Valtioneuvoston asetus rakennustyön… 205/2009 - Ajantasainen lainsäädäntö - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Ajantasainen lainsäädäntö › Vuosi 2009 › 26.3.2009/205\n5) itsenäisellä työnsuorittajalla urakkaa, aliurakkaa, hankintaa tai muuta sellaista työsuoritusta tarkoittavan muun sopimuksen kuin työsopimuksen perusteella, työtä tekevää, jolla ei kyseessä olevalla työmaalla ole palveluksessaan työntekijöitä;\n6) elementtirakentamisella rakentamista, jossa rakennus, rakenne tai muu rakennelma tehdään osaksi tai kokonaan esivalmisteisista rakennus- tai tilaosista (elementti). Elementti voi olla betonia, terästä, metallia, puuta, lasia, muovia tai muuta ainetta.\nRakennushankkeen osapuolten yleiset velvollisuudet\nPäätoteuttajan on huolehdittava perehdyttämällä ja opastamalla siitä, että kaikilla yhteisen rakennustyömaan työntekijöillä on riittävät tiedot turvallisesta työskentelystä ja että he tuntevat kyseessä olevan rakennustyömaan vaara- ja haittatekijät sekä niiden poistamiseen tarvittavat toimenpiteet.\nPäätoteuttajan tulee ennen rakennustyön alkua tehdä asianomaiselle työsuojeluviranomaiselle liitteen 1 mukaiset tiedot sisältävä ennakkoilmoitus työmaasta, joka on tarkoitettu kestämään kauemmin kuin kuukauden ja jolla itsenäiset työnsuorittajat mukaan lukien työskentelee yhteensä vähintään 10 työntekijää sekä työmaasta, jolla työn määräksi arvioidaan yli 500 henkilötyöpäivää.\nPäätoteuttajan on annettava ennakkoilmoitus tiedoksi myös rakennuttajalle.\nPäätoteuttajan on pantava ennakkoilmoitus selvästi näkyville rakennustyömaalla ja pidettävä se tarpeellisilta osin ajan tasalla.\nTyöturvallisuuden ja työterveyden huomioon ottaminen rakennushankkeessa\nRakennuttajan on nimettävä jokaiseen rakennushankkeeseen hankkeen vaativuutta vastaava pätevä turvallisuuskoordinaattori.\nTurvallisuuskoordinaattorin on tehtävä yhteistyötä päätoteuttajan kanssa rakentamisen turvallisuutta koskevassa suunnittelussa ja rakennustyön toteuttamisessa.\nYhteisellä rakennustyömaalla samanaikaisesti tai peräkkäin eri rakennuttamistehtäviä toteuttavien rakennuttajien on yhteistoiminnassa sovitettava rakennuttamistehtävänsä siten, että työturvallisuusvelvoitteet tulevat toteutetuiksi koko rakennustyömaata koskien.\nRakennuttajan nimeämä päätoteuttaja\nRakennuttajan on nimettävä yhteiselle rakennustyömaalle päätoteuttaja. Kun rakennustyömaalle ei ole nimetty päätoteuttajaa, vastaa rakennuttaja myös päätoteuttajalle kuuluvista velvollisuuksista.\nPäätoteuttajan tehtävistä huolehtivalla on oltava riittävä pätevyys ja asiantuntemus huolehtia päätoteuttajalle säädetyistä työturvallisuustehtävistä ottaen huomioon rakennushankkeen olosuhteet, ominaisuudet ja muut rakennustyön turvallisuuteen vaikuttavat tekijät sekä tosiasialliset toimivaltuudet huolehtia päätoteuttajalle säädetyistä velvoitteista.\nRakennuttajan on huolehdittava, että rakennushanketta suunniteltaessa ja valmisteltaessa arkkitehtonisessa, rakennusteknisessä ja teknisten järjestelmien suunnittelussa sekä rakennushankkeen toteuttamisen järjestelyihin liittyvässä suunnittelussa otetaan huomioon rakennustyön toteuttaminen siten, että työ voidaan tehdä turvallisesti ja aiheuttamatta haittaa työntekijöiden terveydelle.\nRakennuttajan on huolehdittava, että vaarojen ja haittojen ennaltaehkäisy otetaan huomioon suunniteltaessa töiden ja työvaiheiden ajoitusta, kestoa ja niiden yhteensovittamista.\nRakennuttajan on sovitettava yhteen 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen suunnitelmien täytäntöönpano.\nRakennuttajan on suunnittelutoimeksiannossa edellytettävä suunnittelijoilta työturvallisuuden huomioonottamista rakentamisessa ja siinä on annettava sellaiset tiedot, joita suunnittelija tarvitsee työturvallisuuslain 57 §:n mukaisen vastuunsa toteuttamisessa. Elementtirakentamisessa vastaavan rakennesuunnittelijan on huolehdittava, että rakennesuunnitelmat ja erityissuunnitelmat ovat asennustyön turvallisuuden kannalta ristiriidattomat ja muodostavat kokonaisuuden, joka täyttää elementtirakentamisen toteutuksen sille asettamat työturvallisuusvaatimukset.\nRakennuttajan on laadittava ennen rakennushankkeen päättymistä rakennuskohteen ylläpitoa, huoltoa, kunnossapitoa ja korjaamista koskevat kirjalliset käyttö- ja huolto-ohjeet, jotka sisältävät riittävät työturvallisuus- ja terveystiedot.\n1) selvitettävä ja esitettävä toteutettavan rakennushankkeen ominaisuuksista, olosuhteista ja luonteesta aiheutuvat vaara- ja haittatekijät sekä rakennushankkeen toteuttamiseen liittyvät työturvallisuutta ja työterveyttä koskevat tiedot; tällöin on selvitettävä ja tunnistettava myös vaara- ja haittatekijät, jotka koskevat liitteessä 2 tarkoitettuja töitä; sekä\n2) otettava huomioon työmaahan liittyvä teollinen tai muu siihen rinnastettava toiminta.\nRakennuttajan on laadittava rakennustyön toteutusta varten kirjalliset turvallisuussäännöt. Turvallisuussäännöissä on esitettävä turvallisuushallinnan tavoitteet ja toimenpiteet sekä ohjeet turvallisuusseurantaan ja tarkastuksiin, yhteistoimintaan ja työmaakokouksiin, henkilöntunnisteen käyttöön ja kulkulupaan sekä osapuolten hyväksyntää edellyttävien turvallisuussuunnitelmien käsittelyyn.\nRakennuttajan on laadittava työmaata koskevat kirjalliset menettelyohjeet, jotka sisältävät töiden ajoituksen, erityisiä työmenetelmiä koskevat vaatimukset, aliurakoinnin järjestämisen menettelyt ja työhygieenisiä mittauksia työnantajien osalta koskevat menettelyt.\nRakennuttajan on huolehdittava tässä pykälässä tarkoitettujen asiakirjojen täytäntöönpanon seurannasta.\nRakennuttajan asiakirjojen ajan tasalla pito, tietojen anto sekä toimenpiteiden täytäntöönpanon seuranta\nRakennuttajan on pidettävä 7 ja 8 §:ssä tarkoitettujen asiakirjojen tiedot ajan tasalla.\nRakennuttajan on huolehdittava, että 7 ja 8 §:ssä tarkoitettujen kirjallisten asiakirjojen tiedot ja niiden muutokset välitetään suunnittelijoille ja päätoteuttajalle sekä että tiedot, suunnitelmat ja niistä johtuvat turvallisuustoimenpiteet käsitellään yhteistyössä näiden kanssa ennen rakennustyön alkua ja tarvittaessa rakennustyön aikana.\nJos rakennuttajalla ei ole 7 ja 8 §:ssä tarkoitettuun kirjallisten asiakirjojen laadintaan tai niiden täytäntöönpanon seurantaan riittävää asiantuntemusta, hänen on käytettävä ulkopuolista asiantuntijaa. Tällöin rakennuttajan on varmistuttava, että asiantuntijalla on riittävä pätevyys ja muut edellytykset rakennuttamiseen liittyvien tehtävien asianmukaiseen suorittamiseen.\nRakennuttajan on varmistettava, että päätoteuttaja on tehnyt 10 ja 11 §:ssä tarkoitetut suunnitelmat.\n5 momentti on kumottu A:lla 27.6.2013/525.\nPäätoteuttajan on tehtävä ennen rakennustöiden aloittamista kirjallisesti työturvallisuutta koskevat suunnitelmat, joiden mukaan työt, työvaiheet ja niiden ajoitus järjestetään mahdollisimman turvallisiksi ja ettei niistä aiheudu vaaraa työmaalla työskenteleville ja muille työn vaikutuspiirissä oleville. Tällöin päätoteuttajan on riittävän järjestelmällisesti selvitettävä ja tunnistettava työmaan yleisistä työtehtävistä, työolosuhteista ja työympäristöstä aiheutuvat rakennustyön vaara- ja haittatekijät. Vaara- ja haittatekijät on poistettava asianmukaisesti sekä milloin niitä ei voida poistaa, arvioitava niiden merkitys työmaalla työskentelevien ja muille työn vaikutuspiirissä olevien turvallisuudelle ja terveydelle.\nPäätoteuttajan on otettava huomioon rakennuttajan turvallisuusasiakirjan tiedot sekä esitettävä rakennuttajalle turvallisuusasiakirjaan tarpeelliset muutokset työn edistymisen mukaisesti, jotta tarpeelliset turvallisuustoimenpiteet toteutetaan. Päätoteuttajan on otettava huomioon suunnittelussa myös turvallisuustoimenpiteet, jotka koskevat liitteessä 2 tarkoitettuja erityisiä turvallisuus- ja terveysvaaroja sisältäviä töitä.\nEdellä 2 ja 3 momentissa säädetyn lisäksi suunnittelussa on kiinnitettävä erityistä huomiota ainakin seuraaviin seikkoihin:\nPäätoteuttajan on tehtävä kirjallinen rakennustyömaa-alueen käytön suunnitelma. Päätoteuttajan on riittävän järjestelmällisesti selvitettävä ja tunnistettava kyseessä olevan työmaa-alueen yleiseen järjestelyyn, toteutukseen ja käyttöön liittyvät vaara- ja haittatekijät. Tällöin on otettava huomioon myös rakennuttajan turvallisuusasiakirjan tiedot. Vaara- ja haittatekijät on poistettava asianmukaisesti sekä milloin niitä ei voida poistaa, arvioitava niiden merkitys työmaalla työskentelevien ja muille työn vaikutuspiirissä olevien turvallisuudelle ja terveydelle.\nRakennustyömaa-alueen käytön suunnittelussa on kiinnitettävä erityistä huomiota tapaturmavaaran ja terveyden haitan poistamisessa ja vähentämisessä ainakin seuraaviin seikkoihin:\nRakennustyömaa-alueen käytön suunnittelun keskeiset osat on esitettävä työmaasuunnitelmana kirjallisesti, tarvittaessa rakennus- ja työvaiheittain. Suunnitelmat on tarkistettava olosuhteiden muuttuessa, ja ne on muutenkin pidettävä ajan tasalla.\nPäätoteuttajan on huolehdittava turvallisuuden ja terveyden kannalta tarpeellisesta työmaan yleisjohdosta ja osapuolten välisen yhteistoiminnan ja tiedonkulun järjestämisestä, toimintojen yhteensovittamisesta sekä työmaa-alueen yleisestä siisteydestä ja järjestyksestä.\nEdellä 1 momentissa tarkoitettuja tehtäviä johtamaan on päätoteuttajan nimettävä työmaata varten pätevä vastuuhenkilö ja hänelle tarvittaessa sijainen. Jokaisen työnantajan on nimettävä teettämänsä työn johtoa ja valvontaa varten siihen pätevä ja vastuunalainen henkilö.\n1) täytäntöönpantava, toteutettava ja seurattava 10 ja 11 §:ssä edellytetystä suunnittelusta johtuvat toimenpiteet;\n2) pidettävä ajan tasalla 10 ja 11 §:ssä tarkoitetut suunnitelmat työnantajien ja itsenäisten työnsuorittajien antamien tietojen pohjalta yhteisellä rakennustyömaalla;\n3) huolehdittava työnantajien ja itsenäisten työnsuorittajien tehtäväjaosta ja yhteistoiminnasta työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä uhkaavien vaarojen estämisessä ja mahdollisista vaaroista tiedottamisessa yhteisellä rakennustyömaalla;\n4) ilmoitettava tarvittaessa töiden, työvaiheiden ja olosuhteiden muutoksista rakennuttajalle, jos työtä ei voida suorittaa rakennuttajan edellyttämien suunnitelmien mukaisesti;\n5) otettava huomioon vaara- ja haittatekijöiden ennaltaehkäisy teknisten suunnitelmien ja toteuttamisen järjestelyihin liittyvien suunnitelmien toteuttamisessa, jos ne koskevat samanaikaisesti tai peräkkäin toteutettavia töitä ja työvaiheita tai niiden ajoitusta, kestoa ja toteutustapaa.\nTyönantajan ja itsenäisen työnsuorittajan on noudatettava päätoteuttajan antamia yhteistä rakennustyömaata koskevia turvallisuusohjeita. Päätoteuttajan, työnantajan ja itsenäisen työnsuorittajan on kunkin osaltaan ja yhteistyössä keskenään huolehdittava turvallisuuteen vaikuttavien tietojen antamisesta ja tiedon kulusta yhteisellä rakennustyömaalla.\nPäätoteuttajan on varmistuttava, että sillä on tieto työmaalla työskentelevistä työntekijöistä ja itsenäisistä työnsuorittajista ja että heidän perehdyttämistään varten on tarpeelliset tiedot. Työnantajien on annettava työntekijöistään ja itsenäisten työnsuorittajien omalta osaltaan tarpeelliset tiedot työmaalla työskentelystä päätoteuttajalle.\nHuolehtiessaan 1-3 momenteissa tarkoitetuista toimenpiteistä päätoteuttajan on jatkuvasti tarkkailtava työpaikalla toimivien työnantajien ja itsenäisten työnsuorittajien toimintoja ja niiden yhteensovittamista, velvoitteiden täytäntöönpanoa, työturvallisuuden tilaa ja työtapojen turvallisuutta. Tällöin päätoteuttajan on tarkkailtava toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta työn turvallisuuteen ja terveellisyyteen sekä toteutettava tarvittavat tuloksellisemmat turvallisuustoimenpiteet.\nTyönantajien on päätoteuttajan antamien ohjeiden mukaan annettava tarpeelliset tiedot 14-18 §:ssä tarkoitetuista tarkastuksista päätoteuttajalle.\nRakennustyömaalla työ- ja suojatelineiden sekä niille johtavien kulkusiltojen rakenne on ennen telineiden käyttöönottoa tarkastettava. Tällöin on kiinnitettävä erityistä huomiota tuki- ja suojarakenteisiin.\nTelineet saa ottaa käyttöön vasta, kun ne ovat käyttöönotettavilta osiltaan valmiit ja ne on tarkastettu. Telineen tarkastuksessa on otettava huomioon tämän asetuksen liitteen 4 tarkoittamat asiat.\nSen lisäksi, mitä nosturien tarkastuksista säädetään työvälineiden turvallisesta käytöstä ja tarkastamisesta annetussa valtioneuvoston asetuksessa (403/2008), on nostolaitteet ja -apuvälineet tarkastettava työpaikalla ennen niiden käyttöönottoa.