3h, k, kph, lasitettu parveke, Kaukonpolku 2, Kaleva, Kerava - Kiinteistömaailma\nKT1281191KeravaEUR148000Helsinki Konala, Kauppakeskus Ristikko/helsinki-konala-kauppakeskus-ristikko\n72,5 m² / 72,5 m²3h, k, kph, lasitettu parveke\nKaukonpolku 2, Kaleva, Kerava\n72.5 m²Kaukonpolku 2, Kaleva, Kerava\nViihtyisä koti kattavien palveluiden lähellä\nNopeasti vapautuva, muuttovalmis kolmio keskustan palveluiden tuntumassa. Tästä viihtyisästä kodista on pidetty hyvää huolta ja asunnon kylpyhuonekin on täysin remontoitu v. 2020. Asunnossa on avoin, yhdistetty olohuone ja keittiö ruokailutiloineen. Ilmalämpöpumppu tuo viilennystä kesäiltoihin. Hyvin hoidettu taloyhtiö sijaitsee omalla puistomaisella tontilla. Alueella on monipuoliset palvelut ja hyvät liikenneyhteydet kävelyetäisyydellä. Uimahalli ja maauimala sekä liikuntapuisto ja terveyskeskus sijaitsevat kaikki aivan kulman takana, eikä Kauppakeskus Karuselliin tai Keravan asemallekaan ole pitkä matka. Tervetuloa esittelyyn! Voit myös varata ajan yksityisesittelyyn välittäjältä.\nSijaintiKaukonpolku 2, 04200 Kerava\nKeittiöKaapistot, jääkaappi, pakastekaappi, keraaminen liesi, uuni, astianpesukone\nSaniteettitilatKylpyhuone, suihku, peilikaappi, allaskaappi, lattialämmitys, pesukoneliitäntä\nYhtiövastike yhteensä343,90 €/kk\nTaloyhtiön nimiAsunto Oy Untolanlaakso\nTontin pinta-ala4492 m²\nTaloyhtiössä onKellarikomero, sauna, talopesula, kuivaushuone, väestönsuoja, ulkoiluvälinevarasto, kaapeli-tv, vastikepohjainen talonetti 10/2 Mb nopeudella., ei hissiä\nRakennukseen tehdyt korjauksetJulkisivujen ja parvekkeiden korjaus -03. Ilmastointikanavien puhdistus -04. Piha-alueiden kunnostus -05-06. Autopaikkojen sähköistys, hissikorjauksia -08. Hissien konehuoneiden uusiminen katolla -09. A-talon viemäreiden uusiminen -10. Ikkunoiden kunnostus -12. Lämmönvaihtimien uusiminen -13. IV-kanavien nuohous ja säätö, vesikattojen katteiden ja kattokaivojen uusinta -14. D- ja E-hissien modernisaatio sekä hissikorien sisustus, salaojien pesu ja kuvaus -15. Lukkojen uusinta Abloy Sento -avaimille, huoneistopihojen aitojen ja pyöräkellareiden ovien maalaus, kaikkien asuntojen pesukoneiden poistoputkien tarkastus ja kannakointi -16. Pyöräkellareiden lattioiden ja ulko-ovien maalaus, E-rapun löyly- ja puhukuoneen kunnostus -17. Asbestikartoitus, näytteissä saunojen pesuhuoneista ja muutaman asunnon muovimatosta ei havaittu asbestia, lämmityksen venttiilien vaihto ja tasapainotus, pihan kunnostusta -18. Taloyhtiön saunan osittainen kunnostus, leikkivälineiden korjaus ja uusinta, väestösuojan suojelumateriaalin uusinta ja päivitys, elementtisaumojen ja vesikaton kuntoarvio, ajopuomien asennus, rakennuksen kuntoarvio -19.\nTiedossa olevat korjauksetKts. Talokeskus Oy rakennustekninen kuntoarvio sekä pitkän tähtäimen suunnitelma vuonna, (saatavissa välittäjältä).\nMuutaOsakkailla on oikeus omalla kustannuksellaan hankkia viranomaisten ja yhtiön hyväksymä parvekelasitus. Parvekelasituksen korjaus- ja kunnossapitovastuu kuuluu osakkaalle. 4.3.2009 yhtiökokous päätti, että kph remontin yhteydessä vesikiertoinen lattialämmitys otetaan pois käytöstä ja korvataan taloyhtiön kustannuksella sähköisellä lattialämmityksellä. Sahkönkulutuksen maksaa osakas/asukas. Autopaikkojen lisärakentamisvelvoitesopimus saanut lisäaikaa 22 lisäautopaikalle 31.12.2021 asti. 29.8.2012 Keravan Energian kaukolämmön kaivuutyön yhteydessä havaittu öljynhajua. Ely lausunto 7.7.2013 474/07.00/2012, ei huomautettavaa raportista. Tietojärjestelmään merkitty tilaksi arvioitava tai puhdistettava. Asiakirjat esitettävä alueen uudelle omistajalle tai vuokraajalle. Hissien modernisaatio 2015, modernisaation kulu 1044 euroa/kk seitsemän vuoden ajan sisältyy hoitovastikkeeseen.\nAsuinhuoneistojen kokonaispinta-ala3941 m²\nLähipalvelutKeskustan palvelut (n. 0,5 km), Terveyskeskus (n. 0,5 km), Keravan uimahalli ja maauimala (n. 0,2 km)\nKoulutSompion koulu (n. 0,9 km), Keravan lukio (n. 0,3 km), Keuda (n. 0,4 km)\nPäiväkotiSpielhaus Kerava (n. 0,2 km), Keskustan päiväkoti (n. 0,6 km)\nLiikenneyhteydetBussit (n. 0,2 km), Juna (n. 0,8 km)\nRuokakaupatAlepa (n. 0,4 km), Prisma (n. 0,8 km)


Kannattaako sokeriton elämä? – Mielekäs miellekartta\n22.12.2014 7.2.2015 julkaissut Mielekäs miellekartta, kategoriassa Pohdintaa, Sokeriton elämä\nSokeri on suosittu puheenaihe, ja on saanut paljon huomiota eri medioissa tänä syksynä. Siitä yleisesti ollaan samaa mieltä, ettei sokerissa ole lainkaan ravinteita vaan pelkkiä tyhjiä kaloreita. Myös sokerin hampaita vaurioittava vaikutus on ollut kauan tiedossa. Sokeri aiheuttaa tulehdusta kehossa, ja tulehdus puolestaan on erilaisten tautien ja sairauksien taustalla, mm. syöpäsoluja ruokkii nimenomaan sokeri. Jos sokeria syö yli oman energiantarpeensa, ylimääräinen sokeri kerääntyy lopulta rasvaksi elimistöön, ja moni kamppailee alliensa ja makkaroidensa kanssa muutenkin.\nKannattaako nämä jättää?\nSokeri tai ennemminkin sokerittomuus on yksi sellainen aihe, jota aion käsitellä blogissani, ja kaikki postaamani reseptit tulevat olemaan sokerittomia. Kun puhun ja kirjoitan sokerista, tarkoitan sillä aina teollista, lisättyä sokeria, en koskaan ruuissa luonnostaan olevaa sokeria, jota on runsaasti mm. hedelmissä. Olen innostunut raakaleivonnasta ja -resepteistä, koska raakaherkut ovat useimmiten sokerittomia, eikä makeutta saavuteta esim. keinotekoisilla makeutusaineilla (jotka aiheuttavat monille vatsavaivoja), vaan esim. taateleilla, banaaneilla ja juoksevilla makeuttajilla kuten hunajalla tai agavenektarilla.\nJos kokee, ettei sokeri ole itselle mikään ongelma ja on helppo halutessaan jättää sokeriset herkut joskus syömättä, silloin sokerista ei ehkä kannata kokonaan luopua. Miksi demonisoida yksi raaka-aine ja tehdä elämästä turhaan hankalaa, voisi joku kysyä. Siksi olenkin sitä mieltä, ettei sokeria vastaan kannata hyökätä, jos oma suhde siihen on kunnossa. Olen kuitenkin mielenkiinnolla seurannut erityisesti tänä syksynä vallinnutta sokerikeskustelua ja miettinyt siihen liittyviä eri näkökulmia. Se on käynyt uutisartikkeleista ja keskustelupalstojen viesteistä selville, että monelle sokeri on ongelma. Sitä syödään ihan liikaa, siitä tulee paha olo, vatsa turpoaa potkupalloksi, ylipainoa alkaa kertyä yhä enemmän ja enemmän, syömisen jälkeen väsyttää ja herkkujen aiheuttama mielihyvä on nopeasti tiessään ja tilalle tulee syyllisyys ja lopulta joillain jopa masennus, jos kierrettä ei saa loppumaan. Monelle herkkusuulle sokerin syöminen houkuttaa syömään lisää sokeria, jolloin sokerista ei voi koskaan saada tarpeekseen. Joidenkin kohdalla voidaan syystä puhua sokeririippuvuudesta, vaikkei sitä vielä Suomessa otetakaan yhtä tosissaan kuin vaikkapa Ruotsissa.\nCake pops, kakkutikkarit. Sokerilla leivotut.\nMillainen sitten on oma suhteeni sokeriin? Olen aina pitänyt makeista herkuista ja syönyt niitä liikaa, muun ravinnon kustannuksella. Vielä jokin aika sitten saatoin saada valtaosan päivän energiantarpeestani sokerisista herkuista, jolloin ravinteikkaammalle ruualle ei jäänyt tilaa. Sokerimäärät vain kasvoivat ja roskis oli aina täynnä makeispapereita, -kääreitä ja -pakkauksia. Erityisesti se alkoi vaivata, että söin silloinkin sokeria, kun sitä ei oikeasti tehnyt edes mieli. Söin paljon myös sellaista sokerista makeaa, joka ei mielestäni ollut edes niin hyvää. Olin hyvin tietoinen huonoista syömistottumuksistani, sillä kaikki kunnollinen ruoka, mitä olin kaupasta hankkinut, pilaantui keittiössäni, koska vain katselin ostamiani kasviksia ja hedelmiä, mutta en kuitenkaan syönyt niitä. Sillä kun on vahvassa sokerikoukussa, silloin mikä vain sokeriherkku näyttäytyy paljon houkuttelevampana kuin esim. porkkana. Olin niin ahdistunut tilanteessani, että sokerikäyttäytymiseni oli pakko muuttua. Päätin yrittää olla ilman sokeria yhden kuukauden ajan.\nCup cakes, kuppikakut. Reilusti sokeria.\nVasta pari päivää sokerilakon aloittamisen jälkeen kuulin sokeriton syyskuu -haasteesta, joka levisi Facebookissa. Samaan aikaan media alkoi uutisoida sokerista ja sokerittomuudesta. Olin yllättynyt siitä, miten kivuttomasti oma sokeriton kuukauteni lopulta sujui. Se johtui aidon motivaation lisäksi vain yhdestä asiasta: vaikka elin ilman sokeria, en elänyt ilman makeaa. Tein mousseja ja kakkuja, joissa oli makeutuksena vain marjoja, taateleita ja viikunoita. Hunajaa aloin käyttää vasta, kun sokerinhimoni oli hellittänyt. Housut löystyivät sokerittoman kuukauden aikana, ja olo oli todella hyvä ja energinen. Parhaimmillaan oloni oli jopa meditatiivinen, koska pystyin olemaan aidosti läsnä esim. keskustellessa ystävän kanssa. Entisessä elämässäni saatoin alkaa kaivata niin paljon sokeria mm. jonkin ostosreissun yhteydessä, että en pystynyt enää keskittymään ystävän juttuihin, vaan mietin vain, mitä sokeriherkkua söisin heti ensimmäiseksi kotiin päästyäni. Asetelma muuttui täysin, kun tiesin, ettei sokeri kuulu elämääni.\nKun sokeriton syyskuu oli kohdallani onnistuneesti ohi, ajattelin voivani syödä sokeria maltillisemmin. Aloitin syömällä mm. sellaisia sokeriherkkuja, joita on vaikea korvata raakaherkuilla (esim. salmiakki). Vatsani ei siedä keinotekoisia makeutusaineita ollenkaan silloin, kun on makeisista kyse, joten sokerittomat karkit eivät ole minulle vaihtoehto. Siispä söin tavallista salmiakkia. Hyvin nopeasti aloin kuitenkin syödä sokeria muidenkin herkkujen muodossa. Kaikki vanhat tuntemukset nousivat pintaan. En kiinnostunut mistään muusta ruuasta, koska söin ennemmin sokeria. Taas tuntui, että sokeria oli pakko saada silloinkin, kun sitä ei tehnyt edes mieli, mikä oli mielestäni ihan hullua. En millään tahtonut palata vanhaan elämääni, ja sainkin itseäni taas niskasta kiinni. Palasin sokerittomuuteen ja totuttelin ajatukseen, etten syö enää koskaan lisättyä sokeria, koska se ei yksinkertaisesti sovi minulle. Se sotkee pasmani täysin.\nTällä hetkellä minun on helppo elää ilman sokeria (koska saan silti syödä kaikenlaisia herkkuja), mutta jos sattuisin syömään sokeria esim. kyläillessä jonkun luona, se ei toistaiseksi ole houkuttanut suurempaan sokerin syöntiin, vaan minun on ollut helppo palata raakaherkkujen pariin. Muutamat yksinkertaiset säännöt ovat toimineet hyvin: en koskaan osta kotiin mitään sokeriherkkuja ja olen kieltänyt myös muita kantamasta niitä kotiini. Syön kuitenkin valtaosan aterioistani kotona, joten sillä on paljon merkitystä, mitä omista kaapeista löytyy. Jos näyttäisi siltä, että sokerin syöminen taas jossain vaiheessa lähtisi käsistä, palaisin tiukempaan sokerittomuuteen. Juuri nyt sille ei kuitenkaan ole tarvetta, mutta joskus tilanteet muuttuvat aika äkistikin. Miten ikinä päättääkin syödä, sokeriton elämä ei saa tuntua dieetiltä. Koska raakaherkkuja ei ole helposti saatavilla tavallisista perusmarketeista, kaikki herkut joutuu tai saa tehdä itse. Herkkuja osaa arvostaa enemmän, kun niiden eteen on nähnyt vaivaa. Eikä niiden syömisestä tule sellaista turvotusta ja ähkyä kuin monista sokeriherkuista. Ja sehän on selvä, että raakaherkut ovat täynnä ravinteita, toisin kuin vastaavat sokeriherkut.\nKannattaako siirtyä käyttämään näitä?\nEhkä siis voisi elää aika lailla sokeritonta elämää, koska saa kuitenkin elää makeaa elämää?\nAvainsanat: elämäntapamuutos, makeutus, raakaherkut, raakaleivonta, sokeririippuvuus, sokeriton, sokeriton syyskuu\n4 vastausta artikkeliin “Kannattaako sokeriton elämä?”\nKiinnostavaa asiaa! Jään odottamaan reseptejä.\nHienoa, tervetuloa blogiini!\nTaidankin alkaa seurailla blogiasi, itsellä on sokeriton elämä alkanut kliseisesti alkanut tammikuussa. Hyvin menee toistaiseksi!\nLämpimästi tervetuloa seuraamaan! Täytyykin tulla tutustumaan sun blogiin. Hienoa, että olet jaksanut tsempata nyt tammikuussa. Mun entisessä elämässä päiväkin ilman sokeria oli kova juttu. :)


