Tammikuu 2016 | lshp.fi\n10.1.2016 Markku Broas: Entistä turvallisempi sairaala potilaille\n20.1.2016 Aila Keskipoikela: Tiimityöllä potkua johtamiseen\n30.1.2016 Satu Saari: Me oomme johtajia kaikki\n30.1.2016 Me oomme johtajia kaikki\nKymppi-Blogia on kirjoitettu pian kaksi vuotta. Blogiemäntänä olen saanut tehdä mielenkiintoista yhteistyötä sairaalamme esimiesten ja johtajien kanssa, kun tekstejä on suunniteltu ja kuvia otettu. Olemme saaneet lukea ajatuksia johtajuudesta monesta näkökulmasta. Olemme lukeneet myös eri yksiköiden ajankohtaisista asioista ja muutosten tuulista, joiden keskellä työelämässämme ja yhteiskunnassamme nyt elämme.\nKymppi-Blogin lukeminen on toivottavasti suonut meille pienen hengähdyshetken ilmestyessään kolme kertaa kuukaudessa, tuonut uusia ajatuksia ja keskustelun aiheita arkeemme, toivon sen jatkuvan edelleen ja nostan omat ajatukseni johtajuudesta keskusteluun.\nJ. Karjalainen laulaa laulussaan sankareista, mutta sanana sankari, voi jokainen mielessään vaihtaa myös johtajaksi. Johtajuutta on monenlaista. On poliittisia johtajia, jotka johtavat samoin ajattelevia, on kirkollisia johtajia, jotka johtavat seurakuntaansa, on yritysjohtajia ja monenlaisia eri tahojen johtajia – esikuvia – jotka johtavat tiettyä laumaa tiettyyn suuntaan, niin kuin paimen pellolla lampaitaan.\nJohtajalla on monenlaisia tehtäviä, esikuvana ja suunnannäyttäjänä olemisen lisäksi johtajat puolustavat laumaansa. He karkottavat paimenen lailla suden pois lampaiden luota ja huolehtivat, että kukaan lampaista ei eksy pois laumasta paniikkitilanteen vallitessa. Muuttuvat tilanteet vaativat siis johtajan silmää – johtaja katsoo kauaksi eteenpäin ja näkee mille laitumelle lauma on parasta viedä. Lampaat luottavat siihen, että johtaja tietää, missä tulevaisuudessa on turvallista ja tuottoisaa laiduntaa.\nJohtajat huolehtivat myös, että kaikki laumassa olevat lampaat hyötyvät laumassa olostaan – saavat ruokaa, suojaa ja keritsemisen tarvittaessa. Johtajat huolehtivat siis taloudesta, turvallisuudesta ja valvovat tuloksia.\nJohtajalla on aikaa kuunnella ja aikaa olla läsnä laumassaan. Johtaja valvoo, että lauman ilmapiiri on seesteinen ja hän ymmärtää, että laumassa on valkoisia, harmaita ja mustia lampaita. Johtaja hyväksyy erilaisuuden ja kohtelee lampaitaan yksilöinä. Johtaja on tasapuolinen, oikeudenmukainen, hän ratkaisee ongelmat ja käyttää tarvittaessa apunaan keppiä ja porkkanaa – se on hänen tehtävänsä.\nJohtaja johtaa myös itseään – minä johdan minua, sinä sinua. Me oomme johtajia kaikki, kun oikein tarkoin mietitään. Me jokainen johdamme paitsi itseämme, myös lähipiirissämme olevia, laumamme jäseniä, puolisoamme, lapsiamme, koiriamme, kissojamme, vapaa aikaamme ja työntekoamme. Me johdamme itseämme omassa elämässämme, niin kuin johtajat johtavat meitä yhteiskunnassamme ja työssämme. Haluamme olla paitsi inhimillisiä, myös tehokkaita.\nMe olemme siis aina jonkun esikuvia – käytösjohtajia – äiteinä, isinä, vanhempiemme lapsina, liikenteessä, kaupan kassajonossa, vapaalla ja töissä ollessamme. Me asetamme itsellemme päämääriä ja tavoitteita. Me päätämme elämämme suunnasta – katsomme kauaksi eteenpäin, puolustamme itseämme ja läheisiämme, huolehdimme taloudestamme, turvallisuudestamme ja tuloksellisuudestamme. Me pyrimme siihen, että lähellämme on seesteistä vapaa-aikaamme, että kaikilla on hyvä olla, vaikka läheisissämme onkin valkoisia, harmaita ja mustia lauman jäseniä. Pyrimme kuuntelemaan ja olemaan läsnä, hyväksymään erilaisuuden ja olemaan oikeudenmukainen ja tasapuolinen. Johtajuus on siis ansaittava paitsi teoilla myös asenteella.\nKäytämme keppi ja porkkana asetelmaa, niin itseemme, kuin läheisimpiimme – myös koiraamme. Kun onnistumme näissä kaikissa johtajan ominaisuuksissa, niin laumamme katsoo meitä silmiin ja silmistä hehkuu kunnioitus, arvostus ja luottamus. Joskus on siis hyvä katsoa peiliin ja arvioida katsetta joka tuijottaa takaisin.\nAjatus siitä, että itse on itsensä johtaja antaa hieman syvyyttä ajatella yleisellä tasolla johtaja ja heidän työtään ja antaa tavallaan tasavertaisen näkökulman johtajiimme ja tekee heistä astetta helpompia lähestyä, asiassa kuin asiassa.\nKymppi-Blogin emäntä ja itsensä johtaja\n20.1.2016 Tiimityöllä potkua johtamiseen\nLapin keskussairaalan keittiön ja kahvion remontit ovat nyt takanapäin ja saamme nauttia uusista valoisista ja toimivista tiloista. Muurolan sairaalan keittiö oli ennen keskussairaalan keittiön remonttia palvelukeittiö, jonne toimitettiin ruoka useamman kerran viikossa keskussairaalan keittiöltä. Remontin vuoksi aloitimme Muurolan keittiöllä jälleen ruoanvalmistuksen ja mahdollisesti näin jatkamme siihen asti, kunnes sairaalan toiminta siirtyy uusiin tiloihin.\nKeskussairaalasta toimitamme ruokaa myös Kolpeneen kuntayhtymän asiakkaille. Lapin keskussairaalassa ja Muurolan sairaalassa on myös monipuolista kahviotoimintaa. Sijaisuudet kahvioiden ja keittiöiden välillä toimivat jouhevasti eri henkilöiden siirtyessä tiimistä toiseen, toisinaan jopa kesken työvuoron.\nRavintokeskuksemme siirtyi yksityiskohtaisista tehtävänkuvista tiimityöhön vuonna 2004. Silloin tarkoituksena oli kehittää työyhteisöä ja saada organisaatiosta toimivampi pilkkomalla iso organisaatio pienempiin yksiköihin, tiimeihin. Työnkierrolla pyrittiin tasaamaan raskaimpia työvuoroja tiimin sisällä sekä tiimien välillä ja saamaan työhön vaihtelevuutta ja mielekkyyttä. Lisäksi jokaisen tiimin jäsenen ammatillinen osaaminen lisääntyi tiiviissä yhteistyössä konkareiden kanssa. Tiimiläiset, nämä monitaiturit ovat pystyneet korjaamaan toistensa virheitä, ratkaisemaan ongelmia itsenäisemmin ja tarvittaessa esim. sijaistilanteissa tekemään toistensa työtehtäviä. Siirtämällä hiljaista tietoa vanhemmilta työntekijöiltä nuoremmille on voitu taata jatkuvuus ja palvelun tasalaatuisuus. Miten tieto paremmin olisi voinutkaan siirtyä kuin tiiviin tiimin sisällä. Esimiehet toimivat tiimien tukijoina, mutta varsinaiset tiimin vetäjät valitaan vuosittain tiimiläisten keskuudesta.\nTiimit ovat edelleen toiminnassa. Niistä kumpuaa luovia ratkaisuja asioiden hoitamiseksi varsinkin ongelmatilanteissa. Tiimityö mahdollistaa myös joustavamman työskentelyn silloin, kun työntekijöillä on lyhytaikaisia tai pidempiäkin poissaolojaksoja.\nUuden haasteen johtamiseen on tuonut erilaiset lisääntyneet osa-aikaisuudet ja tehtävien keventämiset työkykyongelmien vuoksi. Joustavuutta ja ymmärrystä näissä tilanteissa on tarvittu kaikilta osapuolilta. Aktiivisen tuen malli on ollut esimiehille hyvä apukeino uusia työtehtäviä mietittäessä. Yhteistyössä työterveyshuollon kanssa on haettu ratkaisuja ja löydettykin. Aina ei tosin oman työyksikön sisältä ole kyetty löytämään kevennettyä työtä ja silloin on vaihtoehtona ollut työajan lyhentäminen.\nLisäpuhtia johtamiseen on haettu koulutuksista. ”Esimies sovunrakentajana” oli näinkin kauan esimiestyötä tehneelle antoisa kokemus. Isossa työyksikössä ei ristiriitatilanteilta ole voinut välttyä, mutta useimmiten ne ovat olleet ratkaistavissa. Työnjohto vastaa päivittäisjohtamisesta, mutta usein vs.ravitsemispäällikkökin osallistuu ongelmatilanteiden hoitamiseen.\nSote-uudistus puhuttaa kahvipöydissä ja aiheuttaa kyselyjä tulevista mahdollisista muutoksista. Liitytäänkö osaksi jotain isompaa kokonaisuutta ja onko liikelaitoskuviot mahdollisia? Se, mitä sote-uudistus tarkoittaa meidän työyksikköjen osalta, on vielä hämärän peitossa. Muutoksia varmaankin on tiedossa tulevaisuudessa ja aikanaan se meillekin selviää. ”Sairaala SOTE- kuntoon – talkoiden” vauhdittamina olemme mekin eri vaihtoehtoja miettineet ja aina päätyneet haluun jatkaa omana yksikkönä. Haluamme olla lähellä tärkeintä asiakastamme, potilasta ja olla päättämässä heidän ruokahuollostaan jatkossakin tarjoamalla vasta valmistettua ruokaa.\nHyvä muistutus aika ajoin on, että olemme täällä potilaita varten. Toki hyvin tärkeitä ovat myös henkilökunta ja vierailevat asiakkaat. Potilasasiakasmäärien vaihdellessa henkilökuntaruokailijat mahdollistavat tasaisemman asiakasmäärän tuotannollemme. Lisääntynyt päiväkirurgia tuo uusia haasteita ruokahuoltoon ja tulevaisuudessa pitääkin löytyä korvaavaa toimintaa, mikäli hoitojaksot osastoilla vähenevät oleellisesti. Meidän on pyrittävä vastaamaan muutoksiin ja niiden tuomiin haasteisiin, jotta kilpailukykymme säilyy.\nRuokatuotannon helpottamiseksi ja laadun varmistamiseksi on kuumatiimissä viime vuoden puolella aloitettu ruokatuotannon atk-ohjelman päivitys. Sen valmistuttua tulee ruokatuotannon seuraaminen helpommaksi, tilausten tekeminen joustavammaksi ja keittäjät saavat omalta koneeltaan tiedot reseptiikasta. Tällä hetkellä keittäjät työstävät reseptejä, jotka työnjohtaja vie atk-ohjelmaan. Ohjelmalta työnjohto ja ravitsemusterapeutti pystyvät tarkastamaan nopeasti eri aterioiden ravintoarvot, hinnat ja ruoka-aineiden sisältämät allergisoivat aineet.\nRavitsemusterapeutin mukaantulo osaksi ruokahuoltoa on helpottanut työnjohdon tehtäviä ateriasisältöön, ohjaukseen ja ohjeistukseen liittyvissä asioissa. Lisäksi hän osallistuu tarvittaessa kuumatiimin kokouksiin. Ravitsemusterapeutti toimii asiantuntijana ravintohuollon ja osastojen välillä kaikissa ravitsemukseen liittyvissä asioissa sekä osallistuu elintarvikehankintojen kilpailuttamiseen.\nPositiivisella tiimien johtamisella lähdemme kohti tulevia haasteita. Osallistamalla tiimit muutoksen suunnitteluun saavutamme uuden vakiintuvan toimintamallin. Mutta myös vakiintuvat toimintamallit muuttuvat ja kehittyvät (mm. yhteiskunnassa tapahtuvan myllerryksen vuoksi) alati muuttuvassa toimintaympäristössä.\nKuluneesta vuodesta työkavereita ja sidosryhmiä kiittäen.\n10.1.2016 Entistä turvallisempi sairaala potilaille\nOn ilo aloittaa uutta vuotta 2016, kun katsoo kuinka koko meidän henkilöstö on sitoutunut infektioiden torjuntaan sairaalassamme.\nInfluenssaepidemia on jälleen alkanut ja epidemian huippua odotetaan helmikuun alkuun. Influenssa voi olla hankala sairaus erityisesti riskiryhmille kuten iäkkäille, pienille lapsille, perussairauksia sairastaville ja raskaana oleville. Influenssa lisää sairaala- ja tehohoidon tarvetta näissä ryhmissä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuksissa riskiryhmään kuuluvan henkilön kuolemanriski on n. 90 x ja tehohoitoon joutumisen riski n 15 x terveeseen henkilöön nähden, Lyytikäinen et al, FinMed J 2011.\nHenkilökunnan influenssarokotuksilla suojellaan potilaitamme tältä vakavalta taudilta. Tutkimusten perusteella rokottamalla 8 henkilökuntaan kuuluvaa, pystyttiin ehkäisemään yksi kuolema ja yksi kliinisesti influenssalta vaikuttava tauti kutakin vajaata 5 rokotettua hoitajaa kohden, Hayward AC et al, BMJ 2006. Itse asiassa henkilökunnan rokotekattavuudella on suurempi merkitys potilaiden influenssan torjumisessa kuin potilaiden omalla rokotekattavuudella. Iäkkäät ja riskiryhmään kuuluvat eivät välttämättä kehitä riittävää suojaa, vaikka he saavat rokotteen.\nMeillä henkilöstön rokotekattavuus on noussut hurjasti viime vuosina. Koko henkilökunnan influenssarokotekattavuus on noussut vuoden 2011 26,2 % tasosta tämän vuoden 67,3 %:iin, HYVÄ ME !!! ja vielä ehdimme parantaa rokotekattavuutta, koska epidemia on vasta aluillaan. Joillakin osastoilla kuten lastenosastoilla, keuhko-osastolla, 4A:lla ja 5A:lla kattavuus on yli 80 %. Näin on ylitetty Euroopan Neuvoston asettaman 75 %:n tavoitetaso. Rokotekattavuuden nousu on kiinni meidän jokaisen asenteesta toimia potilaidemme parhaaksi.\nHoitoon liittyvät infektiot aiheuttaa inhimillistä kärsimystä ja kustannuksia. Akuutti sairaalassa hoidetuilla potilailla on n 40 %:lla on infektio. Sairaalassa hoidetuista potilaista n 10 % saa infektion hoidon aikana. Meidän sairaalassamme tämä tarkoittaa n 1 500 potilasta vuosittain. Hoitoon liittyvä infektio aiheuttaa km. 7 päivän lisähoitojakson ja lisää turhaa kuolleisuutta. Suomessa lisäkustannusten arvioidaan olevan 200 – 500 milj € / v, Kanerva et al SLL 2008.\nHoitoon liittyvien infektioiden ehkäisyssä keskeisessä osassa on hyvä käsihygienia. On arvioitu, että oikea käsihygienia vähentää hoitoon liittyviä infektioita jopa 30 %.\n2015 aloitimme yhdessä 5- ja 4-tason kanssa ns. ryhtiliikkeen, jossa tavoitteena on parantaa käsihygienian toteutumista. Tällä hetkellä käsidesiä kuluu osastoillamme vajaa 40 l / 1000 hoitopäivää ja tavoitteena on lähivuosina kaksinkertaistaa käsidesin käyttö. Tuolloin olisimme melko lähellä sitä tasoa, mitä oikeaoppinen käsihygienia edellyttää. Ryhtiliike jatkuu ja laajenee 2016.\nLopuksi haluan kiittää sairaalan johtoa ja työkavereitani Anttia, Arjaa, Paulaa ja Sirpaa siitä tuesta ja innostuksesta, joita he antavat tehtävässämme infektioiden torjumiseksi ja näin turvallisemman sairaalan luomiseksi. On ilo työskennellä tällaisessa asiantuntijaympäristössä.\nJulkaistu 19.2.2016 klo 11.11, päivitetty 9.5.2016 klo 8.39