\nViikottaiset kunnossapitotarkastukset ja turvallisuusseuranta\nRakennustyömaalla on työn aikana ainakin kerran viikossa, suoritettavissa kunnossapitotarkastuksissa tarkastettava muun muassa työmaan ja työkohteiden yleisjärjestys, putoamissuojaus, valaistus, rakennustyön aikainen sähköistys, nosturit, henkilönostimet ja muut nostolaitteet, nostoapuvälineet, rakennussahat, telineet, kulkutiet sekä maan ja kaivantojen sortumavaaran estäminen. Lisäksi on tarkastettava muutkin turvallisuuden kannalta merkittävät asiat. Osana kunnossapitotarkastuksia on telineen kunnossapitotarkastuksessa otettava huomioon tämän asetuksen liitteen 4 tarkoittamat asiat.\nNosturin ja muun nostolaitteen käyttäjän on päivittäin sekä tarvittaessa muulloinkin ennen työn alkua kokeiltava laitteen toiminta ja varmistauduttava varsinkin kylmänä ja sateisena aikana koekäytöin jarrujen ja turvalaitteiden toiminnasta. Ajoneuvo- tai kuormausnosturia käytettäessä on erityisesti tarkastettava perustaminen.\nTyömaatarkastuksiin osallistujat ja pöytäkirjat\nEdellä 12 §:ssä tarkoitetun työmaan vastuuhenkilön tai tämän tehtävään määräämän henkilön on tehtävä 14-16 §:ssä tarkoitetut tarkastukset ja työmaan työntekijöiden keskuudestaan valitsemalle edustajalle on varattava tilaisuus olla siinä mukana. Nosturin tarkastuksessa on sen käyttäjän oltava mukana.\nKun kysymys on torninosturin, henkilökuljetukseen käytettävän rakennushissin tai niihin verrattavan nostolaitteen 15 §:ssä tarkoitetusta käyttöönotosta, niin pätevän henkilön tulee tehdä tarkastus.\nEdellä 15 ja 16 §:ssä tarkoitetuista tarkastuksista on pidettävä pöytäkirjaa tai muuta tallennetta, johon on merkittävä toimintaan osallistuneet, tarkastuskohteet, mahdolliset huomautukset, ja milloin esitetyt korjaukset on tehty.\nEdellä 14-16 §:ssä tarkoitetuissa tarkastuksissa todetut, työturvallisuutta vaarantavat viat on korjattava välittömästi ja aina ennen koneen, laitteen tai työvälineen käyttöönottamista.\nKoneet, työvälineet ja nostolaitteet\nRakennustyössä käytettävien koneiden ja muiden teknisten laitteiden on oltava rakennustyömaalla käyttötarkoitukseen sopivia, riittävän lujarakenteisia rakennustyön olosuhteisiin ja siten suojattuja, etteivät ne aiheuta vaaraa käyttäjilleen eivätkä muille työmaalla oleville.\nAjoneuvo- tai kuormausnosturia käytettäessä on erityisesti varmistauduttava, että maapohjan kantavuus on riittävä nosturin sijoituspaikalla. Nostolaitteet on perustettava ja ankkuroitava tai tuettava siten, etteivät ne käytettäessä liiku niin, että siitä aiheutuu vaaraa. Maapohjan kantavuus nosturin alla on selvitettävä ja ryhdyttävä sellaisiin toimenpiteisiin, ettei nosturin vakavuus vaarannu.\nTie- ja katualueilla sekä muilla liikenteeseen käytetyillä paikoilla koneiden on erotuttava liikenteestä. Työkoneiden ja liikenteen välissä on oltava riittävät suojavyöhykkeet.\nJos on erityistä syytä varoa rakennustyössä käytettävää konetta tai laitetta, on se vaara-alueineen erotettava sopivalla aitauksella tai muulla tavoin muusta ympäristöstä. Jos näin ei voida tehdä, kone tai laite on varustettava sopivaan paikkaan asetetuilla näkyvillä, kestävillä ja asianmukaisilla varoitusmerkinnöillä.\nNostolaitteiden ja -apuvälineiden kuormitus\nNostolaitteessa ja -apuvälineessä, kuten nostoraksissa, -palkissa, -saksissa tai vastaavissa, on oltava turvallisen käytön kannalta tarpeelliset merkinnät. Nostolaitetta tai -apuvälinettä, josta puuttuu suurinta sallittua kuormaa osoittava merkintä, ei saa käyttää.\nNostolaitetta ja -apuvälinettä ei saa ylikuormittaa.\nVaikeita nostotöitä varten on tarvittaessa laadittava erillinen kirjallinen nostotyösuunnitelma.\nNostotyösuunnitelma on aina laadittava käytettäessä samanaikaisesti useampaa kuin yhtä nosturia taakan nostamiseen.\nJos nosturin tai muun nostolaitteen käyttäjä ei voi jatkuvasti valvoa taakan liikkumista, on käyttäjän apuna oltava merkinantaja.\nSääolosuhteiden vaikutus nostotyön turvallisuuteen on ennen nostotyön aloitusta erikseen selvitettävä.\nTaakan teossa on noudatettava erityistä huolellisuutta taakan putoamisen ja hajoamisen estämiseksi.\nRakennustyömaalla on ennen henkilönostimen käyttöä varmistettava, että henkilönostin on rakenteellisesti kunnossa, että työskentelyalustan tai maapohjan kantavuus säilyy riittävänä ja että henkilönostimen työskentelyalue on turvallinen.\nRakennustyömaalla on oltava käytössä olevan henkilönostimen käyttöohjeet. Työnantajan on varmistettava, että työntekijä osaa käyttää turvallisesti henkilönostinta sen käyttöohjeiden mukaisesti. Erityistä huomiota on kiinnitettävä tuennan varmistamiseen, hallinta- ja turvalaitteiden toimintaan sekä työliikkeiden mahdollisiin rajoituksiin.\nTorninosturin ohjaamon ergonomia sekä ilmanvaihto- ja lämmityslaite\nTorninosturin ohjaamon, ohjauslaitteiden ja ohjauspaikan ergonomisten tekijöiden tulee olla sellaiset, että nosturin kuljettaja voi työskennellä ergonomisten vaatimusten mukaisesti.\nTorninosturissa, jota käytetään kylmällä kaudella tulee ohjaamo varustaa ilmanvaihto- ja lämmityslaitteella, joiden avulla ohjaamon lämpötila voidaan pitää sopivana ottaen huomioon työn asettamat vaatimukset ja että kuljettajan näkyvyys työskentelyalueelle voidaan pitää hyvänä ohjaamon ikkunaruutujen kautta kylmissä olosuhteissa. Ohjaamon tulee olla niin tiivis, ettei haitallista vetoa synny. Ohjaamon tulee olla sitä koskevien vaatimusten mukainen siten kuin niistä erikseen säädetään.\nTorninosturin ohjaamoon kulkemisen turvallisuus\nKulku torninosturin ohjaamoon on toteutettava siten, että kulkutiejärjestelyt täyttävät kylmällä säällä korkealla tehtävälle työlle asetettavat turvallisuusvaatimukset siten, että kulkutiejärjestelyjen jäätyminen, tuuliolosuhteet, vesi- tai lumisade eivät vaaranna torninosturin kuljettajan kulkua ohjaamoon. Nosturin kulkutie on varustettava portailla, porrastikkailla tai puolatikkailla kaiteineen sekä turvallisin lepotasoin ja selkäsuojin siten kuin siitä erikseen säädetään.\nTyömaan yleiset turvallisuusmääräykset\nTyömaan sisäisen liikenteen järjestäminen sekä purkaus-, lastaus- ja varastointipaikat\nLiikennejärjestelyjä, kuten ajoteitä, kulkuteitä ja muita liikennepaikkoja rakennustyömaalla toteutettaessa, on otettava huomioon 11 §:ssä tarkoitettu työmaasuunnitelma.\nAjotiet sekä purkaus-, lastaus- ja varastointipaikat on tehtävä kestämään liikenteestä ja nostureista aiheutuvat kuormitukset. Ajotiet on järjestettävä siten, että ne eivät tarpeettomasti risteä työmaan muiden kulkuteiden kanssa. Liikennerajoitukset on osoitettava liikennemerkeillä.\nRakennustarvikkeiden purkaus-, lastaus- ja varastointipaikat on sijoitettava siten, että elementtejä, muotteja ja rakennustarvikkeita ei nosteta työntekijöiden ylitse.\nAjoneuvoliikennettä varten tarkoitettujen ajoteiden välittömään läheisyyteen on järjestettävä erilliset kulkutiet jalankulkijoita varten.\nJalankulkijoille ja tavaraliikenteelle tarkoitettuja kulkuteitä järjestettäessä on otettava huomioon käyttäjien määrä ja toiminnan luonne. Ajoneuvoliikenteelle tarkoitetut ajotiet on järjestettävä siten, että näkemät ovat riittävät.\nTyöskenneltäessä yleisessä liikenteessä, on huolehdittava työkohteen havaittavuudesta liikenteen ohjauksella, liikennemerkeillä, turvalaitteilla ja valaistuksella.\nRakennustyömaalla sekä erityisesti kulkuteillä on oltava riittävä ja sopiva yleis- ja paikallisvalaistus. Suuria ja äkillisiä valaistuseroja sekä häikäisyä on vältettävä. Valaisimet tulee asentaa siten, että ne eivät aiheuta vaaraa työntekijöiden turvallisuudelle.\nKohteissa, joissa työntekijät ovat yleisvalaistuksen joutuessa epäkuntoon erityisen alttiina vaaralle, on huolehdittava riittävästä varavalaistuksesta.\nSellaisissa maa- ja vesirakennustöissä, kuten tunnelin louhinnassa, sekä muissa vastaavissa töissä, joissa ei voida kohtuudella vaatia järjestettäväksi muuta valaistusta, saa 1 momentin estämättä käyttää työkoneen omaa tai työntekijän mukanaan kuljettamaa valaistusvälinettä.\nPutoamisen estävät suojarakenteet ja -laitteet\nPutoamisen estävien suojarakenteiden ja -laitteiden, kuten esimerkiksi suojakaiteiden, on oltava suojausvaikutukseltaan mahdollisimman yhtenäisiä.\nJos työn tekeminen edellyttää, että putoamisen estävä suojarakenne tai -laite väliaikaisesti poistetaan, on käytettävä muita korvaavia suojatoimia. Työtä ei saa tehdä ennen kuin nämä suojatoimet on toteutettu. Putoamisen estävä suojarakenne tai -laite on palautettava paikalleen heti sen jälkeen, kun kyseinen työ on päättynyt tai keskeytynyt.\nPutoamisen estämiseksi tehtävissä työtasojen ja kulkuteiden suojakaiteissa on oltava käsi- ja välijohde sekä jalkalista Telineiden kaiteissa on oltava jalkalista. Kaiteen korkeuden on oltava vähintään 1 metri. Johteet on sijoitettava siten, ettei minkään johteen alapuolella oleva pystysuora vapaa tila ole 0,5 metriä suurempi. Kaiteet saa korvata vastaavan turvallisuuden antavilla muilla suojarakenteilla, kuten tarkoituksenmukaisilla levyillä ja verkoilla. Suojakaiteen ja muun putoamista estävän suojarakenteen lujuudelle asetettavista vaatimuksista säädetään tämän asetuksen liitteessä 5.\nKorkealla tehtävässä työssä on käytettävä putoamisen estävällä suojauksella varustettuja työtasoja tai henkilönostolaitteita taikka suojaverkkoja tai muita rakenteisiin kiinnitettäviä putoamisen estäviä suojarakenteita. Jos tällaisten laitteiden tai rakenteiden käyttäminen ei työn luonteen vuoksi ole mahdollista, on käytettävä tarkoitukseen soveltuvaa putoamisen estävää valjastyyppistä henkilönsuojainta köysineen. Köydet on kiinnitettävä turvallisesti.\nKaikki kuilut ja muut aukot, joihin henkilöt tai tavarat saattavat pudota, on joko suojattava jalkalistallisilla kaiteilla tai suljettava kansilla. Suojakannet on merkittävä selvästi, jotta ne erottuvat ympäristöstään. Suojakansien siirtyminen paikoiltaan on estettävä.\nSuojaus putoavilta esineiltä\nJos työskentelypaikoille tai kulkuteille voi pudota rakennustarvikkeita tai -jätteitä, on suojaksi järjestettävä tarkoituksenmukaisia kaiteita, aitauksia, suojakatoksia tai muita turvallisuuslaitteita.\nKulkuaukon yläpuolelle tehtävät suojakatokset on sijoitettava aukon yläreunan korkeudelle ja niiden on ulotuttava vähintään 2,5 metriä rakenteesta ulospäin sekä 0,5 metriä kulkuaukon molemmille sivuille. Suojakatoksen ulkoreunassa on tarvittaessa oltava suojalevy.\nJolleivät turvallisuuslaitteet ole paikoillaan, vaara-alueelle pääsy on estettävä luotettavalla tavalla esimerkiksi vartijaa käyttämällä.\nRakennustyössä käytettävien työskentelytasojen on oltava työ ja työolosuhteet huomioon ottaen mahdollisimman tarkoituksenmukaiset.\nTyöskentelytasojen mitoituksen on vastattava työn luonnetta ja siihen kohdistuvia rasituksia sekä mahdollistettava työskentely ja liikkuminen turvallisesti.\nTyötason leveyden on oltava riittävä. Työtason leveydessä on otettava huomioon myös tavaran sijainti, ominaisuudet ja kuljetus.\nTyöskentelytasoilla ja telineillä työskenneltäessä on toteutettava tarvittavat turvallisuustoimenpiteet siten, että sääolot eivät vaaranna työntekijöiden työturvallisuutta.\nKaikille työskentelypaikoille on järjestettävä riittävästi turvallisia, tarkoituksenmukaisia, helposti käytettäviä, soveltuvia ja tarvittaessa selvästi merkittyjä kulkuteitä. Kulkutiet, lattiat, portaat, käytävät ja vastaavat on pidettävä sellaisessa kunnossa, että liukastumis-, kompastumis- ja putoamisvaara on mahdollisimman vähäinen.\nTyöskentelykohteisiin tulee järjestää turvallinen kulku ottaen huomioon muun muassa kulkukertojen tiheys, työskentelypaikan korkeus ja työskentelyn kesto.\nRakenteista ulkonevat teräkset, pultit ja muut tapaturman vaaraa aiheuttavat esineet on katkaistava, suojattava tai taivutettava.\nTikkaiden käyttö on suunniteltava asianmukaisesti. Nojatikkaita ei saa käyttää työalustana. Nojatikkaita saadaan käyttää vain tilapäisinä kulkuteinä, nostoapuvälineiden kiinnittämiseen ja irrottamiseen sekä muihin vastaaviin lyhytaikaisiin, kertaluonteisiin töihin. Nojatikkaiden pituus saa olla enintään kuusi metriä.\nTyönantajan tulee arvioida tikkaiden käytön vaarat ja arvioida vaarojen merkitys. Tikkaita käyttäville työntekijöille on annettava opetus ja ohjeet tikkaiden turvallisesta käytöstä ja niiden käyttöön liittyvistä vaaroista.