Sairaan ihana elämä: Kodinhoitohuoneen pikaremontti\nEhostettu vauvojen huoltopiste.\nTässä sopivasti ennen kaksosten syntymää mies urakoi meillä valmiiksi käsittääkseni alkuperäiskunnossa olevan kodinhoitohuoneen pintaremontin. Tila on kapea ja hankala, eikä huoneen kolme ovea tee paikkaa yhtään helpommaksi, mutta oon tyytyväinen että tuollainen huone meillä ylipäätänsä on. Kodinhoitohuoneessa on lisäksi kaappipakastin ja toinen jääkaappi, joten säilytystilaa siellä ei ollut ennen eikä ole nytkään mitenkään hurjasti. Keittiöremppaa suunnitellessa mietittiin, että tehdäänkö kodinhoitohuone uusiksi täysin vai ei. Silloin homma jätettiin (onneksi!) tekemättä. Nyt käytiin samanlainen mietintä, mutta päädyttiin useiden tuhansien eurojen remontin sijaan tekemään pieni pintaremppa ja säästämään rahat seuraavaan remonttikohteeseen, joka kulkee koodinimellä master bedroom.\nTilanne ennen. Kaapin takaa löytyi veikeän punainen seinä ja koteloa vaativa putki.\nKaikki alkoi siitä, kun pesukone oireili viime keväänä. Ensin se valutti vettä edestä ja sitten takaa. Vahinkoja ei huomattu ihan heti, joten koneen vieressä oleva kaappi kastui käyttökelvottomaksi. Ei harmittanut pätkääkään. Se kaappi siis. Vesivahingon laajuus sen sijaan jännitti, että oliko kosteus päässyt seinään. Onni onnettomuudessa oli kuitenkin se, että kodinhoitohuoneen pintaremontti polkaistiin vauhdilla käyntiin.\nKaapin myötä katosi siivouskomero, mutta sain tilalle pienen lisäpakastimen sekä tason pyykkihuoltoa varten. Mikäli joskus tulevaisuudessa haluan tuhota maapallon ja kuivata pyykit koneessa, niin pakastin vaihtuu kuivausrumpuun. Taistelen kuitenkin kuivausrumpua vastaan niin pitkään kuin voin.\nEnnen ostin aina reissuilta jääkaappimagneetin muistoksi. Nyt en käy reissuissa :)\nTuosta ovesta ei kovin paljoa kuljeta ulos.\n- Purettiin kaappi\n- Ilmastointiputki (?) koteloitiin\n- Punainen seinä ja katto maalattiin\n- Sähköjä vedettiin vähän uusiksi\n- Pyykkitaso rakennettiin laminaattitasosta\n- Ikean kaapit asennettiin tason päälle\n- Pesupisteeseen vaihdettiin taso, mutta vanha allas ja hana saivat jäädä\n- Ikean seinään asennettavat kuivaustelineet toivat metrikaupalla lisää pyykinkuivaustilaa\n- Puiset vetimet vaihdettiin modernimpiin\nMitä pitää vielä tehdä:\n- Pakastimen ja seinän väliseen 38 sentin tilaan pitää keksiä jokin säilytys / hylly / asia / ratkaisu.\n- Välitiloihin oli tarkoitus tulostuttaa valokuvat jollekin välitila-ainekselle.\n- Uudet valaisimet olis maukkaat.\nNämä Ikean seinään kiinnitettävät pyykkitelineet on loistavat just tuohon tilaan. Tosin kuivaustilaa olisi enemmän, jos näitä olis saanut vähän leveämpinäkin. En kuitenkaan löytänyt mistään muualta vastaavanlaista ratkaisua, joten näillä mennään.\nTälle muutokselle kertyi hintaa aika tarkalleen 700 euroa. Oon tyytyväinen, että muutamalla satasella saatiin tuosta huoneesta huomattavasti toimivampi paikka!\nLähettänyt sanni klo 20.19\nTunnisteet: kotijuttuja, projekti, remontti\nAnonyymi 26. marraskuuta 2013 klo 20.28\nMä en luopuis kuivausrummusta MISTÄÄN hinnasta (paitsi kesällä tietty kuivaan ulkona). Muuten meillä hukuttais pyykkeihin likaisten töiden ja kolmen alle 4-vuotiaan sotkian kanssa! Suosittelen! :)\nsanni 26. marraskuuta 2013 klo 22.02\nMä luulen kans, että vielä tulee päivä kun kuivausrumpua meille saapuu, mutta vielä toistaiseksi koitetaan kituuttaa ilman. Nytpä on sille kuitenki paikka olemassa :)\nP 28. marraskuuta 2013 klo 16.31\nMeille tulee ehkä mahdollisesti sitten joskus sellainen lämpöpumpulla toimiva kuivausrumpu. Kunhan vaan tuo pesukone ekaksi hajoais. Kyllähän nyt kahden aikuisen koti sellaista tarvii.. Paitsi jos pihiys iskee siinä kohtaa taas.\nAnonyymi 17. elokuuta 2014 klo 12.52\nHeippa! Mistä ostitte tuon tason tuohon pesukoneen päälle? :) Oliko kalliskin? Hienon näköinen on!!


TAMPERE. suomi. Valoa ja virtaa - PDF\nDownload "TAMPERE. suomi. Valoa ja virtaa"\n1 TAMPERE suomi Valoa ja virtaa 2006\n2 Uutta hohtoa kaupungissa Tervetuloa Tampereelle! Kaupunkiin voi tulla monella mielellä ja tuulella. Tämä opas on tehty sinulle, joka haluat perustietoa Tampereesta ja sen eri puolista nimenomaan matkailijan vinkkelistä. Toivomme, että vierailusi on onnistunut ja saat siitä valoa ja virtaa elämääsi. (nro) Tekstissä numero sulkeissa kohteen jälkeen viittaa sijaintiin Tampereen kartalla s Akseli Gallen-Kallela, Nuori fauni, 1888 Tampere Jazz Happening VUODEN NÄYTTELYHUIPUT luvun legendaarista kultasepäntaitoa: Fabergén aika Museokeskus Vapriikissa Akseli & Nuori Suomi -näyttely avaa uuden näkökulman kansallistaiteilijamme mielenmaisemaan Tampereen taidemuseossa , s. 22 TAMPEREESSA ON VALOVOIMAA. Keskustorin arkkitehtuuria kunnioittava ja yksityiskohtia esiin nostava valaistus sai kansainvälisen The International City Light Award kaupunkivalaistuspalkinnon. Kaupungin valoja ja valopilkkuja sivulta 16 alkaen. KAIKKI YHDELLÄ KERTAA! Tampereen seudun elämykset, matkailupalvelut ja ryhmien ohjelmat paketoi nyt yhteen GoTampere, Verkatehtaankatu 2, p , (sivusto aukeaa keväällä) Koskenrantoja, historiaa ja tätä päivää: tee koskikieppi, tutustu kaupunkiin ja ihastu Finlaysonin alueeseen Vettä, vihreyttä ja ulkoilmaelämää: risteile, kalasta ja liiku luonnossa Kaupungin valoja, arkkitehtuuria, musiikkia ja kongressikaupungin tuntua: katsele, kuuntele ja haistele ilmapiiriä Vuoden huiput, erikoisnäyttelyt, museot, teatterien ohjelmistot: tartu tilaisuuteen ja nauti kulttuurin laajasta kirjosta Tampereella tapahtuu: elä mukana, innostu ja pysähdy pohtimaan Koko perheen Tampere: käy Särkänniemen elämyspuistossa, tapaa muumit ja muut, pistäydy teatterissa Ravintoloita ja kahviloita Ostoksia Majoitus Hyvä tietää, sanahakemisto ja kartta 2\n3 Tampere Vuonna 1779 perustettu, nykyään asukkaan Tampere sijaitsee kahden järven välisellä kannaksella. Suomen kolmanneksi suurin kaupunki Tampere tunnetaan kulttuurin, urheilun, tapahtumien, tutkimuksen, koulutuksen ja yritystoiminnan keskuksena. Helsingistä matkaa Tampereelle on 160 km, joka taittuu autolla tai junalla puolessatoista tunnissa. Suora lentoyhteys Tampereelle on Tukholmasta, Kööpenhaminasta, Riiasta, Frankfurtista ja Lontoosta. TUNNETTA, TAIDETTA, TARINAA. Tampere on vuoden 2011 Euroopan kulttuuripääkaupunkikandidaatti, jonka valtteja ovat muun muassa vahva teollisuuskaupungin kulttuuriperintö, omaleimainen arkkitehtuuri, Pirkanmaan monipuoliset kulttuuripalvelut, tiivis seudullinen yhteistyö, kansainvälisyys ennen ja nyt sekä yliopistot, korkeakoulut ja muut oppilaitokset. TAMPERE 2011 KULTTUURIPÄÄKAUPUNGIKSI 3\n4 Käy koskenrantaa Tampere on harvinaisen käveltävä kaupunki, sillä täällä suuren kaupungin sisältö mahtuu pieneen mittakaavaan ja paljon voi ottaa haltuun aivan jalkapelillä. Keskustassa idän ja lännen erottaa toisistaan Tammerkoski, jonka rannoilta voi yhä lukea Tampereen kasvutarinaa Suomen tekstiili-, konepaja- ja puunjalostusteollisuuden edelläkävijäksi. Nyt tosin punatiilitehtaat, joissa pumpulin plikat, masuunien rautakourat ja massankeittäjät uurastivat, ovat täyttyneet uusilla osaajilla, käyntikohteilla ja palveluilla. TALVINEN KESKUSTORI MÄLTINRANTA TALLIPIHA FINLAYSONIN PALATSI KEHRÄSAARI Koskikiepin pysäkkejä Verkarannassa sinua palvelee ja neuvoo hyväksi aluksi Tampereen kaupungin matkailutoimisto ( ). GoTampereen tiskiltä ostat kätevästi seudun matkailutuotteita ja -paketteja. Käsi- ja taideteollisuuskeskus Verkaranta (20) näyttelyineen ja kahviloineen toimii entisessä värjäämössä. Sata kauppaa ja katon kaupan päälle löydät kauppakeskus Koskikeskuksesta. Sieltä pääset Ratinan suvannon kävelysiltaa pitkin Kehräsaareen, jossa odottavat pienet erikoiskaupat, ravintolat ja elokuvateatteri. Hämeensillalla sinua tervehtivät akateemikko Wäinö Aaltosen patsaat: Suomen neito, Eränkävijä, Kauppias ja Veronkantaja. Keskustorilla (16) voit ihastella suihkulähdettä, jugendtaloja ja illan ehtiessä hienoa valaistusta. Kaupunginkirjaston lehtilukusali Frenckellin paperitehtaan entisessä kattilahuoneessa palvelee päivänkohtaisena tietokeskuksena. Mältinrannan vedenpuhdistamossa virtaa nyt luovuus, sillä siellä ovat Tampereen taiteilijaseuran näyttelytilat. Rannasta pääset uimaan Tammerkoskeen vuoden ympäri. Tampellan alueen historiaa on kehittyvän Suomen voimallinen konepajateollisuus turbiineineen, laivoineen ja vetureineen, nykypäivää taas monipuolinen Museokeskus Vapriikki (18). Patosillalta voit kurkistaa, miten vesi putoaa kohti Pyhäjärveä ja nauttia ympäristöministeriön nimeämästä kansallismaisemasta. FINLAYSONIN KIRKKO TYÖVÄEN KESKUSMUSEO, VAKOILUMUSEO, MEDIA- MUSEO RUPRIIKKI, TR1 FINLAYSONIN TEHTAANMYYMÄLÄ FINLAYSONIN PORTTI KESKUSTORI FRENCKELL 4\n5 MUSEOKESKUS VAPRIIKKI TAMPELLAN KELLOPORTTI VERKARANTA PATOSILTA HÄMEENSILTA VERKARANTA KOSKIKESKUS Historian kohinaa Tammerkosken rannoilla - Ruotsin kuningas Kustaa III perustaa Tampereen kaupungin v Suomen ensimmäinen paperitehdas aloittaa v Suomen ensimmäinen suurteollisuusyritys Finlaysonin puuvillatehdas syntyy v Suomen ensimmäinen paperikone käynnistyy v J. C. Frenckell & Sonin paperitehtaalla. - Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus Osake-Yhtiö (myöh. Tampella) perustetaan v Finlaysonin tehdassalissa syttyvät Pohjoismaiden ensimmäiset sähkövalot v Sähköä tuotetaan ensimmäisen kerran vesivoimalla v Tampere on 1900-luvun alussa Suomen suurin teollisuuskaupunki. - Tehtaiden piiput alkavat jäähtyä 1970-luvulla. - Tehdastiloja aletaan ottaa uuteen käyttöön 1980-luvulla. - Finlaysonin alue palkitaan Difa-Award-kaupunkisuunnittelukilpailussa v KEHRÄSAARI 5\n6 Ihastu Finlaysoniin, se vie mukanaan Vetovoimaiset paikat pysyvät ja paranevat kuten Finlaysonin pumpulitehtaan alue (13), josta on kasvanut verraton ja omaleimainen käyntikohde. Ennen portista kutsui sisään tehtaanpilli, nyt kulttuuri, metkat museot, taide, tapahtumat, viihde ja makumatkat. KÄY SISÄÄN: FINLAYSONIN PORTTI, SATAKUNNANKATU 18 FINLAYSON Finlaysonin alueen vanhin rakennus, Kuusvooninkinen vuodelta 1837 oli teollisuusrakentamisen läpimurto Pohjoismaissa. Nyt siinä sijaitsevat Mediamuseo Rupriikki ja TR1. Rupriikki esittelee joukkoviestinten kehitystä tamperelaisittain, kuulet vanhoja radio-ohjelmia, näet ensimmäiset elävät kuvat... TR1 on kuvataiteen, muotoilun ja valokuvataiteen näyttelykeskus. Työväen keskusmuseo Werstas esittelee työn historiaa, työväenperinnettä ja sosiaalihistoriaa, perusnäyttely Suomi, sisu ja sosiaaliturva kertoo selviytymisestä elämän myrskyissä ja tyvenissä. Werstaan ihmeisiin kuuluu myös höyrykonevanhus Sulzer, Finlaysonin tehtaan entinen päävoimanlähde. Vakoilumuseossa maan alla tapaat kansainvälisiä huippuagentteja. Voit myös urkkia heidän menetelmiään salakuuntelusta aseisiin ja tehdä agenttitestin. Kaupungin suurin elokuvateatteri Plevna tarjoaa elokuvan lumoa kaikkiaan 10 salissa. Lastenteatteri Teatteri 2000 Kuusvooninkisessa tuo näyttämölle vuosittain 3-5 ensi-iltaa. Grafiikanpaja Himmelblaun näyttelyissä näet kymmenien taiteilijoiden töitä ja pääset seuraamaan vedostamista. Myös ostomahdollisuus. Finlaysonin kirkko (1879) on suosittu vihkikirkko, jonka sisustuksessa on vaikutteita tehtaan perustajien kveekarihengestä. KÄY MYÖS WILHELM VON NOTTBECKIN PUISTOSSA FINLAYSONIN PALATSIN KUPEESSA. 