÖKSET Klk 36 Viranhaltijapäätökset tulee saattaa lautakunnan tietoon (KunL:n 51 ja Tuusniemen kunnan hallintosääntö 47 ). Koulutuslautakunta merkitsee tietoonsa saatetuiksi viranhaltijapäätökset ajalta ja päättää ettei käytä KunL:n 51 :n ja hallintosäännön 47 :n mukaista otto-oikeutta viranhaltijapäätöksiin. Liite 5. Päätös:\n15 OIKAISUVAATIMUSOHJEET JA VALITUSOHJEET Kokouspäivämäärä MUUTOKSENHAKUKIELLOT Kieltojen Seuraavista päätöksistä ei saa tehdä kuntalain 91 :n mukaan oikaisuvaatimusta eikä kunnallisvalitusta, koska päätös koskee vain perusteet valmistelua tai täytäntöönpanoa. Pykälät 29, 31, 35, 36 Koska päätöksestä voidaan tehdä kuntalain 89 :n 1 mom mukaan kirjallinen oikaisuvaatimus, seuraaviin päätöksiin ei saa hakea muutosta valittamalla: 30, 32, 33, 34, HvaL 3 :n 1 mom/muun lainsäädännön mukaan seuraaviin päätöksiin ei saa hakea muutosta valittamalla. Pykälät ja valituskieltojen perusteet: OIKAISUVAATIMUSOHJEET Oikaisu- Seuraaviin päätöksiin tyytymätön voi tehdä kirjallisen oikaisuvaatimuksen. vaatimus- Viranomainen, jolle oikaisuvaatimus tehdään, osoite ja postiosoite viranomainen 30, 32, 33, 34 ja aika Tuusniemen koulutuslautakunta Keskitie Tuusniemi Oikaisuvaatimuksen sisältö Oikaisuvaatimus on tehtävä 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista. Oikaisuvaatimuksesta on käytävä ilmi vaatimus perusteineen ja se on tekijän allekirjoitettava. VALITUSOSOITUS Valitusviran- Seuraaviin päätöksiin voidaan hakea muutosta kirjallisella valituksella. Oikaisuvaatimuksen johdosta annettuun päätökseen saa hakea omainen ja muutosta kunnallisvalituksin vain se, joka on tehnyt oikaisuvaatimuksen. Mikäli päätös on oikaisuvaatimuksen johdosta muuttunut, saa valitusaika päätökseen hakea muutosta kunnallisvalituksin myös asianosainen sekä kunnan jäsen. Valitusviranomainen, osoite ja postiosoite Kuopion hallinto-oikeus, Puijonkatu 29 A 2 krs PL KUOPIO Valituskirja Kunnallisvalitus, pykälät Hallintovalitus, pykälät Muu valitusviranomainen, osoite ja postiosoite Pykälät Valitusaika päivää Valitusaika alkaa päätöksen tiedoksisaannista Valituskirjassa on ilmoitettava - valittajan nimi, ammatti, asuinkunta ja postiosoite - päätös, johon haetaan muutosta - miltä osin päätöksestä valitetaan ja muutos, joka siihen vaaditaan tehtäväksi - muutosvaatimuksen perusteet Valitusaika 30 päivää Valitusaika 30 päivää Valituskirja on valittajan tai valituskirjan muun laatijan omakätisesti allekirjoitettava. Jos ainoastaan laatija on allekirjoittanut valituskirjan, siinä on mainittava myös laatijan ammatti, asuinkunta ja postiosoite. Valitusasiakirjojen toimittaminen Valituskirjaan on liitettävä päätös, josta valitetaan, alkuperäisenä tai viran puolesta oikeaksi todistettuna jäljennöksenä sekä todistus siitä päivästä, josta valitusaika on luettava. Valitusasiakirjat on toimitettava valitusviranomaiselle ennen valitusajan päättymistä. Omalla vastuulla valitusasiakirjat voi lähettää postitse tai lähetin välityksellä. Postiin valitusasiakirjat on jätettävä niin ajoissa, että ne ehtivät perille ennen valitusajan päättymistä.\nTuusniemen kunta Pöytäkirja 1 / 2012 Koulutuslautakunta 24.1.2012. Kunnanvirasto, kunnanhallituksen huone\nKOKOUSAIKA Tiistai 24.1.2012 klo 18.00 19.05 KOKOUSPAIKKA SAAPUVILLA OLLEET JÄSENET (ja merkintä siitä, kuka toimi puheenjohtajana) MUUT SAAPUVILLA OLLEET (ja läsnäolon peruste) Kunnanvirasto, kunnanhallituksen\nTuusniemen kunta Pöytäkirja 06 / 2012 Koulutuslautakunta 20.12.2012. Kunnanvirasto, kunnanhallituksen huone\nKOKOUSAIKA Torstai 20.12.2012 klo 18.00 19.26 KOKOUSPAIKKA SAAPUVILLA OLLEET JÄSENET (ja merkintä siitä, kuka toimi puheenjohtajana) Kunnanvirasto, kunnanhallituksen huone Venla Tuomainen, puheenjohtaja,


Sormiharjoituksia » Hiihto ja ammunta\nHiihto ja ammunta\npostileima 18.2.2008 kello 17.04\nTänään oli aamusta talven (tai “talven”) paras hiihtoreissu. Tosin suksi lipsui eikä luistokaan ollut aina parhaimmillaan, mutta sää oli juuri parahultainen: pakkasta oli varmaan viiden hujakoilla, sää lauhtui aamun kymmenestä pakkasasteesta; latu oli vasta lanattu, pinnassa uutta lunta eikä vielä jäätä; pilvisestä taivaasta huolimatta oli kirkas kevättalven päivä.\nHiihtolenkillä menin lähes koko matkan perinteistä ihan oikeaoppisesti. Lumi nihrasi sen verran vastaan, että potkuissa oli tehoa. Vauhti ei ehkä päätä huimannut ja ylämäet otin tepsuttelun kannalta, mutta viis siitä: hyvältä tuntui, suksi luisti ja hiki tuli. En olisi tuntia pitempään jaksanutkaan.\nKuuden päivän sensorointi eli glukoosimonitorointi on tänään siinä vaiheessa, että laitettiin uusi sensori. Sensorin laitto sujui kohtuullisen hyvin, vaikka jännitti sekä äitiä että kohdetta. Sisäänvientineulan ampuminen ei kuulemma enää sattunut yhtä paljon kuin ensimmäisellä kerralla.\nSen sijaan mittarin kalibrointi tuotti enemmän murhetta: ensimmäinen kalibrointiyritys päätyi erroriin. Toinen onneksi tuotti hyväksytyn tuloksen, vaikka signaali lähettimen ja vastaanottimen välillä ei erityisen vahva olekaan. Toivottavasti tiedonkeruu silti onnistuu – tässä on vielä kaksi ja puoli vuorokautta sokerien vuoristorataa ennen lääkäriä.\nhakusanoja glukoosimonitorointi, hiihto\n2 vastausta merkintään “Hiihto ja ammunta”\nTuesdayna 19.2.2008 kello 10.30\nIhanaa lukea hiihtoreissusta. Kiva, että olet päässyt ladulle.\nWednesdayna 20.2.2008 kello 8.48\nTämä talvi ei ole ollut talviurheilijoille suopea, mutta olen iloinen, että olen vuosien tauon jälkeen päässyt suksille. Toivottavasti loppuviikon sääennusteet ovat väärässä eikä luvattua lämpöaaltoa tule. Olisi kiva vielä hiihtolomallakin nauttia laduista.\n« Mikä on kohtuus? | Liian valoisaa »