\nA-tikkaita saa käyttää työtelineiden sijaan työalustana vain, kun työtelineitä ei voida kohtuudella edellyttää työn lyhytkestoisuudesta tai muusta vastaavasta seikasta johtuen. Tällöin A-tikkaita saadaan pääsääntöisesti käyttää työalustana vain siten, että työntekijä seisoo niillä alle metrin korkeudessa. Kuitenkin A-tikkaita saadaan käyttää työalustana siten, että työalusta on 1-2 metrin korkeudessa, kun A-tikkaiden seisontavakavuus täyttää soveltuvin osin tämän asetuksen liitteessä 6 tarkoitetut työpukille asetettavat vakavuusvaatimukset. A-tikkaita ei saa käyttää töissä, joissa joudutaan käyttämään huomattavan suurta voimaa vaativia työkaluja eikä töissä, joissa aiheutuu A-tikkaiden kaatumisvaara tai palonvaara. A-tikkaita saa käyttää vain painumattomalla ja tasaisella alustalla.\nTikkaiden on oltava mitoitukseltaan, lujuudeltaan, jäykkyydeltään, seisontavakavuudeltaan, materiaaliltaan ja tyypiltään rakennustyömaan työtehtäviin ja käyttöolosuhteisiin soveltuvat. Tikkaiden askelmien, rajoittajan ja nivelen sekä lukitushakojen lujuuden ja jäykkyyden on oltava riittävät.\nTikkaat on asetettava tukevalle alustalle siten, että ne eivät kaadu eivätkä luista. Ne on asetettava oikeaan nojakulmaan tikkaiden liukumisen estämiseksi sekä käytettävä liukuesteitä ja tikkaiden yläpäässä kaatumisen estäviä laitteita. Tikkaat on tarvittaessa erotettava ympäristöstään, esimerkiksi riittävän havaittavalla kulkuesteellä tai kulun estävällä lippusiimalla.\nTyöturvallisuus maa- ja vesirakennustyössä\nSuunnitteluvelvollisuus ja esitiedot\nEnnen maa- ja vesirakennustyön aloittamista on otettava selvää maan ja kallioperän geoteknisistä ominaisuuksista ja yhdyskuntatekniikan aiheuttamista haitta- ja vaaratekijöistä, kuten paikalla olevien kaapeleiden, johtojen ja putkistojen sijainnista.\nSortuman vaara sekä maan ja maamassojen kantavuus ja vakavuus on arvioitava luotettavasti. Kaivannon tuentaa ja muuta suojaustoimenpidettä koskeva suunnitelma on laadittava pätevä henkilön toimesta ennen työn alkua.\nArkkupadon ja kasuunin rakentamisen, paikalleen sijoittamisen, muuntelemisen sekä purkamisen on tapahduttava tällaiseen rakennelmaan ja sen käyttöön perehtyneen pätevän henkilön välittömässä valvonnassa. Arkkupadon ja kasuunin on oltava riittävän lujarakenteinen ja varustettu siten, että työntekijät pääsevät turvaan veden tai muun aineen syöksyessä sisään.\nKaivutyö ja kaivannon tuenta\nKaivutyö on tehtävä turvallisesti ottaen huomioon maan geotekniset ominaisuudet, kaivannon syvyys, luiskan kaltevuus ja kuormitus sekä vedestä ja liikenteen tärinästä aiheutuvat vaaratekijät.\nJos sortuma saattaa aiheuttaa tapaturman, kaivannon seinämä on tuettava.\nLuotettavan selvityksen perusteella voidaan kaivannon työturvallisuus toteuttaa luiskaamalla tai porrastamalla kaivanto.\nErityisiin toimenpiteisiin sortumisen aiheuttaman tapaturman vaaran välttämiseksi on tarvittaessa ryhdyttävä sateen, kuivumisen tai roudan sulamisen johdosta. Samoin on toimittava, jos kaivetaan eloperäisiä tai hienorakeisia maalajeja tai kahta metriä syvempää, kapeaa kaivantoa tai kun kaivannon yhteydessä tai läheisyydessä suoritetaan tärinää aiheuttavaa työtä taikka kun kaivantoon vaikuttaa raskas ajoliikenne. Tehtäessä kaivutyötä rakennuksen tai muun rakennelman alla tai vieressä on ryhdyttävä ennalta riittäviin tukitoimenpiteisiin sortumisen estämiseksi.\nMaarakennuskoneiden työalueella on huolehdittava siitä, ettei henkilöitä ole vaaranalaisissa paikoissa. Peruuttavien ajoneuvojen aiheuttama vaara on sopivalla tavalla torjuttava. Tarvittaessa on käytettävä peruutushälyttimiä, sopivia kieltotauluja, aitauksia ja muita turvalaitteita tai keskeytettävä koneen käyttö vaara-alueella. Kuljettajan on poistuessaan koneen ohjaamosta varmistettava, etteivät kone tai sen laitteet aiheuta tapaturman vaaraa.\nAjoneuvot, maarakennuskoneet sekä nosto- ja muut laitteet on sijoitettava turvallisen etäisyyden päähän kaivannon reunasta huomioon ottaen maan laatu ja kaivannon syvyys. Liikenne on ohjattava riittävän kauaksi kaivannon reunasta sopivin ohjauspuomein ja estein.\nKäytettäessä kaivinkonetta tai kaivuria viemäriputken tai muun elementin asentamiseen kaivutyön yhteydessä on erityisesti huolehdittava siitä, ettei vaarallisissa paikoissa ole henkilöitä ja että laite on varustettu luotettavalla nostokoukulla. Kaivinkoneen suurin sallittu kuorma nostotyössä on määritettävä luotettavasti.\nMaarakennuskoneiden kuljettajille sekä muille työntekijöille on annettava erityistä opetusta ja ohjausta maarakennuskoneiden aiheuttamista vaaratekijöistä ja niiden torjumisesta.\nElementtirakentamiseen liittyvien suunnitelmien on oltava kirjallisina työmaalla. Rakennesuunnittelijan on annettava toteutuksesta vastaaville elementtien asennussuunnitelman laadintaa varten riittävät tiedot elementtien asennusjärjestyksestä, väliaikaisesta tuennasta ja lopullisesta kiinnittämisestä siten, että rakenteellinen vakavuus säilyy kaikissa asennustyön vaiheissa. Lisäksi on annettava tiedot elementtien turvallisesta nostosta ja käsittelystä sekä työnaikaisista asennustasoista, suojakaiteista ja muista turvallisuuslaitteista ja niiden kiinnittämisestä. Rakentamiseen liittyvissä geoteknisissä suunnitelmissa on otettava huomioon nostolaitteista ja elementtien varastoinnista aiheutuvat väliaikaiset kuormat.\nElementtien asennussuunnitelmassa huomioon otettavista asioista on esimerkkiluettelo tämä asetuksen liitteessä 3.\nPäätoteuttajan on huolehdittava, että elementtien asennussuunnitelma on kirjallisena työmaalla.\nElementtien asennussuunnitelmassa on oltava suunnittelijoiden hyväksymismerkintä.\nAsennussuunnitelmassa on otettava huomioon valmistajan antamat tuotekohtaiset ohjeet.\nElementtien asennussuunnitelmassa on selvitettävä nostotyössä käytettävä nostokalusto, taakkojen paino elementtityypeittäin, nostopaikat, nostoapuvälineet elementtityypeittäin, nostojen ohjaus ja mahdolliset rajoitukset. Asennussuunnitelmassa on elementin asennusnosturiksi valittava torninosturi, ajoneuvonosturi tai muu suoritusarvoltaan riittävä ja muilta ominaisuuksiltaan tarkoitukseen suunniteltu ja soveltuva nosturi.\nElementtien asennussuunnitelmassa on esitettävä ohjeet sekä väliaikaisesta tuennasta että tuennan purkamisesta asennusvaiheittain.\nElementtien siirto kuljetusvälineestä varastoon ja varastointi\nElementtien siirrossa, nostossa ja varastoinnissa on noudatettava valmistajan antamia tuotekohtaisia ohjeita.\nEnnen elementtien nostamista ja siirtämistä on todettava, että elementtien kunto on asianmukainen ja ettei niissä ole kuljetuksesta tai siirrosta aiheutuneita vaurioita.\nJokaisessa elementissä on oltava tarpeelliset tunnistetiedot valmistajasta, elementin painosta, merkinnät sen turvallisesta nostamisesta sekä elementin valmistuspäivämäärästä. Elementti tai pakkaus on varustettava näkyvällä ja pysyvällä merkinnällä, josta ilmenee elementin kokonaispaino. Jos elementin tarkkaa painoa ei voida ilmoittaa, on merkittävä likimääräinen paino. Merkitsemätöntä elementtiä ei saa nostaa, siirtää eikä asentaa ilman valmistajan antamaa luotettavaa selvitystä.\nNostoja varten on työmaalla tarvittaessa oltava tieto elementin painopisteen sijainnista. Elementin valmistajan on annettava tarpeelliset ohjeet elementtien purkamisesta, varastoinnista, nostoista ja asentamisesta. Elementtien varastoinnissa on käytettävä elementin varastointiin soveltuvaa tapaa. Elementtien varastointitelineen on oltava turvallinen, soveltuva kyseessä oleville elementeille ja vakavuudeltaan riittävä rakennustyömaan olosuhteet huomioon ottaen. Varastointitelineen turvallinen käyttö on varmistettava olosuhteiden muuttuessa ja elementtejä siirrettäessä.\nElementin nosto ja asennustyö\nElementtien asennuksessa on noudatettava valmistajan antamia tuotekohtaisia ohjeita.\nElementti on nostettava ja asennettava asennussuunnitelman mukaisesti. Elementtien on nostettaessa oltava tasapainossa. Jos suunnitelmista tai ohjeista joudutaan poikkeamaan, on elementtirakentamisessa arvioitava muutoksen vaikutus työn toteuttamisen turvallisuuteen, ja muutos on hyväksytettävä kyseisen suunnitelman laatijalla ennen töiden jatkamista. Vaikeita elementin nostotöitä varten on laadittava nostosuunnitelma.\nElementtien asennusnosturina on käytettävä torninosturia, ajoneuvonosturia tai muuta suoritusarvoiltaan riittävää ja muilta ominaisuuksiltaan siihen tarkoitukseen suunniteltua ja soveltuvaa nosturia. Nosturin tukijalkojen alla on käytettävä riittävän suuria tukilevyjä tai muita vastaavia tukirakenteita. Elementtien nosto- ja siirtoapuvälineiden tulee olla käyttötarkoitukseensa soveltuvia ja tarvittavilla tarkastusmerkinnöillä varustettuja.\nNosturinkuljettajalla tai asennustyötä ohjaavalla työntekijällä on oltava esteetön näköyhteys elementtivarastoon ja asennuskohteeseen. Nostojen ohjaus on toteutettava radiopuhelimilla, käsimerkeillä tai asianmukaisilla nosturikameralaitteistoilla siten, että nostot voidaan tehdä turvallisesti. Torninosturin ohjaamo on varustettava nosturikameralaitteistoilla, kun ohjaamosta nostokohteeseen ei ole näköyhteyttä. Nostotyön ohjauksessa on käytettävä radiopuhelimia, joiden kanavat ovat varatut vain nostotyön ohjaukseen ja suljettu muulta radioliikenteeltä. Merkinantaja on nimettävä erikseen ja on varmistettava että hän osaa hyväksytyt merkinannot.\nElementtien asennustyössä yli kahden metrin korkeudessa on työntekijän putoamisvaara torjuttava ensisijaisesti rakenteellisilla toimenpiteillä. Tilanteissa, joissa rakenteellisten toimenpiteiden toteuttaminen ei ole mahdollista, työntekijän putoamisvaara on torjuttava putoamisen estävällä valjastyyppisellä henkilönsuojaimella.\nTyönantajien on yhteistyössä huolehdittava, etteivät tuuliolosuhteet, työvälineiden jäätyminen, vesi- tai lumisade tai muut sääolot vaaranna työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä.\nEnnen asennustyön alkua on tarkastettava elementtiä kantavien rakenteiden kunto sekä asennusalustan ja elementin kiinnityskohtien kunto. Niissä ei saa olla haitallisia murtumia eikä lohkeamia. Elementin kiinnitysosien on oltava kunnossa ja paikoillaan.\nAsennettava elementti on tarkastettava silmämääräisesti ennen asennusta valmistajan ohjeiden mukaisesti. Näiden ohjeiden mukaan tarkastettavan elementin kiinnitysosien on oltava kunnossa ja paikoillaan. Jos tarkastettavan elementin kiinnitysosissa on turvallisuutta vaarantavia puutteita, ei elementtiä saa asentaa.\nElementin asennuksessa on huolehdittava osittain asennettujen rakenteiden vakaudesta, lujuudesta ja paikallaan pysymisestä, tarpeellisten väliaikaisten siteiden ja tukien käytöstä sekä sivusuuntaisen kestävyyden aikaansaamisesta.\nNostoapulaitteita ei saa irrottaa ennen kuin on varmistettu, että elementti pysyy kiinni ja on tuettu asennussuunnitelman mukaisesti. Tukia ei saa poistaa ennen elementin lopullista kiinnittämistä.\nBetonielementtiä ei saa nostaa tai asentaa ennen kuin betoni on saavuttanut siltä vaadittavan lujuuden. Betonielementtien asennuksen aikaisessa tuennassa ja vähimmäistukipintojen määrittämisessä on otettava huomioon:\n4) väliaikaistuentojen purkamisajankohta;\nBetonielementin lopullinen kiinnitys on tehtävä mahdollisimman pian suunnittelijan tai valmistajan ohjeen mukaan. Väliaikaisen tuennan purkamisessa on noudatettava suunnittelijan antamaa ohjetta purkamisajankohdasta, purkamisjärjestyksestä ja mahdollisesta jälkituennasta.\nTeräselementtitoimitusta vastaanotettaessa on varmistettava valmistajan ohjeista, ovatko elementit poikkeuksellisen suuria tai poikkeuksellisen muotoisia ja vaatiiko niiden käsittely erityisiä nostureita, laitteita tai työmenetelmiä.\nTeräselementtirakentamisessa on huolehdittava asennusaikana riittävän hyvästä rakenteellisesta vakaudesta. Hitsi- ja ruuviliitosten asennusjärjestystä sekä hitsausjärjestystä että ruuviliitosten kiristämisjärjestystä suunniteltaessa ja toteutettaessa on varmistettava työntekijän putoamissuojaus.\nPuuelementtien asennussuunnitelmaa laadittaessa on otettava huomioon puuelementtien liitosten vaikutus rakenteen työnaikaiseen vakavuuteen ja asentamisen turvallisuuteen. Elementtirakenteiden, kuten esimerkiksi pienelementtien, suurelementtien, tilaelementtien, liimapuurakenteiden, viilupuurakenteiden ja vastaavien elementtien toteutuksen työturvallisuus on suunniteltava.\nPuuelementtien nostokohdat on tarkistettava ennen nostoa. Erityisesti on huolehdittava siitä, etteivät rakenteet halkeile tai muuten vaurioidu liittimien, nostolenkkien ja vastaavien rakenteen osien kohdalta.