Pillu täynnä spermaa seksikäs alaston nainen / Orgasmi kempele\nSen sijaan Jaanan hymy, naurahdukset, silmänisku, kosketus olivat syöpyneet mieleeni tarkemmin kuin mikän muu. Jaana nousi pöydästä näyttäkseen siskonsa kuvan, joka oli asetettu muiden kuvien joukkoon kirjahyllyyn. Keksin nopeasti uudeksi puheenaiheeksi matkustelun, johon kiusallinen tilanne laukesi varsin luontevasti. Purin alahuultani ja tuijotin Jaanaa suoraan kasvoihin. Hoikat sormet pujahtivat boksereiden kuminauhan taakse ja vetäisivät ne jalastani yhdellä rajulla liikkeellä.\nEntä jos olinkin värässä? Hymyillen Jaana jatkoi kaluni runkkaamista vielä hetken, upotti sen taas suuhunsa ja lopulta maiskauttaen pästi sen ulos suustaan. Kiimamme ei siinä paikassa antanut sijaa hitaalle rakastelulle. Eiköhän tämä riitä Jaana totesi ja hetken jo luulin, että hän jättäisi homman kesken. . Suoritus oli tyydyttävä, kyl susta pienellä kouluttamisella vielä hyvä tulee. Penikseni syöksi spermaa komeassa kaaressa samalla, kun mielessäni laukesin Jaanan sisän. Jaanan lähdettyä ryntäsin ikkunaan, että näkisin edes vilauksen trikoissa keinuvasta pyllystä. Kiitos, trickster, täytyy sanoa, että Jaana kiihotti minua ensimmäisestä tapaamisesta lähtien. Sen sijaan painuin suihkuun ja sen kautta nopeasti nukkumaan. Jaana nosti kireä toppiaan ylös, että voisin haudata kasvoni hänen täyteläisiin tisseihinsä.\nmikäs tässä, tavarat on melkein paikallaan. Pane, pane nussi, Jaana vikisi ja vinkui allani. Välillä yritin hamuta niitä suuhuni, mutta Jaanan tahti oli liian kova, että olisin siinä onnistunut. Tunsin jo tästä pienestä änestä kovettuvani. Itse asiassa minulla ei ollut havaintoakaan, mitä olin tekemässä. Ei auttanut, vaikka hän oli yrittänyt selittä riskin ja korkean tuoton suhteellista suhdetta, sillä lopulta asiakas oli lähtenyt ovet paukkuen toimistosta.\nAsunnosta löytyi myös laajat saunatilat, jonne olisi mahtunut saunomaan vähän isompikin porukka. Pelkäsin laukeavani ennen vuokraemäntäni, joten hidastin tahtia ja yritin keskittyä. Pyöreiden pakaroiden keskellä kiilteli kostea pillu, jonne sovitin kovan kyrpäni. Suudellen yhä uudestaan Jaana työnsi minua kohti vuodesohvaa ja lopulta tyrkkäsi minut istualleen siihen. Olin valmis tekemän mitä tahansa, että saisin nussia tuota olentoa tässä ja nyt. Vuokraemäntäni jatkoi silittämistän ja suuteli samalla hellästi vatsaani ja reisiäni. Pähäni mahtui vain Jaanan herkulliset tissit. Mutisin vastaukseksi jotain epämäräistä siitä, kuka tämän talon oikeasti omisti, mutta siinä vaiheessa Jaana oli jo purjehtinut sisän ja istuutunut vuodesohvalle. Jaana säikähti ja peitti rintansa käsillän. Vierashuone oli kaiken pälle kalustettu, joten suurempia tavaroita olivat vain kirjahylly ja oma sänky; huoneesta löytyi kyllä vuodesohva, mutta ajattelin, ettei siinä nukkuminen pidemmän pälle olisi välttämättä fiksu ratkaisu. Pari päivä menikin ihan mukavasti, kunnes kuulin tutunoloisen koputuksen ovellani. Mieleni teki käskyttä Jaanaa samalla tavoin kuin miehet tekivät pornoelokuvissa, mutta en pornoon seksivideot escorts helsinki uskaltanut, koska pelkäsin hänen lopettavan siihen paikkaan. Jaana juoksi portaat yläkertaan ja hetken kuluttua askeleet kävivät jo toiseen suuntaan portaita. Hypistelin sormin auki hänen paitansa nappeja, ja huomasin, ettei Jaanalla ollut alla muuta kuin valkoiset rintaliivit. Suihkuja oli pari kappaletta ja vilvoitteluhuonetta reunustivat pitkät penkit. Rinnoilta silmäni vilahtivat nopeasti alas, jossa katsettani tervehti kauniisti siistitty karvakolmio. Jaana riisui housuni, kovana sykkivä elimeni pullotti harmaissa boksereissa. Ennen kuin Jaana ehti sanoa mitän, tartuin hänestä kiinni ja painoin huuleni vasten hänen huuliaan. Kuuntelin kuinka Jaana hieman ähisten riisui itseän suihkuhuoneessa. Minulla ei ollut mitän sitä vastaan, joten seurasin Jaanaa yläkertaan.\nTiesin, että minun oli pakko saada häntä, se oli tehtäväni, eikä suinkaan jokin typerä opiskelu. Innokkaana menin avaamaan eikä näky ollut muuta kuin tyrmävä: Piukat lenkkitrikoot imartelivat Jaanan vartaloa, ja rinnat olivat urheilutopista huolimatta mukavasti tarjolla. Jossain vaiheessa minun oli kohdattava Jaana, mutta yritin lykätä koko juttua koko ajan tuonnemmaksi. Ja Marja sanoi, että voisimme vaihtaa päikseen, nii et Karitai siis ei mitän, Jaana hiljeni. Itsevarmana riisuuduin ja astelin pyyhe lanteillani saunaan. Sitten hän löi minua avokämmenellä suoraan poskelle. Olis kiva tutustua, nyt kun ollaan naapureita, Jaana sanoi iloisesti. Jaa, ok, hyvä lenkkiä sitten, sanoin jokseenkin hämmästyneenä. Saunahuoneen ovi kävi ja istuskelin paikallani hiiren hiljaa. Puolen tunnin odottelun sijaan hipsin käntämän kiukaan pälle samantien ja kävin hakemassa kylmän oluen jäkaapistani.


”Asumismenot sisältävät jokaista kansalaista koskevia kulueriä, joista monet, kuten kiinteistövero, ovat kaikille samansuuruisia tulotasosta riippumatta. Kiinteistöliitto pitää tärkeänä, että tuleva hallitus ryhtyy toimiin menojen kasvun hillitsemiseksi”, sanoo Kiinteistöliiton toimitusjohtaja Harri Hiltunen.\nHiltusen mielestä tärkeimpiä keinoja asumismenojen suitsimiseksi ovat edellytyksien luominen riittävälle asuntojen uustuotannolle, rakentamisen hintaa nostavien tekijöiden karsiminen ja asumisen hintaan vaikuttavien verojen kohtuus. Myös kunnat voivat vaikuttaa merkittävästi asumismenoihin. Esimerkiksi kuntien omistamien energiayhtiöiden tariffeja ei pidä käyttää piiloverotuksen välineenä.\nMalttia kiinteistöveron uudistamiseen\nKerrostaloyhtiöiden maksama kiinteistövero on noussut kymmenessä vuodessa runsaat 60 prosenttia, ja monissa kaupungeissa reilusti yli 100 prosenttia. Kiinteistöliitto perää malttia tulevan hallituksen työlistalle tulevaan kiinteistöverouudistukseen.\n”Uudistuksessa tulee varmistaa, että kenenkään verotus ei nouse kohtuuttomasti. Lisäksi kuntien päätösvaltaa kiinteistöverotuksessa tulee lisätä poistamalla kiinteistöveroprosenttien alarajat”, Harri Hiltunen toteaa.\nKiinteistöliiton mielestä kiinteistöverotuksen tulee kaikissa olosuhteissa olla läpinäkyvää sekä perustua yksinkertaisiin ja selkeisiin periaatteisiin. Kiinteistönomistajan tulee esimerkiksi korjausinvestointia suunnitellessaan pystyä arvioimaan sen vaikutus kiinteistöveroon.\nEnergiatehokkuuden parantamisen oltava taloyhtiöille kannattavaa\nIlmasto- ja energiapolitiikka vaikuttaa merkittävästi asumiskustannusten kehitykseen. Rakennusten energiatehokkuuden parantamisen tulee olla omistajille taloudellisesti kannattavaa ja kannustaa suunnitelmalliseen kiinteistöpitoon.\nKiinteistöliiton mielestä uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseen liittyvät ohjauskeinot ja kannustimet on toteutettava siten, että ne kohtelevat kiinteistönomistajia tasapuolisesti eivätkä vääristä kilpailua. Taloyhtiöiden tulisi voida saada tukea energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa edistävien hankkeiden toteuttamiseen esimerkiksi kotitalousvähennyksen kautta.


Menneet tapahtumat - Helsingin Reserviupseerien Ilmailukerho ry\nTapahtunutta vuonna 2020:\nTi 14.1. klo 18 esitelmä: HX-hanketoimiston edustaja, Boeing: Super Hornet\nTi 11.2. klo 17 Sääntömääräinen kevätkokous,\nklo 18 ILMAVKOM kenrm Pasi Jokinen: Ilmavoimat tänään\nPe 6.3. klo 12 Ilmavoimien vuosipäivän seppeleenlasku Hietaniemen hautausmaan Sankariristille\nTi 10.3. klo 18 kerhoilta, Esitelmä: Leila Kaleva: Ajankohtaista Finnairilta\n(PERUTTU: ti 14.4.)\n(PERUTTU: ti 12.5.)\nKe 19.8. klo 16 haulikkokisa Hyvinkäällä\nLa-su 29.-30.8. bussiretki Kauhava Air Show’hun, majoitus Lentosotakoululla\nMa 12.10. (huom. viikonpäivä) klo 17 Sääntömääräinen syyskokous,\nklo 18 Mersunsauvakilpailu ja esitelmä: hankepäällikkö, kenrm (evp) Lauri Puranen, PLM: HX-hankkeen tilannepäivitys\nTi 10.11. klo 18 Catharina Candolin: Suomen kyberpuolustus -aihe\n(PERUTTU: ti 8.12. Joululounas Suom. Klubilla, esitelmä Jouko Jahnukainen: Alkeiskoulukone De Havillandin Tiger Moth. Ilmoittautumiset sihteerille 3.12. menn.)\nklo 12 Joululounas Tekniskan Tekniskan Saleilla, Eerikinkatu 2.\nEsitelmä: Reino Myllymäki: Myrsky II:n entisöintiprojekti\nklo 18 Esitelmä: Ilmavoimien komentaja kenrmaj Sampo Eskelinen: Ajankohtaista Ilmavoimista\nSyyskokous ja kerhoilta 9.10.\nklo 18 Esitelmä: Kapt Mikko Kankaisto: Lentäjäurani tämänhetkinen tilanne\nIlmavoimien vainajien päivän seppeleenlasku ja kerhoilta 7.9.\nklo 15 Ilmavoimien vainajien päivän seppeleenlasku Alppilentäjien haudalla Hietaniemen hautausmaalla\nklo 17 Mersunsauvakilpailu (vast)\nklo 18 Esitelmä: Hannes Bjurström: Helsinki, Suomenlinna ja vuoden 1918 tapahtumat\nBussiretki Ilmavoimat 100 -juhlalentonäytökseen Tikkakoskelle. Ilmoittautumiset sihteerille 13.6. mennessä. Matkat+pääsylippu 40,-. Lentonäytöksen ohjelma täällä.\nBAE Systems Warton, Manchester\nTutustuminen Eurofighter Typhoon -koneen valmistukseen, simulaattoriin ja koneeseen. Lisätietoja ja ilmoittautuminen täällä.\nklo 18 Esitelmä: Kenrmaj Lauri Puranen: HX-hankkeen tilanne (Request for Quotation -prosessi)\nIlmavoimat 100 vuotta -juhla Suomalaisella Klubilla 14.3.2018\nIlmailukerho järjesti Ilmavoimien satavuotisjuhlan kunniaksi iltajuhlan Suomalaisella klubilla keskiviikkona 14.3.2018. Kerhon puheenjohtaja Hannes Bjurströmin avasi tilaisuuden ja toivotti puheessaan kaikki yli 80 juhlavierasta aveceineen tervetulleeksi. Tervetulosanojen jälkeen tilaisuuden kunniavieras, Puolustusvoimien komentaja, kenraali Jarmo Lindberg piti juhlapuheen, jossa hän tiivisti Ilmavoimien taipaleen alkuajoista näihin päiviin sekä vuosikymmenten aikana tehdyn työn nykyisen suorituskyvyn eteen. Lindberg korosti tämän saavutetun osaamisen ja toiminnan tason säilyttämisen tärkeyttä tulevina vuosina ja vuosikymmeninä, viitaten eritysesti meneillään olevaan HX-hankkeeseen ja sen aikana tehtäviin päätöksiin, joiden vaikutukset ulottuvat aina 2050-luvulle asti. Puheen jälkeen kenraali Lindbergille luovutettiin Ilmailukerhon standaari ja lisäksi Helsingin Suomalainen Klubi luovutti Lindbergille vuoden 1918 muistoksi teetetyn Marskin karvahatun numero 1. Tämän jälkeen lyhyen tervehdyksensä juhlaan toi vielä aktiivisesti Espanjassa toimiva Aurinkolaivue. Lisäksi Ilmailukerho muisti Olli Hervaa tämän osoittamasta esimerkillisestä lentäjätoveruudesta lentomerkkitaululla.\nHelsingin Suomalainen klubi luovutti vuoden 1918 muistoksi valmistaman Marskin karvahatun numero 1 Puolustusvoimain komentajalle kenraali Jarmo Lindbergille, Klubin puolesta lakin luovutti Seppo Volotinen.\nKaaderikuoron kvartetti esiintyy\nJuhlapuheiden ja tervehdysten jälkeen iltajuhla jatkui seurustelun ja juhlapäivällisen parissa. Suomalaisen Klubin kolmen ruokalajin juhlamenu piti sisällään täyteläistä tattikeittoa ja talossa leivottua leipää alkuruoaksi, pääruokana tuoretta kuhaa sekä jälkiruoaksi appelsiini créme brûlèen. Jälkiruoan aikana vieraita ilahdutti Kaaderikuoron kvartetti. Illan päätteeksi vauhtiin päästettiin ev evp Tapani Rahkon orkesteri Almost 4 Gentlemen, jonka tahtiin juhlavieraat pääsivät laittamaan jalalla koreasti tanssiparketilla.\nKiitokset onnistuneesta illasta ja juhlatunnelmasta järjestäjille sekä kaikille juhlavieraille!