Tulevan ajan eläkkeen laskenta Julkaisuaika: 01.01.2010\n28.02.2011 Lisää infoa\n28.02.2011 Korvattu ohjeella\nAvaa Muutokset korvattuun ohjeeseen verrattuna: Tulevan ajan karttumisprosentit ja lapsen hoidon ja opiskeluajan huomioon ottaminen tulevan ajan ansiossa on muuttunut vuoden 2010 alusta voimaan tulleen lain mukaan.\nTyökyvyttömyyseläkkeisiin, joissa eläketapahtuma on 1.1.2006 tai sen jälkeen, sisältyy aina tulevan ajan eläkkeen osuus, jos sen saamisen edellytys täyttyy. Edellytys täyttyy, kun vakuutetulla on vähintään 12 566,70 euroa työansioita (vuoden 2004 tasossa) työkyvyttömyyden alkamisvuotta edeltäneiden kymmenen kalenterivuoden ajalta. Tulevan ajan edellytykseen otetaan huomioon myös EU-maissa ansaitut ansiot. Tulevan ajan edellytystä tutkittaessa otetaan huomioon kaikki vakuutetut ansiot. Ansiot tarkistetaan 10 vuoden ajalta palkkakertoimella tarkasteluvuoden tasoon edellytystä tutkittaessa.\nJos eläketapahtuma on ennen vuotta 2006, tulevan ajan eläke lasketaan vuonna 2004 voimassa olleiden säännösten mukaan. Tällöin edellytyksenä on mm., että työntekijä on asunut Suomessa tai toisessa EU- tai sopimusmaassa vähintään viisi vuotta ennen eläketapahtumaa ja että hän on ollut vakuutettuna Suomessa vähintään 12 kuukautta eläketapahtumaa edeltäneiden 10 vuoden aikana.\nTulevan ajan ansio määräytyy pääsääntöisesti eläketapahtumavuotta edeltäneiden viiden viimeisen kalenterivuoden (tarkasteluajan) ansioiden perusteella. Jos eläkkeenhakijalla ei ole tulevan ajan ansioon mukaan luettavia työansioita tarkasteluaikana, hänen tulevan ajan eläkkeensä määrä on nolla (TyEL 76 §). Katso tarkemmin tulevan ajan ansiosta alkaen kohdasta Viiden vuoden tarkasteluaika.\nEU/sopimusmaan vakuutuskaudet otetaan tulevan ajan ansiota laskettaessa huomioon. Tarkemmin tästä ohjeistetaan EU-eläkkeen määräytymistä käsittelevässä soveltamisohjeessa. Tulevan ajan ansiota laskettaessa edellytyksenä on, että ansiot ovat eläkkeeseen oikeuttavia. Näin ollen alle alarajan olevia LEL- ja TaEL-ansioita ei oteta huomioon tulevan ajan ansiossa. Tulevan ajan ansio lasketaan työttömyyseläkkeissä edelleen vuoden 2004 säännösten mukaan. (ks. ohjeen lopussa vuosina 1945–49 syntyneet eläkkeensaajat)\nTulevan ajan jakso\nTyökyvyttömyyseläkettä laskettaessa tuleva aika otetaan huomioon eläketapahtumavuoden alusta 63 vuoden iän täyttämiskuukauden loppuun saakka. Kun lasketaan lepäävää tulevan ajan eläkkeenosaa työttömyyseläkkeen jälkeiseen vanhuus- tai perhe-eläkkeeseen, tulevan ajan jakso lasketaan samalla tavalla työttömyyseläkkeen eläketapahtumavuoden alusta 63 vuoden iän täyttämiskuukauden loppuun asti.\nYksityisen puolen perusturvassa on tulevan ajan pääteikä aina 63 vuotta, vaikka lisäturvassa olisi alennettu eläkeikä.