\nOpetus ja ohjaus elementtirakentamisessa\nTyönantajan on annettava työntekijälle työnopastus sekä riittävät tiedot ja ohjeet elementtirakentamisen vaaroista ja niiden torjunnasta. Lisäksi työnantajan on huolehdittava siitä, että työntekijä perehdytetään riittävästi seuraaviin seikkoihin:\n1) elementtien valmistajan ohjeet;\n2) elementtirakentamisen työvaiheet;\n3) työmenetelmät, kuten esimerkiksi varastointi, nostot, asennus ja putoamissuojaus;\n4) työvälineiden turvallinen käyttö, kuten esimerkiksi nostoapuvälineiden turvallinen kiinnitys ja käyttö;\n5) turvalliset työtavat, kuten esimerkiksi putoamissuojaussuunnitelman toteuttamisen toimenpiteet.\nElementtirakentamisessa yksityiskohtainen opetus ja ohjaus on toteutettava käytettävän työmenetelmän mukaisesti, ennen uuden työn ja työtehtävän aloittamista, työtehtävien muuttuessa sekä ennen uusien työvälineiden ja työmenetelmien käyttöön ottamista. Opetusta ja ohjausta on täydennettävä tarvittaessa.\nTyöntekijän on noudatettava työnantajan antamia ohjeita.\nMuottityön eri vaiheet on suunniteltava, kun käytetään muotteja, jotka painonsa tai kokonsa vuoksi edellyttävät nostoapuvälineiden käyttöä. Suunnitelmassa on esitettävä ainakin muottien käsittelyä, varastointia, nostoa, tuentaa ja työnaikaista vakautta sekä putoamisvaaran torjuntaa koskevat turvallisuustoimet. Muottien paino ja nostokohdat on merkittävä selkeästi. Suunnitelmassa on otettava huomioon muotin valmistajan tai maahantuojan ohjeet.\nMuottityössä yli kahden metrin korkeudessa on työntekijän putoamisvaara torjuttava ensisijaisesti rakenteellisilla toimenpiteillä. Tilanteissa, joissa rakenteellisten toimenpiteiden toteuttaminen ei ole mahdollista, työntekijän putoamisvaara on torjuttava putoamisen estävällä valjastyyppisellä henkilönsuojaimella.\nMuottien ja tukitelineiden asennustyössä on suunniteltava putoamissuojaus sekä huolehdittava siitä sekä turvallisista nousu- ja kulkuteistä.\nSuurta, painavaa järjestelmämuottikalustoa ja tukitelineitä nostettaessa ja asennettaessa on noudatettava valmistajan tai maahantuojan ohjeita. Jos ohjetta ei ole, tai siitä poiketaan, on pätevän rakennesuunnittelijan laadittava muottisuunnitelma. Tällöin on suunniteltava myös putoamissuojaus. Työhön on laadittava käyttösuunnitelma, jos järjestelmämuottikalusto tai tukiteline suuren painonsa tai kokonsa, vaaraa aiheuttavan sijaintinsa, erityisen käyttötarkoituksensa tai muun vastaavan tekijän vuoksi aiheuttaa työturvallisuusvaaraa.\nMuottien käsittely, nostot ja asennus\nSiirrettävän muotin lujuuden, tuennan ja muiden ominaisuuksien on oltava sellaiset, ettei muotti aiheuta vaaraa kuljetuksen, kuormasta purkamisen, varastoinnin, noston tai asennuksen aikana. Kuormituksen epätasainen jakaantuminen sekä käytettävä nostotapa on muottia nostettaessa otettava huomioon.\nMuottien varastoinnissa, nostoissa ja asennuksessa on otettava huomioon myös 10 ja 11 §:ssä tarkoitetut suunnitelmat. Muottien varastoinnissa on niiden vakauteen kiinnitettävä erityistä huomiota. Vakauteen vaikuttavat tuulen paine, jään ja roudan sulamisesta tai sateesta aiheutuva maan pehmeneminen tai liikkuminen, maan kuivuminen, alustan vaakasuoruus ja liikenteen rasitukset. Lastaus- ja purkaustyön yhteydessä on erityisesti otettava huomioon lastaus- ja purkauspaikan sopivuus, varastointialustan ja -telineiden työturvallisuus sekä töiden oikea suoritusjärjestys.\nMuotit on tuettava siten, etteivät ne kaadu tai putoa siirreltävien taakkojen tai tuulen paineen johdosta. Tukien on oltava riittävän lujia ja vakaita.\nKäytettäessä seinämuotin tuentaan tukijalkaa sen lujuuden on oltava riittävä huomioon ottaen muotin paino sekä tuulen paine ja muut kaatavat voimat. Tukijalkojen lisäksi muottien tuentaan on käytettävä tarvittaessa riittävää ankkurointia.\nTyöntekijän ammattitaito, opetus ja ohjaus muottityössä\nTyönantajan on huolehdittava ennen töiden alkua siitä, että muottien asentajilla ja purkajilla on riittävä pätevyys ja taito.\nMuottityössä yksityiskohtainen opetus ja ohjaus on toteutettava käytettävän muottityypin ja työmenetelmän mukaisesti ennen uuden työn tai työtehtävän aloittamista, työtehtävien muuttuessa sekä ennen uusien työvälineiden tai työmenetelmien käyttöön ottamista. Opetusta ja ohjausta on täydennettävä tarvittaessa.\nPurkutyö on suunniteltava turvalliseksi. Purettaessa suuria kantavia rakenteita tai muuten vaarallisia kohteita on työ tehtävä pätevän henkilön välittömässä valvonnassa.\nPurkutyömaa on tarpeellisissa kohdissa eristettävä muusta alueesta.\nEnnen purkutyön aloittamista on huolehdittava siitä, että sellaiset sähkö-, kaasu- ja muut johdot, putket ja säiliöt, jotka purkutyön yhteydessä saattavat aiheuttaa tapaturman, on katkaistu, suljettu tai luotettavasti tyhjennetty ja tarvittaessa huuhdeltu.\nPurkutyössä on ryhdyttävä erityisiin toimenpiteisiin työntekijöiden putoamisen estämiseksi sekä putoavien ja kaatuvien esineiden aiheuttaman vaaran välttämiseksi. Purkutyötä varten on rakenteiden ja rakenneosien ominaisuudet, lujuus ja kunto selvitettävä siten, että työ voidaan tehdä turvallisesti ja aiheuttamatta haittaa työntekijän terveydelle. Työ on tehtävä sellaisessa järjestyksessä, että rakennelman sortuminen vältetään. Kantavia tai tukevia rakenteita ei saa purkaa ennen kuin riittävä tuenta tai sidonta on järjestetty. Välipohjia tai muita rakenteita ei saa purkutyön aikana kuormittaa siinä määrin, että turvallisuus vaarantuu.\nTavaroiden ja rakenneosien siirrot ja varastointi on järjestettävä siten, että niiden käsittelyn aiheuttamat vaaratekijät ovat mahdollisimman vähäiset.\nTerveydelle vaarallista ainetta, kuten asbestia sisältävän rakenteen purkamisesta säädetään erikseen.\nTiilet, betonikappaleet ja purettaessa irtoavat muut rakenneosat on siirrettävä turvallisesti. Pölyävä aine on pudotettava alas riittävän tiiviitä putkia pitkin suojattuun tilaan tai suoraan ajoneuvoon taikka koottava ja vietävä pois säkeissä tai astioissa.\nPöly on poistettava ilmastoinnilla, kohdepoistoilla tai muilla tarkoituksenmukaisilla toimenpiteillä. Tarvittaessa pölyn leviäminen on estettävä käyttämällä rakennustyön aikaisia suojaseiniä. Pöly on siivottava riittävän usein työtiloista.\nTyötelineitä koskevat suunnitelmat ja telineiden käytön turvallisuus\nTyöntekijöille on järjestettävä tarpeelliset työ- ja suojatelineet kaikissa sellaisissa töissä, joita ei voida muuten turvallisesti tehdä.\nTelineet on suunniteltava ja rakennettava siten, että niillä on riittävä lujuus, jäykkyys ja seisontavakavuus kaikissa pystytys- ja purkuvaiheissa sekä telineen käytön aikana. Telineet on perustettava siten, ettei haitallisia painumia tai siirtymiä synny. Telineissä on oltava asianmukaiset ja turvalliset työtasot ja kulkutiet.\nTelineen lujuus osoitetaan riittäväksi standardien, elementtitelineiden käyttöohjeiden tai muiden vastaavien asiakirjojen sisältämien kokonais- tai osaratkaisujen perusteella. Jos tällaisia kokonais- tai osaratkaisuja ei käytetä, on oltava asiantuntijan laatimat telineiden ja kulkurakenteiden lujuuslaskelmat ja piirustukset. Telineet ja niihin liittyvät laitteet on asennettava ja niitä on käytettävä suunnitelmien mukaisesti.\nTelineiden suurin sallittu kuorma on ilmoitettava telineitä käyttäville esimerkiksi telinekortilla tai muulla vastaavalla tavalla.\nJulkisivutelineissä on käytettävä nostolaitteita telinekaluston ja tarvikkeiden nostamiseksi.\nElementtitelineen käytössä on noudatettava käyttöohjetta.\nKäyttöohjeessa on annettava seuraavat tiedot:\n1) selvitys työtelineen käyttötarkoituksista;\n2) työtelineen rakenne-, kokoamis- ja ankkurointiratkaisut eri käyttötarkoituksiin;\n3) nousutiet työtasoille;\n4) työtasojen suurin sallittu kuorma;\n5) ohjeet perustamista varten;\n6) ohjeet turvallista käyttöä ja tarvittavia tarkastuksia varten;\n7) ohjeet työtelineen ja sen osien käsittelystä;\n8) ohjeet käytön rajoituksista.\nJos käyttöohje koskee siirreltävää elementtitelinettä, siinä on lisäksi oltava seuraavat tiedot:\n1) selvitys asetettavista vaatimuksista alustan tasaisuudelle ja painumattomuudelle;\n2) selvitys toimenpiteistä pyörien, tukijalkojen ja työtelineen tahattoman siirtymisen estämiseksi;\n3) selvitys telineen turvallisesta siirtämisestä.\nElementtiteline on työteline, joka kootaan esivalmisteisista määrämittaisista rakenneosista ja näihin kiinnitetyistä liittimistä. Jos elementtitelineen käyttöohjeessa ei ole 52 §:ssä tarkoitettuja tietoja tai työteline poikkeaa käyttöohjeesta, elementtitelineestä on tehtävä rakennesuunnitelma.\nRakennesuunnitelmasta on käytävä ilmi ainakin seuraavat asiat:\n1) työtelineen rakenne:\na) työtelineen rakenneosien materiaalit;\nb) työtelineen rungon ja työtasojen rakenne mittoineen;\nc) nousuteiden rakenne ja sijoitus;\ne) ankkurointi ja muut seisontavakavuutta lisäävät rakenteet;\n2) suunnittelun perusteet:\na) työtelineen käyttötarkoitus;\nb) mitoituksessa käytetyt kuormat ja kuormayhdistelmät;\nc) työtasojen suurin sallittu kuorma;\nd) työtelineen lujuuden, jäykkyyden ja seisontavakavuuden riittävyyden osoittamiseksi laskelmat tai muu riittävä selvitys;\ne) selvitys perustusten painumattomuudesta;\nf) mitoitusmenetelmät sekä mahdolliset yhdenmukaistetut standardit tai muut asiakirjat, joita mitoituksessa on käytetty;\nPaikalla rakennettavasta työtelineestä on aina laadittava 2 momentissa tarkoitettu työtelineen rakennesuunnitelma.\nTyötelineen rakennesuunnitelmasta ei saa poiketa, ellei sitä hyväksy suunnitelman laatija.\nTyötelineestä on laadittava käyttösuunnitelma, jos työtelineellä suuren korkeutensa tai kokonsa, vaaraa aiheuttavan sijaintinsa, erityisen käyttötarkoituksensa tai muun vastaavan tekijän vuoksi on olennainen vaikutus työmaa-alueen käyttöön.\nKäyttösuunnitelmassa on oltava seuraavat tiedot:\n1) selvitys telineen pystytyksen, käytön ja purkamisen aiheuttamista vaaroista sekä niiden torjunnasta;\n2) selvitys työtelineen käytöstä eri työvaiheissa;\n3) työtelineiden, kulku- ja nousuteiden sijainti ja liittyminen rakennukseen tai rakenteeseen;\n4) selvitys toimenpiteistä, joilla estetään työmaaliikenteen, materiaalin siirron ja muiden tekijöiden aiheuttama vaara telineiden käytölle;\n5) selvitys siitä, miten esineiden putoamisvaara estetään ja alapuoliset kulkutiet suojataan suojakatoksella tai muilla toimenpiteillä;\n6) käyttöohjeet telineen käyttäjille.\nKäyttöohjetta, rakennesuunnitelmaa ja käyttösuunnitelmaa koskevat tiedot\nRakennesuunnitelmaa ja käyttösuunnitelmaa laadittaessa on oltava riittävät ja tarpeelliset tiedot työmaan olosuhteista ja työtelineellä tehtävästä työstä. Lisäksi on otettava huomioon 8 §:n 1 momentissa tarkoitettu rakennuttajan turvallisuusasiakirja.\nKäyttöohjeen, rakennesuunnitelman ja käyttösuunnitelman on oltava käytettävissä työmaalla.\nTyötelinettä koskevan suunnitelman laatijan pätevyys\nPäätoteuttajan on huolehdittava, että rakennesuunnitelman ja käyttösuunnitelman laatii telinerakenteen ominaisuudet ja suunnittelutehtävän vaativuus huomioon ottaen riittävän pätevä henkilö. Rakennesuunnitelman laatijalla on oltava vähintään teknillisen alan ammattikorkeakoulututkinto, sitä vastaava aiempi tutkinto tai teknikkotason tutkinto ja perehtyneisyys telinerakenteisiin, jos työtelineen korkeus on yli kymmenen metriä tai työtelineen seisontavakavuus perustuu ankkurointiin taikka työtelineen rakenteen suunnittelu on työtelineen peittämisen takia tai muusta syystä vaativaa.\nPätevä työnjohto ja työntekijöiden opastus telineen pystytys-, purkamis- ja muutostyössä\nTelineen saa pystyttää, purkaa ja muuttaa vain pätevän henkilön johdolla sellainen työntekijä, jolle on annettu suunniteltuihin tehtäviin liittyvä ja erityisiä vaaroja koskeva erityisopastus ja ohjeet ainakin seuraavista seikoista:\n1) telineiden pystyttämisen, käytön ja purkamisen suunnitellut työvaiheet;\n4) telineiden turvallisuutta heikentäviin sääolosuhteiden muutoksiin liittyvät turvatoimet;\n5) sallitut kuormitukset;\nTyötä johtavalla henkilöllä ja asianomaisilla työntekijöillä on oltava 52 §:ssä tarkoitettu käyttöohje sekä tarvittaessa 53 §:ssä tarkoitettu rakennesuunnitelma ja 54 §:ssä tarkoitettu käyttösuunnitelma.\nPystytettäessä, purettaessa tai muutettaessa telinettä, on keskeneräinen osa merkittävä käytön kieltävin varoitusmerkein ja pääsy vaaralliselle alueelle on suljettava asianmukaisin estein.\nTyötelineen pystytys ja purku\nTyöteline on koottava ja rakennettava elementtitelineen käyttöohjeen taikka rakennesuunnitelman ja käyttösuunnitelman mukaisesti.