\nIlmavoimien vuosipäivä 6.3.2018\nKlo 11 Seppeleenlasku ev evp Richard Lorenzin haudalle Malmin hautausmaalla ja klo 12 Ilmavoimien vuosipäivän seppeleen lasku Hietaniemen hautausmaan Sankariristille.\nKevätkokous ja kerhoilta 13.2.2018\nHelmikuun kerhotapaamisemme pidettiin poikkeuksellisesti Tekniskan saleilla. Illan aluksi yhdistyksen sääntömääräisessä kevätkokouksessa käytiin läpi Ilmailukerhon toimintakertomus, tilinpäätös sekä toiminnantarkastuskertomus vuodelta 2017, ja päätettiin vahvistaa vudoen 2017 tilinpäätös ja myöntää hallitukselle vastuuvapaus vuodelle 2017.\nKlo 18.30 alkoi illan luento-osuus, jossa vieraaksemme saapuivat Eurofighter Typhoon -hävittäjän edustajat BAE Systemsiltä: Mr Steve Formoso, Chief Test Pilot, Wg Cdr Guy Lockwood, MoD Exports, Former Eurofighter QWI and USAF F22 exchange pilot, Mr Paul Hitchcock, Managing Director Finland ja Mr Damon Olloman, HX Campaign Manager. Illan esitys liittyi jatkumoon, jossa olemme kuulleet HX-hankkeessa mukana olevien toimittajakandidaattien esittelyt omista hävittäjistään. Informatiivinen puolitoistatuntinen tarjosi kattavan kuvauksen Typhoonin kyvykkyyksistä ja luennon jälkeen kysymykset ja keskustelu jatkui vilkkaana. Kerhoilta järjestettiin tällä kertaa avoimena myös muille pääkaupunkiseudun reserviläiskerhoille ilmoittautumista vastaan. Iloksemme paikalle saapui ilmailusta ja Ilmavoimien ajankohtaisista aiheista kiinnostuneita vierailijoita myös muista asehaaroista.\nVuoden ensimmäisessä kerhotapaamisessa vieraanamme oli kapteeni Matthew Dougherty – US Marine Corpsin lentäjä ja lennonkouluttaja, joka tällä hetkellä palvelee Karjalan Lennostossa Suomen ja Yhdysvaltojen kahdenvälisen vaihto-ohjelman kautta. Kapteeni Dougherty kertoi omasta urastaan: saamastaan koulutuksesta hävittäjälentäjäksi ja läpikäymistaan komennuksista sekä niiden aikaisista tehtävistään. Kapteeni Doughertyn omakohtaista ja mielenkiintoista esitystä elävoittivät runsas kuvamateriaali sekä tarinat tehtävien takaa eri puolilta maapalloa.\nPerinteiselle Ilmailukerhon ja Ilmailuosaston yhteiselle joululounaalle kokoonnuimme 7.12. Helsingin Suomalaisella Klubilla. Herkullisista joulupöydän antimista nautittuamme kuulimme kerhomme entisen puheenjohtajan ja nykyisen toisen varapuheenjohtajan sekä hallitusaktiivin Atte Paukun esitelmän otsikolla ”Historiaa Espanjan vanhoista pyhiinvaellusreiteistä – tarua ja/tai totta”.\nIlmailukerhon marraskuun kerhoillassa pääsemme toimintavuoden lopulla perinteisesti kuulemaan päivityksen Ilmavoimien ajankohtaisista teemoista ja tilanteesta. Tänä vuonna tämän mielenkiintoisen katsauksen saapui pitämään kesällä Ilmavoimien komentajana aloittanut kenrmaj Sampo Eskelinen.\nLokakuun kerhoillassa vieraaksemme saapui Maanpuolustuskorkeakoulun strategian pääopettaja, everstiluutnantti Torsti Astrén, joka esitti katsauksen turvallisuuspolitiikan ajankohtaisiin teemoihin. Astrén aloitti esityksensä globaalien kehitystrendien ja uhkakuvien läpikäynnillä, ja heijasteli sen jälkeen niiden vaikutuksia Suomen turvallisuustilanteeseen. Tämän jälkeen esitelmä sivusi niin Itämeren puolustuspoliittista tilannetta, kysymystä NATO-jäsenyydestä, Hornetien seuraajien hankintaa kuin Venäjän syyskuista Zapad-sotaharjoitusta. Asiantunteva ja mukaansatempaava esitys poiki vilkasta keskustelua ja kysymyksiä illan päätteeksi.\nIlmavoimien vainajien päivän seppeleenlasku ja kerhoilta 7.9.2017\nIltapäivällä Ilmailukerhon edustajat suorittivat perinteisen seppeleenlaskun Alppilentäjien haudalle Hietaniemen hautausmaalla. Tänä vuonna kunnioitettiin seppeleenlaskulla myös Suomen Ilmavoimien hävittäjätaktiikan isänä pidettyä ev Richard Lorentzia tämän haudalla Malmin hautausmalla.\nKerhoillan esitelmäosuudessa kuulimme kattavan läpileikkauksen Ilmavoimien koelentotoiminnasta. Kapt Jaakko Nikkasen omakohtainen esitys piirsi yksityiskohtaisuudessaan erittäin mielenkiintoisen ja tarkan kuvan koelentokeskusken tehtäväkookonaisuuksista ja toimenkuvasta.\nIllan aikana Mersunsauva-kiertopalkinto sai myös uuden haltijansa, kun kerhon jäsenten ilmailutietous testattiin vuotuisessa tietovisasssa. Tiukassa mittelössä pisteen marginaalilla voiton korjasi Eric Andersson, toiseksi sijoittui Jaakko Kaskia ja kolmantena kysymyksistä suoriutui Tapio Pitkänen. Kerho onnittelee kaikkia tietäjiä!\nIlmailukerhon kevätretki 18.-19.5.2017\nTämän vuoden retkikohteeksi valikoitui Tikkakoski, jossa tutustuimme tukikohdan toimintaan Sotilasilmailusta ammatti –päivässä sekä vierailimme Suomen Ilmavoimamuseossa. Lisää retken ohjelmasta on luettavissa täällä.\nPerinteinen kerhon ampumakilpailu (metsästysammunta) järjestettiin tiistaina 30.5. Hyvinkään ampumaurheilukeskuksessa eli Ridasjärven radalla. Kisan voitti ja kiertopalkinnon sai haltuunsa Viljo Turunen, kerho onnittelee mestaria!\nIllan ajankohtaisesta esitelmästä vastasi kom Misa Kangaste Pääesikunnasta, joka avasi Itämeren sotilaspoliittista tilannetta ja kertoi merivoimien kehittämissuunnitelmista.\nIllan puhujavieraana Hävittäjälentolaivue 31:n komentaja evl Tomi Böhm esitteli Ilmavoimien kansainvälistä harjoitustoimintaa: ”Ilmavoimien kansainvälinen harjoitustoiminta on monipuolista ja ilmaoperointikykyä laaja-alaisesti kehittävää. Kansainvälisissä harjoituksissa koulutetaan Ilmavoimien henkilöstöä, opitaan harjoituskumppaneilta parhaita käytänteitä ja näytetään Ilmavoimien erinomaista osaamista ja suorituskykyä. Kansainvälisen harjoitustoiminnan näkyvimpänä osa-alueena ovat lentoharjoitukset, joiden toimeenpanosta vastaa yleensä hävittäjälentolaivue. Helsingin Reserviupseerien Ilmailukerhon esitelmässä Ilmavoimien kansainvälistä harjoitustoimintaa tarkastellaan hävittäjälentolaivueen näkökulmasta.”\nTiivistelmä evl Böhmin koko esityksestä löytyy täältä.\nEvl Tomi Böhm Ruska16 harjoituksen aikana Kallaxissa (Kuva: Tomi Böhm)\nIlmavoimien vuosipäivä 6.3.2017\nIlmailukerhon ja Ilmailuosaston seppeleenlasku Hietaniemen hautausmaan Sankariristillä. Seppeleen laskivat pj. Hannes Bjurström sekä 1. vpj Kari Salmi (Kuvat: Atte Paukku).\nKevätkokous ja esitelmä 14.2.2017\nKerhon sääntömääräisen kevätkokouksen jälkeen illan ohjelmassa oli Finavian lennonvarmistusliiketoiminnan johtajan Raine Luojuksen esitys: ”Lennonvarmistustoiminnan tilanne ja kehitysnäkymät Suomessa ja Euroopassa”.\nVuoden ensimmäisessä kerhotapaamisessa kuulimme eversti evp Ossi Sivénin pitämän esityksen Lockheed Martinin F-35 Lightning II hävittäjästä. Lockheed Martin on yksi Hornetien suorituskyvyn korvaamiseksi käynnistetyn HX-hankkeen tietopyyntöön (RFI) vastanneista yrityksistä. HX-hankkeen etenemisestä ja kaikista siihen osallistuvista toimittajakandidaateista löytyy lisätietoja puolustusministeriön sivuilta (linkki).\nIlmailukerhon joululounas nautittiin Hotelli Arthurissa. Jouluaterian yhteydessä kuulimme Valto Ottovaisen matkakuvakertomuksen: ”Syyria 2010 – ennen sisällissotaa”.\nIllan kerhoillassa ajankohtaiset uutiset Ilmavoimista toi Karjalan Lennoston komentaja ev Jari Mikkonen.\nSyyskokous ja kerhoilta 11.10.2016\nYhdistyksen syyskokouksessa klo 17 valittiin hallitus ja toimihenkilöt vuodelle 2016 sekä käytiin läpi toimintasuunnitelma uudelle toimikaudelle. Illan esitelmäosuudessa taiteilija Sami Saikkonen kertoi värikkäästi omasta taitolentoharrastuksestaan sekä unelmastaan taitolennosta.\nSeppeleenlasku alppilentäjien haudalle ja kerhoilta 7.9.2016\nIltapäivällä suoritettiin perinteinen ilmavoimien vainajien muistopäivän seppeleenlasku Hietaniemen hautausmaalla. Ilmailukerho huolehtii Alppilentäjien yhteisestä hautamuistomerkistä hautausmaan uudella puolella. Alppilentäjillä tarkoitetaan ilmavoimien lentäjiä, jotka saivat surmansa Glarusin Alppien yllä Sveitsissä lentoveneiden siirtolennolla 7. syyskuuta 1920 (Lähde: Wikipedia).\nKerhoillassa Suomalaisella Klubilla saimme kokea erittäin mielenkiintoisen esitelmän, kun evl evp Pentti Teulahti kertoi omakohtaisista kokemuksistaan MiG 21 F13 -koulutuksesta Kirgisiassa Neuvostoliitossa vuonna 1962. Esitys heijasteli niin aikansa lentokoulutusta, lentokonetekniikkaa, kulttuurieroja kuin maailmanpolitiikkaakin. Esityksen sekä sen herättämän vilkkaan keskustelun ja kysymysten jälkeen kuulimme illan lopuksi vielä Kirgiisikillan tunnuslaulun Katjuskan – yleisössä olleiden killan jäsenten itsensä kirgiisihatut päässään esittämänä.\nIllan aikana kilpailtiin myös perinteinen Mersunsauvakilpailu, joka laaja-alaisuudellaan sekä pikkutarkkuudellaan testaa vuosittain kerhon jäsenistön todellisen ilmailutietämyksen. Kilvan voitti Viljo Turunen, toisena Osmo Jalovaara ja kolmantena Raimo Seppänen. Kilpailussa useana vuonna voittajaksi selviytynyt Turunen kiteytti menestyksensä salaisuuden vastaanottaessaan kiertopalkintoa: ”Se on kuulkaa niin, että kun tietää, ei tarvitse arvata”. Kerho onnittelee voittajia!\nIlmailukerhon kevätretki 23.-26.5.2016\nIlmailukerhon kevätretki tehtiin 23.5.-26.5. 2016 Ruotsiin, Linköpingiin. Matkalle lähti varsin edustava joukko Ilmailukerholaisia, Ilmailuosastolaisia sekä muutama osallistuja Ilmavoimien Kiltaliiton kautta. 24.5. matkalla Linköpingiin pysähdyttiin ensin Skavstassa kohteena Svensaka Flygspaningsmuseum F11. Sieltä matka jatkui Linköpingiin, jossa kohteena oli Flygvapenmuseum. Ilta meni ”vapaan ohjelman” merkeissä. 25.5. olikin ohjelmassa tutustuminen Saabiin sekä Gripeniin. Valitettavasti tietystikään Saabilla ei voinut kuvata, mutta osanottajat saivat täyspainoisen esityksen Gripenistä sekä pääsimme tutustumaan myös itse koneeseen.\nOsanottajat olivatkin vakaasti sitä mieltä, että seuraavana keväänä pitäisikin lähteä ”tarkastamaan” seuraava konekandidaatti. Onnistunut matka johti myös uuden jäsenen liittymiseen Ilmailukerhoon!\nOhessa muutamia kuvatunnelmia retkeltä, klikkaa kuvaa nähdäksesi sen suurempana!\nKuva: Raimo Sinivaara\nIlmailukerhon perinteinen ampumakilpailu pidettiin Hyvinkään ampumaurheilukeskuksessa, ns. Ridasjärven ampumaradalla. Metsästysammunnan järjestäjänä toimi Viljo Turunen ja voitti Martti Eerola.\nKenraalimajuri Lauri Purasen esitelmä: ”Hornetin seuraajahankkeen käynnistyminen”\nProfessori Stefan Forssin esitelmä: ”Ajopuuna kohti uutta puolustusratkaisua”\nIlmavoimien vuosipäivä 6.3.2016\nSeppeleen lasku sankariristille Hietaniemen hautausmaalla.\nKevätkokous ja kerhoilta 9.2.2016\nIlmailukerhon kevätkokouksen jälkeisessä esitelmässä Finnair Oyj:n lentotoiminnan johtaja Jari Paajanen kertoi esitelmäosuudessa uuden Airbus A350-900 XWB konetyypin vastaanotosta ja ensimmäisistä kokemuksista.\nIllan vieraanamme kuulimme Saab AB:n Sales Director Magnus Skogbergia ja hänen esitelmänsä Saab-konsernista sekä Gripen-hävittäjästä: ”Brief Overview of Saab and an Introduction to Gripen”. Saab (JAS Gripen) on yksi Hornetien suorituskyvyn korvaamiseksi käynnistetyn HX-hankkeen tietopyyntöön (RFI) osallistuvista yrityksistä.\nKerhon perinteinen joululounas Hotelli Arthurissa, jonka jälkeen Valto Ottovaisen kuvakertomus: ”Matkailua maailman äärillä, Tiibet ja Mongolia”.\nKerhoillan esitelmäosuudessa tervehdyksen Ilmavoimista toi Satakunnan Lennoston komentaja ev Juha-Pekka Keränen. Ev Keränen päivitti esityksessään kuulijoiden tiedot mm. Ilmavoimien koulutusyhteistyöstä kuluneen vuoden aikana, joukko-osastojen ajankohtaisesta tilanteesta ja aluillaan olevasta HN-seuraaja -hankkeesta.\nIlmailukerhon syyskokous ja kerhoilta 13.10.2015\nYhdistyksen syyskokouksessa klo 17 valittiin hallitus ja toimihenkilöt vuodelle 2016 ja käytiin läpi toimintasuunnitelma uudelle toimikaudelle. Kerhon aktiivinen toiminta perustuu jatkossakin säännöllisille esitelmätilaisuuksille, jotka vahvistetaan loppuvuodesta.\nKerhoillan esitelmässä kuulimme lennonvarmistuksen nykytilasta ja kehityssuunnitelmista Suomessa ja Euroopassa, esitelmöitsijänä teknillinen johtaja Hannu Hervos Finavialta.\nSeppeleenlasku alppilentäjien haudalle ja kerhoilta 7.9.2015\nAlppilentäjien haudalle Hietaniemen hautausmaalla laskettiin seppele.\nKerhoillassa esitelmän piti prkenr Kari Renko, aiheenaan Puolustusvoimien lentotekniikka.