Miten selättää paha myyntimörkö? – Proakatemian esseepankki\nMiten selättää paha myyntimörkö?\nMaarika Maury, Tuomo Meretniemi, Jaana Tuomila\nMyynti nostaa vahvan mielikuvan ahdistelevasta puhelinmyyjästä, joka soittaa aina huonoon aikaan eikä anna aikaa vastata kieltävästi- tai ylipäätänsä ollenkaan. Myynnistä tulee mieleen kaikenlaisten palveluiden ja tuotteiden tuputtaminen euron kuvat silmissä. On samantekevää, onko tuote tai palvelu toimiva, kunhan se myy ja paljon.\nMe suomalaiset olemme hiljaisia ”en-viitsi-olla-vaivaksi”- tyyppejä, joka kuvaa hyvin myös itseäni ja suhtautumistani myyntiin. Myynti tuntuu kaupallisen alan pakolliselta pahalta, joka yritetään nakittaa jollekin toiselle, joka omaa myynnin supervoimia ja uskaltaa heittäytyä asiakkaiden riepoteltavaksi. Hauskan tästä ajatuksen juoksustani tekee se, että olen kuitenkin aina mieltänyt markkinoinnin mukavana puuhasteluna, johon riittää ideoita ja intohimoa. Onko kuitenkaan mitään järkeä markkinoida tuotetta tai palvelua, jos sitä ei samalla myy? Niin että tässä olisi tämä todella hyvä ja ainutlaatuinen palvelu, mutta älä osta tätä. Myynti ja markkinointi kulkevat ehdottomasti käsikädessä ja ilman toista ei ole toista.\nMyynti on osa palvelua\nVaikka myynti koetaan usein pelottavana asiana, on se oikeasti syvällä sisimmässään lämminhenkistä asiakkaan palvelua, josta parhaimmillaan asiakas ihan oikeasti hyötyy. Hyvä myyjä ei tuputa asiakkaalle turhia asioita, saa asiakasta tuntemaan oloaan tukalaksi tai puhu tauotta suu vaahdossa valmiiksi opeteltuja fraaseja. Hyvässä myyntitilanteessa asiakas kokee tulleensa huomatuksi, hän saa kysymyksiinsä vastauksia ja tulee yllätetyksi hyvällä palvelulla. Tällaisessa tilanteessa asiakas tuskin lähtee liikkeestä tyhjin käsin, vaan on saanut hankittua itselleen jotakin, joka vastaa hänen tarpeitansa ja aiheuttaa iloa vielä pitkän aikaa ja saa palaamaan liikkeeseen uudelleen. Jos palvelutilanne on ollut oikein onnistunut, saattaa liikkeeseen saapua asiakkaan suosituksesta myös tuttuja ja sukulaisia, sillä olihan saatu palvelu aivan ainutlaatuista.\nHyviä myyntikokemuksia löytyy varmasti jokaiselta ihan omastakin elämästä asiakkaan näkökulmasta. Omasta elämästäni löytyy esimerkki, kun lähdimme puolisoni kanssa etsimään hänelle farkkuja ja mielessä oli hankkia yhdet farkut kohtuullisella hinnalla. Kunhan on hyvät ja mielellään edulliset niin reissu on onnistunut ja tarpeet täytetty. Farkkuliikkeeseen saapuessamme myyjä huikkaa perinteiset ”tarvitsetteko apua?”- kysymykset, joihin tietysti vastataan, ettei apua tarvita. Jäämme penkomaan farkkukasoja ja myyjä huomaa heti, että ihan ei olla varmoja minkälaista farkkua olisi tarkoitus etsiä. Hän ottaa aktiivisesti mutta rennosti meihin kontaktia ja auttaa etsimään sopivan kokoisia farkkuja ja tiedustelee mieheltä muita mieltymyksiä uusien kaksilahkeisten suhteen. Sovituskoppiin viedään useampi pari ja kohtuullisen tehokkaasti löytyykin useampi hyvännäköinen pari, joista päätetään ottaa ihan kahdet farkut. Siinä miehen sovitellessa kulutan aikaani katselemalla naisten valikoimaa ja totean myyjälle, etten kyllä tarvitsisi yksiäkään farkkuja mutta olen haaveillut tietynlaisista sellaisista. Myyjä saa minut innostumaan uudesta toiveitani vastaavasta mallista, jota päätän kiinnostuneena sovittaa. Etsitään täydellisesti istuva koko ja myyjä kertoo farkuista olevan alekampanjan. Yhtäkkiä huomaankin tarvitsevani juuri nämä farkut. Kassan kautta piipataankin lopulta kolmet farkut, joiden hinta on 150 €. Kehun myyjää erityisen hyvästä palvelusta ja sanonpa myös tehneeni nyt erityisen edullisen reissun, vaikka alkuperäinen budjettini tuplaantui. Noista uusista farkuista tulikin hetkessä suosikkini.\nTuossa myyntitilanteessa kiteytyykin muutamia hyvän myynnin ominaisuuksia. Ihan ensimmäiseksi, myyjä oli aktiivinen. Aktiivisuus ja ahdistelu ovat hyvin eri asioita ja tässä oltiin nimenomaan positiivisella tavalla aktiivisia. Aktiivisuus onkin myynnin peruspilareita. Vaikka myyjä olisi todella taitava muttei lainkaan aktiivinen, ei hänen taidoillaan olisi siinä kohtaa paljoakaan tekoa. Myyjä oli myös valppaana ja kuunteli asiakasta. Hän huomasi todellisen avun tarpeemme, vaikka perinteisen suomalaisen ostajan tavoin kerroimme, ettemme tarvitse apua. Myyjä bongasi puheistani kaipuun trendifarkuille, jollaiset löytyivät mallistosta ja rohkaisi niitä sovittamaan. Tuo sovittamisen tilanne ja hetkessä löydetyt sopivat farkut olivat alleviivaus ostohalulleni. Mikään ei ole raivostuttavampaa kuin turhautuminen liian pienten farkkujen kanssa sovituskopissa, joten myyjä oli tässäkin suurena apuna ja antoi mahdollisuuden miellyttävään sovituskokemukseen.\nKysymykset myynnin tehokeinona\nMyynti, siinä missä markkinointikin, on pitkä prosessi, jossa pitkäjänteisyys ja strategia ovat tärkeitä ominaisuuksia. Myynnissä kontaktoidaan erilaisin keinoin potentiaalisia asiakkaita aktiivisesti. Asiakkaan kontaktoinnissa tärkeää on oma asenne, sillä kukaan ei kiinnostu masentuneen kuuloisesta, innottomasta myyjästä, saati hänen tarjoamistaan tuotteista tai palveluista. Myyjän olisi siis hyvä olla aidosti innostunut sekä kiinnostunut asiakkaasta ja hänen tarpeistaan. Kuunteleminen on myyjälle tärkeä ominaisuus. Myynnissä saa olla hiljaisiakin hetkiä eikä niitä kannata pelätä, sillä hiljaiset hetket antavat asiakkaalle mahdollisuuden pureksia kuulemaansa sekä vastata myyjän esittämiin kysymyksiin. Seuraavaksi päästäänkin aasinsiltana myynnin kysymyksiin, jotka ovat hyvä tehokeino myyntiä tehtäessä. Kysymysten avulla saadaan asiakkaalle huomioitu olo, sekä selvitetään asiakkaasta tietoa, joka helpottaa myynnin luonnollista etenemistä.\nOn olemassa avoimia ja suljettuja kysymyksiä. Suljetut kysymykset ovat sellaisia, joissa asiakas voi vastata yksinkertaisesti kyllä tai ei. Ne eivät johdata keskustelua ja jättävät paljon varjoonsa. Avoimia kysymyksiä voisivat olla esimerkiksi ”Mitä mieltä olet tästä?” tai ”Minkälaisia kokemuksia sinulla on tästä?”