\nTyöteline on pystytettävä ja purettava sellaisessa järjestyksessä tai muuten huolehdittava, että työntekijän putoamisvaara on torjuttu. Putoamisvaara on torjuttava rakenteellisilla toimenpiteillä tai putoamisen estävällä valjastyyppisellä henkilönsuojaimella. Työtasot ja nousutiet on tehtävä valmiiksi heti, kun se on mahdollista, jotta ne ovat käytössä jo pystytystyön aikana.\nTyötelinettä purettaessa telineen seisontavakavuuteen vaikuttavia osia tai ankkurointeja ei saa poistaa siten, että työtelineen jäljelle jäävän osan seisontavakavuus vaarantuu.\nTyöteline on pystytettävä ja purettava siten, että siitä ei aiheudu vaaraa työn vaikutuspiirissä oleville. Työtelineen alapuolisia alueita ei saa käyttää silloin, kun telinettä pystytetään tai puretaan.\nPystytys- tai purkuvaiheessa olevaa, keskeneräistä työtelinettä tai työtelinelohkoa ei saa ottaa käyttöön.\nTyötelineen lujuus, jäykkyys ja seisontavakavuus\nTyötelineellä työtasoineen ja kulkuteineen on oltava riittävä lujuus, jäykkyys ja seisontavakavuus kaikissa pystytys- ja purkuvaiheissa sekä työtelineen käytön ja mahdollisen siirron aikana.\nTyötelineen saa rakentaa paikalla vain sellaisista materiaaleista, joiden lujuus- ja ainesominaisuudet ovat työmaalla tiedossa ja joista voidaan tehdä turvallinen työteline. Tarvittaessa on oltava luotettava selvitys materiaalin lujuus- ja ainesominaisuuksista. Vaurioituneet työtelineen osat on välittömästi poistettava käytöstä.\nJäykistyksissä käytettävien vino- ja vaakasiteiden on kestettävä niille tulevat veto- ja puristuskuormat.\nTyötelineen suurin sallittu kuorma on ilmoitettava näkyvästi ja ymmärrettävästi kuormakilvellä tai telinekortilla.\nTelinekorttiin tai työtelineeseen on merkittävä telineen tarkastukset.\nKeskeneräisen tai muutoin käyttöön soveltumattoman työtelineen käyttö on estettävä sitä koskevalla merkinnällä tai muulla tavalla.\nTyötelineen rakenneosien liitokset\nTyötelineen rakenneosien liitosten on oltava riittävän lujat, ja niiden on sallittava murtumatta liitosten suunniteltuun toimintatapaan kuuluvat siirtymät.\nEri tyyppisiä elementtitelineitä käytettäessä rakenneosien on oltava liitettävissä toisiinsa turvallisesti. Liitosten väljyydestä ei saa aiheutua telineeseen vaaraa aiheuttavia siirtymiä tai muita muodonmuutoksia.\nTyötelineen rakenneosien liitosten on oltava sellaiset, että rakenneosat eivät pääse käytön aikana tahattomasti irtoamaan toisistaan.\nTyötelineen perustusten on oltava sellaiset, että työteline tai sen osa ei pääse haitallisesti painumaan tai siirtymään pois paikaltaan. Työtelineen perustuksena toimivan maapohjan tai valmiin rakenteen kantokyvyn tai lujuuden riittävyydestä on varmistauduttava. Maan ja kantavuudeltaan vastaavan alustan varaan perustettaessa työtelineen pystytukien alla on käytettävä kuormia jakavia rakenteita työtelineen haitallisen painumisen estämiseksi.\nPerustusten on oltava niin tasaiset, että työteline voidaan pystyttää riittävän suoraksi.\nTyötasojen on oltava käyttötarkoitukseensa sopivia, turvallisia ja riittävän leveitä.\nTyötasolla on oltava seuraavat ominaisuudet:\n1) työtason on oltava lujarakenteinen;\n2) työtason on oltava riittävän leveä ottaen huomioon telineeltä tehtävä työ sekä materiaalien siirrot ja niiden välivarastointi;\n3) työtaso on kiinnitettävä luotettavasti ja lujasti työtelineen runkoon tai muuhun rakenteeseen;\n4) työtason on oltava vaakasuorassa;\n5) työtason kiinnityksen on oltava sellainen, että työtaso ei kuormituksen vaikutuksesta siirry tai nouse irti alustastaan;\n6) työtasossa ei saa olla suojaamattomia aukkoja;\n7) työtasossa ei saa olla 30 millimetriä leveämpiä rakoja;\n8) työtason pinta ei saa olla liukas;\n9) työtason rakenteesta ei saa johtua kompastumisvaaraa;\n10) kahden päällekkäisen työtason vapaan välin on oltava vähintään 1,9 metriä ja työtasoa tukevien rakenneosien kohdalla vähintään 1,75 metriä.\nNousuteitä järjestettäessä on otettava huomioon telineen käyttötarkoitus, putoamisvaaran torjunta, työn kesto, telinettä käyttävien työntekijöiden määrä sekä telineen rakenne ja korkeus.\nNousuteiden rakenteen, rakennemittojen, sijainnin, kaltevuuden sekä askelmien vaakasuoruuden on oltava sellaiset, että nousutien ja työtason välillä voidaan siirtyä turvallisesti ja että nousutietä käytettäessä telineen seisontavakavuus ei vaarannu.\nPortaissa on oltava suojakaiteet molemmilla avoimilla vapailla sivuilla koko pituudeltaan.\nNousuteiden kiinnityksen on oltava sellainen, että nousutiet eivät pääse käytön aikana tahattomasti irtoamaan tai siirtymään pois paikaltaan.\nLisämääräykset työtelineiden käytöstä\nSiirreltävää telinettä koskevat lisävaatimukset\nSiirreltävää telinettä saa käyttää vain painumattomalla alustalla, ja sen pyörien on oltava käytön aikana lukittuina.\nSiirreltävän telineen pyörien on oltava kiinnitettyinä telineeseen siten, etteivät ne irtoa.\nSiirreltävän telineen seisontavakavuuden on oltava riittävä. Sen korkeus, mitattuna työtason yläpinnasta, saa kuitenkin olla enintään kolme kertaa telineen pienin tukileveys.\nAlle kaksi metriä korkean siirreltävän telineen seisontavakavuuden on täytettävä soveltuvin osin tämän asetuksen liitteessä 6 esitetyt vähimmäisvaatimukset.\nJos siirreltävän elementtitelineen tukileveyttä lisätään tukijaloin, on noudatettava käyttöohjetta. Jos paikalla rakennettavan, siirreltävän telineen tukileveyttä lisätään tukijaloin, on noudatettava rakennesuunnitelmaa. Tukijalat on kiinnitettävä siten, että ne eivät kierry tai siirry haitallisesti paikaltaan työtelineen kuormituksen vaikutuksesta.\nSiirreltävää telinettä ei saa siirtää siten, että työntekijä on työtasolla. Työtasolta on siirron ajaksi poistettava sellaiset materiaalit, jotka voivat pudota tai aiheuttaa muuta vaaraa.\nTyöpukkia koskevat lisävaatimukset\nRakennustyössä työpukkien on oltava lujuudeltaan, seisontavakavuudeltaan, materiaaliltaan ja tyypiltään rakennustyömaan työtehtäviin ja käyttöolosuhteisiin soveltuvia.\n1) yli 0,5 metriä korkeat työpukit on varustettava kiinteillä vaakatasossa olevilla askelmilla, joiden syvyys on vähintään 50 millimetriä ja pituus vähintään 0,3 metriä;\n2) askelmaväli saa olla enintään 0,3 metriä;\n3) työpukin korkeus saa olla enintään 2,0 metriä;\n4) alle 1,0 metriä korkeiden työpukkien työtason leveyden on oltava vähintään 0,3 metriä ja, jos korkeus on yli 1,0 metrin ja alle 2,0 metriä, työtason leveyden on oltava vähintään 0,4 metriä; ja\n5) työpukin seisontavakavuuden on täytettävä tämän asetuksen liitteessä 6 esitetyt vaatimukset.\nTyöpukin säädeltävien jalkojen ja muiden rakenneosien lukitus ei saa aueta eikä löystyä käytön aikana.\nTyöpukki on asetettava niin tasaiselle ja kestävälle alustalle, että se ei pääse käytön aikana kaatumaan tai siirtymään paikaltaan ja että sen työtaso on riittävän vaakasuorassa.\nPukkitelinettä koskevat lisävaatimukset\nPukkiteline on työteline, jossa on yksi työtaso ja jossa työtaso on vapaasti seisovien telinepukkien tai niiden päällä olevien vaakakannattajien varassa. Pukkiteline on asetettava niin tasaiselle ja kestävälle alustalle, että se ei pääse käytön aikana kaatumaan tai siirtymään paikaltaan ja että sen työtaso on vaakasuorassa. Maan varaan perustettaessa on estettävä telinepukin jalkojen epätasainen painuminen käyttämällä jalkojen alla kuormia jakavia rakenteita.\nPukkitelinettä ei saa koota asettamalla pukkeja päällekkäin. Pukkitelineessä on oltava 64 §:n mukainen nousutie.\nUloketelinettä koskevat lisävaatimukset\nPaikalla rakennettavasta uloketelineestä on aina oltava rakennesuunnitelma. Elementtiuloketeline on asennettava käyttöohjeen mukaisesti ja, jos käyttöohje ei sisällä työtelineen lujuuden, jäykkyyden ja kantokyvyn varmistamiseksi riittäviä tietoja, näiltä osin on laadittava rakennesuunnitelma.\nUloketelineen kantavana rakenteena toimivilla ulokepalkeilla ja konsoleilla sekä niiden kiinnitys- ja tuentarakenteella on oltava riittävä kantokyky, lujuus ja jäykkyys. Ulokepalkit ja konsolit on tuettava ja ankkuroitava rakenteeseen niin, että ne eivät pääse irtoamaan.\nFyysinen kuormitus ja ergonomia\nTyöt tulee suunnitella siten, että käsin tehtävien nostojen ja siirtojen vaarat tunnistetaan ja poistetaan. Materiaalien siirtovälineiden käyttö on suunniteltava 10 ja 11 §:ssä tarkoitetuissa suunnitelmissa.\nTyömenetelmät, rakennusmateriaalit ja työvälineet tulee valita siten, että nostojen ja huonojen työasentojen aiheuttamia vaaroja ja haittoja ehkäistään. Raskaat vaakasiirrot tulee tehdä sopivan kuljetusvälineen avulla. Työpisteet tulee pitää hyvässä järjestyksessä, jotta kuljetusvälineitä voidaan käyttää. Pystysiirroissa tulee käyttää nostojen ja siirtojen keventämiseen siirtolaitteita ja –apuvälineitä. Työntekijän käyttöön on annettava mekaanisia laitteita, jotta työntekijän ei käsin tarvitse kannatella korkealle asennettavia materiaaleja.\nTyövälinettä käytettäessä on otettava huomioon sitä käyttävän työntekijän työolosuhteet ja työasento sekä ergonomisten toimenpiteiden toteutus. Työnantajan on valittava työntekijän käyttöön rakennustyön työolosuhteisiin turvalliset sekä ergonomisesti tarkoituksenmukaiset työvälineet.\nTarvittaessa työnantajan tulee käyttää ergonomisten riskien ja kuormituksen arviointiin ja vähentämiseen työterveyshuollon asiantuntijoita siten kuin siitä erikseen säädetään.\nRakennustyössä on käytettävä sellaisia koneita ja laitteita, joiden melupäästöstä tai muista fysikaalisista haittatekijöistä johtuvat vaarat ja haitat ovat mahdollisimman vähäiset. Työntekijä on suojattava kemiallisilta ja fysikaalisilta vaara- ja haittatekijöiltä ensi sijassa koneisiin, työvälineisiin, työmenetelmiin ja työympäristöön kohdistuvilla toimenpiteillä.\nEnnen kuin kaivossa, tunnelissa, säiliössä tai siihen verrattavassa tilassa aloitetaan työskentely, on varmistettava, että ilman happipitoisuus on riittävä ja että ilma on puhdasta. Ilman happi- ja epäpuhtauspitoisuudet on mitattava. Mittauksia on tehtävä myös työn aikana Tarvittaessa on työtila tuuletettava.\nKemiallisten tekijöiden aiheuttamien vaarojen ehkäisemiseksi sekä pölyntorjunnassa on käytettävä riittävän tehokkaita paikallispoistolaitteita. Tarvittaessa työtilat on osastoitava ja käytettävä paine-eron toteuttavaa ilmastointijärjestelmää ja paine-eron aikaansaavia laitteita. Jos käytetään koneellisia paikallispoistolaitteita, ne on pidettävä toimintakunnossa. Laitteiden on toimittava niin, että työntekijöiden turvallisuudelle tai terveydelle ei aiheudu haittaa tai vaaraa. Jos työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden kannalta on tarpeellista, paikallispoistolaitteet on varustettava valvontajärjestelmällä, joka ilmoittaa toimintahäiriöistä.\nRakennustyöpaikalla on kemikaalien käyttöturvallisuustiedotteet ja kemikaaliluettelot pidettävä työntekijöiden nähtävillä.\nYhteisellä rakennustyömaalla on työhygieenisten mittausten menettelyistä annettava ohjeet 8 §:n 3 momentissa tarkoitetuissa rakennuttajan laatimissa menettelyohjeissa ja 10 §:n 4 momentissa tarkoitetuissa päätoteuttajan laatimissa turvallisuussuunnitelmissa.\nJos työntekijöiden altistumista vaarallisille pölyille ja kemiallisille tekijöille ei voida muutoin luotettavasti arvioida, on työnantajan suoritettava mittauksia säännöllisesti ja aina kun olosuhteissa tapahtuu työntekijän altistumista lisäävä muutos. Mittaustuloksia on verrattava kemiallisista tekijöistä annettuihin raja-arvoihin. Vaaraa aiheuttavat tekijät on poistettava siten kuin niistä erikseen säädetään.\nJos työhygieenisten mittausten mittaustulokset osoittavat, että raja-arvot eivät ylity, on tilanteen pysyvyyden toteamiseksi suoritettava tarvittaessa sopivin välein uusintamittauksia. Mitä lähempänä ilman epäpuhtauksien mittausten tulokset ovat raja-arvoa, sitä useammin mittauksia on suoritettava.\nHenkilönsuojainten tarve rakennustöissä\nSen lisäksi, mitä henkilönsuojainten valinnasta ja käytöstä työssä annetussa valtioneuvoston päätöksessä (1407/1993) säädetään, on rakennustyössä otettava huomioon, mitä tämän pykälän 2–8 momenteissa säädetään.\nTyönantajan on valittava henkilönsuojaimet työntekijän turvallisuudelle ja terveydelle aiheutuvien vaarojen tunnistamisen ja niiden merkityksen arvioinnin perusteella.\nRakennustyömaalla on käytettävä suojakypärää. Tarvittaessa kypärä on varustettava alushupulla.\nRakennustyössä on käytettävä työn ja työolosuhteiden edellyttämää henkilökohtaista silmien suojausta. Työnantajan on annettava työntekijöille käyttöön suojalasit niissä töissä, joissa on merkittävä silmätapaturmanvaara.