6\n7 VÄINÖ LINNAN AUKIO MEDIAMUSEO VAKOILUMUSEO FINLAYSONIN KIRKKO Entä silloin ennen? Tamperelainen puuvillateollisuus loi ensiloimensa luvulla laivan tuoman skotlantilaisen James Finlaysonin ansiosta, ja pian Finlaysonin puuvillatehdas jo kutoikin itsensä Suomen historian ensimmäiseksi suurteollisuusyritykseksi. Kasvuvoimaa pumpulitehdas sai sekä Tammerkoskesta että huippuosaamisesta. Tehtaan alue kasvoi lopulta kaupungiksi kaupungissa omine kirkkoineen, sairaaloineen ja kouluineen. Tehtaan oman junan Pikkupässin raiteista on pätkä jäljellä Kuusvooninkisen edessä. 7\n8 FINLAYSONIN PALATSI TALLIPIHA Ravintolat ja kahvilat Finlaysonin alueella ravintoloita ja kahviloita riittää, listalta voi poimia ainakin panimoravintolan, voileipäpaikan, amerikanihmeen, italialaisravintolan, trendikahvilan, tanssiravintolan, yökerhon ja Tallipihan kahvilan paakkelseineen ja viineineen. Valitse vapaasti ja käy pöytään! Ruokaravintoloita Bella Roma, kotoisa italialainen, p , Bugsy, seurustelu- ja ruokaravintola, p , Classic American Diner, perinteinen amerikkalainen, p , Finlaysonin Palatsi, historia ja gourmet kohtaavat, p , Juvenes Ravintola Ziberia, lounas- ja juhlaravintola, p , Panimoravintola Plevna, 13 omaa olutmerkkiä, p , SpeakEasy, kanansiipiaterioita, p , Time Zone, noutopöytälounas, p Tivolibar, tanskalaisia voileipiä, p , Kahviloita Nostalgia, aito tamperelainen Vatruska, Tallipiha, vanhan ajan tunnelmaa Wayne s Coffee, olohuonemainen miljöö Muista myös Pub Höyry, karaoke-tanssiravintola Klubi 54 ja Bar & Dance Be-Bop. 8\n9 Ptruu, pysähdy Tallipihalle! Finlaysonin tehtaanpatruuna Wilhelm von Nottbeck rakennutti Tallipihan 1800-luvulla. Nykyisin Tallipihassa (12) työskentelee käsityöläisiä ja sen puodeista saa persoonallisia tuliaisia: käsitöitä, kenkiä, keramiikkaa, tako- ja tiffanytöitä, grafiikkaa, ratsastustarvikkeita ja käsintehtyä suklaata. Teematapahtumia ympäri vuoden, kesällä vanhan ajan karuselli ja hevoskärryajeluita. Tallipiha, Kuninkaankatu 4, TALLIPIHA PANIMORAVINTOLA PLEVNA Opastettuja kävelykierroksia Paidat paperiksi, kuuset kartongiksi tiistaisin Paperintekoa ja puunjalostusta Tammerkosken rannoilla ensimmäisestä paperipruukista alkaen. Lähtö Keskustorilta Frenckellin kellon alta klo 17. Vesivoimaa ja rautakouria keskiviikkoisin Koski jauhoi voimaa ja Tampellan rautakourat takoivat metallia. Lähtö Tampere-veistoksen luota Työn puistikosta klo 17. Pumpulitehtaalta palatsiin torstaisin Puuvillatehtaan plikat kehräsivät ja kutoivat, patruunaperhe kasvatti ananaksia ja seurusteli keisarin kanssa. Lähtö Finlaysonin Satakunnankadun portilta klo 17. Ylläolevien kierrosten hinta: aikuiset 5 e, lapset 2 e. Tied. kaupungin matkailutoimisto p , Puuvillaa, plikkoja ja patruunoita sunnuntaisin Historiaa Finlaysonin alueella. Lähtö Työväen keskusmuseo Werstaalta klo 14. Aikuiset 5,50 e, lapset 3,50 e. Tied. p , Hevoskärryajeluita Finlaysonilla ja muualla keskustassa. Lähdöt Tallipihasta. Tied. p , Finlaysonin alueen palvelujen yhteismyynti p , 9\n10 Vettä, urbaania vihreyttä ja ulkoilmaelämää Tampere sijaitsee luonnonkauniilla paikalla Näsijärven ja Pyhäjärven välisellä kannaksella. Kaupungin maiseman peruselementtejä ovat myös Tammerkoski rantoineen sekä meren ja jään muovaamat korkeat harjut huikaisevine näköaloineen. Tampere tunnetaan lisäksi puistoistaan ja ulkoilualueistaan, joista Pyynikki (2) ja Kauppi kutsuvat virkistymään ja kuntoilemaan aivan keskustan tuntumassa. M/S SILVER MOON RAUHANIEMI Vain meri puuttuu, mutta senkin korvaa Näsijärvi suurine selkineen ja rantakallioineen ja vähemmän tuulinen sisämaan ilmasto. Tampereen seudun monivivahteinen luonto on kuin luotu ulkoilmaelämään. Retkiä voi tehdä omin päin tai tilata kaiken valmiiksi mietittynä pakettina. Lähellä Tamperetta ovat myös Pirkanmaan hienot ja jylhät kansallispuistot Seitseminen ja Helvetinjärvi. Talvella suosittuja lajeja ovat hiihto, luistelu, retkiluistelu, pilkki, avantouinti, lumikenkäkävely ja liikkuminen järven jäällä. Kesän riemuihin kuuluvat laivaristeilyt, soutelu, melonta, purjehdus, patikointi, sauvakävely, retkeily, kalastus ja golf. Syksyllä marjastetaan ja sienestetään. Teiskosta, Tampereen ikiomalta maaseudulta ja merkittävästä mökkihöperöiden keskittymästä löytyy Suomen ainoa vuono Paarlahti. Teiskossa kannattaa myös ajella idyllisiä kyläteitä ja nauttia järvi- ja metsämaisemista. Ydinkeskustasta on Teiskoon noin puolen tunnin ajomatka. S/S TARJANNE Risteile Pyhäjärven laineilla Laukontorilla (15) Pyhäjärven rannassa on vilkas risteilysatama ja kauppatori. Tammer Linen Tampere-risteilyllä maanantaisin kello näet Tampereen panoraamana järveltä päin. Aikuiset 12 e, lapset (4-14 v.) 4 e, perhelippu 24 e. 10\n11 Sotkanvirran risteilyllä maanantaisin kello seilataan sinistä tietä naapurikaupunkiin Nokialle ja takaisin, rannassa käydään kylpylähotelli Rantasipi Edenin laiturissa. Koko risteily: aikuiset 18 e, lapset 8 e, perhelippu 36 e, yhdensuuntainen risteily 10 e/3 e/20 e. Laivoissa on A-oikeuksin varustetut ravintolat. VIIKINSAARI Viikinsaari on koko perheen kesäparatiisi vain 20 minuutin laivamatkan takana. Saari on avoinna ti-to , pe , la ja su Laiva lähtee Laukontorilta tasatunnein, paluulähdöt saaresta puolelta. Aikuiset 6 e, eläkeläiset ja opiskelijat 5 e, lapset 3 e, perhelippu 14 e. Kävijöitä palvelevat ravintola Wanha Kaidesaari (p ), luontopolku, rantasauna, uimaranta, leikki- ja pelipaikat sekä grillikatos. Hiljentymistä varten on pieni ekumeeninen kappeli. Tammer Line, Laukontori 6 A, p , lippukioski (kesäisin) p , Keula kohti Hämeenlinnaa Suomen Hopealinjan sinivalkeat laivat risteilevät tiistaista lauantaihin ja joka päivä reitillä Tampere - Hämeenlinna. Lähtö Tampereen Laukontorilta klo 9.30, tulo Hämeenlinnaan klo Lähtö Hämeenlinnasta klo 11.30, tulo Tampereelle klo Reitillä on useita välisatamia. Visavuoressa pysähdytään tunniksi, jolloin on mahdollista tutustua kuvanveistäjä Emil Wikströmin taiteilijakotiin ja ateljeehen sekä pilapiirtäjä Kari Suomalaisen Kari-paviljonkiin. Laivoilla on täydet ravintolapalvelut. Laiturilta höyrylaivaan Lähes satavuotias höyrylaivaleidi Tarjanne liikennöi Mustanlahden satamasta (8) Runoilijan tien maisemareittiä Ruoveden kautta Virroille Laivassa on täydet ravintolapalvelut ja muutama hyttikin yöpyjille. Lähdöt Tampereelta tiistaisin, torstaisin ja lauantaisin klo 10.45, tulo Virroille klo Virroilta Tarjanne palaa keskiviikkoisin, perjantaisin ja sunnuntaisin klo 10.45, tulo Tampereelle klo Edestakaisen matkan voi tehdä yhden päivän aikana, kun matkustaa toisen suunnan bussilla. Tarjanteen iltaristeilyt perjantaisin klo Aikuiset 12 e, lapset 6 e. Suomen Hopealinja ja Runoilijan tie, Laukontori 10 A, p , 11\n12 Lähde luontoon nauttimaan eri vuodenajoista ja testaamaan erätaitojasi. Kuuntele pöllön huhuilua, poimi korvasieniä, narraa toutainta, ihaile joutsenten valkeaa lentoa. Istahda nokipannukahveille, maistele loimulohta. Opi erottamaan kasveja toisistaan ja eläimiä jäljistään. Hiihdä yli järven, samoa reppu selässä metsäpolkuja. Talven kaamoksessa kietoudu laavulla makuupussin lämpöön, sauno läpi yöttömän kesäyön. Kuuntele hiljaisuutta, kuule luonnon tarinoita ja kerro niitä palattuasi kotiin. Luontopalvelut paketoi GoTampere, p , Liikutko omalla veneellä? Mustassalahdessa sinua palvelee viiden tähden vierasvenesatama, Laukontorin satamassa on vierasvenepaikkoja, polttoainetta saa molemmista. Veneiden kuljetus järveltä toiselle p Risteilyjä Näsijärvellä Hyppää Intin kyytiin M/s Intti liikennöi joka päivä. Lähtö klo 11 Mustanlahden satamasta Lapinniemeen, jonne tulo klo 11.30, paluu Mustaanlahteen klo Yhdensuuntainen matka: aikuiset 5 e, lapset 2 e, perhelippu 11 e. Klo maisemaristeily Pättiniemeen ja takaisin, aikuiset 7 e, lapset 3 e, perhelippu 15 e. Puh , Retkiä m/s Wellamolla Taideristeily Museo Villa Urpoon 28.5, 18.6., 2.7, 6.8, 13.8., ja 8.9. Lähdöt klo 12 ja klo 13.30, paitsi 8.9. klo Kesto 2,5 tuntia. Aikuiset 24 e, lapset 19 e, sis. opastetun kierroksen museossa. Lounasristeily ravintola Rustholliin 4.6., 11.6., 9.7., 16.7., 23.7.ja Lähtö klo 12, kesto 3,5 tuntia. Aikuiset 27 e, lapset (4-12 v.) 13 e. Kesäteatteriristeily joka päivä. Lähtö klo 17, kesto n. 4,5 tuntia. Aikuiset 39 e, lapset 15 e, sis. teatteriesityksen, väliaikatarjoilun ja iltapalan noutopöydästä. Kaikki lähdöt Mustanlahden satamasta. Puh , 12\n13 MUSTANLAHDEN SATAMA VARTIOLAIVA 55 Nähty Näsijärvellä: sotalaiva ja ilmatyynyalus Miinanraivaajaksi rakennettu Vartiolaiva 55 on saanut uuden pestin risteilylaivana ja Mustanlahden sataman käyntikohteena. Lähiristeilyjen lisäksi alus tekee tilauksesta pidempiäkin purjehduksia, joihin voi yhdistää vesiaktiviteetteja. Laivassa on kahvila- ja ravintolapalvelut, kokoustiloja sekä sauna. P , Ilmatyynyalus Hiivarin kyydissä pääset järvelle kaikkina vuodenaikoina: Hiivari etenee vauhdikkaasti sekä vedessä, jäällä että maalla. Alus on siirrettävissä myös Pyhäjärvelle. P , Muita tilausristeilyjä Näsijärvellä: Matkailupalvelu Kuutar, m/s Wellamo (matkustajapaikkoja 99), p , Moottorivene Anessa (8), p , M/s Intti (60), p , , M/s Katrina (80), p , M/s Näsi-3 (12), p M/s Lempi (12), p Runoilijan tie (50-150), p , S/y Tahitia (12), , Pyhäjärvellä: Suomen Hopealinja (60-250), p , Tammer Line (40-200), p , Taksivene (7), p , Vapa taipuu jo! Tampereella ei tarvitse lähteä keskustaa edemmäs kalaan, sillä Tammerkoskesta nappaa perholla ja uistimella! Suurin sallittu päiväkohtainen saalis on kolme lohikalaa (ei koske siikaa). Kalastuslupia Tammerkoskeen myyvät Tampereen kaupungin rahatoimisto Puutarhakatu 6, GoTampere (päivä- ja viikkolupia) Verkatehtaankatu 2 ja R-kioski (päivälupia) Hatanpään valtatie 2. Automaatista ravintola Rosso Koskipuiston seinässä saa 6 tunnin lupia vuotiailla täytyy olla valtion kalastuksenhoitomaksu suoritettuna. Tied. p Mato-ongella saa kalastaa ilmaiseksi muualla