. Avoimilla kysymyksillä voit selvittää asiakkaasta lisää asioita, joiden avulla saat asiakkaan tuntemaan itsensä erityiseksi. Olet aktiivisesti kiinnostunut asiakkaasta ja haluat ymmärtää hänen tarpeensa mahdollisimman hyvin, jotta voisit auttaa häntä parhaalla mahdollisella tavalla. Kysymyksiä voit esittää kaikenlaisessa myynnissä, niin puhelinmyynnissä kuin liikkeessä myytäessäkin. Asiakkaan vastauksista voit saada oljenkorsia, joiden avulla pääset yllättämään asiakkaan tarjoamalla hänelle jotakin, mitä hän ei ehkä alun perin tullut hakemaan, mutta johon voisit mielelläsi tarjota vastausta. Kun mukanasi on myös tunneälyä ja läsnäoloa, estät avun annon muuttumasta asiakkaan ahdisteluksi. Lue eleitä ja merkkejä, ne johdattavat sinut hyvän myynnin sekä kestävän asiakassuhteen äärelle.\nMiten myyntipelosta pääsee yli?\nOnhan se pelottavaa, myynti. Myynti on kuitenkin hieman kuin lapsuuden pelätty mörkö sängyn alla: kun sitä tarpeeksi monta kertaa tarkastaa onko sitä siellä, oppii ajan kanssa hyväksymään, ettei mitään mörköä oikeasti olekaan. Myynnissä pelottaa asiakkaan ei- vastaukset. Mitä jos asiakas ei ostakaan? Mitä jos myynti epäonnistuu? Kirjassa ”Suomalainen myynti on syvältä vai onko?” puhutaan paljon siitä, ettei myyntitilanteessa kannata väkisin tavoitella ostotilannetta. Kun lakkaa puristamasta mailaa liian kovasti, huomaa pian rentoutuvansa myyntitilanteessa, toimivansa luonnollisemmin vuorovaikutuksessa ja näin asiakaskin usein aistii tilanteen aitouden ja kokee sen miellyttävänä. Näin myös herkemmin syntyy ostotilanteita. Ja vaikka ostotilannetta ei syntyisi, jättää aito asiakaskohtaaminen asiakkaalle hyvän fiiliksen ja saattaa kannustaa ostoon myöhemmin.\nJoten ensiviikolla, kun tiimimme viettää ensimmäisiä kolmen päivän myyntipäiviään, yritän olla puristamatta mailaa liian kovaa. Myyntitilanteista voi oppia ja virheet on sallittuja, kunhan niistä ottaa kopin ja pureksii sen, mikä meni vikaan. Tavoitteeni myyntipäiville onkin, että myyminen olisi ainakin askeleen verran vähemmän pelottavaa, kuin miltä se tuntuu nyt.


Juokseminen on halpa harrastus - vai onko? - Aivosumutorvi\nKirjoitettu 5.8.2016 29.8.2019 kirjoittaja Aivosumutorvi\nTällä viikolla julkisuudessa on keskusteltu siitä, onko terveellisten elintapojan noudattaminen rahasta kiinni (esim. HS:n mielipidekirjoitus 2.8. ja köyhyystutkijan ajatuksia aiheesta 3.8.). Alkuperäinen keskustelu pyöri paljolti terveellisen syömisen ympärillä, mutta myös liikuntaa sivuttiin. Mielipidekirjoituksessa mm. mainittiin, että ”Liikuntaa voi harrastaa erittäin monipuolisesti halvalla tai ilmaiseksi, kunhan saa nostettua takapuolensa ylös sohvalta.”\nTavoitteellisuus kasvattaa juoksuharrastuksen hintaa\nKengät ja liikuntavaatteet – niillä pääsee jo lenkkipolulle. Mutta entä jos juoksija onkin kunnianhimoinen ja haluaa seurata edistymistään, asettaa tavoitteita, osallistua juoksutapahtumiin tai hankkia ohjausta? Sykemittarin saa uutena halvimmillaan vajaalla sadalla eurolla, käytettynä niitä varmasti löytyy edullisemminkin. Juoksutapahtumien hintahaitari on suuri: pääkaupunkiseudulla puolimaratonin osallistumismaksu voi olla jopa 70 euroa, mutta toisaalta pienempiin juoksutapahtumiin voi päästä kympillä. Juoksukouluun voi päästä noin 70 euron lukukausimaksulla, mutta henkilökohtaisemmasta juoksuvalmennuksesta saa pulittaa jo paljon enemmän.\nJuokseminen on halpaa – juoksuharrastus ei\nHeijastinliivi, juomapullovyö, sykemittari, kompressiosäärystimet… Kuvan varusteet eivät ole juoksemisen kannalta välttämättömiä, mutta voivat tehdä juoksuharrastuksesta mielekkäämmän.\nKategoriassa blogi, liikunta, terveysAvainsanat juoksu, lenkkarit, ulkoilu


Thomas Wallgren - uusimmat sisällöt – yle.fi\nAihe: Thomas Wallgren\nRuotsiksi: Thomas Wallgren\nThors Seeks Cut in Asylum-Seeker Benefits\nMigration Minister Astrid Thors has proposed a cut in income supports paid to asylum-seekers. Under her plan, presented late Wednesday, the support would be 30 percent lower than minimum unemployment benefits paid to residents of Finland.\nThors: Tukea leikattava, koska etuuksia niin paljon\nHallitus oli iltakoulussaan yksimielinen maahanmuuttoministeri Astrid Thorsin (r.) ehdotuksesta leikata turvapaikanhakijoiden toimeentulotukea. Tuen perusosaa leikataan kolmanneksen muita Suomessa asuvia pienemmäksi.\nElinkeinoelämän huippuja halutaan yliopistojen hallituksiin\nMonessa yliopistossa uusien hallitusten valinnat ovat jo pitkällä. Valintoja on valmisteltu jo kuukausien ajat, jotta yliopistot saisivat mieluisensa edustajat hallituksiinsa.\nHelsingin yliopiston rehtori mielissään yliopistolain valmistelun saamasta käänteestä\nHelsingin yliopiston rehtori Thomas Wilhelmsson on tyytyväinen perustuslakivaliokunnan lausuntoon yliopistolakiesityksestä.\nYliopistolain uudistus herättää huolta yliopistoväessä\nSuunnitteilla olevan yliopistolakiuudistuksen tavoitteena on lisätä yliopistojen itsenäisyyttä ja parantaa niiden kansainvälistä kilpailukykyä. Lain tuomat uudistukset herättävät yliopistoväessä kuitenkin myös kritiikkiä. Uudistuksen on suunniteltu tulevan voimaan vuoden 2009 elokuussa.\nLiitot paheksuvat poliisin toimia\nViestinnän keskusliitto paheksuu Suomen Kuvalehden valokuvaajan ottamista kiinni Asem-mielenosoituksessa kuun alkupuolella.\nPerussuomalaiset päättävät presidenttiehdokkaasta syksyllä