\nKäytettäessä valjastyyppistä turvavyötä köysineen on käytettävä itsetoimivalla pituuden säätimellä varustettua varmistusköyttä, jos köyden pituutta joudutaan jatkuvasti säätämään.\nRakennustyömaalla on yleensä käytettävä turvajalkineita.\nLattiatöissä ja muissa vastaavissa polvia rasittavissa töissä on käytettävä polvensuojaimia.\nRakennustyömaalla on käytettävä heijastavaa varoitusvaatetusta, jotta työntekijä näkyy hyvin. Työskenneltäessä tie- ja katualueella tai muilla liikenteeseen käytetyillä paikoilla on käytettävä varoitusvaatetusta, josta säädetään erikseen.\nPalo- ja räjähdysvaaran torjunta, pelastautuminen ja ensiapu\nRakennustyömaa ja rakennustyö tulee järjestää siten, että tulipalon vaara ennalta ehkäistään. Työjätteet ja muut työn kannalta tarpeettomat rakennustarvikkeet ja aineet, jotka voivat syttyä, on poistettava.\nRakennustyömaalla on oltava asianmukaiset palonsammutus- ja palohälytysvälineet sekä turvallisuuskilvet. Tarvittaessa vaarojen arvioinnin perusteella on selvitettävä, onko rakennustyömaalle hankittava palonhavaitsemislaitteet. Alkusammutuskaluston on oltava helposti käyttöön otettavissa. Edellä 12 §:ssä tarkoitetun vastuuhenkilön on huolehdittava, että työmaalla on riittävä määrä alkusammutukseen perehdytettyjä henkilöitä.\nPalonsammutus- ja palohälytysvälineiden sekä palonhavaitsemislaitteiden tarvetta ja riittävyyttä arvioitaessa on työturvallisuuslain 10 §:ssä tarkoitetulla tavalla selvitettävä vaarat ja arvioitava niiden merkitys.\nKäsiteltäessä ja säilytettäessä sellaisia aineita, joista muodostuu räjähdyksenomaisesti syttyvää kaasua tai pölyä, on huolehdittava riittävistä suojatoimenpiteistä.\nTyöntekijöiden varoittaminen tulipalon johdosta tulee järjestää siten, että hälytys havaitaan tehokkaasti vaara-alueilla ja että samalla voidaan todeta, keitä hälytys koskee.\nTyöntekijöille on annettava tarpeelliset suojeluohjeet tulenkäsittelystä, palonvaaraa aiheuttavasta työskentelystä, palo- tai räjähdysvaarallisten aineiden käsittelemisestä ja säilyttämisestä, hätäilmoituksesta, palo- ja pelastustoimen hälyttämisestä, palo-ovien sulkemisesta ja nopeasta poistumisesta tarvittaessa sekä muista tulipalon varalta tai sen sattuessa vallitsevien olosuhteiden mukaan varteen otettavista toimenpiteistä.\nVaaratilanteissa työntekijöiden on voitava poistua nopeasti ja mahdollisimman turvallisesti kaikista työpisteistä. Poistumis- ja pelastautumisreitit on pidettävä esteettöminä ja niiden on johdettava turvalliselle alueelle mahdollisimman suoraan. Uloskäytävien ja kulkureittien ovien tulee olla hätätilanteessa helposti avattavia.\nHätätilanteissa käytettävät uloskäytävät ja kulkureitit on tarvittaessa osoitettava asianmukaisin merkinnöin.\nEnsiapu ja pelastusvälineet\nRakennustyössä on oltava tarvittavat ensiapuvälineet ja tarpeellinen määrä ensiavun antamiseen perehdytettyjä henkilöitä. Ensiapuun tarkoitettu tila tulee sijoittaa siten, että siihen voidaan tarvittaessa helposti päästä paarien kanssa.\nEnsiapuvälineiden riittävyys ja ominaisuudet sekä niiden säilytyspaikka on järjestettävä tapaturman tai sairastumisen varalta sekä seurattava niiden asianmukaisuutta.\nTyökohde on työolosuhteiden niin edellyttäessä varustettava hälytys- ja pelastautumislaitteilla ja -välineillä. Työpaikassa, jossa on veden varaan joutumisen johdosta hengen tai terveyden vaara, tulee olla aina saatavissa pelastautumisvälineet. Työntekijöille on annettava ohjeet näiden laitteiden ja välineiden käytöstä samoin kuin hukkumisen tai muun vaaran varalta.\nErityisiä tapaturmavaaroja sisältävässä työssä on työntekijällä oltava tarvittavan ensiavun nopean saamisen varmistamiseksi näkö- tai kuuloyhteys toiseen henkilöön joko jatkuvasti tai säännöllisesti toistuvin lyhyin väliajoin. Yhteydenpito voidaan järjestää myös viestintälaitteita käyttäen.\nEnsiapuvalmiuden järjestämisessä on otettava huomioon työterveyshuollon työpaikkaselvityksessä selvitetyt ensiapuvalmiuden vaatimukset.\nSähkötyöt ja sähkötapaturman vaaran torjunta\nRakennustyön aikaiset sähkötyöt ja sähkötapaturman vaaran torjunta\nSähkötöiden turvallisuudesta ja tekemisestä säädetään sähköturvallisuuslaissa (410/1996) ja sen nojalla annetuissa määräyksissä.\nSähkölaitteet, kuten kaapelit ja jakokeskukset on sijoitettava siten, etteivät ne rikkoonnu eivätkä aiheuta sähköiskun vaaraa tai kompastumisvaaraa kulkuteillä.\nAjoteillä olevat kaapelit on joko suojattava tarkoituksenmukaisella tavalla ajoneuvojen aiheuttamilta rasituksilta tai ripustettava riittävän korkealle.\nMilloin työmaalla tai sen läheisyydessä on sellaisia eristämättömiä johtoja, joita ei voida työn ajaksi siirtää tai saattaa jännitteettömiksi, on välillinen ja välitön sähkötapaturman vaara estettävä suojarakenteilla tai muilla keinoin. On huolehdittava siitä, että suojaetäisyyksiä ei aliteta myöskään nostokoneiden ja vastaavien muiden laitteiden liikkuessa.\nTyöskenneltäessä suurjännitelinjojen tai vastaavien läheisyydessä on otettava olosuhteiden aiheuttamat vaarat huomioon ja ennalta ehkäistävä sähkötapaturman vaara.\nSähköturvallisuusL 410/1996 on kumottu SähköturvallisuusL:lla 1135/2016, joka on voimassa 1.1.2017 alkaen. Ks. KTMp sähköalan töistä 516/1996.\nMilloin käsitellään sähkölaitteita erittäin vaarallisissa käyttöolosuhteissa, käytettävien laitteiden, tarvittavien suojavälineiden tai sallittavan jännitteen osalta on ryhdyttävä erityisiin turvallisuustoimenpiteisiin niin kuin sähköturvallisuuslaissa (410/1996) ja sen nojalla annetuissa määräyksissä säädetään.\nSähköturvallisuusL 410/1996 on kumottu SähköturvallisuusL:lla 1135/2016, joka on voimassa 1.1.2017 alkaen.\nLisämääräykset työntekijöiden putoamisen estämisestä\nPätevän henkilön on suunniteltava suojaverkon tukirakenteet, asentaminen ja käyttö. Suunnittelussa on selvitettävä verkon käyttöedellytykset, verkon asentaminen, verkon kiinnitys, tukirakenteiden soveltuvuus ja kestävyys sekä verkon kunnon valvonta.\nSuojaverkko on asennettava ja poistettava turvallisesti.\nSuojaverkko on asennettava, jos mahdollista, välittömästi työskentelytason alapuolelle tai sen viereen ulottumaan riittävän laajalle suojausalueelle. Työskentelytason ja suojaverkon välissä ei saa olla rakenteita, niiden osia tai esineitä, jotka voivat vahingoittaa putoavaa ihmistä.\nSuojaverkko on sijoitettava siten, että verkkoon pudonnut ihminen ei verkon jouston vaikutuksesta joudu vaaraan.\nErityismääräykset köysien varassa työskentelyssä ja liikkumisessa\nRakennustyössä työskentelytasoina ja kulkureitteinä tulee käyttää kiinteitä työtasoja, telineitä, henkilönostolaitteita, koneellisesti nostettavia työskentelytasoja tai muita vastaavia työtasoja. Köysien varassa ei saa liikkua ja työskennellä tavanomaisessa rakennustyössä. Köysien kiinnityspisteiden tulee olla riittävän lujat. Ainoastaan poikkeavissa olosuhteissa köysien varassa saa liikkua ja työskennellä, jos edellä mainittujen, turvallisempien työskentelytasojen ja kulkureittien käyttö ei ole mahdollista ja jos työn vaarojen selvittäminen ja arviointi osoittaa, että työ voidaan tehdä turvallisesti. Vaarojen arviointi on tehtävä kirjallisesti ja se on esitettävä päätoteuttajalle ja rakennuttajalle.\nKöysien varassa liikkumiseen ja työskentelyyn on laadittava suunnitelma kirjallisesti ottaen huomioon seuraavat vaatimukset, joita on noudatettava myös työn suorittamisessa:\n1) järjestelmässä on oltava vähintään kaksi erikseen kiinnitettyä köyttä, joista toista käytetään nousemiseen, laskemiseen ja tukena (työköysi) ja toista varmistukseen (varmistusköysi);\n4) työntekijän käyttämät työvälineet ja muut tarvikkeet on kiinnitettävä työntekijän turvavaljaisiin tai ne on kiinnitettävä jollakin muulla luotettavalla tavalla;\n7) yhteydenpito eri henkilöiden kesken on toteutettava asianmukaisesti.\nTyötä saa tehdä vain siihen pätevä ja henkilökohtaisten edellytystensä puolesta soveltuva työntekijä tai tällaisen työntekijän välittömässä valvonnassa muu työntekijä.\nTyönantajan tulee valvoa käytettävien työvälineiden kuntoa tarkoitukseen soveltuvin keinoin.\nTyönantajien on kunkin kohdaltaan, jos se työntekijöiden lukumäärän tai työn laadun ja jatkuvuuden huomioon ottaen on tarpeellista, huolehdittava siitä, että työmaalla tai sen välittömässä läheisyydessä on riittävästi:\n1) puhdasta juomavettä sekä puhtaat ja tarkoituksenmukaiset juomalaitteet;\n2) riittävän lämmintä pesuvettä ja peseytymislaitteita sekä, milloin erityiset olosuhteet sitä vaativat, tarvittava määrä peseytymis- ja kuivaamisvälineitä;\n3) tarkoituksenmukaisin laittein varustettua huonetilaa vaatteiden vaihtoa, säilytystä ja kuivatusta varten; vaatteiden vaihtoa varten tulee huonetilaa olla erikseen miehille ja naisille;\n4) ruokailua varten varattua ja sisustettua erillistä huonetilaa ja, jollei työpaikalla ole saatavissa valmistettua ruokaa, laitteita mukana tuodun ruoan ja juoman säilyttämistä ja lämmittämistä varten; sekä\n5) asianmukaisesti varustettuja ja puhtaana pidettyjä käymälöitä.\nRuokailua ja vaatteita varten varatuissa huonetiloissa on oltava riittävän tehokas ilmanvaihto ja sopiva, vähintään noin 18 asteen lämpötila. Huonetilat on päivittäin siivottava.\nRakennustyömaiden henkilöstötiloista säädetään tarkemmin rakennustyömaiden henkilöstötiloista annetussa työministeriön päätöksessä (977/1994).\nTällä asetuksella kumotaan rakennustyön turvallisuudesta 23 päivänä kesäkuuta 1994 annettu valtioneuvoston päätös (629/1994) siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen ja elementtirakentamisen työturvallisuudesta 18 päivänä kesäkuuta 2003 annettu valtioneuvoston asetus (578/2003).\nKumottavan rakennustyön turvallisuudesta 23 päivänä kesäkuuta 1994 annetun valtioneuvoston päätöksen (629/1994) 46 §:n nojalla annetut rakennustyömaiden henkilöstötiloista 3 päivänä marraskuuta 1994 annettu työministeriön päätös (977/1994) ja rakennustyötä veden alla tekevän sukeltajan pätevyydestä 3 päivänä syyskuuta 1996 annettu työministeriön päätös (674/1996) jäävät kuitenkin voimaan, kunnes ne erikseen kumotaan.\nNeuvoston direktiivi 92/57/ETY ; EYVL N:o L 245, 26.8.1992; s. 6-22\nTÄMÄN ASETUKSEN 4 §:SSÄ SÄÄDETYN TYÖSUOJELUVIRANOMAISELLE TEHTÄVÄN ENNAKKOILMOITUKSEN SISÄLTÖ\n2. Rakennustyömaan tarkka osoite\n3. Rakennuttajan (rakennuttajien) nimi ja osoite\n4. Rakennushankkeen tyyppi ja toteutusmuoto\n5. Rakennuttaja/rakennuttajan yhteyshenkilö sekä rakennuttajan vastuullinen turvallisuuskoordinaattori\n6. Pääurakoitsija/pääurakoitsijan yhteyshenkilö\n7. Päätoteuttaja ja asetuksen 12 §:ssä tarkoitettu vastuuhenkilö\n8. Rakennustyömaan töiden suunniteltu alkamis- ja päättymispäivä\n9. Rakennustyömaan työntekijöiden arvioitu enimmäismäärä ja keskivahvuus\n10. Rakennustyömaan työnantajien ja itsenäisten työnsuorittajien suunniteltu määrä\n11. Valittujen työnantajien ja itsenäisten työnsuorittajien nimet ja osoitteet\n12. Muut tarpeelliset seikat\nTÄMÄN ASETUKSEN 8 JA 10 §:SSÄ TARKOITETUT TYÖT, JOIHIN LIITTYY ERITYISIÄ VAAROJA TYÖNTEKIJÖIDEN TURVALLISUUDELLE TAI TERVEYDELLE\nVIITELUETTELO 36 §:SSÄ TARKOITETUSSA ELEMENTTIEN ASENNUSSUUNNITELMASSA HUOMIOON OTETTAVISTA ASIOISTA\nElementtien asennussuunnitelmassa on annettava tarpeelliset tiedot muun muassa seuraavista asioista.\n1. Kohdetiedot työmaasta\n1.2. Henkilöstö: rakennuttajan turvallisuuskoordinaattori, päätoteuttajan nimeämä vastuuhenkilö, työmaan työnjohto, työmaan valvoja, pääsuunnittelija, rakennesuunnittelija, elementtisuunnittelija, elementtitoimittaja, asennustyönjohtaja, muut johto- ja vastuuhenkilöt;\n2. Elementit, nostoapuvälineet ja erityistoimenpiteet\n2.1. Elementtien valmistajan antamat tarvittavat tiedot esimerkiksi ylisuurista tai poikkeuksellisen muotoisista elementeistä, joiden käsittely vaatii erityisiä nostureita, laitteita tai työmenetelmiä;\n2.2. Elementtityypittäin enimmäispituus, -leveys, -korkeus ja elementtimäärät ja nostoapuvälineet;\n2.3. Nostoapuvälineet ja nostotavat sekä erikoisnostoapuvälineet ja -nostotavat (esim. kääntämiset, yhteisnostot) ja erikoiselementtien käsittely;\n2.4. Elementtitoimittajan ohjeet erikoiselementtien käsittelystä ja elementtikuormien purkamisesta;\n2.5. Rungon jäykistystapa;\n2.6. Liittyvät rakenteet.