\nTulevan ajan karttumisprosentit\nTulevalta ajalta eläkettä karttuu tulevan ajan ansiosta 1,5 % vuodessa 50 vuoden iän täyttämiskuukauden loppuun ja sen jälkeen 1,3 % vuodessa 63 vuoden iän täyttämiskuukauden loppuun saakka. Vuoden 2010 alusta voimaantulevan TyEL:n 66 §:n 2 momentin ja YEL:n 63 §:n 2 momentin mukaan tulevalta ajalta eläkettä karttuu 1,5 % vuodessa eläketapahtumavuoden alusta 63 vuoden iän täyttämiskuukauden loppuun saakka. Karttumisprosenttia sovelletaan työkyvyttömyyseläkkeisiin, joissa eläketapahtuma on vuonna 2010 tai sen jälkeen. Tuleva aika MEL:stä\nPääsääntöisesti tuleva aika määräytyy MEL:ssä kuten TyEL:ssä. MEL:n 67 §:n mukaan tulevan ajan osalta eläkettä karttuu kuitenkin 1,6 % vuodessa siihen asti, kun henkilö täyttää 50 vuotta. Ikävälillä 50–63 vuotta eläkettä karttuu 1,4 % vuodessa. Vuoden 2010 alusta voimaantulevan MEL:n 67 §:n 2 momentin mukaan tulevalta ajalta eläkettä karttuu 1,6 % vuodessa eläketapahtumavuoden alusta 63 vuoden iän täyttämiskuukauden loppuun saakka. Karttumisprosenttia sovelletaan työkyvyttömyyseläkkeisiin, joissa eläketapahtuma on vuonna 2010 tai sen jälkeen. Edellytyksenä näiden MEL:n 67 §:n mukaisten korkeampien tulevan ajan eläkkeen karttumisprosenttien soveltamiselle on, että Merimieseläkekassa myöntää työkyvyttömyyseläkkeen ja hakijan MEL:n alaiset työansiot ovat eläketapahtumakuukauden ja sitä edeltäneen kolmenkymmenenkuuden kalenterikuukauden aikana vähintään 16 800 euroa (vuoden 2004 tasossa). Muun laitoksen kuin Merimieseläkekassan ollessa eläkkeen myöntävä laitos MEL:n tulevan ajan karttumisprosentit ovat samat kuin TyEL:n tulevan ajan karttumisprosentit. Merimieseläkekassan myöntäessä eläkkeen tulevan ajan pääteikä on 55−63 vuotta sen mukaan, miten eläkkeensaaja olisi täyttänyt ansaitun eläkeiän. Muun laitoksen myöntäessä eläkkeen tulevan ajan pääteikä on aina 63 vuotta.\nJulkinen puoli Julkisen puolen tulevan ajan säännökset vastaavat yksityisen puolen säännöksiä. Julkisella puolella on kuitenkin edelleen vuoden 2005 jälkeen alempia henkilökohtaisia eläkeikiä. Tulevan ajan pääteikänä voi siten olla joko 63 vuoden ikä tai sitä alempi. (Katso esimerkki tulevan ajan laskemisesta, kun henkilöllä on sekä julkisen että yksityisen puolen ansioita viiden vuoden aikana) Eräillä valtion eläkelain piiriin kuuluvilla ammattiryhmillä on ollut oikeus valita erityinen eläkeikä (55, 58 ja 60) ja eräillä KuEL:n piiriin kuuluvilla painotettu eläkeikä (ikävälillä 55–65). Ammatilliset erityiseläkeiät säilyvät, mikäli palvelus jatkuu yhtäjaksoisena vuoden 2004 loppuun saakka ja mikäli henkilöllä on tämän jälkeen vuosittain kyseisen eläkelain piirissä ansaittuja ansioita yhteensä vähintään 6 000 euroa vuoden 2004 tasossa jokaisena kalenterivuotena ennen eläketapahtumaa. Erityinen eläkeikä säilyy myös, jos henkilö osoittaa, että palvelussuhde on ollut voimassa katkeamatta työkyvyttömyyden alkamiseen asti, vaikka ansioita ei olisikaan kaikkina vuosina (virkavapaudet).