Blogkeen - My Thing\nRandom things about my life. Welcome to read ! :)\nSubscribe to My Thing.\n...aloittaa uuden työn . Huomenna, jaiks!! Jännitysvatsa on taas oirehtinut oikein kunnolla, onneksi on lääkkeitä jotka auttavat pahimpaan! Päällimmäisenä fiiliksenä on kuitenkin innostus, vaikka tällainen "lomailu" loppuu juuri, kun nämä ihanat aurinkoiset säät taas alkoivat. ...tehdä työreissun...\n20 x en ole koskaan...\nHuomasin Nooran blogissa tällaisen pienen haasteenpoikasen, jonka päätin ehdottomasti toteuttaa myös omassa blogissani. Oli kyllä hurjan vaikeaa miettiä vastauksia, kun tuntui että kaikenlaista on tullut tehtyä. Mutta sain kuin sainkin 20 kasaan! Tässäpä siis omat vastaukseni. En ole koskaan......\nJopas viikko vierähti ja kovaa eteenpäin! Tuntuu ihan hurjalta ajatella, että kohta on jo syyskuu ja meikäläisen työtkin jo alkaa! Tosiaan, sain kuin sainkin kaiken yrittämisen jälkeen töitä ja aloitan syyskuussa. Niin huojentavaa, ettei ole tarvinnut enää pohtia tuota vaan on saanut nauttia tän...\nTyönhakuprosessini sekä vinkkejä työnhakuun\nKirjoitin LinkedInissä postauksen siitä, että sain töitä pitkän hakemisen jälkeen. Se lähtikin sitten ihan reippaasti lentoon siellä, ja keräsi yli 1500 reaktiota sekä yli 100 kommenttia. Häkellyttävää! Oon vieläkin ihan ihmeissäni, miten siinä nyt niin kävi. :D Moni toivoi tuon "Mä sain...\nMIKSI... ...aina silloin, kun varta vasten haet jotakin, sitä ei löydy mistään? Ja sitten kun et hae sitä jotakin, se tulla tupsahtaa naaman eteen? ...yritykset on alkaneet tehdä ASMR-tyylisiä mainoksia? Mä vi-haan sitä Tutti Frutti-mainoksen kuiskaavaa muijaa, argh! Jouduin sitä kuuntelemaan just...\nKaisaniemi ja amos rex\nSovittiin erään kaveripariskunnan kanssa, että he tulevat viettämään tänne pk-seudulle sellaista Helsinkipäivää jonain viikonloppuna. Kesäkuun lopussa tämä viikonloppu saatiin vihdoin ja viimein järjestetyksi, ja pääsin minäkin käymään uusissa kohteissa! Ensimmäiseksi käytiin Amos Rexissä, jossa...\nAsioita, joista minun on vaikea puhua\nHuomasin Mikaelan blogissa tällaisen samanlaisen postauksen, joka laittoi itsenikin pohtimaan kyseistä aihetta. Vaikka suht avoin olenkin erinäisissä asioissa, on niitäkin juttuja mistä en tahtoisi hirveästi puhua muiden kanssa. Toki poikaystävälle tulee puhuttua paljon, kun saman katon alla...\n* Liput voitettu Loopin arvonnasta Viime viikon keskiviikkona oli aivan maagisen ihana ilta, nimittäin päästiin Hannan kanssa Ellinooran yksityiskeikalle! Loop sekä Lumo-vuokrakodit järjestivät kisan, jossa voittajat pääsivät kuuntelemaan Ellinooran keikkaa Lumo Studiolle. Meikäläinen tunnettuna...\nNämä kuvat on olleet täällä ties kuinka kauan, mutten ole siitä huolimatta niitä saanut julkaistuksi. Mutta nyt, tässä ne ovat! Käytiin tosiaan tuossa kesäkuussa Haagan alppiruusupuistossa kiertelemässä, taisi olla viimeisiä päiviä kun kukkaset olivat kauneimmillaan. Muutamista oli jo kukat...\nUpean sään lisäksi kesäkuuhun on mahtunut vaikka mitä kivaa puuhaa, vaikka luulin ettei tämä kuu niin erikoinen olisi. Loppujen lopuksi sitten tulikin ties mitä kaikkea tekemistä, ja toivon että heinäkuussa tulee lisää kaikkea! Podcast : Pokspodcast. Ihan mahtavaa kuunneltavaa, oon nauraa...\nKivaa juhannusta kaikille! Kaikki ovat varmaan jo karanneet jonnekin mökeille tai festareille, mutta tulinpahan toivottamaan siitä huolimatta. Ja vielä ihan hävyttömän vanhojen kuvien kera! Meidän juhannus menee aika perus arkipäivämäisesti: poikaystäväni on töissä kahdeksaan asti illalla, ja minä...\nThis and that, and this again\nHeippa blogi! Viimeksi taisi tulla sellainen pikainen pläjäys viikon kuulumisia, mutta halusin pitkästä aikaa myös kirjoitella ihan kunnolla kuulumisia. Siitä onkin jo pitkä aika, kun viimeksi on tullut tällaisia juttuja kirjoiteltua! Jollain tapaa tämä bloggaaminen ei ole enää inspiroinut niin...\nHuh mikä viikko takanapäin! Paljon kaikkea on tullut tehtyä ja koettua, josta ajattelin että olisi kiva myös tänne blogin puolelle tulla kirjoittelemaan! Tässä nyt eletään ilman kuvanmuokkausohjelmia, joten blogi saattaa sen vuoksi vaieta. Ainakin siksi aikaa, kunnes taas ilmaantuu töitä ja rahaa...\nPääsin tosiaan tuossa alkuvuodesta mukaan Biorion-kampanjaan, jossa testasimme Biorion-tuotteita yhdessä pienen testiryhmän kanssa. Mukana oli niin bloggaajia kuin meitä heidän seuraajiaan. Itse voitin tämän kyseisen arvonnan Saijan kautta. Tämä kampanja huipentui hemmottelupäivään Helsingin...\nJäätelö- ja suklaakarnevaalit 2019\nTuttuun (jo melkein) vuosittaiseen tapaan tuli taas pyörähdettyä Jäätelö- ja suklaakarnevaaleilla Kaapelitehtaalla huhtikuun puolella. Tänä vuonna porukkaa oli enemmän mitä viime vuonna, joten ilmeisesti tapahtuman suosio kasvaa vuosi vuodelta. Hyvin silti mahduttiin mukaan! Kaikenlaista uutta ja...\nNe rehelliset kuulumiset\nKivaa vappua! Meillä oli tämä(kin) vappu erittäin rento, kun kotoilu vei voiton kaikesta biletyksestä. Viimevuotinen vappupallokin oli hengissä, joten ei tarvinnut sitäkään ostaa. :D Huomasin alun perin Saran blogissa tällaisen kivan postauksen, jossa hän kertoo niitä rehellisiä kuulumisia....\nBongasin Annikan blogista tällaisen listauksen, jonka itsekin päätin kyhätä kasaan. Mä ra-kas-tan kaikkia listauksia, oon semmoinen hullu listausmuija. :D Joten tää sopi kuin nenä päähän mulle! Ja koska mulla on pakkomielle tehdä kaikki parilliseen kertaan, niin jätin tuon Annikan keksimän...\nJa taas yksi vuosi 25-vuotiaana tuli päätökseen, ja uusi lähtee! Onhan se kivaa täyttää kolmannen kerran 25. :D Eivaan, kyllä se jo 27 tuli mittariin. Tällä kertaa en juhlistanut näitä synttäreitä millään tavalla, vaan vietin päivän Nousiaisissa läheisten kera. Tuntui, että kaikki kavereista...\nKuten varmasti ihan jokaikinen suomalainen tietää, on eduskuntavaalit jo nurkan takana. Sunnuntaina on viimeinen tilaisuus äänestää (suosittelen muuten jokaista äänestämään, jollet äänestä niin et kyllä saa valittaa sitten neljä vuotta uuden eduskunnan päätöksistä. That's my deal. :D)...\nIlmastoahdistus - miten omalta osalta menee?\nNyt tapetilla on, mielestäni syystäkin, ilmastonmuutos sekä ympäristön hyvinvointi. Somesta olenkin bongannut jo monia, jotka ovat ottaneet osaa näihin ilmastotalkoisiin. Itselle ympäristö on aina ollut todella tärkeä, joten tämä asia on lähellä sydäntäni myös sen vuoksi. Tein taannoin Sitran...