\n3. Elementtien kuljetus työmaalla, kuorman purku, vastaanotto ja työmaavarastointi\n3.1. Työmaan aluesuunnitelma;\n3.2. Vaatimukset työmaan varastoalueelle;\n3.3. Työmaavarastointiin käytettävien elementtitelineiden vakavuus ja kestävyys;\n3.6. Kuljetusreitti työmaalla;\n3.7. Purkamisjärjestys elementtitoimittajan ohjeiden mukaan;\n4. Nostot, asennus ja asennusjärjestys\n4.1. Nosturit ja nostolaitteet;\n4.3. Rungon asennusjärjestys lohkoittain tai linjoittain;\n4.4. Yksittäisten elementtien asennusjärjestys/asennusjärjestys elementtityypeittäin;\n4.6. Yksityiskohtainen asennusjärjestys;\n4.7. Asennusaikainen vakavuus;\n4.8. Lopullisen vakavuuden ja elementtien lopullisen kiinnityksen edellyttämät toimenpiteet valmistajan ja suunnittelijan ohjeiden mukaan;\n4.9. Olosuhteiden vaikutus ja esim. talviolosuhteiden vaatimat erityistoimenpiteet.\n5. Asennuksen aikainen tuenta ja vähimmäistukipinnat\n5.1. Asennuksen aikaiset kuormitukset;\n5.2. Asennuksen aikainen tuenta;\n5.3. Tukien purku/purkamisajankohta, olosuhteiden vaikutus jne.;\n5.4. Vähimmäistukipinnat eri elementtityypeille;\n5.5. Elementtitoimittajan ohjeet;\n5.6. Tarvittavat lisäohjeet asennuspiirustuksissa.\n6. Toleranssit ja seurantamittaukset\n7. Elementtien lopulliset kiinnitykset\n7.1. Kiinnitykset, liitokset ja niiden työjärjestys;\n7.4. Muut liitokset.\n8. Työturvallisuus sekä asennuksessa tarvittavat työtasot ja putoamissuojaukset\n8.1. Opetus ja ohjeet;\n8.3. Asennuksen aikana käytettävät työtasot, työtelineet, henkilönostimet, henkilönostokorit, nousutiejärjestelyt, rakennusaikaiset ja asennuksen myötä siirrettävät kaiteet, työntekijän turvavaljaat henkilönsuojaimina ja niiden kiinnitys.\n9. Suunnittelun varmentaminen\n9.1. Päätoteuttajan vastuuhenkilö;\n9.2. Rakennuttajan vastuullinen turvallisuuskoordinaattori;\n9.7. Vastaava työnjohtaja;\n9.8. Elementtirakentamisen eri osapuolten toiminnan yhteensovittaminen;\n9.9. Muut varmentamiset.\nSuojakaiteen käsijohteen, kaidepylvään ja niitä vastaavien rakenteiden on ilman pysyviä muodonmuutoksia kestettävä putoamista estävissä suunnissa epäedullisimmin sijoitettu 1,0 kN:n suuruinen pistekuorma. Välijohteen, jalkalistan tai ne korvaavan rakenteen on kestettävä epäedullisimmin sijoitettu 0,5 kN:n suuruinen pistekuorma. Pistekuorman aiheuttama taipuma tai siirtymä suojakaiteessa tai sen rakenneosassa saa olla enintään 100 millimetriä. Elementtitelineen suojakaidetta koskevista vaatimuksista määrätään erikseen standardissa SFS-EN 1004.\n1. Työpukin varmuuden kaatumista vastaan on oltava vähintään 1,5. Seisontavakavuuden on oltava riittävä sekä työpukin poikki- että pituussuunnassa. Työpukin on pysyttävä pystyssä mainitulla varmuudella, kun työpukin työtasoon vaikuttaa 0,3 kN vaakavoima sekä epäedullisimmin sijoitettu 1,5 kN suuruinen pystyvoima, jonka vaikutuspiste on 100 mm päässä työtason reunalta.\n2. Työpukin seisontavakavuuden on oltava edellä mainittujen vaatimusten mukainen tarkasteltaessa työpukin nousutien askelmia työtasona.\n1 luku - Yleiset säännökset1 § - Soveltamisala2 § - Määritelmät3 § - Rakennushankkeen osapuolten yleiset velvollisuudet4 § - Ennakkoilmoitus työsuojeluviranomaiselle2 luku - Työturvallisuuden ja työterveyden huomioon ottaminen rakennushankkeessa5 § - Rakennuttajan turvallisuuskoordinaattori ja rakennuttamistehtävät6 § - Rakennuttajan nimeämä päätoteuttaja7 § - Rakennushankkeen suunnittelu ja valmistelu8 § - Rakennuttajan laatimat asiakirjat ja täytäntöönpanon seuranta rakennustyössä9 § - Rakennuttajan asiakirjojen ajan tasalla pito, tietojen anto sekä toimenpiteiden täytäntöönpanon seuranta10 § - Rakennustöiden turvallisuussuunnittelu11 § - Rakennustyömaa-alueen käytön suunnittelu3 luku - Rakennusvaihe12 § - Rakennustyön johto13 § - Rakennustyön toteutus4 luku - Työmaatarkastukset14 § - Koneiden, laitteiden ja muiden työvälineiden turvallisuus15 § - Nostolaitteiden, nostoapuvälineiden ja telineiden käyttöönotto16 § - Viikottaiset kunnossapitotarkastukset ja turvallisuusseuranta17 § - Työmaatarkastuksiin osallistujat ja pöytäkirjat18 § - Vikojen korjaaminen5 luku - Koneet, työvälineet ja nostolaitteet19 § - Turvallisuus ja sijoittaminen20 § - Nostolaitteiden ja -apuvälineiden kuormitus21 § - Nostot22 § - Henkilönostot23 § - Torninosturin ohjaamon ergonomia sekä ilmanvaihto- ja lämmityslaite24 § - Torninosturin ohjaamoon kulkemisen turvallisuus6 luku - Työmaan yleiset turvallisuusmääräykset25 § - Työmaan sisäisen liikenteen järjestäminen sekä purkaus-, lastaus- ja varastointipaikat26 § - Valaistus27 § - Putoamisen estävät suojarakenteet ja -laitteet28 § - Suojaaminen putoamiselta29 § - Suojaus putoavilta esineiltä30 § - Työskentelytasot31 § - Kulkutiet32 § - Tikkaat7 luku - Työturvallisuus maa- ja vesirakennustyössä33 § - Suunnitteluvelvollisuus ja esitiedot34 § - Kaivutyö ja kaivannon tuenta35 § - Maarakennuskoneiden vaara-alue8 luku - Työturvallisuus elementtirakentamisessa36 § - Elementtirakentamisen suunnitelmat37 § - Elementtien asennussuunnitelma38 § - Elementtien siirto kuljetusvälineestä varastoon ja varastointi39 § - Elementin nosto ja asennustyö40 § - Elementin tuenta ja kiinnitys41 § - Lisämääräykset betonielementtirakentamisen turvallisuudesta42 § - Lisämääräykset teräselementtirakentamisen ja muun metalli-elementtirakentamisen turvallisuudesta43 § - Lisämääräykset puuelementtirakentamisen turvallisuudesta44 § - Opetus ja ohjaus elementtirakentamisessa9 luku - Työturvallisuus muottityössä45 § - Muottityöt46 § - Muottien käsittely, nostot ja asennus47 § - Muottien tuenta48 § - Työntekijän ammattitaito, opetus ja ohjaus muottityössä10 luku - Työturvallisuus purkutyössä49 § - Purkutyön suunnittelu ja purkutyömenetelmät50 § - Purkujäte11 luku - Työtelineitä koskevat suunnitelmat ja telineiden käytön turvallisuus51 § - Työtelineet52 § - Elementtitelineen käyttöohje53 § - Elementtitelineen rakennesuunnitelma54 § - Työtelineen käyttösuunnitelma55 § - Käyttöohjetta, rakennesuunnitelmaa ja käyttösuunnitelmaa koskevat tiedot56 § - Työtelinettä koskevan suunnitelman laatijan pätevyys57 § - Pätevä työnjohto ja työntekijöiden opastus telineen pystytys-, purkamis- ja muutostyössä58 § - Työtelineen pystytys ja purku59 § - Työtelineen lujuus, jäykkyys ja seisontavakavuus60 § - Työtelineen merkinnät61 § - Työtelineen rakenneosien liitokset62 § - Työtelineen perustukset63 § - Työtelineen työtasot64 § - Työtelineen nousutiet12 luku - Lisämääräykset työtelineiden käytöstä65 § - Siirreltävää telinettä koskevat lisävaatimukset66 § - Työpukkia koskevat lisävaatimukset67 § - Pukkitelinettä koskevat lisävaatimukset68 § - Uloketelinettä koskevat lisävaatimukset13 luku - Työolosuhteiden järjestäminen69 § - Fyysinen kuormitus ja ergonomia70 § - Työhygieeniset haittatekijät71 § - Henkilönsuojainten tarve rakennustöissä14 luku - Palo- ja räjähdysvaaran torjunta, pelastautuminen ja ensiapu72 § - Palo- ja räjähdysvaara73 § - Poistumis- ja pelastautumistiet74 § - Ensiapu ja pelastusvälineet15 luku - Sähkötyöt ja sähkötapaturman vaaran torjunta75 § - Rakennustyön aikaiset sähkötyöt ja sähkötapaturman vaaran torjunta76 § - Sähkölaitteiden käyttöolosuhteet16 luku - Lisämääräykset työntekijöiden putoamisen estämisestä77 § - Suojaverkot78 § - Erityismääräykset köysien varassa työskentelyssä ja liikkumisessa17 luku - Henkilöstötilat79 § - Rakennustyömaiden henkilöstötilat80 § - Asuintilat18 luku - Erinäisiä määräyksiä81 § - VoimaantuloMuutossäädösten voimaantulo ja soveltaminen:27.6.2013/525:


pedjolino1111 - 58, Gothenburg, Ruotsi :: Alfa.fi\npedjolino1111 05. Maaliskuu 1963 (58), Gothenburg, Ruotsi Oli online kauemmin kuin kuukausi sitten sitten\nRuotsi: 12 sija\n25.09.2018 22:45 Gothenburg: 1 sija\nItestä huolehtiminen on sinulle tärkeää. Ja olet oikeassa! Kun uupumus iskee, mikään ei tee sinua iloisemmaksi kuin rentouttava tauko kylpylässä. Miten muuten saisit lisää energiaa ja hvyää mieltä rankan työrupeaman jälkeen? Jo vain olemalla kylpylässä, unohdat ongelmasi ja jokapäiväiset murheet samalla kun saavutat harmonian ja keräät lisää energiaa, jota tarvitset ongelmiesi ratkaisemiseen. Erinomaisen hyvä vaihtoehto! Lisää »\nSinunlaisia kutsutaan usein kunnon 'saaliiksi'. Ja tästä määritteestä tuskin pahastut. Itse asiassa se määrittelee yhden parhaista ominaisuuksistasi: saavutat aina tavoitteesi,voittaen vaikeudet ja esteet. Tiedät aina mitä haluat ja ennen kaikkea mitten sen saat. Mielestäsi tarkoitus pyhittää keinot, ja olet aika kekseliäs ja innokas. Raha ei ole sinulle itseisarvo, mutta se auttaa sinua saamaan haluamasi. Onneksesi, tiedät miten voittaa muut puolellesi. Se vuoksi liike-elämä, julkiset suhteet tai jopa politiikka ovat parhaita valintoja vahvalle luonteellesi. Lisää »\nSuoraan sanottuna olet enemmän teoreettinen kuin käytännössä kokeileva, koska harjoittelemalla saat pohjan testaamaan kaikkea mitä olet lukenut kirjoista. Kuin innokas tieteilijä käytät naistasi koekaniina. Testaat hänellä olettamuksesi ja todistat väittämäsi. Pidät tutkimisesta ja seat suurta nautinto kun tutkimuksesi tuottaa toivottua tulosta. Kohtelet naisia viileästi ja varauksellisesti. Lisää »\nArvostele kuvia, saa kuvallesi arvosteluja. Alfa.fi on sosiaalinen verkosto 647,302 ja 1,251,384 kuvien. Osallistu tietääksesi Alfa.fi arvostelusi!


Asuntomessujen rakennustekninen mallikohde on kohde 26, Kotikontti - Asuntomessut\nti, 01.08.2017 - Takaisin arkistoon\nAsuntomessujen rakennustekninen mallikohde on kohde 26, Kotikontti\n– Kotikontissa näkee, että rakennuttaja on vahvasti ohjannut suunnittelua, ja talosta on syntynyt rakennuttajansa näköinen koti. Tiloja on selvästi mietitty käytön kannalta, jonka lisäksi suunnittelussa on huomioitu oivasti hyvät tekniset ratkaisut, raati perustelee.\n– Talostamme on tullut selkeä, linjakas ja kestävillä sekä laadukkailla materiaaleilla rakennettu koti, Tiusasten rakentajapariskunta iloitsee.\n– Valinta on aina haastava. Myös tänä vuonna Mikkelin alueella on kaikkiaan useita hienosti toteutettuja kohteita. Tällä kertaa valinnan painotuksessa on kiinnitetty huomiota talon käytettävyyteen, sen hyvään tekniseen toteutukseen, RKL:n puheenjohtaja Ari Autio tiivistää valintaprosessia.\nKohteiden valintaraatiin kuuluivat\nJäseninä rkm Juhani Kukkakorpi, RKL:n II puheenjohtaja sekä rkm Jukka Lintunen, RKL:n III puheenjohtaja\nArtikkelin kuva: Jessica Järvinen


Arvopohjainen markkinointi kasvuun tähtäävässä pk-yrityksessä | Industria - Arvopohjainen markkinointi kasvuun tähtäävässä pk-yrityksessä Arvopohjainen markkinointi kasvuun tähtäävässä pk-yrityksessä | Industria\nArvopohjainen markkinointi kasvuun tähtäävässä pk-yrityksessä\nKirjoittanut 5.12.2014 Wille Nummikoski\nTutkimuksen taustana on yleinen käsitys pk-yrityksien heikosta markkinointikyvystä ja tieto markkinoinnin olevan yksi isoimpia kehityskohteita suomalaisissa pk-yrityksissä. Pk-yritykset hallitsevat hyvin valmistamisen, ulkoistamisen ja suunnittelun, mutta markkinointi on osa-alueena vahvasti kehitysasteella. Markkinointi ei ole pk-yrityksille tuntematonta, mutta sen tehokkuudessa ja tuottavuudessa on yleensä haasteita.Työn tarkoituksena on selvittää, mitä yhteyttä B2B-arvomarkkinoinnin hallinnalla on yrityksen kasvun tavoittelussa, sekä miten pk-yritykset hoitavat B2B-arvomarkkinointia, ja mitkä ovat sen keskeisimmät kehitysalueet. Tutkimuksen kohderyhmänä käytettiin kasvua tavoittelevia pk-alihankintayrityksiä, jotka haluaisivat laajentaa liiketoimintaansa omiin tuotteisiin.Tämä työ sisältää teoreettisen ja empiirisen tutkimusosion. Teoreettisessa tutkimusosiossa käsitellään oleellisimmat teoriat liittyen arvon luontiin, pk-yrityksien kasvuun, B2B-markkinointiin, sekä pk- ja alihankintayrityksien ominaispiirteisiin. Näistä muodostettiin viitekehys, joka toimi pohjana empiiriselle tutkimusosiolle. Empiirinen tutkimusosio, B2B-arvomarkkinoinnin tilasta, toteutettiin haastattelututkimuksena. Haastateltavina oli yhdeksän valikoitua pk-alihankintayritystä.Tutkimuksen perusteella nähtiin, että B2B-arvomarkkinoinnin toteuttamisella on yhteyttä yrityksen kasvun saavuttamisessa. Pk-yrityksien markkinoinnissa havaittiin myös selkeitä kehityskohteita. Suurimpia puutteita, joita pk-yrityksien markkinoinnissa havaittiin, olivat selkeän markkinointistrategian ja systemaattisen markkinointitoiminnan puuttuminen. Yrityksiltä puuttui markkinoinnista myös systemaattinen asiakasarvon määrittäminen ja hyödyntäminen.Edellä mainittujen asioiden puuttuminen hankaloittaa liiketoiminnan laajentamista ja kehittämistä. Tuloksien pohjalta muodostetiin konseptimalli markkinoinnin ja markkinaprosessien tilan korjaamiseen, sekä niiden sisällyttämiseen mahdolliseen uuteen liiketoimintamalliin. Konseptimalli toimii ohjenuorana uuden liiketoiminnan B2B-markkinoinnin luomisessa ja nykyisen markkinoinnin kehittämisessä.