\nTulevan ajan edellytyksen tutkiminen siirtymäkaudella\nVuosina 2006–2013 tulevan ajan edellytyksenä olevan 12 566,70 euron ansion täyttymistä laskettaessa on otettava huomioon ansioita ajalta ennen vuotta 2005. Tulevan ajan edellytyksen täyttymistä tutkittaessa otetaan huomioon työansiot tarvittaessa 14 ikävuoden täyttämisvuoden alusta lukien (yrittäjillä 18 vuoden iästä) ajalta ennen vuotta 2005. Ansaintarekisterissä ovat LEL:n ja TaEL:n vuosiansiot, jolloin tulevan ajan edellytyksen täyttyminen on todettavissa laskemalla yhteen nämä ansiot. TEL:ssä, MEL:ssä, VaEL:ssä ja KuEL:ssa tulevan ajan edellytyksen päättelyssä tarvittava ansio jokaisesta työsuhteesta ajalta ennen vuotta 2005 on työsuhteen eläkepalkka kerrottuna työsuhteen päivien lukumäärällä ja jaettuna 30:llä. Eläkepalkasta on vähennetty työntekijän eläkemaksu. Muiden lakien mukaisista ansioista eläkemaksua ei ole vähennetty, joten myös näiden lakien mukaiset ansiot otetaan tarvittaessa huomioon ilman työntekijän maksuvähennystä.\nEsimerkiksi, jos tulevan ajan edellytys ei täyttyisi eläkepalkan mukaan laskettuna ja eroa rajaan olisi vain muutama prosentti, ansiot tutkittaisiin tarkemmin. Tarkastellaan esimerkiksi vuoden 1998 ansioita. Eläkepalkan mukaan laskettu ansio on 12 400 euroa. Tämä ansio muutetaan työntekijän eläkemaksulla vähentämättömäksi ansioksi jakamalla se luvulla 1 - 0,047 = 0,953 (PTEL-vähennys vuonna 1998 oli 0,047). Ansio ilman maksuvähennystä on 13 011,54 euroa ja se ylittää tulevan ajan edellytyksen saamisen rajan. Tulevan ajan edellytystä ajalta ennen 2005 tutkittaessa yrittäjän ansio saadaan vastaavalla tavalla kuin edellä eli kertomalla yrittäjän eläkkeen perusteena oleva työtulo yrittäjäsuhteen päivien lukumäärällä ja jakamalla 30:llä. Tulevan ajan edellytys täyttyy, jos eri työeläkelakien mukaiset ansiot ylittävät 12 566,70 euroa (vuoden 2004 tasossa) eläketapahtumavuotta edeltävien kymmenen kalenterivuoden aikana.\nViiden vuoden tarkasteluaika (Pääsääntö)\nTulevan ajan ansiot määräytyvät eläketapahtumavuotta edeltävän viiden kalenterivuoden palkkakertoimella tarkistettujen ansioiden perusteella. Tätä viiden vuoden jaksoa kutsutaan tarkasteluajaksi (TyEL 76 §). Ansioihin otetaan mukaan myös sosiaalietuuksien ansioperusteet palkkakertoimella tarkistettuina, joista ohjeistetaan tarkemmin ohjeistossa Eläkkeen karttuminen palkattomilta ajoilta. Tulevan ajan ansio lasketaan keskimääräisenä ansiona, joka saadaan jakamalla tarkasteluaikana saadut ansiot kyseiseen aikaan sisältyvien kuukausien (60) lukumäärällä. Jakaja on aina pääsäännön mukaan 60, vaikka ansioita ei kaikkina vuosina olisikaan.\nTulevan ajan eläke lasketaan lakikohtaisesti jokaisen työeläkelain mukaisten ansioiden perusteella. Tulevan ajan eläkkeen laskentatapa voi erota eri laeissa, jos tietyt työsuhteen loppukarenssit täyttyvät (ks. yllä kohdassa julkinen puoli). Vaikka edellä mainitut loppukarenssiehdot eivät täyty, tulevan ajan eläke lasketaan silti lakikohtaisesti. Eläkepäätöksissä se ilmoitetaan kuitenkin yhtenä summana.