\nLähtöpäivänä 6.5. tutustuimme Immolassa iltapäivällä Rajamuseoon, Raja- ja merivartiokouluun sekä Kaakkois-Suomen Rajavartiostoon. Illanvietto ja yöpyminen Imatralla. Aamupäivällä 7.5. teimme yritysvierailun Imatralla. Iltapäivällä tutustuimme Utissa Ilmailu-upseerikerhon rakennuksen perinnetiloihin. Tiloissa esitellään Utin historiaa Ruotsin ja Venäjän vallan ajalta ja Utin lentotukikohdan historia vuodesta 1918 vuoden 1996 loppuun, jolloin Kuljetuslentolaivue lakkautettiin. Erillisen Pataljoona 4:n perinnehuone esittelee kaukopartiotoimintaa ja Laskuvarjojääkärikoulun sekä Utin Jääkärirykmentin perinnetila niiden toimintaa.\nEsitelmä: Ev Sampo Eskelinen: ”Ilmavoimien kehitys maailmalla”.\nEsitelmä: Laatupäällikkö Pertti Pitkänen, Finnair Oyj: ”Tekniikan muutokset ja uudet teknologiat”.\nIlmavoimien vuosipäivä 6.3.2015\nIlmailukerhon kevätkokous ja kerhoilta 10.2.2015\nKevätkokouksen jälkeisessä esitelmässä professori Antti Saarialho valotti Berliinin ilmasillan taustaa, toteutusta ja tuloksia. Esitys piirsikin kuulijoille mainion yleiskuvan operaatiosta ja tarjosi yksityiskohtaista tietoa mm. käytetystä kalustosta. Saarialhon historiakatsaus oli juuri nyt myös ajankohtaisempi kuin pitkiin aikoihin Ukrainan tilanteen ja idän ja lännen välisten jännitteiden takia. Alla tiivistelmä esityksen sisällöstä.\nVuosien 1948-1949 operaatio oli valtava logistinen ponnistus. Länsiliittoutuneiden hallitsemille sektoreille Länsi-Berliiniin oli pääsy vain ilmateitse, kun Neuvostoliitto 24.6.1948 sulki tie-, rautatie- ja vesiyhteydet omien alueidensa kautta. Syynä saartoon oli Neuvostoliiton pelko länsiliittoutuneiden suunnitelmista Saksan ja itäisen Euroopan suhteen: uuden ja vahvan Saksan jälleenrakentamisesta ja Neuvostoliiton vaikutusvallan murentamisesta Itä-Euroopassa. Maayhteyksien sulkeutuessa Länsi-Berliiniin jäi mottiin yli puolitoistamiljoonaa ihmistä, joiden huoltamiseksi oli kuljetettava ruokaa, hiiltä ja polttoainetta. Laskelmien mukaan päivittäinen kuljetustarve oli 1 534 tonnia elintarvikkeita ja lähes 3 500 tonnia koksia ja bensiiniä – yhteensä siis yli 5 000 tonnia. Kaikki tämä materiaali oli kuljetettava kolmea kapeaa 20 mailin levyistä ilmakäytävää pitkin, jotka kulkivat Neuvostoliiton hallitsemien alueiden yli.\nAlkuvaiheessa USA:n Europassa olevilla C-47 Dakota -lennostoilla (koneiden rahtikuorma 3,5 tonnia) oli valmius toimittaa n. 300 tonnia vuorokaudessa, ja brittien konekapasiteetti tarjosi käyttöön 400 tonnia vuorokaudessa. Viiden tonnin kokonaistarpeen tyydyttämiseksi ainoa mahdollisuus oli lennättää Europpaan USAF:n C-54 Skymaster koneita, jotka kykenevät kukin kuljettamaan n. 10t hyötykuorman. Näitä koneita Yhdysvalloilla oli ympäri maailmaa tukikohdissaan n. 650 kappaletta, mutta näille tarvittiin myös lentäjät ja miehistö. Sodan aikaisia lentäjiä kutsuttiinkin kertausharjoituksiin. Koulutusta varten rakennettiin jopa täydellinen Tempelhofin lentokentän replika GCA-tutkalähestymisineen ja radiomajakoineen. Vertailun vuoksi modernien C-17 Globemaster koneiden hyötykuorma on 85 tonnia ja C-5 Galaxy koneiden peräti 145 tonnia.\nBerliinissä kohdelentokenttiä oli aluksi Tempelhof ja Gatow, sekä pian myös Ranskan sektorille rakennettu Tegel. USA:n koneet operoivat Wiesbadenista ja Frankfurt am Rheinin kentiltä lounaasta ja palasivat keskikäytävää pitkin takaisin länteen. Britit operoivat luoteista väylää pitkin Pohjois-Saksassa Hannoverin ja Hampurin lähistöllä olleilta kentiltä ja palasivat niinikää keskikäytävää takaisin. Neuvostolitto häiritsi kuljetuksia aktiivisesti radiohäirinnällä ja ”who is chicken” -leikillä. Kuljetusten ajoitus oli tarkkaa: koneet lensivät viidessä ”kerroksessa” 500 jalan (150 metrin) korkeuseroin ja kussakin kerroksessa oli 15 minuutin lentoetäisyys. Laskuissa koneilla oli näin kolmen minuutin porrastus ja lähestyminen tapahtui maassa olevan tutkalennonjohtajan avustuksella (CGA). Tiukkoja lentosääntöjä oli käytetty jo Saksan suurpommituksiin sodan aikana, joten kokemusta vastaavien operatioiden toteutuksesta oli. Ilmasillan aikana esimerkiksi koneet, jotka eivät syystä tai toisesta pystyneet pitämään aikaikkunoita tai joutuivat keskeyttämään laskeutumisen, joutuivat kääntymään takaisin lähtökentälle täydessä lastissa. Vastaavasti lastin purkuun oli varattu vain rajattu aika: koneet lähtivät aikataulun mukaan paluulennolle, vaikka osa lastista olisikin ollut vielä purkamatta – miehistö ei postunut ohjaamosta maassaolon aikana.\nEnnnen ilmasillan aloitusta Berliiniin oli saatu siirrettyä elintarvikkeet 6-8 viikon tarpeiksi. Operaation alku kangerteli, mutta jo ensimmäisen kuukauden kuluessa kuljetettiin yli 70 000 tonnia ja lopussa kuljetukset olivat n. 250 000 tonnia kuukaudessa. Yhteensä operaatio aikana lennettiin 278 228 lentoa ja kuljetettiin n. 2 326 000 tonnia rahtia. Kiireisimpänä päivänä pääsiäisenä 15.-16.4.1949 1398 lentoa toivat Berliiniin 12 940 tonnia rahtia, mikä vastaa 22 junaa, jossa kussakin on 50 vaunua. Tämä sai lopulta myös Neuvostoliiton huomaamaan, että saarto ei toiminut ja Stalin keskeytti saarron 11.5.1949.\n”Ilmaoperaatiopäällikkönä Afganistanissa”, maj Niko Pihamaa.\nPerinteinen joululounas, jonka jälkeen kuvakertomus: Valto Ottovainen, ”Omatoimimatkailua maailmalla; Ecuador, Namibia ja Botswana.”\nHelsingin Suomalaisen Klubin Ilmailuilta 20.11.2014\nIlmavoimien komentaja, prkenr Kim Jäämeri: ”Ilmavoimat Suomen puolustuksessa.”\nIlmavoimien esikuntapäällikkö, prkenr Petri Tolla: ”Ajankohtaista Ilmavoimista”\nSyyskokous ja kerhoilta 14.10.2014\nKerhon sääntömääräisessä syyskokouksessa klo 17 käytiin läpi ja vahvistettiin yhdistyksen toimintasuunnitelma vuodelle 2015 sekä valittiin hallitus uudelle toimikaudelle. Toiminta jatkuu kuukausittaisten kerhotapaamisten pohjalta, ja ensi vuoden toimintakalenteri vahvistetaan jäsenille loppuvuodesta. Tavoitteena on jälleen saada Ilmailuosaston kanssa yhdessä järjestettäviin kerhoiltoihin mielenkiintoisia esitelmöitsijöitä. Lisäksi keväällä järjestetään perinteinen kevätretki. Ilmailukerhon hallituksen puheenjohtajana jatkaa kaudelle 2015 Aarne Paukku ja varapuheenjohtajana Jarmo Kaskia. Vanhoina jäseninä jatkavat Auvo Käyhkö, Valto Ottovainen (sihteeri), Tapani Terämaa, Viljo Turunen, Jukka Uskonen, Esko Wilamo ja lisäksi uusina jäseninä hallitukseen valittiin Kari Salmi ja Hannes Bjurström.\nSyyskokouksen jälkeen kerhoilta jatkui kenrl Heikki Nikusen kattavalla historiakatsauksella ”Lentotekniikkaa Hansasta Hornetiin 1918-2008”, jossa hän elävästi ja runsaan kuvamateriaalin kanssa kävi läpi Ilmavoimien lentokaluston kehitystä itsenäisyytemme alkuajoista nykypäivään. Alla tiivistelmä esityksestä ja sen lähdeteoksena toimivan samannimisen kirjan sisällöstä.\nEsityksen jälkeen palkittiin vielä läpi vuosittaisen Mersunsauvakilpailun voittaja ja käytiin läpi oikeat vastaukset. Kerhon kiertopalkinnon korjasi Viljo Turunen. Haastavan, mutta erittäin mielenkiintoisen kysymyssarjan oli laatinut edellisen vuoden mestari Jaakko Kaskia.\nLENTOTEKNIIKKAA HANSASTA HORNETIIN 1918 – 2008\nIlmavoimien historiaa on lentotoimintanäkökulman ohella käsitelty varsin kattavasti myös joukkoosastoin, yksiköin ja toimipaikoin. Näiden aihekokonaisuuksien lisäksi tarjoavat ilmavoimien eri toimialasektorit erittäin mielenkiintoiset tarkastelukohteensa ilmavoimien historian tutkimukseen ja kirjoitukseen. Tällaisia koko organisaation kannalta elintärkeitä toimialoja ovat esimerkiksi lentotekniikka, viestitekniikka ja tukikohtatoiminta. Lentotekniikkaa Hansasta Hornetiin 1918-2008 -teos kuvaa ilmavoimien lentoteknillistä toimialaa ilmavoimien perustamisesta aina 2000-luvulle asti. Lentotekniikan hallinta on luonut perustan kaikelle lentämiselle. Lentoteknillisten järjestelmien taitavalla käytöllä ja kehittämisellä on ollut ratkaiseva vaikutus ilmaoperaatioiden tehoon ja toteutukseen. Teoksessa tuodaan esiin lentoteknillisen toimialan organisaatiorakenne, toimipaikat, erikoispiirteet, resurssit ja niiden hyväksikäyttö sekä kokonaisuuden perustavaa laatua oleva yhteisvaikutus ilmavoimiimme puolustushaaran historian aikana.\nSeppeleenlasku alppilentäjien haudalle 8.9.\nIlmavoimien vainajien päivänä suoritettuun seppeleenlaskuun osallistui runsas joukko pääkaupunkiseudun reserviläisiä sekä yleisesikuntaupseerikurssin ilmasotalinjalaisia. Tilaisuutta juhlistivat Kaartin Pataljoonan asettama kunniavartio sekä soittokunta. Ilmavoimien kenttärovasti Sauli Keskinen piti muistopuheen, jonka jälkeen kenrm Lauri Puranen sekä HRU:n Ilmailukerhon puheenjohtaja Aarne Paukku suorittivat seppeleenlaskun.\nKuva: Kari Salmi (Klikkaa nähdäksesi suurempana)\nVieraanamme ti 13.5. Suomalaisella Klubilla esitelmöi Safety Pilot Janne Lumia Finnairilta. Lumia kävi läpi Finnairin Airbus-koneiden historiaa ja valotti lentoyhtiön tulevaisuuden suunnitelmia Airbus-laivaston uusien konetyyppien osalta. Alla tiivistelmä esitelmästä.\nAirbus laivasto ja kehitys Finnairissa\nFinnair on yksi maailman vanhimpia edelleen toimivia lentoyhtiöitä. Kalusto on näytellyt merkittävää roolia lentoyhtiön kilpailukyvyn ylläpitämisessä. 90 vuotias yhtiö siirtyi suihkuliikenneaikaan 1960 Caravellen myötä. 70,80 ja 90-luvuilla kaluston muodostivat Douglasin koneet ja 90-luvun lopulta lähtien Finnair on määrätietoisesti uusinut laivastoaan Airbusseilla. Tammikussa 2014 Finnairista tuli All-Airbus -operaattori viimeisen Boeing 757 -koneen poistuessa vahvuudesta.\nEnsimmäinen Airbus oli A300B4 -konetyyppi joka tänä vuonna juhlii 40-vuotista taivalta. Kone saapui KarAirille 1986 ja maalattiin Finnairin väreihin 1992. Monet suomalaiset pääsivät nauttimaan Airbus-kyydistä lomalennoillaan.\n90-luvun puolessa välissä Finnairissa tehtiin merkittävä valinta kun kapearunkoiseksi laivastoksi valittiin A320 sarja. Airbus edusti alan uusinta tekniikkaa sekä tarjosi hieman kilpailijaansa suuremman kapasiteetin. Koneisiin valittiin kaksoispolttokammioilla varustetut moottorit jotka edustivat tuon ajan ajattelun mukaan ympäristöystävällisintä vaihtoehtoa. 2000 luvulla hiilidioksidipäästöjen noustessa keskiöön osoittautui valinta taloudellisesti raskaammaksi.\n2000 luvun alussa Finnair teki laajarunkokalustovalintaa ja päätyi siinäkin Airbussiin. A350 suunnittelu oli alkanut 2004 ja se valittiin Finnairin tulevaksi laajarunkotyypiksi. Projektin viivästyessä ylimenokaudeksi hankittiin mittava kalusto A330 ja A340 koneita joilla operoidaan siihen saakka kun A350 koneiden luovutus Finnairille alkaa Q3/2015.\nYhtiönä Finnair on hankalassa tilanteessa halpalentoyhtiöiden vallatessa tilaa Euroopassa sekä ”hiekkayhtiöiden” tuodessa painetta kaukoliikenteeseen. Kapasiteetin kasvattaminen ja kasvaminen ei kaluston puutteen vuoksi ole mahdollista ennen A350 -liikenteen alkua. Finnair onkin keskittynyt viime vuosina kustannusten alentamiseen.\nIlmailukerhon sekä Ilmailuosaston yhteinen kevätretki tehtiin 7.-8.4. kohteina Suomen Ilmailuopisto Porissa sekä Tykistöprikaatin Lentotiedustelupatteri Niinisalossa.\nMaanantaina 7.4. tutustuttiin Suomen Ilmailuopiston toimintaan sekä kalustoon. Isäntänämme Porissa oli toimitusjohtaja Juha Siivonen, joka kertoi meille ensin Ilmailuopiston toiminnasta. Päivän päätteksi tutustuimme vielä Ilmailuopiston kalustoon, ennen siirtymistämme majoitukseen hotelli Cumutukseen.\nTiistaina 8.4. jatkoimme matkaa kohden Niinisaloa, jossa olimme sovitun aikataulun mukaisesti varuskunnan portilla odottamassa sisäänpääsyä. Kapt Tomi Veijalaisen johdatuksella siirryimme seuraamaan Ranger UAV:n lähtöä lentopaikalle. Hieman puolen päivän jälkeen lennokki oli ilmassa ja siirryimme luokkaan, jossa saimme varsin perusteellisen ”koulutuksen” Ranger –lentotiedustelujärjestelmästä. Parin tunnin tiiviin luentosession jälkeen palasimme lentopaikalle seuraamaan lennokin laskeutumista. Vierailun päätteeksi kävimme vielä pienen ”kalustosulkeisen”. Sopimuksen mukaan tästä vierailukohteesta ei ole kuvamateriaalia.