paitsi Tam mer koskessa. Ravustaa voi Näsi- ja Pyhäjärvellä. Runsasvesistöinen Tampereen ympäristö sopii erinomaisesti järvi- ja koskikalastukseen. Tarkempaa tietoa löytyy Kalapassi-esitteestä, jota saa kalastusvälineliikkeistä ja matkailutoimistoista, sekä osoitteesta Varmimman saaliin vetten viljaa, vaikkapa kuhaa, ahventa, toutainta, järvilohta ja täplärapuja saat kauppahallista tai kalamarkkinoilta ja\n14 Silmäniloa Tampereen kuululta Pispalanharjulta (1) näkee naapurikuntiin Nokialle ja Pirkkalaan asti. Kirjailija Lauri Viidan synnyinmaisemissa voi myös ihailla Luojan palikkaleikkiä ja kavuta Jaakopin portaita pitkin melkein taivaisiin asti. Musanheiton päässä Pispalasta kohoaa Pyynikin komea punahongikko. Opastettu kävelykierros Pyynikki, Tampereen helmi vie osallistujat patikkaretkelle maailman korkeimmalle jääkautiselle harjulle sunnuntaisin Lähtö Pyynikin näkötornilta (2, avoinna joka päivä klo 9-20) klo 13. Aikuiset 5 e, lapset 2 e. Lisätietoja: kaupungin matkailutoimisto p Luontoretkiä, ohjelmapalveluja ja urheiluvälinevuokrausta Action Motor Sport p , Kaanaan moottoriurheilukeskus. Kesällä mikroautoilua ulkona, talvella jäärata-ajoa ja ratakelkkailua. ATV Service p , Jeeppisafareita. Ecoscout p , Luontoretki- ja ohjelmapalveluja. Suksivuokrausta. Eräkettu p , Ohjattuja melontaretkiä, melontakursseja sekä lumikenkäretkiä. Finnish Travel Service p , Luonto- ja kalastusretkiä. Hiking Travel p , Luontoretki- ja ohjelmapalveluja. Urheiluvälinevuokrausta: ahkioita, curling-välineitä, kajakkeja, kanootteja, lumikenkiä, potkukelkkoja, potkulautoja, retkeilyvälineitä, retkiluistimia, suksia. Hukan teillä, eräopas Harri Viitanen p , Luontoretkiä. Kalatiira p , Kalastus- ja patikkaretkiä. Kalastusopas Heikki Honkanen, p , Kalastusretkiä. Kalastusopas Jorma Järvinen p , Kalastusretkiä. Linnan pallo p , Kuumailmapallolentoja. Yleisölennätysten ajat ks. Moto-Rent p , Vesijetti-, mönkijä- ja moottorikelkkasafareita. Moottorikelkkojen, moottoripyörien, mönkijöiden, vesijettien ja vesisuksien vuokrausta. Motor Space -tapahtumakeskus (Pirkkala) p , Rallikrossia, mönkijäsafareita ja muita ohjelmapalveluja. Next Nature Extreme p , Värikuulapelejä, kalliokiipeilyä. Piellokas p , Erä- ja luontoretkiä. Kajakkien, lumikenkien ja retkeilyvälineiden vuokrausta. Pirkanmaan luonto- ja kalastuslomat p , Uistelu-, koskikalastus- ja talvikalastusretkiä. Pohjolan Vihreä Polku p , Luontoseikkailukeskus\n15 PISPALA (Lempäälä). Patikka-, melonta- ja hiihtoretkiä, koiravaljakkosafareita. Kanoottien vuokrausta. Retkipaja p , Melonta-, patikka-, marja- ja sieniretkiä. Sydän-Hämeen safarit p , Vesijetti-, mönkijä- ja moottorikelkkasafareita. Tampere Water Sports Centre p , Vetovarjolennätyksiä, vesihiihto-, vetobanaani-, vetodonitsi- ja wakeboarding-ohjelmia. Vesijettien ja veneiden vuokrausta. Tampereen rinteet, Hervannan laskettelukeskus ja Mustavuoren laskettelukeskus, Tonox p , Värikuulapelejä, lasertaistelua ja muita ohjelmia. Trexperience p , Mönkijäajeluita, värikuulasotaa, savikiekkoammuntaa, frisbeegolfia ja muita ohjelmapalveluita. Leppeitä löylyjä, virkistäviä vesiä Citypölyt ja reissun rähjät karisevat saunassa tai viimeistään järvessä. Kylpylöiden vesiparatiisit tarjoavat tropiikin lämpöä talvellakin, mutta rohkeimmat voivat pulahtaa avantoon. Pispalalainen Rajaportin sauna on Suomen vanhin yhä toimiva yleinen sauna, jonka pehmeissä löylyissä pääsee nauttimaan sadan vuoden takaisesta tunnelmasta. Sauna on avoinna ma 18-22, ke 18-22, pe ja la Aikuiset 2,50 e, klo 17:n jälkeen 4,50 e. Lapset 1 e. Pispalan valtatie 9, p , Näsijärven rannassa sijaitsevista saunoista pääsee uimaan kesät talvet. Kaupinojan sauna on avoinna touko-syyskuussa ma-pe , la-su ja loka-huhtikuussa ma, ke ja pe , ti ja to 15-21, la 12-18, su Aikuiset 4,50 e, lapset 2 e. Kaupinpuistonkatu 2, p , Rauhaniemen sauna on avoinna kesä-elokuussa ma-pe 15-20, la-su ja syys-toukokuussa ma-pe , la-su Aikuiset 4 e, lapset 1,50 e. Rauhaniementie 24, p , Tilaussaunat ks. saunat Kesäaikaan kutsuvat Pyynikki ja Tampereen 36 muuta yleistä uimarantaa, ulkoilu/uimarannat. Ympäri vuoden voi pulikoida uimahalleissa ja kylpylöissä. Hervannan uimahalli Torisevanraitti 7, p , Pyynikin uimahalli Kortelahdenkatu 28, p , Tampereen uintikeskus Joukahaisenkatu 7, p , Tesoman uimahalli Tuomarinkatu 7, p Holiday Club Tampereen kylpylä Lapinniemenranta 12, p , Kylpylähotelli Rantasipi Eden Paratiisikatu 2 (Nokia) p , 15\n16 Tampere on valon kaupunki Tampere on monin tavoin loistava kaupunki, joka viime vuonna sai merkittävän kansainvälisen City Light Award 2005 valaistuspalkinnon etenkin Keskustorin valoista. Euroopassa vain Köln maineikkaine tuomiokirkkoineen arvioitiin Tamperetta paremmaksi. Kiitetty tamperelaistoteutus on rauhallinen ja arkkitehtuuria korostava. Vuonna 1890 valmistuneen Raatihuoneen valaistuksessa on ripaus ylellisyyttä. Vanhan kirkon valot ovat tyynen kutsuvat, Keskustorin bussikatos kaartuu sinisenä kuin tähtitaivas. FINLAYSON RAATIHUONE VANHA KIRKKO Torin pohjoispäässä Frenckellin ja Finlaysonin rakennukset kylpevät lempeässä, yksityiskohtia esiin nostavassa valossa. Myös Tammerkosken rantojen liikkuvat parrasvalot pysäyttävät katselemaan. Vuoden pimeimpään aikaan, lokakuusta tammikuun alkuun keskustassa loistavat Valoviikkojen sadat valokuviot, ks. s. 33. Itsenäisyyspäivänä seurataan Keskustorin perinteistä ilotulitusta ja joulun aikaan toria kaunistavat yli 20-metrisen joulukuusen valot. 16\n17 Nousee päivä, laskee päivä Päivä on pisimmillään Tampereella 21.6., jolloin aurinko nousee kello 3.41 ja laskee kello eli päivälle tulee pituutta 19 tuntia 31 minuuttia. Lyhimmillään päivä on , jolloin aurinko nousee kello 9.43 ja laskee kello 15.04, jolloin valoa riittää 5 tuntia 21 minuuttia. 17\n18 Valovoimaista arkkitehtuuria TAMPEREEN TUOMIOKIRKKO Tampereen vanhin rakennus on keskiaikainen kivipyhättö, Messukylän vanha kirkko. Aleksanterin kirkko edustaa uusgoottilaista ja Ortodoksinen kirkko puhdasta uusbysanttilaista tyyliä luvun alun kansallisromantiikan helmi Tampereen tuomiokirkko on Suomen omaperäisimpiä kokonaistaideteoksia. Aikanaan kohua herättäneitä Magnus Enckellin alttaritaulua Ylösnousemus ja Hugo Simbergin freskoja ja värilasi-ikkunoita pidetään nykyään ehdottomina mestariteoksina. PÄÄKIRJASTO METSO Suksille Talvi-iltoina on ilo hiihdellä hyvin hoidettuja valaistuja latuja, joita Tampereella on lähes sadan kilometrin verran. Jugendia lukujen vaihteesta ovat Tirkkosen liiketalo Kuninkaankadun ja Kauppakadun kulmassa ja Keskustorin laidoilla seisovat Selinin talo (Keskustori 5), Commerce (Hämeenkatu 17), Sumeliuksen talo (Keskustori 1) ja Palanderin talo (Keskustori 7). Vuonna 1908 valmistuneen pääpaloaseman Satakunnankatu 16:ssa on suunnitellut tamperelainen Wivi Lönn, Suomen ensimmäinen naisarkkitehti. Modernia, kansainvälisen tason arkkitehtuuria edustavat muun muassa Raili ja Reima Pietilän suunnittelemat Kalevan kirkko ja pääkirjasto Metso. Nähtävyyskirkkoja Aleksanterin kirkko Pyynikin kirkkopuisto. Avoinna ma-su 10-17, ma-su Finlaysonin kirkko Puuvillatehtaankatu 2. Avoinna ma-su Kalevan kirkko Liisanpuisto 1. Avoinna ma-su 10-17, ma-su Messukylän vanha kirkko Kivikirkontie 2. Avoinna ke-su 12-17, ma-su 12-17, ke-su Ortodoksinen kirkko Tuomiokirkonkatu 27. Avoinna ma-pe 10-16, ma-la 11-17, su Tuomiokirkko Tuomiokirkonkatu 3. Avoinna ma-su 9-18, ma-su Vanha kirkko Keskustori. Avoinna ma-su 10-15, ma-su\n19 Valaistusta kaupunkiin Opastettu kiertoajelu joka päivä (paitsi ), lähtö klo 14 Matkailutalolta, Verkatehtaankatu 2. Kesto 2 tuntia. Mukana siniset järvet, humisevat harjut ja nähtävyydet Tallipihasta Tuomiokirkkoon, käynnit myös Pispalassa ja Pyynikin näkötornissa. Kielet suomi ja englanti. Aikuiset 13 e, lapset (7-16 v.) 4 e, perhelippu (2 aikuista ja 1-3 lasta) 28 e. Golfia kesäyössä Pitkinä valoisina kesäöinä voit vaikkapa pelata kierroksen golfia jollakin Tampereen seudun kentistä. Näsijärvi työnsi ja Pyhäjärvi veti Alussa oli Tammerkoski ja sitten kasvoi kosken rantaan kaupunki. Opastettu kävelykierros järveltä toiselle vie aikamatkalle kansallismaisemaan maanantaisin Lähtö Kurun haaksirikon muistomerkiltä Näsikalliolta klo 17. Kierroksen kesto on noin 1,5 tuntia. Aikuiset 5 e, lapset 2 e. Tilaa ryhmällesi oma kierros! Opastuksen omalle ryhmällesi saat tilauksesta milloin vain ympäri vuoden. Peruskierroksen lisäksi valittavana on kymmeniä erilaisia teemoja ja reittejä, jotka voidaan myös räätälöidä toiveidesi mukaan. Opastushinnat: 1,5 tuntia 90 e, 2 tuntia 109 e, 2,5 tuntia 127 e, 3 tuntia 147 e jne. Varaukset: Tampereen kaupungin matkailutoimisto, p , f , Jos tarvitset oppaan lisäksi myös kulkuneuvon tai muita lisäpalveluja kierroksen oheen, koko ohjelman paketoi sinulle GoTampere, p , Hautausmaatunnelmia Evankelis-luterilaisten seurakuntien opastetut maksuttomat kävelykierrokset Pyynikin kirkkopuistossa keskiviikkoisin Messukylän hautausmailla keskiviikkoisin 28.6., 12.7., 26.7., 9.8., ja 6.9. Vatialan hautausmaalla keskiviikkoisin 21.6., 5.7., 19.7., 2.8., ja Lamminpään hautausmaalla torstaisin 22.6., 6.7., 20.7., 3.8., ja Kalevankankaan hautausmaalla torstaisin sekä sunnuntaisin Kävelyt alkavat klo 18, paitsi Kalevankankaan kierros Tapahtumien yönä klo 21. Tied. p\n20 Välkyt erottuvat Tampereella on aina asunut luovaa ja teknisesti kekseliästä väkeä. Finlaysonin (13) puuvillatehtaan salissa syttyivät Pohjoismaiden ensimmäiset sähkölamput vuonna 1882, ja Suomen ensimmäinen kunnallinen sähkölaitos aloitti toimintansa vuonna Tuoreimpia välähdyksiä ovat informaatioteknologian ja bioalan innovaatiot ja niistä syntynyt liiketoiminta. Kaupunkikuvassa hyvin näkyvä oivallus ovat Näsinneulan (6) huipulla palavat säätiedotevalot. Kolme keltaista merkitsee aurinkoista, kolme vihreää sadetta ja muut yhdistelmät jotakin siltä väliltä. Opastettu kävelykierros Valaistuksen voittokulku kertoo lisää Tampereen valoista. Tilaa matkailutoimistosta! Tampere-talo kokoaa ihmiset yhteen Pohjoismaiden suurin konsertti- ja kongressikeskus Tampere-talo (29) uusine Sorsapuistosaleineen on valittu Suomen parhaaksi kongressitaloksi. Kokousten, konferenssien ja näyttelyiden lisäksi Tampere-talon saleissa soi musiikki viihteestä klassiseen. Sisään taloon johdattaa Kimmo Kaivannon taideteos Sininen suora. Valoja yössä Amadeus Music Bar, live rock -baari, Tammelan puistokatu 34, Café Europa, seurusteluravintola, Aleksanterinkatu 29, Club Apple, hiphop & rhythm and blues, Aleksanterinkatu 29, Emma, yökerho, Hämeenkatu 26, Fall s Café, live-esityksiä, Kehräsaari, Groove, pub ja iltaravintola, Aleksanterinkatu 22, Hellä, raskaan musiikin yökerho, Hämeenkatu 31, Henry s Pub, rockpubi, Hämeenkatu 13, Iskelmäravintola Komeetta, eläviä artisteja, Pirkankatu 8, Jee Jee, suomirokkia, Murtokatu 1, Klubi, live-klubi, Tullikamarin aukio 2, London Pub, live-iltoja, Pellavatehtaankatu 8, Mixei, gay disco & night club, Itsenäisyydenkatu 7-9, Nite Train, disco, Hämeenkatu 10, Onnela, yökerho, Puutarhakatu 21, Paapan kapakka, elävää jazzia, Koskikatu 9, Rusty Angel, metallibaari, Satamakatu 10, Räpä Rällää & Zarillo, suomirock-klubi, Otavalankatu 10, Sokeri, yökerho, Kirkkokatu 10, Sputnik, music bar, Keskustori 5. 