\nTyEL-ansiot sekä VaEL- ja KuEL-ansiot otetaan huomioon tulevan ajan ansiossa työntekijän työeläkemaksulla vähennettynä. MEL-ansioista ja yrittäjätyötuloista sekä etuusansioista ei tehdä eläkettä laskettaessa työeläkemaksuvähennyksiä. Vaikka eläketapahtuma olisi 30. tai 31.12., eläketapahtumavuoden työansioita tai sosiaalietuuksia ei oteta mukaan tulevan ajan ansion laskentaan. Tulevan ajan laskentajakso alkaa myös tällöin eläketapahtumavuoden alusta.\nEläketapahtumavuotta edeltävänä vuonna maksettua yrittäjien työtulon lisämaksua tai joustoa alaspäin ei oteta huomioon tulevan ajan ansiota laskettaessa. Jos henkilö on tarkasteluaikana ollut työssä ja vakuutettuna EU-maassa, ja on työskennellyt vain osan aikaa Suomessa, tulevan ajan ansiota laskettaessa otetaan EU-maan vakuutuskaudet huomioon teoreettista eläkettä laskettaessa (tarkemmin EU-eläke -ohjeistossa). Tulevan ajan ansiot lasketaan eläkkeen alkamisvuoden palkkakertoimen tasossa. Jos eläkettä laskettaessa ei ole vielä tiedossa eläkkeen alkamisvuoden palkkakertoimen arvo, tulevan ajan ansiot ja eläke voidaan laskea laskentahetken tasossa. Näin laskettu eläke tarkistetaan palkkakertoimella eläkkeen alkamisvuoteen. Tulos on sama kuin jos eläke laskettaisiin suoraan palkkakertoimella tarkistetuista ansioista alkamisvuoden tasoon. Eläkeaika Jos henkilö on saanut tulevan ajan sisältävää eläkettä eläkettä ja hänelle myönnetään eläkkeen lakkaamisen jälkeen uusi eläke uusin perustein, tarkasteluaikaan kohdistuva eläkesuhde otetaan huomioon tulevan ajan ansioiden laskennassa. Tällöin tulevan ajan ansioina eläkeajalta käytetään aiemman eläkkeen perusteena olevia tulevan ajan ansioita. Myös maatalousyrittäjien päättynyt erityiseläkkeellä oloaika otetaan huomioon. Tulevan ajan ansiossa käytettävä maatalousyrittäjien erityiseläkkeen perusteena oleva tulevan ajan työtulo on kuitenkin aina tarkistettava MELA:sta. Pelkästään eläkettä ja/tai sosiaalietuuksia tarkasteluaikana saaneen tulevan ajan ansio on nolla. Työansioita pitää olla, mutta niillä ei ole alarajaa. Työansioiden on kuitenkin oltava eläkkeeseen oikeuttavia.\nEläkettä karttuu sosiaalietuuksista etuuden perusteena olevan työansion (etuuden peruste) perusteella. Eläkettä karttuu etuuslajista riippuen tietystä prosenttiosuudesta eläkkeen perusteena olevasta etuusansiosta. Tulevan ajan ansioon etuusansio otetaan kuitenkin huomioon vähintään 100-prosenttisesti. Tulevan ajan ansioon otetaan lisäksi mukaan seuraavat vähimmäistasoiset etuudet, joista ei kartu eläkettä:\nTyöttömyysturvalain mukaisen peruspäivärahan jälkeen myönnetty samansuuruinen sairauspäiväraha.