\nIlmailukerhon retkikunta yhteiskuvassa Ilmailuopiston hangaarissa (Kuva: Esko Wilamo)\nIlmailukerhon puheenjohtaja Atte Paukku luovuttaa pienoislipun Suomen Ilmailuopisto Oy:n toimitusjohtajalle Juha Siivoselle. (Kuva: Esko Wilamo)\nKerhoilta ti 11.3.2014\nMaaliskuun kerhoillassa sujui kansainvälisissä merkeissä. Illan vieraaksi Suomalaiselle Klubille saapui eversti Scott Davis, joka toimii Yhdysvaltain sotilasasiamiehenä Yhdysvaltain suurlähetystössä Helsingissä. Hänen esityksensä ”Training in USAF” käsitteli lentäjien koulutusta ja esitteli sen vaiheita Yhdysvaltain Ilmavoimissa. Ev Davis piti mielenkiintoisen esityksensä ansiokkaasti pääosin suomeksi ja joutui tukeutumaan äidinkieleensä vain kiperimpien kysymysten kohdalla! Alla tiivistelmä esityksestä ev Davisin omin sanoin.\nLentäjien koulutus Yhdysvaltojen Ilmavoimissa\n”Eversti Scott Davis on Yhdysvaltain sotilasasiamies Helsingissä. Hän on palvellut Yhdysvaltain Ilmavoimissa 29 vuotta ja on taustaltaan hävittäjälentäjä. Lentotunteja hänella on kaikkiaan noin 3 600 useilla erilaisilla koneilla. Hän aloiti lentämisen F-15 Eaglella ja on lisäksi lentänyt F-16 Viperiä, F-18 Hornettia ja F-22 Raptoria. Ev Davisin esitelmä kertoi lentäjien koulutuksesta Yhdysvaltain Ilmavoimissa.\nLentokoulutus USA:ssa on hieman erilaista kuin Suomessa. Oppilaat ovat jo suorittaneet upseerikoulutuksensa ennen kuin aloittavat lentoharjoitukset. He siis aloittavat lentoharjoituksensa luutnantteina eivätkä kadetteina.\nEnsimmäistä osaa koulutuksesta kutsutaan englanniksi “Initial Flight Screening”. Tämä on kolmen viikon kurssi. Lentäjiä perehdytetään lentämisen alkeisiin sotilaallisissa olosuhteissa, mutta mukana on myös akateemisia kokeita ja testilentoja. Siinä mielessä se on samantapaista kuin Suomen Ilmavoimien Vinka-alkeiskoneilla tehtävät lennot. Noin 25 % oppilaista karsiutuu tässä vaiheessa.\nTämän jälkeen alkaa varsinainen lentäjäkoulutus. Koulutus kestää noin vuoden. Se alkaa noin 1,5 kuukauden akateemisilla opinnoilla, jonka jälkeen kaikki oppilaat lentävät T-6 Texan II -koneilla noin 5 kuukautta. T-6 harjoitusten jälkeen oppilaat jaetaan kolmeen ryhmään. Oppilaat jotka tulevat lentämään taistelukoneita, kuten hävittäjiä ja pommittajia, siirtyvät tämän jälkeen lentämään ääntänopeammalla T-38 Talon lentokoneilla. Ne oppilaat, jotka tulevat lentämään kuljetus- tai ilmatankkauskoneilla, tulevat lentämään T-1 Jayhawkilla. Ne, jotka tulevat lentämään helikoptereilla, siirtyvät harjoitelemaan armeijan maavoimiin (US Army). Se, millä konetyypillä oppilaat harjoittelevat T-6-koneen jälkeen riippuu heidän valinnoistaan, mutta ennen kaikkea heidän kyvyistään. Harjoitukset näillä kaikilla konetyypeillä kestävät yli 6 kuukautta. Noin 8-10 % oppilaista, jotka aloittavat lentäjäkoulutuksen, eivät suorita tätä vaihetta loppuun.\nEv Davis on taustaltaan taistelulentäjä, ja hän kertoi hieman lisää taistelulentäjän koulutuksesta. Siipimerkin saamisen jälkeen oppilaat lentävät vielä 2 kuukautta T-38-koneella ja tekevät taktisia perusharjoituksia sekä harjoituksia asejärjestelmillä. Oppilaat saavat vielä lisäksi selviytymiskoulutusta, joka kestää noin kuukauden. Koulutuksessa saa kokemusta myös, millaista olisi jäädä sotavangiksi.\nTämän jälkeen alkaa vihdoin koulutus varsinaisilla taistelukoneilla. Se kestää 7-10 kuukautta konetyypistä riippuen. Noin 95% oppilaista läpäisee tämän viimeisen koulutusvaiheen. Valitettavasti he eivät vielä siinä vaiheessa ole kelpuutettuja lentämään operatiivisissa tehtävissä. Heidän pitää vielä käydä läpi 2-3 kuukautta kestävä harjoitusjakso laivueen kouluttajien kanssa, ennenkuin heidän voidaan viimein olettaa olevan valmiita lentämään operatiivissa tehtävissä siipimiehinä.\nKoko prosessi alusta loppuun kestää yli kaksi vuotta. Ja silti koulutus jatkuu läpi lentäjän koko uran, siipimiehestä parvenjohtajaksi ja edelleen taistelulennonopettajaksi.”\nSeppeleenlasku to 6.3.2014\nPerinteinen seppeleenlasku Hietaniemen hautausmaan sankariristille Ilmavoimien vuosipäivänä.\nSuomalaisen klubin ilmailuilta to 27.2.2014\nHelmikuun toinen kerhotapaaminen järjestettiin yhteistoimintailtana Suomalaisen Klubin ilmailuillan yhteydessä. Illan isäntänä toimi prikaatinkenraali ja tuleva Ilmavoimien komentaja Kim Jäämeri. Vierailevana esitelmöitsijänä Klubilla oli Finnairin toimitusjohtaja Pekka Vauramo, joka olikin vetänyt juhlasalin täyteen liikenneilmailusta ja Finnairin tilanteesta kiinnostuneita kuulijoita. Vauramo kuvasi esityksessään lentotoimialan yleistä tilannetta ja haasteita, sekä avasi Finnairin strategian kulmakiviä, joille yhtiö rakentaa tulevaisuuttaan.\nFinnairin kasvutavoitteiden pääfokus on Euroopan ja Aasian kauttakulkuliikenteessä, jossa se tälläkin hetkellä on kolmen suurimman toimijan joukossa. Toimialalle on tyypilistä konsolidoituminen: Finnairkin joutuu pohtimaan asemaansa ja valintojansa lentoyhtiöiden välisissä alliansseissa, yhteisyrityksissä ja liitoksissa. Kotimarkkinoiden palveleminen ja kansainvälisten matkustusyhteyksien tarjoaminen suomalaisille on Vauramon mukaan edelleen tärkeää Finnairille. Helsinki-Vantaan kotikenttä on Suomen suurimpia työpaikkojen keskittymiä ja koko ilmailualan merkitys työllistäjänä iso. Vauramo näkee lentoliiketoiminnan kasvualana. Kustannustehokkuus kaikissa toiminnoissa on Vauramon mukaan kuitenkin erittäin välttämätöntä kilpailukyvyn saavuttamiseksi. Lopuksi Vauramo kertoi myös yhtiön kalustouudistuksesta: yhtiön tilaamien komposiittirakenteisten Airbus A350 -koneiden käyttökustannukset ovat huomattavasti alhaisemmat laivaston nykymalleihin verrattuna.\nKevätkokous ja esitelmätilaisuus ti 11.2.2014\nIlmailukerhon sääntömääräinen kevätkokous pidettiin Suomalaisella klubilla ti 11.2.2014. Kokouksessa käytiin läpi ja vahvistettiin vuoden 2013 tilinpäätös ja toimintakertomus, sekä myönnettiin vuoden 2013 hallitukselle vastuuvapaus. Kokouksen jälkeen ilta jatkui ajankohtaisella esitelmällä: kenraaliluutnantti Jarmo Lindberg saapui vieraaksemme kertomaan uudesta logistiikkalaitoksesta ja sen perustamisesta osana meneillään olevaa puolustusvoimauudistusta. Alla tiivistelmä kenrl Lindbergin esityksestä.\nLogistiikkalaitos – suurin muutos puolustusvoimauudistuksessa\nPuolustusvoimauudistuksen tarpeen aiheuttajia ovat kustannustason nousu, ikäluokkien pieneneminen ja puolustusmateriaalin vanheneminen. Uudistustarvetta lisäsi viime vuosien merkittävä rahoitustason lasku. Uudistuksen tavoitteena on turvata Suomen sotilaallinen puolustuskyky samalla, kun tuotetaan pysyvät kustannussäästöt kiinteistömenoissa, henkilöstökuluissa ja materiaalihankinnoissa. Puolustusvoimien koko ja toiminnan taso saadaan tasapainoon vuonna 2015.\nSuurin uudistus tapahtuu logistiikka-alalla, jossa eri puolustushaarojen materiaalilaitokset yhdistetään vuoden 2015 alussa puolustusvoimien logistiikkalaitokseksi. Logistiikan johtosuhteet selkiytetään, päällekkäisiä toimintoja poistetaan ja toimintatavat yhtenäistetään. Eri puolustushaarojen parhaat käytännöt on tunnistettu ja ne siirretään uuden laitoksen toimintatavoiksi.\nLogistiikka-alan kokonaishenkilömäärä vähenee uudistuksessa noin 20%, joten vanhoilla organisaatioilla ja menetelmillä ei enää vuoden 2015 jälkeen kyetä tuottamaan puolustushaaroille niiden tarvitsemia logistiikkapalveluja. Puolustushaarat rakentavat uudessakin mallissa operatiiviset suorituskyvyt ja vastaavat omien taistelujärjestelmiensä käyttöhuollosta. Uusi logistiikkalaitos tuottaa logistiikan palvelut valtakunnallisesti mahdollistaen puolustushaarojen operaatiot ja toiminnan. Laitos vastaa materiaalihankinnoista, materiaalisen suorituskyvyn ylläpidosta ja elinjaksohallinnasta puolustusvoimissa. Puolustusvoimien lääkintähuolto on keskitetty logistiikkalaitokseen.\nUusi logistiikkalaitos luo edellytykset suorituskykyjen käytölle ja operaatioiden toimeenpanolle kaikissa valmiustiloissa ja toimintaympäristöissä sekä ylläpitää ja palauttaa joukkojen, henkilöstön ja materiaalin käyttökelpoisuuden. Laitos liittää puolustusvoimat sopimuksilla osaksi kansallista ja kansainvälistä logistiikkajärjestelmää. Henkilöstöä 38 kunnan alueella eri puolilla Suomea. Laitos on joka suhteessa suuri valtakunnallinen ja kansainvälinen toimija.\nEsitelmätilaisuus ti 14.1.2014\nUuden toimintakautemme avasi majKai Naumasen pitämä mielenkiintoinen esitys aiheesta ”Ilmatorjunnan nykytila ja tulevaisuuden kehitysnäkymät”. Esitys käsitteli Suomen ilmatorjunnan nykytilaa, sen roolia puolustusjärjestelmässämme, sen toiminta- ja käyttöperiaatteita sekä suorituskykyjä nyt ja lähitulevaisuudessa.\nEsityksen alkuosassa kuvattiin lyhyesti ilmatorjunnan asemointi ilmapuolustuksen kokonaisuudessa sekä ilmatorjunnan tarkastajan rooli aselajin toiminnan ohjauksessa sekä suorituskykyjen kehittämisessä. Esityksen toisessa osiossa kuvattiin ilmatorjunnan toiminta- ja käyttöperiaatteiden muutosta maavoimien taistelutavan uudistamiseen ja luonnosvaiheessa olevan ilmatorjuntaoppaan valmisteluun liittyen. Tämän jälkeen tuotiin esiin viime vuosina tapahtunut ilmatorjunnan suorituskykyjen kehittäminen ja esiteltiin nykytilan suorituskyvyt niin johtamisjärjestelmien kuin asejärjestelmienkin osalta.\nEsityksen lopuksi luotiin vielä katsaus tulevaisuuteen pohdittaessa aselajin kehittämisen haasteita ja mahdollisuuksia 2020-luvulla näköpiirissä olevien suorituskykyjen korvaamiseen. Esityksessä pyrittiin luomaan kattava kokonaisuus ilmatorjunnan viime vuosien kehittämiseen ja nykytilaan sekä lähitulevaisuudessa tapahtuvaan muutokseen. Esitys herättikin kiitettävää mielenkiintoa kuulijoissa ja innosti monia esittämään aiheellisia kysymyksiä teemaan liittyen.\nHelsingin Reserviupseerien Ilmailukerho ry on Suomen reserviupseeriliiton jäsen


HÄKE 'nauha' (ketju 2) - Sivu 58 - MURHA.INFO\nViesti Kirjoittaja kuolema » Su Heinä 01, 2012 8:03 pm\nkuolema kirjoitti: 00:01:52:49\t- Mies: "Tule auttaan!" Tosi kärsivän kuuloinen ääni ja huutaa "kurkku suorana".\n00:01:54:28\t- Tässä on ehkä karmivin ääni koko nauhalla! Täysin hysteerinen naisen ääni huutaa erittäin raivokkaasti todennäköisimmin sanan "MITÄTÖN!". MUTU: Muistan taas, että jossain litteroinnissa oli tässä kohtaa "pitääkö" tms? Koska konsonantit eivät luonnollisesti koko äänitteellä ole kunnolla kuultavissa, niin vokaaleista ja tuplavokaaleista pitää sanaa etsiä. Tämä sana huudetaan raivoisasti. Sanan vokaalit voi täyttää kohtalaisella varmuudella, joten sana on *i*ä*ö*. Tähtien paikalle voi koittaa laittaa konsonantteja. Vokaalit ovat myös "yksinkertaisia" tuossa sanassa kohtuullisella varmuudella, eli sana ei voisi olla mielestäni esim. "pitääkö".\nNopea huomio: jos täyttää nuo vokaalien välit, sana voisi olla MINÄKÖ!, joka on täysin looginen vastaus miehen aiempaan huuteluun Tule auttaan!\nJa jotenkin tuntuu, että tunnetilakin osuisi... raivokas minäkö sinua vielä auttaisin, ettäs kuvittelet...\nTätä vaihtoehtoa itseasiassa mekin mietittiin ihan ensimmäisenä. Se ei kuitenkaan mitenkään tahtonut sopia paikoilleen: "ännä" oli liian pehmeä konsonantti tuohon kolmanneksi kirjaimeksi. Kolmas kirjain on suurella todennäköisyydellä "kova" konsonantti, kuten T tai K.\nLisäksi sana päättyy erittäin todennäköisesti myös konsonanttiin. Se on "pehmeä" konsonantti, luultavimmin N tai M, mutta tästä ei voinut olla ihan varma. Sanassa on joka tapauksessa Öö:n jälkeen jokin konsonantti, joka erottuu selkeästi taustakohinan yli. Yksittäisenä samplena se kuulosti N-kirjaimelle, mutta ottaen huomioon äänitteen laadun, en mene takuuseen mistään. =)\nViesti Kirjoittaja nuusku-nella » Su Heinä 01, 2012 8:05 pm\n^^ Kiitos tuosta, kuolema. Mielenkiintoinen luettava, jätti mietteliääksi.\nViesti Kirjoittaja skoone » Su Heinä 01, 2012 8:12 pm\nkuolema kirjoitti: Tätä vaihtoehtoa itseasiassa mekin mietittiin ihan ensimmäisenä. Se ei kuitenkaan mitenkään tahtonut sopia paikoilleen: "ännä" oli liian pehmeä konsonantti tuohon kolmanneksi kirjaimeksi. Kolmas kirjain on suurella todennäköisyydellä "kova" konsonantti, kuten T tai K.\nSopisiko siihen ISÄTÖN ? Jossain kuulustelussa AA mainitsi esikoisensa todenneen, että hän on nyt isätön. Muistnko oikein?\nViesti Kirjoittaja Tara » Su Heinä 01, 2012 8:22 pm\nlih ja väri Tara, - kysymys sulle vain siitä kohdasta..