20\n21 ERI KLAS TAMPERE-TALO Soitamme Sinulle Pohjoismaiden suurten sinfoniaorkestereiden joukkoon kuuluva Tampere Filharmonia harjoittelee, esiintyy ja levyttää Tampere-talon 1800-paikkaisessa Isossa salissa. Konsertit ovat pääsääntöisesti syys-toukokuussa perjantaisin klo 19, kamarimusiikkimatineat sunnuntaisin klo 15. Taiteellinen johtaja Eri Klas luovuttaa kevätkauden päätteeksi tahtipuikon John Storgårdsille, joka luotsaa orkesteria syksystä 2006 alkaen. Juovu lemmestä. Donizettin klassinen koominen ooppera Lemmenjuoma valloittaa Tampereen oopperan hurmaavan elämäniloisena tulkintana Muuta ohjelmistoa: 4.2. Radion sinfoniaorkesteri, johtaa Sakari Oramo Budapest Gypsy Symphony Orchestra Georgialaiset häät, Rustavi-tanssiryhmä ja -kuoro Sinfonia Lahti, johtaa Jaakko Kuusisto Jorma Hynnisen 65-vuotisjuhlakonsertti Tampere Biennale Muistathan... kaikkien aikojen suomalaiset euroviisut Sun Shine -voimistelunäytös Kiri Te Kanawa. Tampere-talo (29) Yliopistonkatu 55. Lipputoimisto p , Musiikkia muualla Konsertteja myös muun muassa Tampereen konservatoriossa, Tuomiokirkossa, Tullikamarilla ja kesäaikaan Vanhan kirjastotalon puistossa. Katso Kokous Tampereella? Hyvä ajatus. Tampere-talon lisäksi Tampereen kongressimenestystä rakentavat muut monipuoliset kokoustilat, tasokkaat hotellit ja ravintolat, hyvät liikenneyhteydet ja kaupungin sopiva koko. Kokousten järjestelyistä huolehtivat osaavat tamperelaiset kokouspalvelutoimistot: Congreszon, p , Suvisoft, p , Tampereen kokouspalvelu, p , TAVI, p , Tiedot Tampereen seudun kokouspaikoista ja kokousten oheisohjelmista löytyvät kätevästi osoitteesta 21\n22 Vuoden huiput VAPRIIKKI, FABERGÉ, MOSKOVAN KREML Pietarin lahja maailmalle: loistava Fabergé Carl Fabergé (s Pietarissa) oli kahden keisarin, Aleksanteri III:n ja Nikolai II:n kultaseppä, joka loi alansa suurimman ja kauneimman yrityksen, legendaarisen Fabergén. Esineissä syvä tietämys teknologiasta yhdistyy rohkeaan kokeiluun ja mielikuvituksen paloon. Venäjän hovin kautta Fabergén elegantit korut ja koriste-esineet levisivät Euroopan kuningashuoneisiin. Mestariluomuksia ovat etenkin koriste- ja käyttöesineet kuten savuke-, puuteri- ja tulitikkurasiat, pöytäkellot, lornetit ja binokkelit sekä valokuvakehykset. Tuotantoon kuului myös astiastoja ja ruokailuvälineitä. Upeimpina upeiden joukossa hohtavat Fabergén loisteliaat keisarilliset pääsiäismunat, joista kaksi on mukana Vapriikin näyttelyssä. Näyttely esittelee myös hyvän joukon Fabergén palveluksessa olleita tunnettuja suomalaisia kultaseppämestareita. Nykyisin Fabergén esineet ovat maailmalla arvostettuja ja haluttuja keräilykohteita. Näyttely piirtää terävän kuvan aiheestaan. Esineistö tulee Moskovan Kremlin kokoelmista. Mukana on koruja ja koristeesineitä myös suomalaisista yksityiskokoelmista. Fabergén aika Museokeskus Vapriikissa (18) TAMPEREEN TAIDEMUSEO, AKSELI GALLÉN-KALLELA, SYMPOSION TAMPEREEN TAIDEMUSEO VAPRIIKKI, FABERGÉ, MOSKOVAN KREML Akseli & Nuori Suomi Taide on aikansa lapsi ja punoutuu yhteen poliittisen ja taloudellisen historian kanssa. Akseli & Nuori Suomi -näyttely avaa tätä kautta uuden näkökulman Akseli Gallen-Kallelan ( ) toimintaan kuvataiteen, arkkitehtuurin ja taideteollisuuden aloilla. Mitä kansallistaiteilijamme ajatteli Suomen kohtaloista ja kehityksestä suuriruhtinaskunnasta itsenäiseksi valtioksi ja miten se näkyy hänen töissään? Näyttelyssä on mukana maalauksia yksityisistä ja julkisista kokoelmista sekä tekstiilejä, julisteita ja designtuotteita, ensimmäiset opiskeluvuosilta ja viimeisimmät värikylläisiltä Afrikan-vuosilta luvun taitteesta. Akseli & Nuori Suomi Tampereen taidemuseossa (5)\n23 Vuoden nuori taiteilija Heta Kuchka Taiteilija Heta Kuchka (s. 1974) käyttää medianaan valokuvaa, liikkuvaa kuvaa ja installaatiota. Usein kyse on arjen jokapäiväisistä asioista, lähiympäristöstä ja ihmisten tavoista kommunikoida keskenään. Mausteina ovat roolileikit, sattuma, vakavuus ja huumori Tampereen taidemuseossa TAMPEREEN TAIDEMUSEO, HETA KUCHKA, SUUDELMA Erikoisnäyttelyitä 2006 SARA HILDENIN TAIDEMUSEO, CUCCHI, MANGO JA KURPITSA Finpol - turvaa tekniikkaa, tutkintaa. Poliisimuseo esittäytyy, Museokeskus Vapriikki Kohotetaan Kanada-malja! Jääkiekon SM-liiga 30 vuotta, Suomen Jääkiekkomuseo, Museokeskus Vapriikki Rahvaan sankarit, seikkailumatka sankareiden maailmaan, Työväen keskusmuseo Werstas Richard Deacon, veistoksia, keramiikkaa, savimalleja ja piirustuksia, Sara Hildénin taidemuseo Niin lähellä ja niin kaukana, valokuvia Tshetshenian ja Ingushian pakolaisleireiltä, Museokeskus Vapriikki Me tulimme, valokuvanäyttely Uzbekistanin arabivähemmistöstä, Museokeskus Vapriikki Lenin-museo 60 vuotta, Lenin-museo Vuoden nuori taiteilija Heta Kuchka, Tampereen taidemuseo Lars Holmström, Työn tilat, Työväen keskusmuseo Werstas Kansojen kohtaloita, suomalaisugrilaiset ennen ja nyt, Museokeskus Vapriikki Covers - Levynkannet, Museokeskus Vapriikki Akseli ja Nuori Suomi, Tampereen taidemuseo Kesänäyttely, omat kokoelmat, Sara Hildénin taidemuseo Kulttuuri kankaassa, kaakkoisaasialaista tekstiiliperinnettä, Museokeskus Vapriikki Fabergén aika, Museokeskus Vapriikki Hyviä maalauksia, Sara Hildénin taidemuseo Kretongista printtiin, suomalainen painokangas, Museokeskus Vapriikki Piiasta päättäjäksi - naisten äänioikeus 100 vuotta, Museokeskus Vapriikki SARA HILDÉNIN TAIDEMUSEO, RICHARD DEACON, OTHER SORTS 23\n24 Joudu museoon, se avartaa ja antaa juuret KENKÄMUSEO VAPRIIKIN TERASSI MUSEOKAUPPA VINSSI JÄÄKIEKKOMUSEO VAPRIIKKI Museokeskus Vapriikki Tampereen megamuseo Vapriikki (18) on rakennettu Tampellan entisen konepajan tiloihin aitoa tehdasmiljöötä kunnioittaen. Näyttelyt ulottuvat arkeologiasta nykytaiteeseen ja kädentaidoista tekniikkaan ja luontoon. Perusnäyttely Pirkanmaa aloittaa metsästäjä-keräilijöiden Suomesta ja päätyy EU-lipun alle. Metalli-teema kertoo Tampereen konepajateollisuuden jyhkeän tarinan. Aikamatkallasi pääset muun muassa koskettamaan monimetristä jääseinämää ja kokemaan ilmapommituksen kellarissa. Vapriikin Kenkämuseossa on vitriineittäin arki- ja juhlajalkineita, virsuja, sotilassaappaita, läskipohjakenkiä, Aaltosen avokkaita ja Reinoja sekä tietoa entisestä kenkäteollisuuden pääkaupungista Tampereesta. Jääkiekkomuseon aarteita ovat alkuperäinen Kanada-malja ja Suomen vuoden 1995 MM-pokaali. Testaa oma osumatarkkuutesi maalisimulaattorilla! Kahvila-ravintola Valssi tarjoaa lounasta, kahvia, leivonnaisia sekä viiniä ja virvokkeita. Bonuksena tulevat koskimaisema ja kesäterassi. Museokauppa Vinssi myy laadukkaita lahjatavaroita, koruja, postikortteja, vanhanajan karamelleja ja monenlaista muuta. Tarjolla on myös muun muassa Tampere-aiheista kirjallisuutta. 24\n25 Kiven kaikki värit Kivimuseossa (9) ovat esillä tärkeimmät jalo-, koru- ja keräilykivet sekä suomalaiset rakennus- ja malmikivet, myös fossiileja. Kortteli historiaa Amurin työläismuseokortteli (5) esittelee työväen elinoloja 1880-luvun yhteiskeittiöiden ajoista 1970-luvulle. Yli 30 tamperelaiskotia, myös osuuskauppa, paperi- ja lyhyttavarakauppa, leipomo, suutarinverstas, liiteri, puusee ja yhteissauna. Museokahvila Amurin Helmi ja museokauppa. 25\n26 Mitä on nykytaide? Sara Hildénin taidemuseo (6) tarjoaa edustavan läpileikkauksen nykytaiteen kehityksestä viimeksi kuluneiden neljänkymmenen vuoden ajalta. Peruskokoelma edustaa sekä suomalaista että kansainvälistä taidetta. Café Saran terassilta avautuu upea näköala museota ympäröivään veistospuistoon ja Näsijärvelle. Willa MAC (4) on Pyynikillä toimiva yksityinen nykytaiteen museo, joka esittelee erityisesti suomalaista taidetta. SARA HILDÉNIN TAIDEMUSEO, RICHARD DEACON, OUT OF ORDER, 2003 LENIN-MUSEO WILLA MAC Ainoita laatuaan maailmassa Etsitkö jotain erikoista, jota muualla ei ole? Tampereelta löydät maailman ainoan säännöllisesti avoinna olevan Lenin-museon (10), maailman ensimmäisen ja edelleen Euroopan ainoan Vakoilumuseon ja maailman ainoan muumimuseon. Lenin-museon kaupasta saat kirjoja, kortteja, merkkejä ja monenmoista rekvisiittaa. EMIL AALTOSEN MUSEO Paimenpojasta mesenaatiksi Tunnettu ja toimissaan neuvokas kenkä-, veturi- ja muovitehtailija Emil Aaltonen ( ) oli merkittävä kansallisen kulttuurin ja tieteen tukija. Pyynikinlinnassa toimiva Emil Aaltosen nimikkomuseo (7) luotaa Aaltosen uran paimenpojasta vuorineuvokseksi sekä esittelee hänen mittavan taidekokoelmansa. Erikoisnäyttelynä Lokomo vuotta teräksestä taidolla. Vakoilumuseon päätuntomerkit ja tie Muumilaaksoon s\n27 Tampereen seudun museoita ja gallerioita Juhlapyhinä ja niiden aattoina aukioloajat saattavat olla poikkeukselliset. Galleriat ja monet museot ovat kiinni näyttelyiden vaihdon ajan. Erikoisnäyttelyihin on yleensä korotetut hinnat. Mikäli ei toisin mainittu, lastenliput koskevat vuotiaita. Ryhmille erikoishinnat. KOHDE kausi aik. lapsi MA TI KE TO PE LA SU osoite ja puhelin e e Amurin työläismuseokortteli Satakunnankatu 49, p K. Emil Aaltosen museo Mariankatu 40, p K v Emil-sali, Vanha kirjastotalo, Keskustori 4, vaihtuvia taidenäyttelyitä, p K Galleria Leonardo Hämeenpuisto 31 B, p K Galleria Mania aina Otavalankatu 9, p , K. Galleria Rajatila aina Hämeenpuisto 10, p K. Galleria Saskia ja Pirkankatu 6, p K Galleria Seriola aina Puutarhakatu 23, p K. Galleria Telakka aina Tullikamarinaukio 3, p K. Galleria Valkoinen huone aina Hämeenkatu 17 A 9, 3. krs, p K. Grafiikanpaja Himmelblau aina Finlaysoninkuja 9, p K. Haiharan taidekeskus Haiharankatu 30, p Hiekan taidemuseo aina Pirkankatu 6, p Suomalaista 7-17 v. Ryhmille tilauksesta myös muina aikoina. taidetta, kulta- ja hopeaesineitä. K. Höyrykonemuseo, Werstas aina Väinö Linnan aukio 8 (Finlayson) 7-15 v. p K. Kahvikuppimuseo Wanhat Arabia-astiat aina Pispalanvaltatie 2 u, p alle 12 v Arabia-kahvikuppia vuosilta Kenkämuseo, Vapriikki aina Veturiaukio 4, p K. Sis. Vapriikin kaikki näyttelyt. Kivimuseo Hämeenpuisto 20, p K K = sijaitsee keskustassa = helppo pääsy liikuntaesteiselle = helppo pääsy näkövammaiselle Kilometrit suluissa = etäisyys Tampereen keskustasta 27\n28 Tampereen seudun museoita ja gallerioita KOHDE kausi aik. lapsi MA TI KE TO PE LA SU osoite ja puhelin e e Kotiseutumuseo Hinttala Nokianvaltatie 1, Nokia, p (15 km) Kuokkalan museoraitti , Kuokkalantie, Lempäälä, p , alle v. (23 km) Käsi- ja taideteollisuuskeskus Verkaranta , Verkatehtaankatu 2, p K v Lauri Viidan museo, kirjailijan lapsuudenkoti Ryhmille sopimuksesta myös muina aikoina. Portaanpää 8, p , Bussit 1, 10, 13, 22 ja 27. Lenin-museo aina Hämeenpuisto 28, 3. krs, V.I. Leninin elämää ja Suomen-suhteita esittelevä museo, p K. Mediamuseo Rupriikki aina 4/5* 1/2* Väinö Linnan aukio 13 (Finlayson), p Joukkoviestinnän historiaa. K. *yhteislippu Rupriikkiin ja TR1:een Mobilia auto- ja tiemuseo Kustaa Kolmannen tie 75, v Kangasala, p , (25 km) Museokeskus Vapriikki aina Veturiaukio 4, p Näyttelyitä esihistoriasta nykytaiteeseen. K. Museo Villa Urpo aina 9 6 Avoinna ryhmille ennakkovarauksesta. Urpontie 64, Ylöjärvi, p v. Yksityinen taidekokoelma. Ryhmäkoko henkeä. (12 km) Muumilaakso Hämeenpuisto 20, p Tove Janssonin Muumi-kokoelmat, multimedia-ohjelma. K. Nukke- ja pukumuseo Hatanpään kartano Hatanpään puistokuja 1, p Bussit 3, 7 ja Ritva Luukkasen ateljee 9 9 Avoinna sopimuksen mukaan. Vain ryhmille. Talvitie 22, Pirkkala, p , Mosaiikkiteoksia. (10 km) Sara Hildénin taidemuseo Särkänniemi, p Vaihtuvia nykytaiteen näyttelyitä. Bussi 16, kesällä myös 4. Suomen jäähdytystekniikan museo 4.6., 2.7., Härkilevontie 77, Ylöjärvi 6.8., 3.9. p , (20 km) Avoinna touko-syyskuussa myös sopimuksen mukaan. 