\nNämä etuudet otetaan huomioon siten, että ne vastaavat 1 047,22 euron kuukausiansiotasoa (vuoden 2004 tasossa). Jos työkyvyttömyyseläkkeen eläketapahtuma on ennen vuotta 2010, erillislain (VEKL 27.6.2003/644) mukaista lapsenhoidon ja opiskelun laskennallista etuusansiota ei oteta huomioon tulevan ajan ansiossa, vaikka se kartuttaa erillislain mukaista etuutta. Jos työkyvyttömyyseläkkeen eläketapahtuma on vuonna 2010 tai sen jälkeen, lapsen hoidon tai opiskelun aika otetaan huomioon tulevan ajan ansioissa. Perusteena on 1 047,22 euroa kuukaudelta. Etuusansio otetaan huomioon myös vuotta 2010 edeltävältä ajalta. Pelkästään sosiaalietuuksien perusteella ei voida laskea tulevan ajan ansiota. (TyEL 76 §) Tarkemmin sosiaalietuuksien perusteena olevien työansioiden perusteella karttuvasta eläkkeestä kerrotaan ohjeistossa Eläkkeen karttuminen palkattomilta ajoilta.\nEsimerkki. Tulevan ajan ansio pääsäännön mukaan\nEläketapahtuma on toukokuussa 2010. Työntekijä on ollut työssä yksityisellä puolella tarkasteluaikana runsaat neljä vuotta ja jäänyt sen jälkeen työttömäksi. Hän on saanut ansioon suhteutettua työttömyyspäivärahaa sairastumiseensa asti. Tulevan ajan ansiot euroa/v\nTyöansiot palkkakertoimella tarkistettuna ja työntekijän työeläkemaksun vähentämisen jälkeen\nEläkkeen perusteena oleva etuusansio palkkakertoimella tarkistettuna\nVuosina 2005–2009 saadut työ- ja etuusansiot ovat yhteensä 177 300 euroa. Eläketapahtumavuoden ansioita ei oteta mukaan tulevan ajan ansion laskentaan. Tulevan ajan ansio on 177 300 euroa/60 = 2 955 euroa/kk.\nEsimerkki. Tulevan ajan ansion ja eläkkeen laskeminen, kun henkilöllä on sekä julkisen että yksityisen puolen ansioita viiden vuoden aikana\nTyöntekijä on syntynyt 28.6. Hän tulee työkyvyttömäksi sinä vuonna, jona hän täyttää 55 vuotta. VaEL:n tulevan ajan pääteikä on 60 vuotta, koska edellytys alemman eläkeiän saamiseksi täyttyy. TyEL:n pääteikä on 63 vuotta. TyEL:ssä ansioita on 10 000 euroa ja VaEL:ssä 56 600 euroa tarkasteluaikana. Tulevan ajan eläkkeessä huomioon otettavia sosiaalietuuksien perusteena olevia ansioita on viiden vuoden aikana 2 500 euroa.\nSekä VaEL:n että TyEL:n mukainen eläke lasketaan kumpikin niiden omien ansioidensa mukaan käyttäen omaa ansio-osuuttaan tulevan ajan ansiona. Sosiaalietuuksien perusteena olevat ansiot jaetaan eri lakien ansioiden suhteessa kumpaankin lakiin. TyEL:n osuus on tällöin 10 000/66 600 x 2 500 = 375,38 euroa ja VaEL:n 56 600/66 600 x 2500 = 2 124,62 euroa. Tällöin TyEL:n eläke on\n102 x 1,3 %/12 x (10 000+375,38) euroa/60 = 19,11 euroa\nja VaEL:n 66 x 1,3 %/12 x (56 600+2 124,62) euroa/60 = 69,98 euroa.\nYhteensä tulevan ajan eläke on 89,09 euroa/kk. Tulevan ajan ansion laskennan voimaantulo Ensimmäisen kerran tulevan ajan ansio lasketaan tarkasteluajan ansioiden perusteella vuonna 2006. Tulevan ajan ansion laskentaan otetaan mukaan vuodesta 2005 alkaen saadut ansiot. Tämän lisäksi niihin otetaan mukaan se eläkepalkka (tai keskipalkka tai eläkkeen perusteena oleva työtulo), jonka mukaan tuleva aika olisi laskettu, jos henkilö olisi tullut työkyvyttömäksi 31.12.2004. Tätä vuoden 