IT-Asiantuntija, Temp-Team Finland Oy\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1343984\nEtsimme asiakasyrityksellemme IT-ASIANTUNTIJAA osaksi tiimiä. Työssäsi vastaat asiakkaiden IT-ratkaisuiden ja -palveluiden käyttöönotosta. Tehtäviisi kuuluu asiakkaiden verkko- ja palveluympäristöhin liittyviä ylläpito- käyttöönotto sekä kehitystehtäviä.\n- Vahvaa osaamista palvelin- ja verkkoympäristössä\n- Valmiutta matkustaa työssä\n- Aiempi kokemus IT-alan tehtävistä\n- Halua kehittää omaa osaamista ja työskentelytaitoja\nTarjoamme työpaikan pitkäaikaisessa työsuhteessa. Alan yritys, jossa tulisit työskentelemään tarjoaa asiakkailleen erilaisia IT-palveluita. Kattava palveluvalikoima mahdollistaa kokonaisvaltaisen asiakaspalvelun. Työ sijaitsee Pohjois-Savossa, Varkaudessa.\nwww.temp-team.fi - Löydä töitä – IT-Asiantuntija. Huomioi, että käsittelemme hakemuksia jo hakuaikana ja teemme valinnan heti oikean henkilön löydyttyä. Vain järjestelmän kautta osoitetut hakemukset huomioidaan hakuprosessissa.


Koronarokotuksia ilman ajanvarausta Vieremällä, Sonkajärvellä, Iisalmessa ja Kiuruvedellä elokuun alussa | Paikalliset | Miilu\nEtusivu » Paikalliset 29.7.2021 16:11\nToiveena on, että etenkin nuoret käyttäisivät hyväkseen mahdollisuutta hankkia koronarokotus ilman ajanvarausta ensi viikolla. Jaakko Silvast\nElokuun ensimmäisellä viikolla kaikissa Ylä-Savon sote-kuntayhtymän kunnissa tarjotaan koronarokotuksia ilman ajanvarausta.\n– Iisalmen ja Kiuruveden ajanvarauksettomista rokotuksista saatujen hyvien kokemusten johdosta tarjoamme rokotuksia ilman ajanvarausta tulevalla viikolla kaikissa kunnissamme, kerrotaan Ylä-Savon sote-kuntayhtymästä.\nRokotuksia annetaan ilman ajanvarausta Iisalmessa 3.8. klo 16–20, Kiuruvedellä 4.8. klo 8–16, Sonkajärvellä 3.8. klo 11–16 ja Vieremällä 5.8. klo 8–15.\nRokotukseen voivat tulla ilman ajanvarausta kaikki kuntayhtymän alueen yli 16-vuotiaat asukkaat sekä 12–15 -vuotiaat riskiryhmiin kuuluvat lapset ja nuoret.\nTällöin annetaan vain ensimmäisiä koronarokotuksia, eli tehosterokotteita ei tuolloin ole mahdollista saada ilman ajanvarausta.\n– Haluamme tarjota helpon tavan tulla rokotukselle silloin, kun se itselle parhaiten sopii. Lisäksi tällä viikolla otetut rokotukset ehtivät kehittää vasta-aineet juuri ennen koulujen alkua.\n– Koska alueemme on kiihtymistasolla, toiveena onkin, että etenkin nuoret, yli 16-vuotiaat käyttäisivät mahdollisuutta nyt hyväkseen. Tämä auttaisi omalta osaltaan säilyttämään alueemme tartuntatilanteen rauhallisena. Toivomme, että rokotukseen saavutaan maskin sekä henkilö- tai kelakortin kanssa.\n– Avaamme eTerveyspalveluun uusia aikoja ja soitamme puhelinpalveluun takaisinsoittopyynnön jättäneille henkilöille aina saatuamme lisää uusia rokotusaikoja. Rokotukset siis edistyvät rokotteiden saatavuuden mukaan, kerrotaan kuntayhtymästä.


Hakemisto / Directory kuleksii.com / Hakukoneoptimointi\nHakukoneoptimointi tarkoittaa toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan yksittäisen verkkosivun tai kokonaisen verkkosivuston sijoituksia hakukoneiden hakutulosten luettelossa tiettyjä hakusanoja käytettäessä. Tavoitteena on yleensä saada haluttu verkkosivu hakutulosten kärkeen ja hakijat valitsemaan kyseinen sivu. Lisäksi pyritään parantamaan sivuston sijoituksia myös ennalta arvaamattomilla hakulauseilla eli niin sanotuilla pitkän hännän hakusanoilla.\nHakukoneoptimointi jaetaan toisinaan ns. white hat ja black hat -hakukoneoptimointiin. Näiden ero on se, että black hat -optimoinnin menetelmät kielletään kohteena olevan hakukoneen eli tyypillisesti Googlen ohjeissa tai niitä pidetään epäeettisinä. Google voi rangaista black hat -keinoja soveltavaa sivustoa esimerkiksi poistamalla sen hakutuloksistaan. White hat -hakukoneoptimointi on sitä vastoin hakukoneidenkin hyväksymää toimintaa, ja esimerkiksi Google ja sen työntekijät antavat julkisesti ohjeita siihen liittyvissä asioissa.