28 K = sijaitsee keskustassa = helppo pääsy liikuntaesteiselle = helppo pääsy näkövammaiselle Kilometrit suluissa = etäisyys Tampereen keskustasta\n29 Tampereen seudun museoita ja gallerioita KOHDE kausi aik. lapsi MA TI KE TO PE LA SU osoite ja puhelin e e Suomen jääkiekkomuseo aina Museokeskus Vapriikki, p K. Sis. Vapriikin kaikki näyttelyt. Suomen nyrkkeilymuseo aina - - Avoinna sopimuksesta. Aleksanterinkatu 26 B, p K. Taidekeskus Mältinranta aina Kuninkaankatu 2, p Vaihtuvia nykytaiteen näyttelyitä. K. Taidesalonki Husa aina Laukontori 6 A, p , K. Tampereen taidemuseo aina Pirkanmaan aluetaidemuseo Puutarhakatu 34, p Koti- ja ulkomaista kuvataidetta. K. Teiskon museo, Teiskon kirkkotie 139, p , Kotiseutumuseo. teiskoseura Tekstiiliteollisuusmuseo, aina Työväen keskusmuseo Werstas 7-15 v. Museo avautuu Väinö Linnan aukio 8 (Finlayson) Sis. kaikki p K. Werstaan näyttelyt TR1, Väinö Linnan aukio 13 (Finlayson) aina 4/5* 1/2* p *yhteislippu Rupriikkiin ja TR1:een Kuva- ja mediataiteen, muotoilun ja valokuvataiteen näyttelykeskus. K. Työväen keskusmuseo Werstas aina Väinö Linnan aukio 8 (Finlayson), p v. K. Ryhmille tilauksesta myös muina aikoina. Vakoilumuseo , Satakunnankatu 18 B, p K Ryhmille tilauksesta myös muina aikoina. Varalan liikuntamuseo , Varalankatu 36, p alle 15 v. Naisvoimistelun historiaa vanhassa huvilassa. Ryhmille tilauksesta myös muina aikoina. Vehoniemen automuseo Vehoniemenharjuntie 92, Kangasala, p , (25 km) Willa Kosmos Vehoniemen harju, Kangasala, p Lasi- ja tekstiilitaiteilija Virpi Kinnusen Tilausryhmät sopimuksesta ympäri vuoden, kotiateljee. (25 km) alle 12 v. aukioloaikojen ulkopuolella 8,50 e/hlö. Willa MAC aina Palomäentie 23, p Suomalaisen nykytaiteen museo. Ryhmille tilauksesta myös muina aikoina. K = sijaitsee keskustassa = helppo pääsy liikuntaesteiselle = helppo pääsy näkövammaiselle Kilometrit suluissa = etäisyys Tampereen keskustasta 29\n30 Teatteri huvittaa, liikuttaa, herättää ja vaikuttaa Teatterielämä on Suomen teatteripääkaupungissa Tampereella rikasta ja monimuotoista. Näyttämöillä esitetään niin musikaaleja, komedioita, tragedioita, ihmissuhdedraamoja, klassikkoja kuin tuoreita nykynäytelmiäkin. Mukana on sekä puhdasta viihdettä että ihmismielen terävää läpivalaisua - ja paljon etenkin kaikkea siltä väliltä. Kesän kruunaa itseoikeutetusti Tampereen Teatterikesä, joka kokoaa teatterinystävät yhteen seitsemäksi tiiviiksi päiväksi TAMPEREEN KOMEDIATEATTERI, LINJAT KUUMINA TANSSITEATTERI MD PYYNIKIN KESÄTEATTERI 30 Tampereen Komediateatterissa valloittavat Hyvää syntymäpäivää, Vivian!, laulunäytelmä Liisa pien ja musikaali Forever Plaid, jossa kuullaan amerikkalaisia iskelmäklassikkoja. Kesän naurupommi Linjat kuumina hykerryttää , päänaurattajina ovat Jukat Puotila ja Leisti. Tampereen Komediateatteri, Lapintie 3, p , Telakka on tamperelaisten teatterintekijöiden hengen palolla, innolla ja talkootyöllä pystyyn pistämä teatteri, kapakka ja kulttuuritalo. 10-vuotisjuhlaohjelmistoa: Tampere Nagaikkakupletti, ensi-ilta 22.2., Yksi yö ruotsalaista kesää ja Monologos, ensi-illat syyskaudella. Teatteri Telakka, Tullikamarin aukio 3, p , Tampereen Teatterin (TT, 17) ohjelmistoa ovat muun muassa hersyvä Etusivun juttu, psykologinen jännäri Kaasuvalo, supersuosittu farssi Alivuokralainen, Vuoden näytelmäksi 2005 valittu Kokkola ja menestyskomedia Naisen mielestä. Tampereen Teatteri, Keskustori 2, p , ryhmät p , Tampereen Työväen Teatterissa (TTT, 11) pyörivät esimerkiksi EU-Suomi-komedia Suomen hevonen, hittimusikaali Marilyn, ranskalais-suomalainen musiikkinäytelmä Rakkauden lähde, maailmanmenestysnäytelmä Kauppamatkustajan kuolema ja inhimillinen draama Nollaneljäviisi. Syksystä alkaen lava on myös manserockin, kun autenttinen tamperelainen rockmusikaali Vuonna 85 saa ensi-iltansa. Lähde mukaan nostalgisen hauskalle musiikkimatkalle 80-luvun Tampereelle Eppujen, TT, ALIVUOKRALAINEN\nTAMMERKOSKEN HYÖDYNTÄMISESTÄ NÄHTÄVYYTENÄ KOSKINÄYTÖSTEN JA MUIDEN TAPAHTUMIEN AVULLA\nTAMMERKOSKEN HYÖDYNTÄMISESTÄ NÄHTÄVYYTENÄ KOSKINÄYTÖSTEN JA MUIDEN TAPAHTUMIEN AVULLA Selvityksen tavoite on tuottaa Tampereen kaupungille ideoita Tammerkosken käyttämisestä matkailuvalttina sekä toisaalta


Nauruterapiaa Tertissä - Starbox Nauruterapiaa Tertissä\n21.11.2016 klo 11:01 Siru Tilaa blogi\nPerjantaina järjestettiin historian toinen Starbox-bloggaajatapaaminen, Mikkelissä Tertin kartanossa. En päässyt osallistumaan ensimmäiseen kesällä järjestettyyn tapaamiseen, joten en tiennyt mitä on tulossa. Mielessäni mietin, että tulossa on varmasti ihan kiva ilta, uusia ihmisiä, hyvää ruokaa ym. Bloggarikulttuuri on minulle vieras käsite, takaraivossa oli myös ajatuksia; soviko joukkoon, osaanko käyttäytyä ja tuntuuko olo kotoisalta vieraiden ihmisten joukossa.\nStarttasimme iltapäivällä sateisesta ja tuulisesta Lappeenrannasta, matka taittui Marjukan turvallisella kyydillä. Pimeän taipaleen päässä meitä odotti kauniisti valaistu kohteemme Tertin Kartano, joka vastaanotti meidät lämpimästi. Illan ohjelmassa oli jouluista puuhailua, Sami Minkkisen havaintoja parisuhteesta ja vähän muustakin ja tietysti hyvää ruokaa ja seuraa.\nIllan kuluessa tapahtui jotain omituista. Johtuiko ruusunlehdillä höystetystä kahvista, kaunista ympäristöstä vai mistä, mutta nyt tiedän, mitä se hymiö jolla roiskuu kyyneleet silmistä tarkoittaa. (Tertin kartanon väelle pahoittelut ripsiväriin sotkeutuneista serveteistä). Todellista nauruterapiaa, ihanaa sellaista! Järjestelyt ja miljöö olivat loistavat ja loivat mahtavat puitteet tilaisuudelle. Elämyksen illasta teki kuitenkin seura, jossa iltaa vietin, hämmentävän ihania, välittömiä, mahtavia tyyppejä!\nRuusunlehtien ja ilon voimaannuttamana heräsin lauantaina hymy huulilla. Nautimme kotona aamukahvilla Tertin tuliaisina saatuja joulupipareita. Näin silmissäni kartanon ihanat jouluiset koristelut ja aloin kuvitella, miten voisin koristella omaa kotiani kauniiksi ja tunnelmalliseksi.\nYleensä olen ulkoistanut lasten joulupipareiden leivonnan mummoille ja mammoille. Nyt ehdotin tytöille, mitäs jos leipoisimmekin tänä jouluna ihan itse piparit ja vielä Tertin ohjeella. Esikoinen ryhtyi lukemaan pipariohjetta ja totesi; ”äiti, myö ei tiedetä mitä on sooda, eikä osata siivilöidä sitä… ostetaan kaupasta valmis taikina!”. Palasin ruusuisista haaveista vähän alemmas lauantaiseen marraskuun loskaan.\nLoskasta ja pimeydestä huolimatta, ruusista viikkoa <3 Kiitos kun sain olla mukana teidän kanssanne iloitsemassa <3


Kasinopelit Archives - Nettipelit\nKasinopelit admin - 17 toukokuun 2021 0\nNettikasinoiden laaja pelitarjonta saattaa hämmästyttää varsinkin aloittelevia kasinopelaajia. Kasinoista löytyy pelejä laidasta laitaan ja on pelaajien päätettävissä, millaisiin peleihin he päättävät keskittyä. Osa kasinopeleistä on kuitenkin erityisen suosittuja ja ne ovatkin usein ensimmäisiä pelejä, joihin nettikasinoissa törmätään. Tässä artikkelissa...\nKasinopelit admin - 13 toukokuun 2021 0\nNykyään pelitarjonta nettikasinoissa on valtavan laajaa, joten ei ole ihme, jos aloittelevat pelaajat ovat hieman hukassa, kun he tutustuvat erilaisiin nettikasinoihin. Kasinot usein myös erikoistuvat tietyntyyppisiin peleihin, joten halutessasi voit löytää suosikkipeliisi keskittyvän nettikasinon. Miten navigoida nykyajan nettikasinoiden pelimaailmassa...\nKasinopelit admin - 5 toukokuun 2021 0\nNettikasinot ovat tulleet jäädäkseen ja niiden tarjonta kasvaa kovaa vauhtia. Suuri määrä mahdollistaa pelaajan markkinat, jolloin kasinot taistelevat pelaajan huomiosta. Huomio saadaan usein erilaisilla kasinobonuksilla, joista kerromme lisää tässä artikkelissa. Yksinkertaistettuna kasinobonukset tarkoittavat mitä tahansa pelisivuston etuja, joita tarjotaan sekä...\nKasinopelit admin - 27 huhtikuun 2021 0\nOletko koskaan kuullut kasinoiden ilmaiskierroksista? Ne ovat ilmaisia pelikierroksia, joita nettikasinot tarjoavat usein uusille pelaajille, jotka vasta tutustuvat kasinoon. Ilmaiskierrosten avulla kasinot pystyvät mainostamaan omaa viihdepalveluaan, mutta ne ovat hyödyllisiä myös sinulle, joka olet tutustumassa erilaisiin kasinoihin. Miten siis...\nKasinopelit admin - 24 helmikuun 2021 0\nKukapa ei haluaisi sukeltaa mystisen Moon Princess-kolikkopelin kuunvalon hohtoiseen maailmaan, jossa kolikot kilisevät ja öinen tähtitaivas välkkyy? Moon Princess on anime-teemainen mystinen peli, jonka kirkkaat värit, hauskat hahmot ja mukaansatempaava musiikki ovat omiaan viemään pelaajan japanilaisen animen mielenkiintoiseen maailmaan....\nBook of Ra on jännittävä kolikkopeli, jonka siivellä pääset sukeltamaan muinaisen Egyptin maailmaan. Pyramidit, jumalat, muumiot, hautakammiot ja faaraot odottavat sinua. Book of Ra on hedelmäpeli, jossa on 5 kiekkoa, 3 riviä ja 10 voittolinjaa. Book of Ra-pelin tavoitteena on...\nMega Moolahin kyydissä pääset matkustamaan suoraan Afrikan savannien polttavaan kuumuuteen, jossa jättipotit ja voitot odottavat sinua. Mega Moolah on jännittävä ja antelias kolikkopeli, joka tarjoilee pelureille anteliaita jättipotteja ja jännittäviä pelikokemuksia. Mega Moolah tarjoaa jokaiselle jotakin ja peli soveltuu...\nTwin Spin huokuu kunnon Las Vegasin nostalgiaa ja tunnelmaa. Kirsikat, kellot ja Bar-symbolit vilisevät silmissä, neonväriset valot ja värit välkkyvät ja ratkiriemukkaan lasvegasmainen musiikki raikaa. Twin Spin kuljettaa pelaajat suoraan Las Vegasiin – ilman, että heidän tarvitsee edes poistua...\nKasinopelit admin - 19 helmikuun 2021 0\nBook of Dead on jännittävä ja mukaansatempaava 5-pyöräinen kolikkopeli, jossa on 10 voittolinjaa. Peli perustuu tutkimusmatkailija Rich Wilden kokemiin seikkailuihin. Rich Wilde on aikaidemmin seikkaillut muun muassa atsteekkien epäjumalien parissa. Nyt Rich Wilde on suunnannut kohti uusia seikkailuja kohti ...\nStarburst on hauska ja ratkiriemukas kolikkopeli, joka sopii niin aloitteleville kuin kokeneillekin pelikonepelureille ja jonka kyydissä pääset liitelemään avaruuden ihmeelliseen maailmaan. Starburst on hauska viiden rullan online-kolikkopeli, jossa on jopa 10 aktiivista maksulinjaa ja jonka tarkoituksena on käyttää kolikkopelin...