2004 säännösten mukaan laskettua eläkepalkkaa käytetään vuoden 2004 ansiona tarkasteluajan ansioita määrättäessä. Eläkepalkka muutetaan vastaamaan koko vuoden ansioita kertomalla se kahdellatoista. Koska viiden vuoden tarkasteluaika tulee asteittain voimaan, tarkasteluajan keskiansion laskennassa käytetty jakaja muuttuu vuosittain. Tämä jakaja määräytyy sen mukaan, kuinka monta täyttä kuukautta tarkasteluajassa on. Kun eläketapahtuma on esimerkiksi vuonna 2006, huomioon otetaan vuodet 2004 ja 2005 eli ansiot jaetaan 24 kuukaudella. Tulevan ajan ansion voimaantulo.\nTulevan ajan ansiovuodet\nVuoden 2004 eläkepalkka vuosiansioksi\nVuoden 2004 ansioista määräytyvä tulevan ajan eläkepalkka lasketaan sen lain mukaan, mistä henkilöllä on kyseisen vuoden lopussa tulevan ajan oikeus. Ansiot otetaan huomioon koko vuotta vastaten, vaikka työsuhde ei olisikaan kestänyt koko vuotta. Jos tulevan ajan oikeutta ei ole 31.12.2004 minkään lain perusteella, vuoden 2004 ansio on nolla tulevan ajan ansiota laskettaessa.\nSe, mihin työsuhteeseen tuleva aika liittyisi, jos henkilö olisi tullut työkyvyttömäksi 31.12.2004, tutkitaan vuoden 2004 säännösten mukaan. (Katso tarkemmin vuoden 2004 säännösten mukaisesta eläkepalkan laskennasta mm. Työeläkkeen laskentaopas 2002 sekä yleiskirjeet A 4/99, A 34/98, A 20/98, A 7/98, A 23/97, A 49/96, A 46/95, A 14/89 ja tiedotteet LA 2/92, LA 4/98, LA 5/2001.) Pääsääntö on, että tuleva aika liittyy viimeiseen eläketapahtumaa edeltävään vähintään kuusi kuukautta jatkuneeseen työsuhteeseen. Se voi liittyä myös YEL-/MYEL-jaksoon tai tulevan ajan ansiorajan ylittäviin LEL-/TaEL-ansioihin. Jälkikarenssin aikana (ennen 31.12.2004) tuleva aika liitetään vanhimpaan ansiotoimintajaksoon, jos työntekijällä ei ole tänä aikana yhtään vähintään kuusi kuukautta jatkunutta työsuhdetta. Samoin menetellään, ellei hänellä ole jälkikarenssin aikana yrittäjätoimintajaksoa tai LEL:n/TaEL:n tulevan ajan ansiorajan ylittäviä ansioita. Kun tutkitaan, mihin työsuhteeseen tuleva aika pitäisi liittää 31.12.2004, voidaan joutua soveltamaan uimissääntöä.\nSairaus-, työttömyys-, koulutus- ja kuntoutusetuudet pidentävät jälkikarenssiaikaa. Vuoden 2004 säännösten mukaisia jälkikarenssipäiviä tarvitaan vielä vuonna 2009 olevissa eläketapahtumissa. Kela säilyttää etuustietojansa enintään kuusi vuotta. Jotta vuoden 2004 säännösten mukainen tuleva aika voitaisiin laskea siirtymäaikana, Kela on toimittanut ETK:lle kaikki sellaiset ajalta ennen vuotta 2005 olevat sairausvakuutus- ja työttömyysetuuspäivät, jotka nykyisin jatkavat jälkikarenssia, mutta jotka eivät kartuta työeläkelisää. Vuotta 2005 edeltäviä vanhempainpäivärahapäiviä ei tule ETK:n rekisteriin, koska ne vaikuttavat vain hyvin harvoissa tapauksissa tulevaan aikaan. Lapsen äidin voidaan olettaa saaneen aina myös vanhempainpäivärahoja ja lapsen syntyminen on rekisterien avulla selvitettävissä. Isän kohdalla etuuden saaminen lapsenhoidon johdosta voidaan yrittää todentaa tapauskohtaisesti rekisterien tai työnantajan todistusten avulla. Yrittäjien työttömyyspäiviä ennen vuotta 2005 ei tule rekisteriin. Ne on tarvittaessa tarkistettava yrittäjäkassasta.