Syyslomaviikko päättyy Kangasala-salissa vauhdikkaasti yhdessä Tatun ja Patun kanssa. Turkulaisen Linnateatterin vieraileva esitys perustuu Aino Havukaisen ja Sami Toivosen kirjaan ”Tatu ja Patu pihalla”.\nTatu ja Patu pihalla on outo esitys siitä, mitä kaikkea kivaa pihalla voi tehdä. Pihaleikkien virallisten mallien asiantuntijat Tatu ja Patu kiertävät ympäri Suomea kertomassa ulkona leikkimisen ihanuudesta.\nMusiikkia ja teatteria yhdistävä esitys sopii kaikille yli 2-vuotiaille. Esitys kestää noin 40 minuuttia.\n− Tatu ja Patu pihalla -esitys on herättänyt Kangasalla kovasti innostusta ja tiedusteluja on tullut runsaasti. Ensimmäinen klo 15 alkava esitys on lähes loppuunmyyty. Päätimmekin järjestää lisäesityksen klo 17, jossa on vielä mukavasti tilaa, kertoo Kangasala-talon tiedottaja Riikka Herrala.\nLiput ovat myynnissä Lippu.fi-myyntipisteissä ja netissä sekä Kangasala-talolla. Liput Kangasala-talolta 9,50€, Lippu.fi alk. 11€ sisältäen Lippu.fi:n palvelumaksun.\nKangasala-talon GalleriaKioski on avoinna ennen ensimmäistä esitystä klo 14 alkaen toisen esityksen alkamiseen klo 17 saakka.


Kangasalan kaupungille uusi ystäväkunta Pervomaiskojesta - Kangasalan kunta\nKangasalan kaupungille uusi ystäväkunta Pervomaiskojesta\nPervomaiskojen kunnanjohtaja Vladimir Mihailovitsh Kurnosov ja Kangasalan kaupunginjohtaja Oskari Auvinen allekirjoittivat ystäväkuntasopimuksen.\nPervomaiskojen, Kangasalan kaupungin ja Kivennapaseuran edustajat juhlistivat uutta ystäväkuntasopimusta.\nKangasalan kaupunki solmi ystäväkuntasuhteet venäläisen Pervomaiskojen maalaiskunnan kanssa viime viikolla. Pervomaiskoje (ent. Kivennapa) sijaitsee Karjalankannaksella Leningradin alueen Viipurin piirissä.\nKangasalla vieraillutta pervomaiskojelaisten ryhmää luotsasivat kunnan johtaja Vladimir Mihailovitsh Kurnosov ja neuvoston puheenjohtaja Sergei Ivanovitsh Tishehenkov. Kangasalan kaupungin edustajina sopimuksen allekirjoitustilaisuudessa olivat kaupunginhallituksen puheenjohtaja Heikki Lyytinen, kaupunginjohtaja Oskari Auvinen, kehitysjohtaja Jarmo Kivineva. Kivenvapaseurasta läsnä olivat Markku Henttinen ja Mika Ilonen.\nUusien ystäväkuntavieraiden ohjelmassa Kangasalla oli mm. tutustuminen Äijälä-taloon, Kangasalan lukioon ja yritysvierailu.\nKangasalan karjalaisten juuret ovat Kivennavalla. Sotien jälkeen karjalaisia sijoitettiin Kangasalle noin 2000, joista 1000 oli kivennapalaisia. Karjalaisten myötä Kangasalan väkiluku kasvoi kolmanneksella vuoteen 1950 mennessä.\nKarjalaisten kotiseutumatkat entisille kotiseuduille alkoivat 1990-luvun taitteessa. Niiden myötä lisääntyi vuorovaikutus paikallisten asukkaiden kanssa. Yhteisiä juhannusjuhlia ja kihuja (pitäjäjuhlia) on järjestetty säännöllisesti 1990 luvulta lähtien vuoroin Kangasalla vuoroin Kivennavalla. Seuraavat kihut pidetään Kivennavalla 5.8.2018. Näillä tapahtumilla on merkittävä rooli karjalaisen kulttuuriperinteen vaalimisessa.\nKangasalan kaupungilla on ollut ystäväkuntatoimintaa 1970-luvulta lähtien. Toimintaa ovat kuuluneet mm. kuntien väliset vierailut ja paikallisyhdistysten välinen yhteistyö.\nKangasalan kaupungilla on viralliset, kahdenväliset ystäväkuntasuhteet Räpinan kaupunkiin Virossa ja Zülpichin kaupunkiin Saksassa. Lisäksi Kangasala kuuluu pohjoismaiseen ystäväkuntarenkaaseen, jonka muodostavat Kangasala, Ahvenanmaan maalaiskunnat, Vänersborg Ruotsista, Holmestrand Norjasta, Herning Tanskasta, Husby Saksasta (tanskankielinen vähemmistö), Eidi Färsaarilta ja Arsuk Grönlannista. Pohjoismaisen ystäväkuntarenkaan toiminta on viime vuosina ollut paikallisyhdistysten välistä.\nTämän lisäksi Kangasalan karjalaiset käyvät talkoilla hoitamassa muistomerkkejä, siviili- ja sankarihautoja sekä kirkon ja hautausmaiden ympäristöä. Kirkonmäellä sijaitsee kangasalalaisen Kauko Ilosen suunnittelema muistomerkki Ikuisuuden portti, joka paljastettiin Kivennavan kihuissa 1993.\nKivennapaseuran mukaan Kangasalan kaupungin ja Pervomaiskojen maalaiskunnan välinen ystäväkuntasopimus edistää paikallisyhdistysten ja -asukkaiden välistä yhteistoimintaa ja turvaisi jatkuvuuden karjalaisen kulttuurin ja historian vaalimisessa.