\nMuuten muistit oikein, mutta litteroinnissa on toinenkin sana sanan 'pitääkö' lisäksi. Eli on kaksi keskenään vaihtoehtoista mahdollista kuuluvaa sanaa, suluissa:\n02:45:15 Anneli (mitäkö)(pitääkö)/huutaa raivokkaasti.\nKuulitko tosiaan näin:\n00:03:04\t- Nainen kysyy lapselta: "A*****, oliks se vielä siellä?", johon tyttö vastaa hieman itkuisella äänellä "ei.. se lä..". Nainen "kuin keskeyttää" lapsen sanomisen ja kysyy lapselta uudelleen kovalla äänellä "SE LÄHTI jovai?!". Lapsen vastausta tähän ei enää kuulu, sillä häkepäivystäjä keskeyttää tässä ja alkaa kyselemään tuntomerkkejä...\nVastasiko mielestäsi tyttö aloittaen sanalla "ei..se lä(hti) ?\nSe vastaus on litterointiin merkitty: Joo, se lähti/\n- Johon Anneli on merkitty vastanneen: Se lähti jo vai/\nKiitos taas, olet nähnyt melkosen vaivan!\nKiinnostavaa luettavaa, melkein jo tekisi mieli kuulla nauha itsekin, mutku, mutku..\nViesti Kirjoittaja huppuhiiri » Su Heinä 01, 2012 8:44 pm\nLisäksi sana päättyy erittäin todennäköisesti myös konsonanttiin. Se on "pehmeä" konsonantti, luultavimmin N tai M, mutta tästä ei voinut olla ihan varma.\nEn yhtään halua dissata kuulohavaintojasi, olet kirjoittanut mainion tarkasti ja uskottavasti, mutta vielä tuli mieleen, että itselläni on suurimman raivon vallassa harmittava tapa sanoa sanoja väärin. Jotenkin niin, että kun raivo sumentaa pääkoppaa, puheestakin tulee vääristynyttä tai se puuroutuu, esim. kaksi sanaa liimautuvat yhteen yhdeksi. Mitään esimerkkiä en tähän hätään keksi, mutta ei ole pitkä aika kun viimeksi huomasin, että kiihtyneessä tilassa näin kävi:)\nEli voisiko ajatella tässäkin, että kyseessä on kaksi sanaa yhdessä, esimerkiksi MIKÄ ON!? Nämä mitättömät ja isättömät tuntuvat jotenkin hieman liian dramaattisilta sanoilta.\nEDIT: Ja vielä tuli mieleen sana VIELÄKIN! raivokkaasti huudettuna, tyyliin "vieläkinkö se siellä huutelee, nyt pitää toimia..."\nViesti Kirjoittaja kuolema » Su Heinä 01, 2012 8:57 pm\nTara kirjoitti: Kuulitko tosiaan näin:\nVoi hitto. En tiedä. Luultavasti minä olen sen kirjannut väärin. Lapsen puheet oli todella hiljaiset kuitenkin. Eli alkuperäinen litterointi lienee ihan oikein ja kiistaton tuon kohdalla.\nJa sitten ehdotettiin myös S-kirjainta siihen "mitätön"-juttuun. Minusta siihen ei saanut kuin T:n tai toisena vaihtoehtona K:n. Ässä on myös niin pehmeä äänne, että pidän sitäkin epätodennäköisenä. S, F tai H kuuluisivat korostetun hyvin nauhalla, koska siinä on jo valmiiksi se taustakohina, joka vähän voimistaa kyseisiä kirjaimia. Siksi ko kirjaimia pystyisi "kuvittelemaankin" vaikka mihinkä (esim. Annusta tulee todennäköisesti Hannu hyvin helposti kun jättää taustakohinaa sanan alkuun ja leikkaa sitten irti kokonaisuudesta).\nViesti Kirjoittaja pikasso » Su Heinä 01, 2012 9:01 pm\nTuo kohta missä huudetaan mitäkö pitääkö on noussut tämän kuulijan mukaan ehkä karmivammaksi kohdaksi ääninauhalla. Kyllä tekisi mieli kuulla häkenauha.\nPitääpäs tässä tuumaillen palata viestiisi uudelleen, uudelleen ja uudelleen...\nViesti Kirjoittaja Tara » Su Heinä 01, 2012 9:10 pm\nÎ Î Ok, kuolema!\nOn sen nyt varmaan jo muutama muukin kuunnellut tässä viimeaikoina, niin että saattaa tulla varmistusta. En ihmette, että tulisi tuollainen virhe. Olisihan se ollut loogisempi vastaus, että 'ei, se lähti'. Koska eihän se enää siellä ollut koska se oli jo lähtenyt, - niin että miksi vastata että Joo!\nMutta alunperin jo ajattelin, että tyttö vain vastaa mitä on sovittu, ja siksi se Joo (joo-joo! oli se siellä se huppu, mutta ei oo enää..) näin tytöstä tuli hupun 'silminnäkijä, Annelille kullan arvoinen.\nSehän muuten on jotenkin omituinen koko se sananvaihto. Mutta en nyt tähän ala siitä enempää pähkäilemään.\nViesti Kirjoittaja Mariacka » Su Heinä 01, 2012 9:23 pm\nEikös hovioikeuden käsittelyssä mietitty joitakin konsonantteja ja niiden kuuluvuutta? Tuntui silloin irralliselta, mutta voisi sopia tähän häkenauhaan. Kopiota:\nhttp://www.murha.info/phpbb2/viewtopic. ... 97#p432197\nAuer on tietysti voinut tuottaa kaikkia kirjaimia, tarkemmin ajatellen.\nViesti Kirjoittaja nuusku-nella » Su Heinä 01, 2012 9:33 pm\nMariacka kirjoitti: Alihanka kommentoi murhasta tuomitun Anneli Auerin käyttäytymistä hätäkeskuspuhelintallenteesta kuvaten, ettei Auerin hengitystiheys noussut vaan pikemminkin laski sillä aikaa, kun tämä oli hetken poissa puhelimesta yli neljän minuutin puhelun aikana.\nSiis mitä, eikö se nyt ole kaikissa litteroinneissa ihan kiistaton asia että Auer on poissa puhelimesta sen pikkusen vajaan 60 sek? Mikä tää tämmöinen nyt on? Ei ihme että juttu ei ratkea ja käydään läpi kaikki oikeusasteet jos tämmöisestäkään ei ole selvyyttä ja joku asiantuntija vaan istuu saliin ja päättääkin että oli poissa vaan vajaan 10 sek.\nViesti Kirjoittaja Mariacka » Su Heinä 01, 2012 9:37 pm\n^Joo, en tuosta tiedä ja otinkin tämän vaan kirjainasian takia esille. Linkkikin meni kahdesti pieleen, joten tässä se nyt on http://www.satakunnankansa.fi/cs/Satell ... lissa.html\nVaan kaipa ne valan velvoittamat asiantuntijat saavat puhua, kuten asia heidän mielestään on.\nViesti Kirjoittaja nuusku-nella » Su Heinä 01, 2012 9:54 pm\nMariacka kirjoitti: ^Joo, en tuosta tiedä ja otinkin tämän vaan kirjainasian takia esille. Linkkikin meni kahdesti pieleen, joten tässä se nyt on http://www.satakunnankansa.fi/cs/Satell ... lissa.html\nJuu, ymmärsin että tuo ei ollut sen syy miksi jutun laitoit mutta sattuipa vaan silmään ja jäin kummastelemaan.\nTodella kummastuttaa nyt tuo mitäkö/pitääkö/mitätön kohta.. Tai lähinnä se että kuolema on sen nimennyt nauhan dramaattisimmaksi hetkeksi, toki jo litteroinnissa se on ollut se "huutaa raivokkaasti" mutta kuitenkin. Kenellehän Anneli siinä puhuu? Onko häneltä itseltään sitä missään kuulustelussa kysytty että mitä sanoo ja kenelle? Tää on yks niistä jutuista joista Anneli ainakaan omaehtoisesti ei puhu, hänelle tärkeitä on ne juoksut huppista karkuun sun muut.\nViesti Kirjoittaja Kartsa68 » Su Heinä 01, 2012 10:15 pm\nHyvä että uutta rapsaa jo kuluneiden tilalle. Kiitokset nimim. kuolemalle!\nNii. Ei kuulu muita kengänääniä, eikä muutakaan. Naisen raivoisa ääni siipan ollessa vielä hengissä ääntelemässä. Kun lopulta hiljeni, muuttuu rauhalliseksi. Nitkahtihan se lopulta--no hätä enään.\nViesti Kirjoittaja kuolema » Su Heinä 01, 2012 10:23 pm\nTässä on vielä tämä toinen kerta. Tämä voi olla liian spekulaatiota, koska se poikkeaa varsin merkittävästi tuosta virallisesta litteroinnista. "uskottavuus menee", mutta laitetaan silti.\nEdelleen: Täyttä spekulaatiota ja voi kiistää ja kommentoida. Stoori on käytönnössä ekan tekstin pohjalta mutta tarkennettuna siltä osin kuin tuota osaa tarkemmin kuuntelimme. Eli kaksin korvin on kuunneltu ja tultu samaan lopputulokseen. Ääni on silti epäselvää ja tämä voi olla aivan potaskaa. Be warned ja sillee..\nTAPAHTUMAT ANNELIN OLLESSA POISSA PUHELIMESTA\nAIKAJANA: TUNNIT:MINUUTIT:SEKUNNIT:1/60 OSASEKUNNIT\n00:01:48:32\t- Voimakas Jukan huuto, josta on tosi vaikea saada selvää! "duu ähä annu auddaa *klik*"... Voi kyllä olla vaikka mitä: "Tuu vähä annu auttaan", "No lähe annu auttaa sitä", "no vähä annu auttaa". HUOM! lopussa kuuluu "ki", mutta se ei kuulosta lainkaan ihmisääneltä, vaan on terävä naksahdus. MUTU: paras veikkaus on "Tuu vähä annu auttaa" ja kolahdus päälle.\n00:01:50.50\t- Jukka: "A... / A...."?? Äänen voimakkuus on nyt paljon isompi kuin aikaisemmin! Itseasiassa tästä lähtien eteenpäin koko aika kun lapsi on puhelimessa, niin kaikki tapahtumat taustalla kuuluvat paljon lujempaa kuin alkuosassa puhelua. MUTU: Olisiko tässä vaihessa lapsi lähtenyt puhelimen kanssa etenemään keittiöstä lähemmäs tapahtumapaikka? Jukan ääni on myös huomattavan voimakas. Hän huutaa kurkku suorana, vaikka Anneli on ilmeisesti tullut paikanpäälle?? Jukka saattanut huutaa Allua - kuka se olisi? Amanda ei taida taipua tuollaiseksi lemppariksi, joten todennäköisesti huutaa kuitenkin Annua...)\n00:01:51:54\t- Anneli puhuu etäällä (olkkarissa/takkahuoneen suulla?) nopeasti ja ääntään korottaen: "lähtiks se jo?". Ääni kuulostaa jotenkin vihaiselle tai "käskyttävälle". Annelin ääni on huomattavasti hiljaisempi, kuin Jukan huudot, jotka kaikuvat pitkälle puhelimeen. HUOM! Nyt ei kuulosta niin vihaiselle kuin ekalla sessiolla. Tosin "käskyltä" kuulostaa\n00:01:52:49\t- Jukka: "Tule auttaan!" Tosi kärsivän kuuloinen ääni ja huutaa "kurkku suorana". Huudon voimakkuus on edelleen sama kuin aiemmassa "Annuu/Alluu" -huudossa. Miksi mies huutaa, vaikka vaimo on tullut jo lähelle??\n00:01:54:28\t- Tässä on ehkä karmivin ääni koko nauhalla! Täysin hysteerinen naisen ääni huutaa erittäin raivokkaasti todennäköisimmin sanan "MITÄTÖN!". (KS taustaääni-lituska): Koska konsonantit eivät kunnolla kuultavissa, niin vokaaleista ja tuplavokaaleista pitää sanaa etsiä. Tämä sana huudetaan raivoisasti. Sanan vokaalit voi täyttää kohtalaisella varmuudella, joten sana on *i*ä*ö*. Tähtien paikalle voi koittaa laittaa konsonantteja. Ensimmäinen suurimmalla todennäköisyydellä ainoastaan M, kolmas ja viides kirjain T tai K, lopussa N. Vokaalit ovat myös "yksinkertaisia" tuossa sanassa kohtuullisella varmuudella, eli sana ei voisi olla mielestäni esim. "pitääkö". Kokemus vastaa ekaa kuuntelukertaa.\n00:01:55:56\t- Mies: "Öh"\n00:01:56:31\t- Nainen kuutaa oudon kimeällä äänellä (ei lainkaan samanlaisen hysteerisen raivon kuuloinen kuin aiemmin) "vittikö" tms.. sen jälkeen alkaa kopina ja kolina. MUTU: Ensin otetaan pari askelta ja sen jälkeen kuulostaa, kuin laskettaisiin jotain pidempää esinettä kädestä - kuuluu kaksoisääni kun esineen yksi osa kolahtaa kovalle pinnalle aavistuksen aikaisemmin kuin esineen "toinen pää". Sen jälkeen alkaa kuulua lähestyviä askeleita. Askeleet muistuttavat kaikkein eniten lasta kengät jalassa, koska askeleet tömisevät kuten pikkulapsella, joka ei osaa astua ensin kantapäällä pehmeästi, vaan lätkyttelee menemään koko kengänpohjalla "kiukunpuuskassa". Juoksu päättyy kuin tasajalkahyppyyn, mikä sekin tuo mieleen lapsen. Ääniä tuskin on tehnyt lapsi, mutta nuo koko kengänpohjalla astutut "tömistelyt" ja hyppy loppuun tuovat vain sellaisen mielikuvan. Hyppy on ilmeisesti oven avaus? Kuulostaa paljon enemmän tasajalkahypylle.. Mikähän ovi tässä voisi olla kyseessä?? Tämä ei uusintakuuntelulla muuttunut miksikään. Kuulen edelleen lopuksi tasajalkahypyn. Minkä oven sulkemisesta voisi lähteä tällainen ääni? Oven avausta ei kuulu...\n00:02:00.68\t- Jukka: "Tu(l)e aut..". Jukan lause päättyy keskeltä ja syntyy syvä hiljaisuus hetkeksi.\n00:02:02.53\t- Hiljaisuuden rikkoo tässä tytön lyhyt sisäänhenkäys, joka jatkuu itkuun purskahtamaisillaan olevan tytön "narinaan".\n00:02:03.24\t- Tytön narinan rikkoo taustalta kaikuva Annelin "-UOLE" tms., jonka yhteydessä myös Jukka alkaa valittaa "aijaijaijai".. Keskellä Jukan valitusta kuuluu vaimeahko kopsahdus. Jukan valitus hiljenee loppua kohti. HUOM! Anneli on yhtäkkiä takaisin takkahuoneessa tai ainakin ääni kuuluu samasta paikasta kuin Jukan. Mitään askelääniä takaisinpäin ei kuitenkaan kuulunut tätä ennen? Miten on mahdollista?? Oliko aiemmin kuuluneet askeläänet vain käynti olkkarissa pyörähtämässä ympyrä?? Vai juoksiko Anneli lapsen ja puhelimen ohitse KHH, löi oven kiinni ja meni sitä kautta takkahuoneeseen??\n00:02:05.22\t- Taustakohinan alta Kuuluu kumea kopahdus, kukaan ei valita, hengitä tai ääntele tämän äänen "välittömässä tuntumassa".\n00:02:05.81\t- Jukka huutaa "Älä!" ja heti perään Annelin ähkäisy. Tämän jälkeen kuuluu vaimeat ja rauhalliset askeläänet. Yhteensä 4kpl askelääniä "kävelynopeudella".\n00:02:08.46\t- Anneli huutaa itkuisesti jonkun matkan päästä puhelimesta "Tuleeks sielt kettään" ja puhelimessa oleva tyttö kysyy Heikiltä "Hei onks siel joku tulkaa äkkii mu iskä voi huonostii". Tytön ääni on loppua kohti itkuinen.\nViesti Kirjoittaja kuolema » Su Heinä 01, 2012 10:28 pm\nHeh, minusta on vaan hyvä, että tulee uusia ideoita.\n"Mikä ön" voisi kyllä sopia. Eli että vähän sanat tilanteessa solmuun.. Muita vastaavia voisi miettiä. Eihän sen tosiaan tarvitse olla oikein äännetty sana tosiaan!