\nTEL:n mukainen eläkepalkka\nTulevan ajan ansiota määrättäessä käytetään siirtymäkauden aikana (2006–2009) vuoden 2004 ansiona sitä tulevan ajan TEL-eläkepalkkaa, joka työntekijällä olisi, jos hän olisi tullut työkyvyttömäksi 31.12.2004. Näin ollen tulevan ajan eläkepalkkaa laskettaessa TEL:n tekninen katkaisu puretaan, jos katkaisu on tehty kahden vuoden sisällä ennen vuoden 2004 lopun vapaakirjausta eli 31.12.2002 jälkeen. TEL:n tasoituspalkkasäännöstä ei sovelleta vuoden 2004 lopun vapaakirjauksen yhteydessä. Jos työntekijän eläketapahtuma on ennen vuotta 2010, sen yhteydessä tutkitaan, olisiko työntekijän tulevan ajan eläkepalkka 31.12.2004 laskettu tasoituspalkkana ja mikä sen määrä tällöin olisi. Tätä määrää käytetään vuoden 2004 ansiona tarkasteluajan tulevan ajan ansiota määrättäessä. Esimerkki. Teknisen katkaisun purkaminen\nEläketapahtuma on toukokuussa 2006. Tekninen katkaisu on tehty 31.5.2003. Karttunutta eläkettä laskettaessa vapaakirjan 31.12.2004 tekninen katkaisu jää voimaan, koska teknisestä katkaisusta on kulunut yli kaksi vuotta eläketapahtumaan. Kun lasketaan tulevan ajan ansiota varten vuoden 2004 eläkepalkkaa, tekninen katkaisu puretaan, koska tekninen katkaisu on tehty kahden vuoden sisällä ennen vuoden 2004 loppua. LEL:n ja TaEL:n tulevan ajan eläkepalkka\nTulevan ajan ansiota määrättäessä käytetään siirtymäkauden aikana (2006–2009) vuoden 2004 ansiona sitä LEL:n tai TaEL:n mukaista tulevan ajan palkkaa, joka työntekijällä olisi ollut, mikäli hän olisi tullut työkyvyttömäksi 31.12.2004.\nYEL:n ja MYEL:n mukainen tulevan ajan ansio\nLaskettaessa vuoden 2004 ansiota tulevan ajan ansiota varten YEL:n tekninen katkaisu puretaan, jos katkaisu on tehty neljän vuoden kuluessa ennen vapaakirjausta. Katkaisu puretaan vielä silloin 31.12.2004 tulevan ajan ansiota määrättäessä, jos katkaisu on tehty 31.12.2000.\nMELA laskee MYEL:n tulevan ajan työtulon 1.1.2005 jatkuvista MYEL-työtulojaksoista ja ilmoittaa sen 31.12.2004 vapaakirjauksen yhteydessä AREK:in ansaintarekisteriin. Tulevan ajan työtulo lasketaan 4–8 viimeisen vuoden keskityötulon mukaan. Mukaan otettavien vuosien lukumäärä riippuu henkilön iästä 31.12.2004 (täysinä vuosina).\nTuleva aika ei voi liittyä yrittäjätoimintajaksoon, joka on jatkunut alle neljä kuukautta 31.12.2004 mennessä.