Näkymätön tyttö: Muun muassa rakkausruno\nMuun muassa rakkausruno\nTuhlasin eilen vähän rahaa mutta en mihinkään kauhean turhaan enkä paljon. Kirpputorilla meni kaksi euroa, kahteen oppikirjaan (englantia ja biologiaa, vähän niin kuin työjuttuihin) ja vyöhön (uudet farkkuni eivät pysy oikein jalassa), se on vaaleanpunainen. He pyytävät minusta törkeää alihintaa mutta kyllä se minulle käy.\nEnglannin alkeiskirjan välistä löytyi Englannin kartta, kaunokirjoitettu teksti (se runo joka alkaa "yksin oot sinä ihminen", Koskenniemeä sanoo Google) ja ylläoleva aarre, ehkä itsekirjoitettu traaginen (tai tragikoominen rakkausruno). Tuollaiset ovat upeita löytöjä. Luulen että minun pitää järjestellä papereitani vielä ja tyhjentää kirjahyllystä yksi laatikko tuonkaltaisille paperilapuille, joita ei ehkä ikinä raaski käyttää missään arvosteluissa.\nTuon kirjan on omistanut ehkä Helmi Korte (runon kohde?) III B-luokalta joskus vuoden 1913 jälkeen (kirja oli painettu silloin ja minusta on edelleen järkyttävää että ostin sen eurolla).\nViime sunnuntain Hesarissa (jota luin äidin luona) oli kiinnostava juttu suomalaisten talonpoikien päiväkirjoista ja siitä miten ne käsittelivät yllättävästi hyvin paljon traagisia rakkauksia ("oi oi ihana Amanda oi oi" tai tuohon tyyliin), tuo runo tuntuu kuuluvan samaan genreen.\nSamassa lehdessä oli myös juttu jossa eri-ikäiset äidit kertoivat mitä olivat oppineet äideiltään ja lapsiltaan. Serkkuni mies on ilmeisesti Hesarissa toimittajana tai ainakin haastatellut juttuun kahta tätiäni, jotka antoivat aika mielenkiintoisen kuvan mummostani (joka kuoli kun olin 15 ja jota en oikeastaan tuntenut hirveän hyvin, pidin häntä lapsena vähän pelottavana vaikka hän oli kaikkea muuta kuin ilkeä). Toiselle mummoni oli yrittänyt opettaa kärrynpyörää ja päälläseisontaa (vai oliko se käsillä-) joskus viisikymppisenä, hän oli kuulemma ollut innokas naisvoimistelija (sen alan uranuurtaja Elli Särkkä oli heidän perhetuttujaan). Toiselle tädille hän oli opettanut että pienen ihmisen pitää puhua kovalla äänellä, ettei jää huomiotta. Mummoni ei kyllä jäänyt, hän oli kaikesta päätellen aikamoinen persoona.\nBlogikäsityövaihtoon ehtii ilmoittautua vielä tänään ja huomenna ja oikeastaan lauantainakin, ilmoittautuminen sulkeutuu puoliltaöin sivuston aikaa, olisiko se nyt New Yorkin mukaan. Kaikki ovat tervetulleita!\nSwap-botin blogissa oli (lisää) hyviä neuvoja vaihtojen harrastamiseen, sellaisia joita olen itsekin miettinyt. Paras on aina harrastaa sellaisia vaihtoja joissa antamisen ilo riittää jo pitkälle. "Only join those which you will have the most fun completing instead of ones that you would most like to receive" sanoo Rachelkin, paikan ylläpitäjä.\nOlin eilen isäni toimistolla taittamassa kirjaa (siskoni on siellä harjoittelijana ja isäni pyysi minua näyttämään hänelle miten se tapahtuu) ja tekemässä iMacin kanssa performanssia, me valitsimme jonkun ohjelman ja se hyydytti näyttönsä niin että koko näyttö oli täynnä vaikka InDesignin taittopohjan värisiä raitoja. Oli vähän hankalaa.\nMinulla oli vähän ajatusta mennä yhteen tapahtumaan mutta olin niin väsynyt että menin kotiin ja tein yhden kannen loppuun, nyt olen päässyt kevään viimeisissä töissäni niin pitkälle että jäljellä on kolme neljäsosaa yhtä kantta ja sen kirjan taitto.\nPosted by Näkymätön tyttö at 18:27\nOliko se se Hesarin kuukausliitteen juttu, jossa oli selvitetty vanhoissa maalauksissa esiintyvien henkilöiden jälkeläisiä?\n14 toukokuuta, 2009 09:36\nSiitä Kuukausiliitteen jutusta kirjoitin maanantaina (yhteiskuntaluokan periytyvyydestä), tämänkertaiset jutut olivat ihan Sunnuntai-sivuilta.\nPitäisi varmaan lukea sanomalehtiä enemmänkin kun niistä saa aiheita moneksi päiväksi :)\nKiitos paljon palkinnosta, se tuli tänään perille! :)\n14 toukokuuta, 2009 15:15\nAsarum, Suomessa on kyllä kiva lähettää kun menevät niin nopeasti perille :)\n15 toukokuuta, 2009 08:48\nMitenkäs muuten sitten tapahtuu tämä vaihdon parien jakaminen, jos/kun ihmisiä on pariton määrä? Vai ovatko parit sillä lailla ikäänkuin kiertävät, että se jolle teet ei ole välttämättä sama ihminen jolta saat?\n16 toukokuuta, 2009 18:52\nJuuri niin kuin kiertävät, ei haittaa onko parillinen vai pariton määrä. Ja juuri ryhdyn niitä jakamaan (tai painamaan nappia jolla systeemi arpoo parit), tarkkaile sähköpostiasi :)\n17 toukokuuta, 2009 17:18


Kristjan Palusalu Berliinin olympiavoittojen jälkeisissä paluujuhlissa Tallinnassa Kadriorun stadionilla elokuussa 1936.\nSyntynyt 10. maaliskuuta 1908\nKuollut 17. heinäkuuta 1987 (79 vuotta)\nSeura SK Tallinna Sport (1929-1938)\nTallinna Spartak (1946-1948)\nKilpauran kesto 1929-1948\nValmentaja Anton Ohaka\n2 Nousu painin kansainväliselle huipulle\n3 Berliinin olympialaispainit 1936\n4 Urheilu-uran viimeiset vuodet\n5 Urheilu-uran jälkeinen aika\n6 Kristjan Palusalun muisto\nKeväällä 1929 Christian Trossmann meni Viron armeijaan asevelvolliseksi ja palveli Tallinnan lähellä Suurupin merilinnakkeessa. Armeijan mestaruuskilpailuissa hän saavutti painimestaruuden, jonka perusteella valmentaja Anton Ohaka kannusti häntä osallistumaan Tallinnan Sportin painiharjoituksiin. Kovimpia vastustajia hänelle olivat Olaf Luig ja Otto Viikberg, joille hän hävisi tässä vaiheessa.\nPuolitoistavuotisen asevelvollisuuden jälkeen hän siirtyi Tallinnaan töihin varastomieheksi. Marraskuussa 1930 hän voitti ensimmäisen maansa painimestaruusmitalin sijoittuessaan vapaapainissa pronssille.\nNousu painin kansainväliselle huipulleMuokkaa\nLokakuussa 1931 Christian Trossmann osallistui ensimmäisen kerran Viron edustajana painimaaotteluun, jossa vastustajana oli Latvia. Marraskuussa 1931 hän edusti Viroa painimaaottelussa Suomea vastaan. Hän voitti Suomen edustajan Väinö Laitisen ja hävisi toiselle suomalaisedustajalle Edil Rosenqvistille. Seuraavana vuonna 1932 hänestä tuli Viron painimestari niin kreikkalais-roomalaisessa kuin vapaapainissa. Työelämässä hänestä tuli vuoden 1932 lopulla vartija Patarein vankilaan. Vuonna 1932 merkittävin kisa hänellä oli Tukholmassa, jossa vastustajat tulivat Ruotsista, Saksasta ja Unkarista. Siinä hän hävisi Unkarin Rajmund Badolle, Saksan Georg Gehringille ja Ruotsin Carl Westergrenille. Virolaisedustus kaukaisissa Los Angelesin kesäolympialaisissa oli hyvin pieni johtuen vallitsevasta taloudellisesta lamakaudesta. Ainoa Viron painija oli Yhdysvaltoihin muuttanut Osvald Käpp.\nVuonna 1933 Christian Trossman voitti jälleen molemmissa painimuodoissa Viron mestaruuden. Helsingissä kisattiin EM-kisat, joissa mukana oli neljä painijaa eli hänen lisäkseen Saksan Kurt Hornfischer, Suomen Arvo Niemelä ja Ruotsin Carl Westergren, jotka ottivat mitalit tässä järjestyksessä Trossmanin jäädessä neljänneksi. Vuonna 1934 käydyssä Viron-Suomen-Unkarin välisessä painiottelussa hän hävisi Suomen Arvo Niemelälle ja saman vuoden Viron mestaruuskilpailussa hän hävisi Nikolai Karklinille vapaapainissa. Nämä olikin Trossman/Palusalun viimeiset tappiot Virossa.\nVuoden 1934 kreikkalais-roomalaisen painin EM-kisat kisattiin Roomassa, jonne Trossmania ei lähetetty Saksan Hornfischerin voittaessa. Seuraavan vuoden 1935 kesäkuussa sukunimi muuttui Trossmanista Palusaluksi. Hänestä tuli sinä vuonna myös molempien painimuotojen maansa mestari. Sinäkään vuonna Palusalua ei lähetetty EM-kisoihin mestaruuden mennessä Hornfischerille. Vastaavasti vapaapainin EM-kisat Brysselissä jäivät myös väliin mestaruudne mennessä Sveitsin Karl Hegglinin ottaessa mestaruuden.\nBerliinin olympialaispainit 1936Muokkaa\nVirolaiset Tallinnan Sportin painimestarit Ago Neo (vas.) ja Kristjan Palusalu (oik.) Berliinin olympialaisten aikaan. Palusalu voitti molempien painimuotojen raskaat sarjat. Neo puolestaan otti raskaassa keskisarjassa (alle 87 kg) kreikkalais-roomalaisessa pronssia ja vapaassa hopeaa.\nBerliini kesäolympialaisissa elokuussa 1936 virolaiset Kristjan Palusalu ja Ago Neo painivat molemmissa painimuodoissa. Ajatuksena oli käyttää vapaapainia valmistautumisena kreikkalais-roomalaiseen painiin, jota he pitivät parempana lajinaan. Lopputulos ylitti odotukset; molemmat toivat mitalin.\nVapaapanissa Palusalu paini 11 miehen raskaassa sarjassa. Hän eteni voitoilla Tšekkoslovakian Josef Klapuchista, Ranskan Robert Herlandista, Turkin Mehmet Çobanista ja Sveitsin Werner Bürkistä sekä viimeisessä ottelussa Suomen Hjalmar Nyströmistä. Näin kulta oli Palusalun, hopea Klapuchin ja pronssi Nyströmin.\nYhden välipäivän jälkeen Palusalun kisa jatkui kreikkalais-roomalaisella painilla, jossa oli raskaassa sarjassa 12 kilpailijaa. Palusalu otti voitot Itävallan Eduard Schöllistä, Romanian Zoltan Kondorossystä, Ruotsin John Nymanista ja Turkin Mehmet Çobanista sekä viimeisessä ottelussa Saksan Kurt Hornfischeristä. Mitalijärjestys oli näin kultaa Palusalulle, hopeaa Nymanille ja pronssia Hornfischerille.\nNäin Kristjan Palusalusta tuli ainutlaatuinen mestari. Hän oli ainoana painijana siihen mennessä voittanut molemmat raskaan sarjan painimuodot samoissa kisoissa. Ruotsin Ivar Johansson oli edellisissä olympialaisissa tehnyt vastaavan, mutta alemmassa sarjassa. Paluumatka junalla oli riemukulkue Virossa väkijoukkojen tungeksiessa joukkueen saapuessa Palusalu etunenässä Tallinnan Baltian asemalle sekä sieltä edelleen Kadriorun stadionille. Vastaanottojuhlallisuuksissa oli mukana Viron tasavallan silloinen johto riigivanem Konstantin Päts etunenässä. Palusalu palkittiin Viron valtion toimesta 42 hehtaarin maatilalla.\nSamana vuonna Palusalu voitti molemmissa painmuodoissa maansa mestaruuden raskaassa sarjassa.\nUrheilu-uran viimeiset vuodetMuokkaa\nOlympiakisoja seuraannesta vuodesta 1937 tuli vielä Palusalulle menestysvuosi. Hän saavutti kreikkalais-roomalaisessa painissa maansa mestaruuden. Loppuottelussa kukistui nouseva tähti Johannes Kotkas. Saman vuoden maaotteluissa Suomea ja Latviaa vastaan kukistivat tutut vastustajat Hjalmar Nyström ja Alberts Zvejnieks. Toukokuussa 1937 käytiin EM-kisat Pariisissa. Niissä hän eteni mestaruuteen voitolla Saksan Gehringistä, Unkarin Gyula Bóbista, Belgian Charlierista, Ranskan Herlandista ja Ruotsin Nymanista. Loppuottelussa hän kukisti tutun vastustajan eli tšekkien Klapuchin. Näi järjestys oli Palusalu, Nyman ja Klapuch.\nVuodesta tuli Palusalun huippu-urheilu-uran viimeinen. Ura päättyi loukkaantumiseen 7. tammikuuta 1938 ottelussa toista virolaista Voldemar Roolantia vastaan, jolloin Palusalun olkapää meni paikoiltaan. Vielä maaliskuun Viron mestaruuskisoissa hän kukisti Johannes Kotkasin ja Nikolai Karklinin. Maaliskuussa käydyssä Suomi-Viro -maaottelussa tapahtui uusi loukkaantuminen ottelussa Arvo Niemelää vastaan, joka merkitsi Palusalun huippu-urheilu-uran loppua. Samana keväänä huhtikuun lopussa Tallinnassa käydyissä EM-kisoissa Viroa edusti menestyksekkäästi Johannes Kotkas.\nKristjan Palusalu loikattuaan rintaman yli Suomen puolelle yhdessä suomalaisten urheilumiesten nyrkkeilijä Valle Reskon ja urheilujohtaja Viktor Smedsin seurassa marraskuussa 1941. Smedsin rooli sodan aikana oli toimia sotavankien kuulustelijana.\nNeuvostoliiton miehitettyä talven 1939-1940 tukikohtakauden jälkeen Viron kesällä 1940 tehtiin siitä Neuvostoliittoon kuuluva Neuvosto-Viro. Virolaiset nuoret miehet joutuivat tällöin puna-armeijaan. Näin kävi myös Palusalulle. Kesällä 1941 hänet lähetettiin yhdessä 200 muun virolaisen kanssa työpataljoonaan Arkangelin alueelle Kotlasiin. Kesäkuun lopussa 1941 käynnistyneen Saksan ja sen liittolaisten hyökkäyksen käynnistyttyä Neuvostoliittoon Palusalu yritti paeta syyskuussa 1941 yhdessä muiden virolaisten kanssa. Yritys epäonnistui, ja heidät tuomittiin aluksi kuolemaan, mutta kuolemantuomio muutettiin etulinjapalvelukseksi suomalaisten vastaisella rintamanosalla Itä-Karjalassa Maaselän kannaksella, jossa Palusalu kahden toverinsa kanssa loikkasi 31. lokakuuta 1941 etulinjan yli suomalaisten puolelle Jalkaväkirykmentti 4:n rintamaosalla. Kyseisellä rintamanosalla palveli lääkärinä voimistelija Heikki Savolainen, joka tunsi Palusalun. Näin Palusalun onnistui palata saksalaisten valtaamaan kotimaahansa Viroon vuoden 1942 alussa. Siellä hän vietti lopun ajan sodasta Kunglan maatilallaan Pillapalun kylässä Harjumaalla.\nPuna-armeijan vallattua Viron syksyllä 1944 valta Virossa vaihtui, ja neuvostovalta palautettiin Viroon. Neuvosto-Viron aika siis jatkui. Palusalu vangittiin 12. tammikuuta 1945, ja hän oli vangittuna vuoteen 1946 Patarein vankilassa. Hänet vapautettiin syytteistä 29. elokuuta 1946. Vapauttamista esittivät sodan jälkeisen ajan huippu-urheilijat, painija Johannes Kotkas ja shakkimestari Paul Keres. Sen jälkeen hän työskenteli rakennustyöläisenä ja painivalmentajana Spartakin riveissä. Itse hän kilpaili vielä aina vuoteen 1948 asti. Palusalu työskenteli 1960-luvun alusta vuoteen 1984 Tallinnan lähellä Kirovin kalastuskolhoosissa. Vuodesta 1966 hänestä tuli virallinen painituomari. Hän toimi virolaisen mestaripainijan Martin Kleinin muistokilpailujen päätuomarina.\nNeuvostovalta teetti pian maailmansodan päättymisen jälkeen puna-armeijan Viron valtauksen kunniaksi ns. Pronssisotilas-patsaan, jonka mallina oli juuri vankilasta vapautunut Kristjan Palusalu. Patsas tuotiin Tõnismäelle Kaarlen kirkon ja Viron kansalliskirjaston väliin 1947. Kristjan Palusalun tytär Helle vahvisti isänsä patsaan mallinaolosta vuonna 2007.