En muista milloin viimeksi nauroin näin räkäisesti - Potkut ja työttömyys - Suomi24 Keskustelut\nEn muista milloin viimeksi nauroin näin räkäisesti\nNyt saavat kaikki "menkää pummit töihin" maistaa omaa lääkettään. Mikään ei tuota yhtä paljon nautintoa kuin se, että korkeaan elintasoon tottuneet, työpaikan pitkään itsestäänselvyytenä pitäneet tärkimykset lentävät kaaressa firmasta pihalle suoraan kortistoon. Varsinainen autuas aika alkaa sitten liiton korvausten huvetessa.\nOdotan innolla että pääsen huutamaann näiden korviin että MENKÄÄHÄN PUMMIT TÖIHIN!!!\nItse käyn joka päivä töissä eikä loppua näy, joten mee töihin pummi! Jos kenkää jossain vaiheessa tulee, niin ei tällä CV:llä kauaa työttömänä olla.\nValintojen maailma nääs.\nJuu näin on mutta vaikka sulla olisi minkälainen CV tahansa niin uudelleen työllistyminen on hankalaa ja voi kestää kauan (jos ei hyvä tuuri käy ja nopeasti). Ei siinä ettekö uuden työpaikan saisi, jos sulla on hyvällä tasolla koulutus ja työkomuspuoli. tiedän kokemuskesta että kun jää työttämäski niin voi kestää montaa kk saada uus työpaikka jollei vuosia. Mutta en väitä että se loputtomiin kestäisi ja ei olisi mitään mahdollisuksia. Vaikka olisit saanut koeajalla potkut niin silti kun ei vaan puhu siitä kellekkään niin uuden paikan saaminen ei ole mikään ongelma loppupeleissä. Se on kiinni sun CV:stä ja sosiaalistataoidoista miten hyvä olet myymään itseäsi. Ja mitä paremmin asiat ovat edellämaintiun kanssa niin sitä nopeammin löytää aina uuden mahdollisuuden.\nNyt korona työttömät yrittäjät, hopi hopi risusavottaan.\nNäin ylimieli-asenne tervehtyy!!\nHopi hopi, risusavottaan sieltä desing-sohvilta makaamasta ja syrjätymästä!\nOn se vaan niin mielekästä mennä työhön, jonka TE-toimisto järkkäsi ja johon tuli "valituksi" sen perusteella, että tulee halvaksi työnantajalle.\nSaa meinaan unohtaa hienot "ota uusi työpaikka haltuusi" -jutut ja "sinuthan valittiin kaikkien muiden joukosta" -lööperit, kun tietää, miksi sitä oikeasti tuli "valituksi".\n”Sinut valittiin, koska saamme sinusta palkkatukea”\n”Oho, eikö me saadakaan sinusta palkkatukea? No, sitten emme voi palkata sinua”\nSeikka, että yht'äkkiä työttöminä on monikertainen joukko entiseen verrattuna, ei vähennä millään tavalla pummien tarvetta mennä töihin.\nMarjat odottavat poimijaansa.\nKyllä kuule maailma muuttui juuri joten varo vaan ettei itteltäsi lähde duunit alta.\nOlen aloittajan kanssa samaa mieltä että huutelijat saavat nyt maistaa samaa paskaa mitä muille tarjoavat, olkaa hyvä vaan urpot. Duuninne eivät olekkaan mikään itsestäänselvyys!\nnyt kun lahjoitetaan rahaa holtittomsti sinne tänne,,, -niin jatkossa korona kiky iskee ,, köyhyys lisääntyy - halpatyö on pop.\ncv ja tittelit katoaa,, koulutukset menee hukkaan, jne..\nKorona jälkeinen aika on köyhyyttä !! - aitoa köyhyyttä !!\nTarkemmin sanottuna koronan jälkeinen aika on tuloerojen kasvua: rikkaat rikastuvat, köyhät köyhtyvät entisestään. Pitkällä aikavälillä 1 % maailman väestöstä omistaa yli 95 % maailman varallisuudesta.\nToise ei naura räkäisesti vaan korjaa rahat talteen !!\n- HYvävelijärjestelämä,,,, törkeesti käytetään KORONA aikaa hyväksi .\nEi ole AHNEUDELLA mitään rajaa


Jännevirran kyläkenttähanke palkittiin Leader-huomionosoituksella | Paikalliset | Uutis-Jousi\nPaikalliset 9.12.2020 15:45\nKyläyhdistyksen hallituksen väki vastaanotti Leader-huomionosoituksen uudella kentällä. Vasemmalta: Heli Kyhyräinen, Petteri Ruuskanen, Jukka Väänänen, sihteeri Teemu Ruokolainen, pj. Saija Miettinen. Takana Saijan tytär Saana Miettinen ja vieressä Katrin tytär Moona Heikkinen, Katri Hämeen-Anttila ja reunimmaisena Kalakukon toiminnanjohtaja Jaana Paananen. Sanna Happonen\nKehittämisyhdistys Kalakukko ry palkitsi Jännevirta-Rissalan kyläyhdistyksen Jännevirran kyläkenttähankkeen vuoden 2020 Leader-huomionosoituksella.\nHuomionosoituksen perusteluissa kyläyhdistyksen todetaan osoittaneen esimerkillistä Leader-henkeä ottamalla vastuuta tilanteessa, jossa kylän koulu ja sen piha-alueet purettiin siltauudistuksen tieltä. Alueella ei siltauudistuksen jälkeen ollut mitään yhteistä kokoontumis- ja harrastustilaa lapsille ja nuorille.\nKyläyhdistyksen ja talkoolaisten ponnistelujen tuloksena Jännevirran kylällä on nyt eri-ikäisiä asukkaita palveleva kyläkenttä ympärivuotiseen harrastamiseen ja kokoontumiseen.\nVuonna 2018 alulle laitettu kyläkenttä-hanke huipentui päätökseensä viime kesäkuussa, kun kentän huvimaja valmistui. Leikkipuisto oli käytössä jo syksyllä 2019.\n– Kyllä kannatti ja olemme erittäin tyytyväisiä, että kyläkenttä saatiin tehtyä, toteaa Jännevirta-Rissalan kyläyhdistys ry:n puheenjohtaja Saija Miettinen.\nKyläkentän hiekkapintainen urheilukenttä on tarkoitettu kaikkeen liikuntaan kesällä ja talvella siihen jäädytetään luistelukenttä. Jalkapallo- ja jääkiekkomaalit ovat myös käytössä. Tämän lisäksi kentällä voi pelata muun muassa koripalloa ja ulkopingistä. Leikkipuisto sopii lapsille ja huvimajassa voi vaikka levähtää eväiden kera.\nKyläyhdistys valmisteli hankkeen huolellisesti ja vastoinkäymisistä lannistumatta eri viranomais- ja rahoittajatahojen kanssa. Talkootyönpanos on myös ollut merkittävä.\n– Talkoita pyöritti tiivis 5–8 hengen ydinporukka ja isoihin viikonlopputalkoisiin saatiin aktivoitua lähes koko kylä mukaan, yli 30 henkeä. Yrittäjien tarjoamasta konetyöstä oli myös suuri apu, kiittelee Miettinen.\nKentän kustannukset olivat reilut 96 000 euroa. Kylä sai hankkeelle Kalakukko ry:n Leader-rahoitusta 60 prosenttia. Kunta rahoitti hanketta 15 prosentilla. Yksityisrahoitusosuus 25 prosenttia katettiin talkootyöllä, jota tehtiin kaikkiaan lähes 1200 tuntia. Talkootyö vastaa käytännössä 24 000 euron rahoitusta.\n– Kesällä kävijöitä oli aamusta iltaan. Kun pienemmät lapset lähtivät leikeistään, kokoontuivat kentälle usein nuoret porukalla pelailemaan. Myös seniori-jalkapalloilijoita on käynyt pallottelemassa kentällä.\n– Olemme pitäneet kentällä jo lasten jäätapahtuman, yhteisen liikuntailtapäivän ja kirpputoritapahtuman. Aikuisempaa väestöä veti paikalle myös kesällä vieraillut Suunsoittosirkus, joka tarjosi laulua ja lavakomiikkaa.\nLähde: Kehittämisyhdistys Kalakukko ry:n tiedote