Fjällräven Sarek Zip Sweater Fleece-takit Dark Grey Miesten Vaatteet,fjällräven duffel no 4,kuuma Myynti, fjällräven kånken classic nyt jopa\nEtusivu >> Fjällräven >> Miesten vaatteet >> Fleece-takit >> Fjällräven Sarek Zip Sweater Fleece-takit Dark Grey Miesten Vaatteet,fjällräven duffel no 4,kuuma Myynti\nFjällräven Sarek Zip Sweater Fleece-takit Dark Grey Miesten Vaatteet,fjällräven duffel no 4,kuuma Myynti\n€198.90 €99.45Säästä: 50%\nMalli: Fjällräven 002822\n6407 Kpl varastossa\nfjällräven sten takki Fjällräven Miesten vaatteet Fleece-takit , Fjällräven Sarek Zip Sweater Fleece-takit Dark Grey Miesten Vaatteet,fjällräven duffel no 4,kuuma Myynti fjällräven nuuk,luksustuotteiden\nVankka fleece takki lämmin Teddy fleece kestävää G 1000 olkapäillä ja kyynärpäissä. Kaksisuuntainen vetoketju edessä ja kaksi taskua.\nVankka fleecetakki kaunis paksu nalle fleece sisälle tasainen neulotut Jersey neulominen. Erinomainen eristys vaate, joka voidaan kuluneet kuin kevyt takki tai lämmin keskimmäinen kerros, ja että kestää useita vuosia ulkoilmaretkiä. Vahvikkeet kestävää G 1000 kangas olkapäillä vähentää kitkaa kun kannat reppu, ja G 1000 kyynärpäissä, vetoketju ja tasku aukot. Edessä vetoketju on kaksisuuntainen ja voidaan avata alla tuuletusta varten. Kaksi tilavaa vetoketjullista taskua. Joustava reunus klo hihansuissa. Selkä on hieman pidennetty pitää alaselän ja taka lämmin.\nMateriaalit: akryyli, G 1000, polyesteri\nPintamateriaali: 52% polyesteriä, 48% akryyli, G 1000 Alkuperäinen: 65% polyesteriä, 35% puuvillaa\nSisältää ei tekstiiliä olevia eläinperäisiä osia: Kyllä\nYksi maailman parhaista ulkona kankaat:\nG 1000 on Fjällrävenin oma kestävä ja monipuolinen kangas, hyvin todistettu ulkona klassikko, joka auttaa valmistautumaan kaikenlaisia seikkailuja, kaikissa ilmasto ympäri vuoden - tropiikista napa-alueilla. Tiivis kangas (65% polyester ja 35% puuvillaa korkealaatuista) käsitellään Greenland Wax. Tämä yhdistelmä tekee G 1000 yksi maailman paras ulkona kankaita useita vahvoja ominaisuuksia:\nKestävä G 1000 kestää hyvin kulutusta, ja tämä yhdistettynä sen keveys tekee siitä erinomaisen valinnan sekä matka- ja ulkoiluun.\nVedenkestävä Greenland Wax tekee G 1000 vaatteet kestää hyvin sadetta ja kosteutta. Tämä tarkoittaa, että voit käyttää niitä aikana lyhyen sadekuuroja. Jos kangas kastuu, se kuivuu nopeasti.\nTuulenpitävä tiheä kudos tekee G 1000 lähes täysin tuulenpitävä. Kun kyllästetty Greenland Wax se tarjoaa täydellisen suojan purevia tuulia.\nHengittävyys Yksi G 1000 upeimmista ominaisuuksista on sen erinomainen tuuletus - se vapauttaa tehokkaasti kosteutta kehosta, joka on erityisen käytännöllinen, kun ottavat osaa rasittava toimintaa.\nUV-suoja kangas tarjoaa lähes 100% suojan auringon ultraviolettisäteilyä (UVA ja UVB) ja siksi vähentää huomattavasti riskiä auringonpolttama.\nMosquito turvallinen tiukka kutoa pitää hyttyset ja muut lentävät hyönteiset pois iholta - käytännön sekä vuorille ja metsään, tai matkoilla kuumassa ilmastossa. (Huomaa, että G 1000 Lite ei ole hyttysen turvallinen.)\nPesu 40 ° C\nVillaa, lempeä konepesun 30 ° C\nKuiva puhdas Tetrakloorietyleeni\nGentle kuiva puhdas Tetrakloorietyleeni\nRumpukuivaus matalalla lämpötilalla\nRautaa, höyryllä tai, matalalla lämpötilalla\nRautaa, höyryllä tai, höyryllä\nRautaa, höyryllä tai, korkealla lämpötilalla\nOsta nyt Fjällräven Sarek Zip Sweater niinkin edulliseen hintaan kuin 793.95 RMB. Fjällräven:n valmistama Sarek Zip Sweater:a on saatavilla monissa eri kooissa ja väreissä ja varustettuna kaikella, mitä tarvitset. Fjällräven erinomainen Suomi:ssa, tarjoamme parhaat hinnat kaikille hiihtotuotteille. Tarkastele kaikkia Miesten vaatteet-osastomme Fleece-takit:a.\nFjällräven - Miesten vaatteet - Fleece-takit\nBjörn Borg Hotpant Lace Underwear 3-pack Black Nainen,björn borg...\nAdidas M Nchen Spzl Kengät Miesten Laivastonsininen/Kultaiset - 84591,adidas...\nAliExpress Halpa UGG 1008148 Uusi Musta Diamond Crystal Bow Naiset Kiinasta...


Saira | Kalastus.com\nElikkäs mun käsittääkseni Sairassa ja Fishunter TT:ssä on ohut runko. Niin että tarviiko esim. 8cm sairaan tai TT:hen jotain erikois jigipainoo, vai otanko vaan jonkun pienikoukkusen? Tai entäs 5cm sitten?\nmarcello\t21.7.2019 17:30\nSaira jigi on kyllä todella\nSaira jigi on kyllä todella tehokas. Kaveri veti venepilkillä kuvassa olevalla saira-jigillä ja tuolla värillä, kuhia, haukia ja ahvenia,normaali 8-15 g nuppi, yleensä jigipään paino oli 10 g. Ostin sitten lomalla 8 cm saira jigiä ja samaa väriä kokeeksi, toimi hyvin. Kaverilla oli 10 cm saira ja toimi paremmin kuin 8 cm malli. 8 cm mallin runko on aika ohut ja jigipään väkänen runnoo helposti, jos väkänen on vielä iso.. 10 cm mallissa on pikkuisen paksumpi runko Saira-jigit on yllättävän kestäviä materiaaliltaan.. Uittelin muutakin jigiä kuin sairaa, wakea, kp-baitsia etc. Uittelin tasapainoakin, mutta enemmän tuli jigiä uitettua. Kalat olivat aika syvällä 8-10 metrissä, eräällä reissulla tuli kahteen mieheen, 4 mitallista kuhaa, toistakymmentä alamittaa, 4 haukea+ ahvenia, suurimmat siinä 250-300 g.\nToisen kaverin suosituksesta ostin fishunter TT- malli 5 cm ahvenelle ja 9 cm malli kuhalle, en kerinnä vielä kokeilemaan, väri on 343. 5 cm mallin runko näyttää ohuelta, joten kannattaa valita jigipään nuppi, jossa on pieni väkänen, joka pitää jigiä paikallaan.\nKalastustyyli oli, että 4 hv koneella ajettiin tuulta vasten ja pidettiin venettä paikallaan ja sahattiin eestaas mahdollista ottipaikkaa, yleensä pohjan tuntumasta, pattien ja luotojen rintuuksista, tavallaan tämä on sitä vertikaalijigistystä.\nKaverin suosikki ahvenelle on 5 cm mikado fishhunter TT ja minun käsitykseni mukaan myös ihan normi jiginupilla 3, 5, 7 ja 10 g uittelee, pitää kysellä, onko hänellä jotain erikoiskoukutusta.\nMatalissa järvissä, joissa keskisyvyys on parin metrin-kolmen metrin luokkaa jigaa tietty pienemmillä nupeilla, sitten kun mennään isoihin vesistöihin, kuten vanaja ja on sitten syvyyttä, niin tarvitaan painavampaa nuppia ja joudutaan kovemmassa kovemmassa tuulessa jigaamaan, niin joutuu jigaamaan painavammalla nupilla.\nAnonymous\t21.7.2019 17:32\nNäihin kyseisiin tarviit\nNäihin kyseisiin tarviit special koukut. Niitä ei juurikaan myydä marketeissa mutta tilaamalla voi vielä jostain löytyä sopivia, epäilen että olet asialla nyt himpun myöhässä, alkukeväästä pitäisi koukkuasiat hoitaa samoin kun KP Baitsin maagisen värin tilaus vaikka sitäkään ei ole silloinkaan missään ei etes jikiparatiisissa motonetsistä puhumattakaan. motonetsin irtukumit muutenkin on niitä surullisia jotka on liian isoja ja huonoimmat värit joihin ei kala tarraa. Jotain ainetta niihin on laitettu kun ovat painavampia mutta huonompia kun laatujikit.\nmarcello\t21.7.2019 18:07\nKuvassa olevan jigipään\nKuvassa olevan jigipään väkänen alkaa olla liian iso 8 cm saira-jigiin. Ei kovin kauan kestä, pitäisi olla pienempi väkänen, joka pitää nupin paikallaan. Nuppi on muistaakseni 9 g.\nAnonymous\t21.7.2019 18:16\nEi ihme jos hajoaa, kun sen\nEi ihme jos hajoaa, kun sen koukun noin huonosti laittaa.\nAnonymous\t21.7.2019 18:17\n9g nuppeja ei ole marketeissa myynniissä. Et vissiin tiedä jikaukseata tuon taivaallista. jikipäät menee 5, 7, 10 jne.\nmarcello\t21.7.2019 18:26\nYleensä jigipäät menee,3, 5,.7, 10 g jne. Ostin noita aliexpressistä ja 9 grammaa oli ilmoitettu paino. Kiinan markkinoilla riittää myös näitä jigipäiden välimuotoja, vaikka pääpaino on noissa 3,5, 7 ja 10 grammaa ja niin poispäin. Myyjiä on satoja, joten tarjontaa riittää, vähän eri lailla kuin suomessa.\nAnonymous\t21.7.2019 20:57\nitse ostan aina motonetistä ja siellä ei ole mitään välikokoja. Voiskohan ne laittaa niitä myyntiin kun tarttisin juurikin 8 ja 9 rammasia.\nAnonymous\t21.7.2019 21:19\nPyydä ottamaan moponetin\nPyydä ottamaan moponetin ostoista vastaavan Kiinaan ja pyydä 8-9 grammasta valikoimiin. Itse tilasin kanssa alin kautta noita välikokoja, vähemmän niitä on tarjolla kuin näitä vakikokoja, mut etsivä löytää, marcello oli väärässä, jikipäiden myyjiä ei ole satoja, vaan tuhansia, on iso pisnes.\nChang\t21.7.2019 21:26\nHyvin puri kuha ja hauki\nHyvin puri kuha ja hauki savossa tohon saira-jigiin, punanen pyrstö oli niissä, 7gramman päällä, hauet söi melkein koko paketillisen näitä...\nAnonymous\t21.7.2019 22:28\nKaikki marketit myy niita samoja koukkuja, tai siis kahta eri valmistajaa eikä kummaltakaan löydy välikokoja. Sitten niitä tarpeettomia yli 15g päitä pidetään pölyyntymässä. Voisi niiden tilalle pistää ne tärkeimmät 8 ja 9 rammaset.\n10g saa 9 rammasen kun nakertaa kauluksen pois, 8g kun sivarilla ottaa nupista siivun.\nmarcello\t22.7.2019 11:19\nNoita 8 gramman jigipäitä\nNoita 8 gramman jigipäitä löytyy Suomestakin kauluksellista mallia. Välikokoja on saatavilla esimerksi football päissä.\nPyöreistä normi jigipäistä väkäsellä varustettuja näitä välikokoja on vaikeampaa löytää Suomen markkinoilta, Kiiinasta niitä löysin ja tilasin satakunta kappaletta. Löytyy kuitenkin Ruthless keeper slim 8 g pyöreitä jigipäitä, jotka eivät riko jigiä. Soveltuu pienikokoisten ja kapearunkoisten jigien pujottamiseen koukulle, niin että jigi ei rikkoonnu, soveltuu varmaankin keskustelun aloittajan tarpeisiin, joten kireitä siimoja sairailuun.\nAnonymous\t22.7.2019 14:08\n4 egee kolmesta päästä.\nmarcello\t22.7.2019 16:33\nJoo, ei nuo ruhtless slim keeper jigipäät mitään halpoja ole.\nAnonymous\t22.7.2019 16:48\nTäytyy noihin paljasvartisiin\nTäytyy noihin paljasvartisiin testata laittaa tuota kutistesukkaa päällekkäin parit kappaleet kuten noissa oli tehty.\nAnonymous\t22.7.2019 20:26\nhopeinen punaisella pyrstöllä\nhopeinen punaisella pyrstöllä on myös todella kova väri ollut kuhalle, ja hauelle ikävä kyllä\nAnonymous\t22.7.2019 21:12\nVaatiiko saira kapellimestari\nVaatiiko saira kapellimestari uiton vai kalastaako ihan perinteisellä kelauitolla. Mikä koko on hyvä +200g aapolle.\nAnonymous\t22.7.2019 22:14\nIhme hypetystä sairan\nIhme hypetystä sairan ympärillä. Omalla järvellä ei sairaan pure, vaan ihan muuhun elävämpään merkkiin. Silloin kun on hyvä syönti ni tottahan sairallakin saa.\nAnonymous\t22.7.2019 22:31\nSairahan on muodon ja pehmeän matskun vuoksi älyttömän eloisa peli, mutta vaatii tietenkin uittotaitoa, kuten muutkin haarapyrstöiset jigit. Ei niillä saa, jos ei osaa käyttää.