\nPuna-armeijan Viron valtauksen kunniakseen teettämä Pronssisoturi-patsas, jossa mallina oli vuonna 1946 Kristjan Palusalu. Patsas siirrettiin suuren kohun saattelemana huhtikuussa 2007 alkuperäiseltä paikaltaan Tõnismäeltä uuteen paikkaan Tallinnan sotilashautausmaalle.\nNeuvostohallinnon suhde Kristjan Palusaluun tuli esille Moskovan olympiakisoissa elokuussa 1980. Suomen olympiajoukkueen johto järjesti perinteisesti olympiakisojen aikana kaksi vastaanottoa, joista toinen haluttiin järjestää Tallinnassa, koska kaupungissa kilpailtiin olympiapurjehduksissa. Suomalaisten vastaanotolle oli tarkoitus kutsua virolaiset olympiavoittajat mukaan lukien Palusalu, Berliinin vuoden 1936-kisojen kaksinkertainen painikultamitalisti. Palusalun kutsuminen oli kuitenkin mahdotonta. Tätä kuvaa Suomen olympiajoukkueen johtoon kuulunut Pertti Paloheimo kirjassaan :\n»Vieraslistan laatiminen on aina vaikea ja vastuullinen tehtävä. Yritin olla huolellinen. ... Kutsuvieraslistaani kuuluivat kaikki elossa olevat virolaiset kultamitalimiehet Kristjan Palusalu etunenässä. ... Kun listani - parisataa vierasta - oli valmis, toimitin sen urheilukomiteaan, joka oli lupautunut jakamaan kutsut. ... Yksi nimi kuitenkin oli liikaa, Kristjan Palusalu. Pyysin perusteluja. Viittasin hänen huikeisiin saavutuksiinsa Berliinin kisoissa 1936. Tiesin, että hän on elossa. Uudet tuttavani ilmoittivat, että mitään virallisia berliinin kisoja ei koskaan ole pidettykään. Ne on pyyhitty pois Neuvostoliiton historiasta. Kisat olivat Hitlerin poliittinen propagandanäytös ja tulokset historiankirjoitus on mitätöinyt. Tajusin keskustelun turhaksi. ... Sitten syntyi päätökseni: vastaanotto pidetään ja vieraslistalta poistetaan kaikki entiset kultamitaliurheilijat.»\nTaustana neuvostohallinnon kriittiseen suhtautumiseen saattoi Paloheimon mukaan olla se, että ennen Moskovan olympiakisojen avajaisia Moskovasta tuli määräys, jonka mukaan kaikkien elossa olevien virolaisten kultamitaliurheilijoiden tuli allekirjoittaa vetoomus, jossa vaadittiin USA:ta luopumaan boikotista. Vetoomus oli tarkoitus toimittaa Washingtoniin presidentti Jimmy Carterille. Kaikki muut paitsi Palusalu allekirjoittivat.\nEnsimmäisen kerran Palusalua muistettiin Neuvosto-Virossa virallisemmin hänen 75-vuotispäivänään, jolloin silloinen Neuvosto-Viron urheilukomitean puheenjohtaja Johan Unger etunenässä onnitteli Palusalua.\nKristjan Palusalun muistoMuokkaa\nViron uuden itsenäisyyden syntyvuosina 1980-luvun puolivälin jälkeen Palusalun suoritukset tulivat esille aivan eri tavalla kuin aiemman neuvostovallan aikana hänen uransa jälkeen. Nyt pyrittiin vaalimaan hänen muistoaan monin eri tavoin. Vuonna 1986 Tallinna Kalev perusti hänen nimellään urheilukoulun. Vuodesta 1988 Tallinnassa on järjestetty painissa kansainvälinen Kristjan Palusalun muistoturnaus. Vuonna 1989 virolainen rahtilaiva nimettiin hänen nimensä mukaan.\nVuodesta 2003 lähtien on Viron olympiakomitea lahjoittanut "Kristjanin kultaisen patsaan" Viron vuoden urheilijalle. Palusalun syntymän 100-vuotispäivänä julkaisi Viron postilaitos hänen kunniakseen postimerkin. Tallinnassa paljastettiin 10. maaliskuuta 2009 Kristjan Palusalun muistomerkki, kun oli kulunut 101 vuotta hänen syntymästään. Samana vuonna hänestä julkaistiin 55 minuutin mittainen elokuva "Palusalu" ohjaajanaan Kristiina Davidjants.\nKristjan Palusalun muistomerkki paljastettiin maaliskuussa 2009 Tallinnassa Kalevin Spordihallin edessä.\nKristjan Palusalu kuoli 17. heinäkuuta 1987. Hänet haudattiin Tallinnan Metsäkalmistuun. Kuvassa hauta, jossa hän lepää yhdessä vaimonsa Ellenin kanssa, joka haudattiin miehensä viereen vuonna 2004.\n↑ a b c PALUSALU, KRISTJAN 8.1.2019. esbl.ee. Viitattu 24.10.2020. (viroksi)\n↑ a b c d Paloheimo, Pertti: ”Urheilusankari - Kristjan Palusalu”, P. Paloheimo, Pispalan Tarmo. Helsinki: WSOY, 1997. ISBN 9510220272.\n↑ Pekka Hakala: Painija Palusalu varmistui Viron Pronssisotilaan malliksi - Kansallissankari kertoi patsaan teosta tyttärelleen 13.5.2007. hs.fi. Viitattu 24.10.2020.\n↑ K. Palusalu Spordikool – alates aastast 1986 palusalu.ee. Viitattu 24.10.2020. (viroksi)\n↑ Neuvostosotilaan patsasmallista postimerkki 4.3.2008. hs.fi. Viitattu 24.10.2020.\n↑ Avati Kristjan Palusalu mälestusmärk 10.3.2009. DELFISPORT. Viitattu 24.10.2020. (viroksi)\n↑ Palusalu err.ee. Viitattu 24.10.2020. (viroksi)\nTeemägi, Erlend: ”Maadlus”, Eesti Spordi Aastaraamat 1918-1940, s. 285-315. Tallinna: Eesti Spordiajaloo Selts, 2015. ISBN 978-9949-463-1. (viroksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Kristjan_Palusalu&oldid=19525154”\nViimeksi muokattu 26. tammikuuta 2021 kello 19.00\nSivua on viimeksi muutettu 26. tammikuuta 2021 kello 19.00.


Sointuja esiintyy laajasti myös muissa musiikkikulttuureissa, joskin esimerkiksi klassinen intialainen musiikki ei tunne sointuja länsimaisessa mielessä. Soinnun kuulohavaintoon vaikuttaa sävelten lisäksi myös instrumentaatio, eli se millä soittimella ja miten sointu soitetaan. Rock-musiikissa ovat yleisiä vain perussävelestä ja sen kvintistä ja mahdollisista oktaaveista koostuvat kahden sävelen niin sanotut voimasoinnut.\nKaikkia sointuja kattavaa nimeämisjärjestelmää ei ole. Esimerkiksi modernissa länsimaisessa taidemusiikissa käytetään niin sanottuja klustereita, joissa peräkkäiset kromaattiset äänet soivat yhtä aikaa, mikä tekee soinnun nimeämisen epämielekkääksi.\nReaalisointumerkintää (pohjasävelmerkintää) käytetään yleisesti erityisesti jazz-, pop- ja viihdemusiikissa. Kirjaimella, joka sijoitetaan esimerkiksi nuottiviivaston yläpuolelle, kuvataan soinnun pohjasävelen lisäksi myös laatu. Duurikolmisoinnun ollessa kyseessä käytetään vain pohjasävelen nimeä, kun taas mollikolmisoinnun tapauksessa kirjaimen perään lisätään pieni m-kirjain (esimerkiksi Dm). Septimisointua (pieni septimi) kuvaa numero 7, noonisointua puolestaan 9. Maj -merkinnällä muutetaan intervalli suureksi; esimerkiksi Fmaj7 sisältää suuren septimin. Sointujen käännökset merkitään vinoviivan jälkeen kirjoitetulla sävelnimellä. Esimerkiksi G/D on G-sointu, jossa matalimpana bassosävelenä on D. Lisäksi käytetään muita merkintöjä eri sointurakenteiden kuvaamiseen.\nEsimerkkejä pohjasävel- eli reaalisointumerkinnöistä:\nLänsimaisessa tonaalisessa musiikissa kolmisointu on soinnullisen ajattelun perusta. Se rakentuu pohjasävelestä, terssistä ja kvintistä. Kolmisoinnun perusmuoto rakentuu siis kahdesta päällekkäisestä terssistä. Jos alempi näistä tersseistä on suuri ja ylempi pieni, kyseessä on duurikolmisointu. Esimerkiksi C-duurisointu rakentuu sävelistä c-e-g. Jos taas alempi terssi on pieni ja ylempi suuri, kyseessä on mollikolmisointu. Kummassakin näistä, duuri- ja mollisoinnuissa, kvintti on puhdas. Vähennetyssä kolmisoinnussa molemmat terssit ovat pienet, ja kvintti vähennetty. Ylinousevassa kolmisoinnussa kumpikin tersseistä on suuri, ja kvintti on ylinouseva.\nJo barokkimusiikissa esiintyi nelisointuja, jotka ovat neljän sävelen muodostamia sointuja. Näissä on kolmisoinnun päälle lisätty vielä yksi terssi, joka on septimi suhteessa perussäveleen. Kaikki nelisoinnut ovat dissonansseja ja vaativat sisältämänsä septimin purkausta.\nYleisin nelisoinnuista on sävellajin V asteen septimisointu, dominanttiseptimisointu, jossa duurikolmisointuun on lisätty pieni septimi. Esimerkiksi C-duurissa se on G-duuriseptimisointu, jonka muodostavat sävelet g-h-d-f. Dominanttiseptimisointu esiintyy vanhastaan ennen kaikkea kadensseiksi kutsutuissa lopukkeissa. Niissä se on yleensä toiseksi viimeisenä sointuna, jota seuraa I asteen peruskolmisointu. Tavallinen on myös mollin VII asteelle rakennettu vähennetty septimisointu.\nPerinteisessä tonaalisessa musiikissa kaikille asteikon sävelille voidaan rakentaa septimisointuja, mutta usein nämä ovat luonteeltaan tilapäisiä ja voidaan tulkita hajasävelistä muodostuneiksi. 1900-luvun vapaatonaalisessa musiikissa ja erityisesti nelisoinnut saivat itsenäisemmän aseman.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Sointu&oldid=19909163”\nViimeksi muokattu 31. heinäkuuta 2021 kello 00.29\nSivua on viimeksi muutettu 31. heinäkuuta 2021 kello 00.29.


Lataa vanha sähköpostisi Google Appsiin\nGoogle Email Uploader for Mac etsii postiarkistoja Apple Mail-, Thunderbird- ja Eudora-sovelluksista ja lähettää sen Google Apps -tilillesi keskitettyä käyttöä ja varastointia varten.\nYrityksillä tai henkilöillä, jotka ovat siirtyneet käyttämään Google Appsia, on hieno asia. Google Appsin avulla yrityksellä tai ihmisryhmällä on käsillä koko joukko viestintävälineitä: posti, kalenterit, tehtävät, online-asiakirjat ja paljon muuta. Ilmaisen Google Appsin, kuten Gmailin kanssa, sinulla on yli 7 Gt tilaa tallentaaksesi sähköpostiviestisi.\nGoogle Appsiin siirtymisen haittapuoli on, että menetät jonkin postihistorian. Vanhan sähköpostin pitäminen sähköpostiohjelmassa on yksi asia, mutta jos olet tottunut käyttämään Web-sähköpostin käyttöliittymää tai olet poissa paikallisesta sähköpostiohjelmasta, kyseistä sähköpostia ei ole saatavana. Tarpeistasi riippuen tämä voi olla ongelma.\nOnneksi tämä voidaan helposti korjata käyttämällä Google Email Uploader for Mac -sovellusta. Tämä sovellus etsii Apple Archi-, Thunderbird- ja Eudora-postiarkistoja ja lähettää vanhan postin Google Apps -tilillesi, jotta kaikki tallennetaan yhteen sijaintiin.\nAluksi lataa Google Email Uploader -sovellus. Laajenna ZIP-arkisto ja käynnistä Google Email Uploader -sovellus. Sen mukaan, mitkä sähköpostiohjelmat olet jo asentanut, se tunnistaa automaattisesti postin sijainnin ja tarjoaa ladata löydetyt postilaatikot.\nJos sähköpostisi on tallennettu mbox- tai Maildir-muodossa, voit käyttää Tiedosto-valikkopalkkia ja valita "Lisää mbox-tiedostojen kansio" tai "Lisää Maildir-kansio". Käytä näitä komentoja navigoidaksesi mihin olet tallentanut mbox- tai maildir-tiedostosi / hakemistosi. Kun sovellus on tutkinut valitun hakemiston, esitetään uusi luettelo ladattavista tiedostoista. Valitse, jonka haluat lähettää (luettelo on valittu oletuksena ja ilmoittaa myös, kuinka monta sähköpostiviestiä on mbox-tiedostoissa tai Maildir-hakemistoissa).\nVoit määrittää tarroja, säilyttää postiominaisuuksia tai määrittää lisälaatikoita ladattavalle postille. Anna lopuksi Google Apps -sähköpostiosoitteesi ja salasanasi. Kun olet toimittanut käyttöoikeustietosi ja osoittanut mahdolliset lisäetiketit, napsauta Lataa-painiketta.\nTyökalu on erittäin hyvä työ tiedostojen lähettämisessä; Yksi ladattu testipostilaatikko sisälsi 285 viestiä ja kesti 30 sekuntia. Kolme viestiä ohitettiin, koska niitä oli jo postilaatikossani. Kirjautumalla sisään Google Appsiin, viestit ovat saatavilla toimitetun uuden tunnisteen (eli "Tuodut vanhat postit") kautta.\nLähetettyjen viestien lukumäärästä riippuen voi kestää muutaman minuutin, ennen kuin viestit näkyvät kokonaan Web-käyttöliittymässä.\nTämän seurauksena kaikki vanhat postit, jotka olen tallentanut ennen Google-sovellusten käytön aloittamista, on nyt saatavana hakuun ja käytettäväksi Gmail-verkkoliittymän kautta.\nKoska Google on niin antelias käytettävissä olevan tilan suhteen, vanhojen sähköpostien lähettäminen ei välttämättä vie paljon tilaa käytettävissä olevasta kokonaistilasta, ja kätevyys pitää kaikki vanhat viestit yhdellä käyttöliittymällä saattavat viettää aikaa lähettämisen arvoista. Vaikka jotkut saattavat olla huolissaan yksityisyydestä, ellei vanha viestisi ole dramaattisesti erilainen (yksityinen, arkaluonteinen tai mikä tahansa) kuin nykyinen viestisi, vanhan postin lähettäminen Google Apps -tiliisi ei oikeastaan ole niin erilainen kuin sen käyttäminen ensisijaisesti .\nViimeinkin, kun lähetät minkä tahansa postin, jos on viestejä, joita et enää halua säilyttää (kuten tietystä postitusluettelosta), voit käyttää hakuehtoja löytääksesi kaikki kyseiset viestit ja poistaa ne pysyvästi.\nLoppuhuomautus: Tämän työkalun käyttäminen yhdessä muiden työkalujen kanssa sähköpostin lataamiseksi muilta palvelimilta toimii poikkeuksellisen hyvin. OS X: ssä voit käyttää python-työkalua OfflineIMAP ladataksesi postin paikallisesti Maildir / kansioihin, joita sitten voi käyttää Google Email Uploader. Tämä toimi upeasti siirrettäessä olemassa olevaa GMail-tiliä ilmaiseen Google Apps -tiliin ja toimisi hyvin myös muiden IMAP-pohjaisten tilien kanssa.\nKuinka jakaa Wi-Fi-verkon kokoonpanot Android Q: ssa Tabletit sotia? Minimoi taloudelliset riskit BYOD: lla Gartner IT Symposium / Xpo: Globaalit IT-menot elpyvät ja kasvavat 3,7% vuonna 2020 Daimler ja IBM kuinka parempaa akkua rakennetaan kvanttilaskennalla\nPääset käyttämään CSS-Flow: Koodinpätkät\nNeljä asiaa, jotka sinun pitäisi tietää ennen Chromeboxien käyttöönottoa\nKuinka vain käynnistyssuunnitelma katkaista IT: n kurjuus tiedossa voi vain toimia\nValmista sovelluksesi Androidin globaaliin ekosysteemiin\nKuinka saada eniten vastinetta konsultointiyritykseltäsi\nMagecart-hyökkäys: Mikä se on, miten se toimii ja kuinka estää sitä\nKuinka käyttää Gmailia offline-tilassa