VW multivan (matkailuauto) katsastus.\n20.05.22 - klo:13:24\nKirjoittaja Aihe: VW multivan (matkailuauto) katsastus. (Luettu 1377 kertaa)\n« : 09.12.21 - klo:12:52 »\nKysyn kun aiempaa kokemusta ei asiasta ole. Eli multivani saapui pihaan ja se on siis katsastettu matkailuautoksi (rekisteriotteessa matkailuauto/henkilöauto)\nKysymykseni liittyy katsastuksiin jatkossa. Eli käsittääkseni "matkailuvarustus" pitää katsastuksessa löytyä (sammutin, pöytä, sähköliesi tms. ja sänky). No multivanistahan saa kaadettua sängyn takapenkistä. yksinään se ei ole tarpeeksi iso nukkumiseen eikä täytä edes lain vaatimaa 120c180. eilen kun penkkejä asettelin niin kaksi irrallista etupenkkiä kun kaataa takapenkin eteen, tulee pituutta sellainen 190 cm. eli pitäisikö vain heittää siihen patjat päälle ja katsastukseen?...VAI voiko sen katsastaa niin että penkit ovat ihan istumaasennossa ja sanoa että niistä saa sängyn? vai onko ihan arpapeliä ja katsurista kiinni?\nTuolla ei siis sinänsä ole koskaan varmaan tarvis nukkua ja tätä "sänkyvarustusta" ei siis sinänsä ole valmiina, eli varmaan joku levykin tarvis sitten kehitellä penkkien päälle jotta on "tasainen" ja patjat jne.\nEli millaisella varustuksella pitää katsastaa?\nVs: VW multivan (matkailuauto) katsastus.\n« Vastaus #1 : 09.12.21 - klo:15:30 »\nkurkkaa tuolta http://www.vagarena.fi/index.php?topic=47667.0\nFabia -09 1.6i 16V\n« Vastaus #2 : 09.12.21 - klo:15:49 »\nLainaus käyttäjältä: Multifani - 09.12.21 - klo:12:52\nOnko auto kuitenkin normaalikorkuinen ei korotettu. Minulla on retkeilyautoksi rekisteröity ja penkeistä tehdään sänky kuten sanoit ja mitään levyjä ei tartte olla. Liesi on ja säilytystila. Ainakaan minulta ei ikinä ole vaadittu sammutinta. Aina olen katsastanut auton ihan penkit istumaasennossa, poislukien kerta jolloin muutoskatsastin auton.\n« Vastaus #3 : 09.12.21 - klo:17:03 »\nNormaalikorkuinen juu. Ei siis tartte olla mitään patjoja tms mukana.\nJa seppotaas: olen lukenutkin tuon muttei oikein vastaa minun kysymykseeni\nP.s. Pitääkö täällä foorumissa ainakirjoittaa tuo alla oleva ”botti tunnistus” vastatessa?? Ei mee koskaan laakista oikein😂 .. ärsyttävä\n« Viimeksi muokattu: 09.12.21 - klo:17:06 kirjoittanut Multifani »\n« Vastaus #4 : 17.12.21 - klo:15:15 »\nTuossa liitetyssä videossa tuo kaveri sanoi mielestäni hyvin että konttorilta kun käy etukäteen kysymässä nuo trafin ohjeet, niiden mukaan konttorit joutuu elämään. Eli kuten arvelit on katsastajasta/konttorista kiinni, joka paikassa ei vaan pysty vaan vaihtamaan konttoria...


Why Did It Have To Be Me | Päivien Kimallusta\nPosted on 02.05.2010 by kimmeli\nEilen illalla sain katsella tölsää!!! Uskomatonta, kun lapset olivat kotona 🙂 Olin tosin etukäteen valmistanut heitä siihen, että klo 21 Yle Teema lähettää ohjelmaa nimenomaan äidille! Asetuin sohvalle oluen kanssa ja 2,5h sain nauttia ABBAsta!!!\nValitsin ABBAn biiseistä tämän, koska olin nuorena niin ihastunut nimenomaan BJÖRNiin, joka oli niin söpö. Kun miehet sanoivat, että Agnethan peppu on maailman seksikkäin, niin minä naisena voisin sanoa samaa Björnin bebasta 🙂\nMuita sunnuntain klassikkoja täällä!\n10 thoughts on “Why Did It Have To Be Me”\nTuima on 02.05.2010 09:00 said:\nAbbaa ❤ Kiva kun valitsit vähemmän soitetun kappaleen. Mukava meno tuossa konserttitaltioinnissa. Miksei kukaan koskaan puhu Fridan seksikkyydestä? Sitä paitsi Benny on vain tullut charmantimmaksi vanhetessaan…\nkimmeli on 02.05.2010 09:14 said:\nTuima – nam! Niin, mie en sillai naisten seksikkyyteen kiinnitä huomiota 😉 vaikka onhan hän! Benny taas on niin partainen, että siksi hän ei ole minua innostanut.\nTimo on 02.05.2010 09:21 said:\nVirkistävää kuulla näitä Abban kappaleita, joita ei löydy siltä omalta eniten kuunnellulta kokoelmalta. Tuttu tämä silti oli.\nViides rooli on 02.05.2010 09:38 said:\nMitä enemmän aikaa kuluu, sitä paremmin osaan arvostaa Abban musiikkia ja saavutuksia. Yhtye teki aivan käsittämättömän komeaa poppia, hienoja biisejä, kuten tämäkin valitsemasi kappale osoittaa.\nVaiheinen on 02.05.2010 09:48 said:\nAbbahan on Abba… En tunnusta kuunnelleeni vuosiin Abbaa, joskin joskus nuorena tämäkin levy taisi soida…\nHirlii on 02.05.2010 09:57 said:\nAbballa on komeaa ja iloista poppia, kuten Viidesrooli sanoi.\nSeksikkyys taitaa olla niin kovin henk koht makumieltymyksiin perustuva asia, ettei voi olla yhtämieltä edes parhaimpien ystäviensä kanssa, ja sekin, kuten moni muukin asia, muuttuu ajankuluessa.\nNuoren ihmisen eroottinen vetovoima on, kuten asiaan kuuluukin; nuoressa kehossa, elämässä joka on enimmäkseen edessä – että näin vanhemmiten sitä pitää eroottisena jo vähän toisenlaisia kasvoja. 😉\nsusupetal on 02.05.2010 11:10 said:\nJa minä unohdin koko Abba-teemaillan…\nNuorempana en ilennyt Abbaa kuunnella, oli liian pop, mutta ikä tekee tehtävänsä ja nykyään suorastaan nautin Abban musiikista. Uskomattomia sävellyksiä.\nTaru on 02.05.2010 11:16 said:\nHuoleton lapsuus- ja nuoruusaika tulvahtaa mieleen sadoin ihanin muistoin Abban soidessa.\nHyviä peppujahan siellä : )\nkimmeli on 02.05.2010 12:47 said:\nTimo – niin, tämä biisi oli eilisissä sessioissa, molemmissa ja ah, niin ihana!\nViides rooli – sitä minäkin olen aina hehkuttanut, että kaikki biisit ovat upeita, eivätkö toistensa toisintoja\nHirlii – minusta taas iän myötä seksikkyyttä näkee vaan enemmän 🙂 Sen, mitä jo nuorena ja lisäksi sen, mitä ikä tuo lisää!\nSusu – just! Minä tykkäsin jo nuorena ja sitten oli välivuosia ja nyt sitten fiilistelen.\nTaru – niin, nostalgiaa ja beboja !!\nlepis on 02.05.2010 18:01 said:\nAbba on abba! Välillä pitää kuunnella paljon ja kovaa, mutta mikään suuri fani en silloin aikoinaan ollut. Nyt ehkis enemmän.