Silmänräpäys, Marikan tarina: 2015\nLähettänyt Kirsi Leskelä klo 14.07 21 kommenttia:\nAika on taas vierähtänyt. Kesä meni oikeastaan sitä kesää odotellessa ;) Mut kivasti kuitenkin. Tehtiin tyttöjen juttuja Marikan sisarusten kans. Ja nautittiin vain yhdessä olosta. Me vanhemmat päästiin kerran yhdessä reissuun (2 vrk) ja toinen reissu (2vrk)pikkuveljen toiveiden mukaan.\nLuxus löytyi elämään ihan vain yksinkertaisista toisiamme hemmottelevista jutuista.\nJalkahoitoja tehtiin aromaattisilla hoitoöljyillä ja rasvoilla lopuksi pehmitettiin ja hierottiin neitokaisenkin jalkoja.\nKesän kääntyessä lopuilleen, ilmatkin lämpeni ja sai vielä pientä tuntumaa siihen kesäänkin. Mut nyt syksykin on kuulaudessaan ja raikkaudessaan ollut ihan mukava ja ulkoiltukin sen mukaan.\nNo ei päivityksiä ilman kissoja, jotka onkin hyvin tärkeä osa Marikan "terapioita". Nautinto ja hyvä mieli taitaa olla aina ihan molemmin puolista. Uusin kissamies Kalle on jälleen osoittanut omalla sosiaalisuudellaan sen minkä on jo näin kissaihmisenä tiennytkin, et näillä karvapalloilla on kummasti verenpainetta alentava vaikutus.\nJa kun neitokainen on saatu untenmaille, voi "terapeutti" siirtyä itsekin väljemmin makoilemaan. Varmistaen, että kosketus kuitenkin säilyy nukkuessakin.\nNyt syysloman kunniaksi käytiinkin jo heti alkajaiseksi päiväajelulla ja piipahdettiin jälleen Valamossa. Sytytettiin tuohukset, enon ja mummon muistolle. Ja nautittiin rauhallisesta ilmapiiristä.\nJa ei päivityksiä ilman kissapläjäystä\nkuvakollaasina, niin se tuleekin sitten tässä ;)\nKalle on jo 6 kk vanha ja painoa (4,2 kg) ja jymäkkyyttä on jo tullut sillä vauhdilla, et taitaa tulla isoin kissa kunhan aikaa vielä vähän kuluu.\nLähettänyt Kirsi Leskelä klo 13.27 6 kommenttia:\n"Vanhan tarun mukaan Jumala lähetti enkelinsä maan päälle\nja pyysi tuomaan mukanaan kolme kauneinta asiaa maanpäältä.\nMatka takaisin oli pitkä,\nniimpä kukkanen kuihtui,\nja sen enkeli ojensi Jumalalle kauniimpana asiana maanpäältä!"\nLähettänyt Kirsi Leskelä klo 19.54 3 kommenttia:\nTäällä sitä ollaan, lomalla! Irti arjesta ja yöheräämisistä. Sen 2 vrk minkä irti arjen touhuista pääsee. Marika hoitajien kans kotona, hyvässä hoidossa. Yksin tänne ajelin tänään, loskassa ja osittain sumussa. Mut ei haitannut sääolosuhteet. Isäntä ja poika jo aikaisemmin tulivat rentoutumaan ja kylpylässä polskimaan ( ei miun juttu). Sormenpäät rypistyy ja iho kuivuu, ei kiva ollenkaan! ;)\nMut käydä syömässä valmiilla ja istua vain illalla takkatulen loisteessa ja kynttilän valossa, siinä mieli ja keho lepää. Ei hurjia vaatimuksia sille, että saa tunteen nimeltä "loma".\nLähettänyt Kirsi Leskelä klo 22.27 3 kommenttia:\nMikä on maailmassa pyyteetömin,\nmikä vahvin ja venyvin.\nMikä kestää eniten murheita, pelkoa ja vastarintaa...\nMikä kestää, vaikka kaikki muu katoaisi.\nMinkä läpi mahdottominkin voi olla mahdollista.\nMikä parantaa, kun kaikki muu hajottaa.\nSe on tunteista jaloin, aidoin ja lahjomattomin.\nÄidin rakkaus <3\nLähettänyt Kirsi Leskelä klo 13.20 3 kommenttia:\nLähettänyt Kirsi Leskelä klo 18.51 6 kommenttia:\nTammikuussa jo mennään hyvän matkaa yli puolen välin. Viime viikkoinen tutkimuskäynti KYS:iinkin jo takana. Nyt odotellaan vain sitten tuloksia, mitäpä käyrät ja käppyrät näyttää.\nOmaa itteensä panostamista olen koettanut harrastaa säännöllisen epäsäännöllisesti. Ja nauttia talvisesta luonnosta ja mistäpä muusta kuin avantouinnista. Sen positiivisiä ja voimauttavia vaikutuksia ei voi kyllin ylistää. Kyllä se on pitkälti tätä omaa mielenrauhaa yllä pitänyt. Ja hyvä niin.\nEilissä päivänä sitten palaveerattiin ja mietittiin tätä eloa ihan isommallakin porukalla. Joskus tuntuu, että on se jännää, kun tälläisen yhteiskunnan järjestelmän asiakkaaksi pääsee/joutuu, niin jossain vaiheessa tuntuu, että joskus jopa ulkopuoliset ihmiset tietää paremmin mikä on meille parhaaksi! Minkä verran tarvitaan vapaata vai tarvitaanko ollenkaan ja tarvitseeko meidän päästä naapuri kuntaa pidemmälle itse asiassa ollenkaan. Siis jos Marikan haluaa mukaan. Tai onko vaarassa, että antamani panos lapseni hoidossa jääkin liian vähäiseksi.\nNiin tässäpä kohtaa nykyisen "hoitoringin" yksi sisar hento valkoinen työssään. Valvoo Marikan unta, mutta herää heti kun Marikakin herää. Ringissä kaikkiaan siis 4 karvaista hoituria. Aika pitkää päivää painavat, niin kuin itsekin. Ruokapalkaan tyytyvät. Eivät rasita kunnan taloutta. Ammattitaito täys kymppi ja huolellisuus samoin.\nMarikan viime viikkoisen jumpan aikaan saamaa mielihyvää ja rentoutumista oman ja tutun fysioterapeutin toimesta.\nJa varpaat piti kuvata myös, niin kuin nykyisin kuuluu.\nTälläiseen törmäsin tuolla netissä surffaillessani. Kylläpä mielelläni kotini ovet avaisin halukkaalle, jos joku kansanedustaja haluaisi tulla tutustumaan siihen panokseen jonka olen kohta 12 vuotta tälle yhteiskunnalle antanut jäämällä itse pois työelämästä auto-onnettomuutemme jälkeen. Mutta näin mahdollistaen lapselleni inhimillisen ja rakastavan kotiympäristön jossa on saanut kasvaa monista vammoistaan ja sairauksistaan huolimatta. Mikä ei tosin ole ollut ongelmatonta ja itsestään selvyys!! Tarinani olisi minullakin heille kerrottavaksi.\nHaaste kansanedustajille ja ehdokkaille:\nOmaishoitajat ja läheiset -liitto ry ja sen paikallisyhdistykset haastavat kansanedustajat ja kansanedustajaehdokkaat tutustumaan omaishoitajien arkeen 24.11.2014–23.3.2015. Omaishoitajien kodeissa vierailleet tai vaikkapa yhdistyksen tapahtumassa vapaaehtoisena toimineet kansanedustajat ja ehdokkaat voivat kirjoittaa kokemuksistaan tässä blogissa.\nLähettänyt Kirsi Leskelä klo 13.21 12 kommenttia:


Luottokunta osti koko Eurocardin - Talous - Helsingin Sanomat\nLuottokunta osti koko Eurocardin\nLuottokunta on hankkinut koko Eurocardin omistukseensa. Luottokunnalla oli entuudestaan noin 45 prosenttia yhtiöstä. Osuutensa pistivät myyntiin Nordea, OKO, Sampo ja Ålandsbanken. Kauppahintaa ei julkistettu. Suurin osuus oli Nordealla.


Auttiköngäs - Visit Rovaniemi\nJo ajomatka pitkin kaunista Kemijokivartta kohti Auttiköngästä on elämys. Auttikönkäällä kiertävä luontopolku vie yli yhden Suomen hienoimman putouksen, johdattaa pohjoisten aarniometsien rauhaan ja korkealle kalliolle katsomaan kauas taigametsän vihreyteen. Auttiköngäs on mainio retkikohde kaikkina vuodenaikoina.\nTalvella Auttikönkäälle voi suunnata vaikkapa lumikenkäilemaan, kesällä voi retken päätteeksi nauttia kupin kuumaa pirttikahvilan tunnelmassa. Jos sinulla ei ole omia lumikenkiä, voit kysyä niitä vuokralle Rovaniemen matkailuyrittäjiltä.\nAuttikönkäällä voit tutustua myös vanhaan uittokulttuuriin. Jylhien kallioiden väliin syöksyvässä putouksessa on vanha uittoränni ja pirttikahvilan viereisessä rakennuksessa on pieni uittonäyttely.\n3,5 kilometrin selkeästi viitoitettu luontopolku on erinomainen vaikkapa perheen kanssa kierrettäväksi. Välillä voi pysähtyä Auttijoen rannan laavulle makkaranpaistoon.\nAvainsanat: luontokohteet, luonto, patikointi, Auttiköngäs\nPuhelin\t+358 20 639 7820\nSuora linkki: www.visitrovaniemi.fi/fi/kayntikohde/auttikongas/


ROBIN HOOD IS NOT DEAD | KASKI Agency\n18.5.2017 | Blogi\nIhmisillä on aina ollut tarve saada sanottavansa julki. Aikana ennen virtuaalisia seiniä ja sosiaalista mediaa yksi keino oli kirjoittaa se konkreettisesti seinään.\n90-luvun alussa minulla ja ystävälläni oli niin paljon sanottavaa, että siihen tarvittiin kokonainen alikulkutunneli. Se oli sitä paitsi ruma. Betoniset seinät huusivat maalia pintaansa.\nTeimme valmistelut huolella. Valikoimme sanottavamme ja mietimme, millä tyylillä se seinään laitetaan. Osalle teksteistä teimme sapluunat valmiiksi. Itse toteutus tapahtui eräänä pimeänä syksyisenä yönä. Työtä oli paljon, mutta lopputulos oli upea. Meille tärkeät asiat olivat nyt kaikkien luettavissa.\nPerusteellisen suunnittelun ansiosta seinässä ei lukenut yhtään turhaa asiaa. Olimme tiedostavia nuoria eikä sanomisen tyylistä tai tasosta tingitty. Elämän perustotuuksista oli hyvä muistuttaa ohikulkijoita: PUNK IS NOT DEAD ja ROCK´N ROLLI IS NEVER TOO LOUD. Janis Joplinin ja Jimi Hendrixin elämäkerrat oli siihen mennessä opiskeltu, joten ole luova ja pidä hauskaa, mutta: DON´T MESS WITH HEROIN. Extra boldin h-kirjaimen yläpidennyksestä oli viestin tehostamiseksi muotoiltu risti ja i-kirjaimesta ruisku. Silloin en vielä edes aavistanut, että typografian vääntelystä tulisi osa ammattiani.\nAlikulkutunnelin seiniin mahtuu paljon kauniita ja tärkeitä asioita. Kunnan päättävät ihmiset olivat nähtävästi kanssamme samaa mieltä, sillä tekstit saivat olla siellä useamman vuoden. Ihan kohtuullinen VAC näin jälkikäteen ajateltuna.\nYksi seinäkirjoitusten suosikeistani on Tampereella jo vuosia sitten seinään tehty teksti ”MITEN VOI LAULAA SUU TÄYNNÄ RUOKAA?”. Helsingissä Hakaniemen sillan alla oleva ”TALVISOTA ON OHI IF YOU WANT IT” on iskevyydessään loistava. Kummassakin on riisuttu turha pois ja kutitellaan kivasti katsojan aivonystyröitä.\nNyt ajateltuna seinään kirjoittaminen tuntuu mukavan pysyvältä ja haastavalta viestintäkulttuurilta. Siinä on voimaa eikä se haihdu välittömästi sähköiseen vyöryyn.\nJos sinulle annettaisiin nyt maalia ja pensseli käteen sekä pala seinää näkyvällä paikalla, mitä siihen kirjoittaisit? Minä laitoin omani otsikkoon.\nKirjoittanut Helimaaria Utriainen, Art Director


Hälytysajossa ollut paloauto suistui tieltä - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nHälytysajossa ollut paloauto suistui tieltä\nHälytysajossa ollut paloauto suistui liikenneympyrästä Oulunsalossa Pohjois-Pohjanmaalla. Onneksi hälytys ei ollut rakennuspalo, kuten aluksi oli luultu, vaan liekit ja savu olivat peräisin roskien polttamisesta. (KUVA: IS)\nJulkaistu: 16.7.2007 21:06 , Päivitetty: 16.7.2007 22:09\nHälytysajossa ollut palolaitoksen säiliöauto kaatui kyljelleen liikenneympyrässä Oulunsalossa Pohjois-Pohjanmaalla.\nOulu-Koillismaan pelastuslaitoksen Oulunsalon paloaseman yksiköt kiirehtivät omakotitalon paloon, kun säiliöauto kaatui liikenneympyrässä ja ajautui kyljellään lyhyen matkan tukkien osittain liikenneväylän.\n- Tilannenopeus on todennäköisesti ollut Lentokentäntien kiertoliittymässä liian suuri. Tällaisia onnettomuuksia sattuu harvoin, sillä koulutuksessa liikenneympyrässä ajo käydään läpi, mutta joskus näinkin pääsee käymään, kertoo palomestari Jari Kangastie.\nSäiliöautossa oli kaksi miehistön jäsentä, 11 kuutiota vettä ja palokalustoa. Pelastusajoneuvon perässä tuli miehistöauto, joka jäi auttamaan työtovereitaan. Autossa olleet miehet selvisivät rytäkästä pintanaarmuilla.\nRakennuspalo, johon pelastusyksiköt olivat matkalla, osoittautui aiheettomaksi lisävoimien ehtiessä palopaikalle.\nOulun lentokentälle johtavan tien liikenne sujui lähes normaalisti, vaikka säiliöauton nostossa kului pari tuntia.\nHälytysajossa ollut paloauto kaatui


Juhlavuosi tulee oletko valmis? - Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta\nJuhlavuosi tulee oletko valmis?\nMitä yhteistä on Idmanin kavallusjutun paljastumisella, Armi Ratian syntymällä ja Tamkon perustamisella? Ne kaikki tapahtuivat vuonna 1912. Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta Tamko täyttää tänä vuonna siis huikeat 110 vuotta ja juhlahumu tulee näkymään jokaiselle Tampereen ammattikorkeakoulun opiskelijalle.\nTamkon historia on todella värikäs ja vaiherikas, se alkaa, kun Tampereen teknillinen opisto eli Teku perustettiin samalle paikalle, jossa Tampereen ammattikorkeakoulu nykyään seisoo. Tamko ei ole aina ollut Tamko, vaan sillä on ollut useita nimiä kuten Pako ja TTO. Ajatus ja ydin on aina kuitenkin ollut sama, opiskelijoiden puolesta taisteleminen ja hyvinvoinnin tukeminen. Tamkolla on tarkoitus.\nIlman Tamkoa opiskelijoiden asema Tampereen ammattikorkeakoulussa ei olisi näin hyvä. Tamko on se porukka, joka hoitaa opiskelijoiden ongelmia, liittyivät ne sitten opiskeluun, tuutorointiin tai yleisesti ottaen vain opiskelijaelämään. Ilman Tamkoa ei olisi Solua, johon voi tulla juomaan kahvia ja vetämään henkeä arjen pyörityksessä. Ilman Tamkoa ei olisi myöskään yhteisöllisyyttä ja rikasta opiskelijakulttuuria. Me tarjoamme alayhdistyksillemme alustan kasvaa, vaikuttaa ja tehdä opiskelijoiden elämästä parempaa. Tamkolla on tarkoitus.\nMutta mitä tänä vuonna on siis luvassa? Luvassa on erilaisia tapahtumia, tempauksia ja mahdollisesti myös haalarimerkkiä. Juhlavuotena pidetään totta kai myös vuosijuhlat! Tamkon 110-vuotisvuosijuhlat järjestetään lokakuussa Tampereella ja niiden järjestäminen innostaa sekä jännittä samaan aikaan ainakin itseäni.\nJuhlavuosi on myös paljon enemmän kuin pelkästään tapahtumia. Me tulemme nostamaan esiin Tamkon alumneita ja heidän tarinoitaan sekä terveisiään vuosien takaa. Tämän lisäksi nostamme esiin edunvalvonnallisia voittoja, joita olemme vuosikymmenten aikana saavuttanut. Juhlavuoden ajan käytämme myös juhlavuoden ilmettä ja logoa. Juhlavuosi tulee näkymään myös Tampereen ammattikorkeakoulun pääkampuksella ja mediapoliksella.\nHallituksen puheenjohtajana toimiminen näin merkittävänä juhlavuotena on suuri kunnia. Puheenjohtajana haluan, että jokainen opiskelija tietää, että nyt on meneillään jotain historiallista ja merkityksellistä.\nKirjoittaja on Tamkon hallituksen puheenjohtaja Joonas Soukkio\nKategoria: AjankohtaistaAvainsanat: Juhlavuosi, tamko\nEdellinen: TAMKO TOPICS 9/2022\nSeuraava: TAMKO TOPICS 10/2022


Suomi voitti 42 vuoden tauon jälkeen – torstaina pakkovoiton paikka – Päivän Lehti\nSuomi voitti 42 vuoden tauon jälkeen – torstaina pakkovoiton paikka\nUrheilu\t27.8.2019 21:32 Sport Content\nSuomen naisten lentopallomaajoukkue voitti EM-kisoissa Ranskan 3-1. Edellisen kerran Suomi oli juhlinut voittoa EM-kisoissa 1977.\nLENTOPALLO Suomen naisten lentopallomaajoukkue otti tiistaina riemukkaan 3-1-voiton Turkin Ankarassa pelatussa EM-kisaottelussa Ranskaa vastaan. Suomi on mukana EM-kisoissa 30 vuoden tauon jälkeen, mutta edellisestä EM-kisavoitosta Suomella kului 42 vuotta.\nSuomen edellinen voitto EM-kisoissa tuli 25.9.1977 Kotkassa. Tuolloin Suomi löi Länsi-Saksan 3-2. Tämän jälkeen Suomi hävisi EM-lopputurnauksissa 16 perättäistä ottelua.\n– Voitto lämmittää tietysti, mutta erityisesti sitä tekee meidän peli. Jatkoimme tasollisesti edelleen samaa rataa, mitä olemme täällä pelanneet. Kukaan ei lähtenyt miettimään sarjatilanteita tai mitään ns. pakkovoittoa, kommentoi Suomen joukkueen päävalmentaja Tapio Kangasniemi Lentopalloliiton tiedotteessa.\nSuomen joukkueesta ei ole näkynyt, että pelaajat ovat EM-kisoissa ensikertalaisia. Jokaisessa neljässä ottelussaan Suomi on pelannut hyvällä tasolla.\n– Joukkueena huikea peli, kaikki plussalla libero Roosa Koskeloa myöden. Ranska ei ollut ollenkaan huono, he jopa hyökkäsivät meitä paremmin. Vastaanottomme oli tänään tärkeässä roolissa, Kangasniemi totesi.\nTorstaina Suomi kohtaa alkusarjan päätösottelussaan Bulgarian.\n– Nyt nautitaan hetki, pelaajille tämä on iso juttu ja heidän pelihän tämä on. Ennen nukkumaan menoa sitten ajatukset vähitellen Bulgariaan ja torstaihin. Pelirytmi on nyt meille erinomainen ja latinki saadaan tappiin torstaille, Kangasniemi päätti.\nBulgaria voitti tiistaina Kreikan 3-0 ja avasi turnauksen voittotilinsä. Bulgaria ja Suomi ovat molemmat neljässä pisteessä, joten torstain ottelun panos on harvinaisen selvä. Ottelun voittaja etenee neljännesvälieriin ja häviäjän kisat päättyvät.\nVaikka Suomi häviäisi Bulgarialle, on EM-turnausesitys joka tapauksessa ylittänyt jo odotukset. Naisten lentopallomaajoukkue porskuttaa mukavassa myötätuulessa. Tappioputkessa rypevien Suomen miesten tilanne on päinvastainen.\nLue myös: ”Häviö on häviö” – Hyvin pelanneella Suomella silti saumat jatkoon\nLue seuraavaksi Nuorilla pojilla oli ilmoituksen mukaan ase hallussaan Prismassa – useita poliisipartioita paikalle


Satu – Runoyhdistys Nihil Interit\n28.1.2013 ~ Satu\n27.9.2011 ~ Satu\t~ Kommentoi\nSäeverstas raiteilla 6.9.\n4.9.2011 6.9.2011 ~ Satu\t~ Kommentoi\nNihil Interitin Säeverstas matkustaa Kulttuuriratikan kyydissä 6. syyskuuta. Mukana runoilemassa ovat Satu Erra, Kaisa Vermasheinä, Maria Jantunen ja Kasper Salonen. Teroita kynäsi ennen matkaa, sillä ratikan kyydissä veistetään säkeistä yhteistä runoteosta. Tämä runollinen linjakartta esitetään Kulttuuriratikassa 4.10. Yhteiseen tekstiin voit osallistua myös netissä.\nKulttuuriratikka lähtee pysäkiltä Töölön halli kello 16.22, ja runomatka päättyy samaan paikkaan kello 17.14. Voit tulla kyytiin miltä tahansa 7B:n pysäkiltä ja matkata haluamasi hetken ratikkalipun hinnalla.\nRunoyhdistys Nihil Interit järjestää tilaisuuden yhteistyössä HKL:n, HSL:n ja Kulttuuritehdas Korjaamon kanssa.\nKarkkipäivä Turussa 22.7.2011\n16.7.2011 16.7.2011 ~ Satu\t~ Kommentoi\nNihil Interitin aina yhtä kirpeenmakee Karkkipäivä-klubi saapuu keskelle Turun kesää perjantaina 22.7. Monenkirjavan kattauksen tarjoilevat runoilijat Marjo Isopahkala, Jonimatti Joutsijärvi, Salla Tuukkanen, Juhana Vähänen ja Tuija Välipakka. Musiikista vastaa laulaja-lauluntekijä Maikkoo Kaikko. Illan päättää kaikille avoin Open Mic, ja karkkia on tietysti tarjolla!\nPaikkana toimii ravintola Monk (Humalistonkatu 3). Ovet aukeavat 20.00 ja ohjelma alkaa 20.30.\nTervetuloa siis nauttimaan runosta, musiikista ja seurasta!


Wärtsilä Oyj Abp, Pörssitiedote, 29 tammikuuta 2015 at 08.45 UTC+2\nWärtsilä Oyj Abp:n osakkeenomistajat kutsutaan varsinaiseen yhtiökokoukseen, joka pidetään torstaina 5.3.2015 klo 15.00 Helsingin Messukeskuksen kongressisiivessä, osoitteessa Messuaukio 1, 00520 Helsinki. Kokoukseen ilmoittautuneiden vastaanottaminen ja äänestyslippujen jakaminen aloitetaan klo 13.30.\n- Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että vuodelta 2014 maksetaan osinkoa 1,15 euroa/osake. Osingot maksetaan osakkeenomistajalle, joka on osingonmaksun täsmäytyspäivänä 9.3.2015 merkitty Euroclear Finland Oy:n pitämään omistajaluetteloon. Hallitus esittää, että osingot maksetaan 16.3.2015.\n- Hallituksen nimitysvaliokunta ehdottaa hallituksen jäsenten vuosipalkkioiksi vuodelle 2015 seuraavaa: hallituksen puheenjohtajalle maksetaan 132.000 euroa, varapuheenjohtajalle 99.000 euroa ja muille hallituksen jäsenille kullekin 66.000 euroa. Lisäksi nimitysvaliokunta ehdottaa, että jokaiselle jäsenelle maksetaan 600 euroa hallituksen kokoukselta, jossa on ollut läsnä. Kokouksen puheenjohtajalle kokouspalkkio maksetaan 100%:lla korotettuna. Edelleen nimitysvaliokunta ehdottaa, että jokaiselle nimitys- ja palkitsemisvaliokunnan kokouksessa läsnä olleelle jäsenelle maksetaan 700 euroa komitean kokoukselta, ja jokaiselle tarkastusvaliokunnan kokouksessa läsnä olleelle jäsenelle 1.200 euroa komitean kokoukselta, ja kokouksien puheenjohtajalle kokouspalkkio 100%:lla korotettuna. Vuosipalkkiosta noin 40% ehdotetaan maksettavaksi Wärtsilä Oyj Abp:n osakkeina ja loppuosa rahana. Rahana maksettavasta osasta pidätetään vero, joka lasketaan kokonaisvuosipalkkion määrästä. Kokouspalkkiot maksetaan rahana. Mahdolliset matkakulut korvataan yhtiön matkustussäännön mukaisesti.\n- Osakkeenomistajat, jotka edustavat yli 20 prosenttia yhtiön osakkeista ja äänistä, ovat ilmoittaneet ehdottavansa yhtiökokoukselle, että hallituksen jäsenmääräksi päätetään 8.\n- Alexander Ehrnrooth ja Paul Ehrnrooth ovat ilmoittaneet, etteivät he ole uudelleenvalittavissa, kun yhtiökokous valitsee hallituksen jäseniä.\n- Osakkeenomistajat, jotka edustavat yli 20 prosenttia yhtiön osakkeista ja äänistä, ovat ilmoittaneet ehdottavansa yhtiökokoukselle, että hallituksen jäseniksi valitaan nykyisistä jäsenistä Maarit Aarni-Sirviö, Kaj-Gustaf Bergh, Sune Carlsson, Mikael Lilius, Risto Murto, Gunilla Nordström ja Markus Rauramo. Hallituksen uudeksi jäseneksi ehdotetaan valittavan Tom Johnstone.\n- Hallituksen tarkastusvaliokunta ehdottaa, että KHT-yhteisö KPMG Oy Ab valitaan uudelleen yhtiön tilintarkastajaksi vuodelle 2015.\n- Hallituksen valtuutus omien osakkeiden luovuttamiseen on voimassa kolme vuotta yhtiökokouksen päätöksestä ja se kumoaa varsinaisen yhtiökokouksen 6.3.2014 antaman valtuutuksen omien osakkeiden luovuttamiseen.\nEdellä mainitut yhtiökokouksen asialistalla olevat päätösehdotukset sekä tämä kokouskutsu ovat saatavilla Wärtsilä Oyj Abp:n internetsivuilla osoitteessa www.wartsila.com/sijoittajat. Wärtsilä Oyj Abp:n sähköinen vuosikertomus, joka sisältää yhtiön tilinpäätöksen, toimintakertomuksen ja tilintarkastuskertomuksen, on saatavilla mainituilla internet-sivuilla viimeistään 12.2.2015. Päätösehdotukset ja muut edellä mainitut asiakirjat ovat myös saatavilla yhtiökokouksessa, ja niistä sekä tästä kokouskutsusta lähetetään pyydettäessä jäljennökset osakkeenomistajille. Yhtiökokouksen pöytäkirja on nähtävillä edellä mainituilla internet-sivuilla viimeistään 19.3.2015 alkaen.\nOikeus osallistua yhtiökokoukseen on osakkeenomistajalla, joka on 23.2.2015 rekisteröity Euroclear Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Osakkeenomistaja, jonka osakkeet on merkitty hänen henkilökohtaiselle suomalaiselle arvo-osuustililleen, on rekisteröity yhtiön osakasluetteloon.\nYhtiön osakasluetteloon merkityn osakkeenomistajan, joka haluaa osallistua yhtiökokoukseen, tulee ilmoittautua viimeistään 2.3.2015 klo 16, mihin mennessä ilmoittautumisen on oltava perillä. Yhtiökokoukseen voi ilmoittautua:\nHallintarekisteröityjen osakkeiden omistajalla on oikeus osallistua yhtiökokoukseen niiden osakkeiden nojalla, joiden perusteella hänellä olisi oikeus olla merkittynä Euroclear Finland Oy:n pitämään osakasluetteloon yhtiökokouksen täsmäytyspäivänä 23.2.2015. Osallistuminen edellyttää lisäksi, että osakkeenomistaja on näiden osakkeiden nojalla merkitty Euroclear Finland Oy:n pitämään tilapäiseen osakasluetteloon viimeistään 2.3.2015 klo 10 mennessä. Hallintarekisteriin merkittyjen osakkeiden osalta tämä katsotaan ilmoittautumiseksi yhtiökokoukseen.