\nEläkejaksosta laskettava tulevan ajan ansio\nVuodenvaihteessa 2004 jatkuvan täysitehoisen eläkkeen tulevan ajan eläkepalkkaa käytetään vuoden 2004 ansiona, kun lasketaan mahdolliseen uuteen eläkkeeseen liittyvää tulevan ajan ansiota. Eläkesuhteen tulevan ajan eläkepalkkaa käytetään vuoden 2004 ansiona myös silloin, kun eläke on päättynyt viimeistään 31.12.2002. Se johtuu siitä, että jos henkilö olisi todella tullut työkyvyttömäksi 31.12.2004, eläke olisi määrätty entisin perustein, eikä uutta tulevan ajan eläkettä olisi laskettu. Merkitystä ei silloin tulevan ajan eläkkeeseen ole niillä työansioilla, jotka henkilö on ansainnut tällaisen eläkkeen päättymisen jälkeen ennen vuotta 2005. Tällaisessa tilanteessa, jossa vuoden 2004 ansiona käytetään eläkesuhteen tulevan ajan eläkepalkkaa, ei voida laskea tulevan ajan eläkettä lainkaan silloin, jos todellisia, eläkkeeseen oikeuttavia työansioita ei ole vuoden 2004 jälkeen. Esimerkki. Tulevan ajan ansio siirtymäkaudella\nEläketapahtuma on maaliskuussa 2008. Työntekijä on ollut TEL-työsuhteessa, joka on päättynyt vuoden 2003 lopussa, ja josta hän on jäänyt työttömäksi. Ansioon suhteutettua työttömyyspäivärahaa hän on saanut vuoden 2005 puolelle, jolloin hän on taas työllistynyt ja jatkaa työtä sairastumiseensa asti vuoteen 2008. Tulevan ajan ansiot euroa/v\nTarkasteluaika on vuodet 2004–2007, joten tulevan ajan ansio lasketaan näiden vuosien ansioiden perusteella. Vuoden 2003 lopussa päättyneestä työsuhteesta oli tulevan ajan oikeus voimassa vuoden 2004 lopussa, koska työttömyyspäivät jatkavat jälkikarenssiaikaa. Vuoden 2004 ansio on tulevan ajan ansiota laskettaessa tämän TEL-työsuhteen eläkepalkka (2 600 euroa/kk), joka on ensin tarkistettu vuoden 2004 tasoon ja sen jälkeen eläkkeen alkamisvuoden tasoon ja josta on vähennetty työntekijän työeläkemaksu. Se on sen jälkeen muunnettu vuositasoiseksi eli 2 600 euroa x 12 = 31 200 euroa/v.\nTulevan ajan ansio on 122 000 euroa/48 = 2 541,67 euroa /kk.\nEsimerkki. Tulevan ajan ansion laskenta voimaantulovaiheessa Maatalousyrittäjä on syntynyt vuonna 1948 ja hän ollut MYEL-vakuutettu vuodesta 1979 lukien. MYEL-vakuutus on edelleen voimassa uusien säännösten voimaantullessa 1.1.2005. Viimeisimmät muutokset MYEL-työtuloon on tehty 7.12.1990 ja 7.4.2003. Koska maatalousyrittäjä on 31.12.2004 jo täyttänyt 56 vuotta, tulevan ajan palkka lasketaan kahdeksan viimeisen vuoden keskityötulon mukaan. Työtulot vuoden 2004 tasossa 7.12.1990 alkaen\n13 200 euroa/v\n17 400 euroa/v\nLaskennassa huomioon otettavat työtulot: 1.1.1997 alkaen 13 200 euroa/v (2 256 pv) ja 7.4.2003 alkaen 17 400 euroa/v (624 pv). Tulevan ajan keskipalkka on 1 175,83 euroa/kk.\nLisäksi yrittäjällä on ollut LEL-ansioita (PTEL-maksun vähentämisen jälkeen) euroa/kk:\nVuodelta 2004 määräytyvät tulevan ajan ansiot lasketaan sekä MYEL:stä että LEL:stä. LEL-ansiot eivät yksinään riittäisi tulevan ajan eläkkeeseen, mutta MYEL:n rinnalla LEL-ansiot oikeuttavat tulevaan aikaan, kun niiden määrä 540 päivän aikana ennen eläketapahtumaa ylittää alemman rajamäärän. Vuoden 2004 ansioina otetaan LEL:n osalta huomioon 725 euroa/12 = 60,42 euroa. Tarkasteluun otetaan mukaan vain vuoden 2003 ansiot, koska vuoden 2004 ansiot ennen PTEL-vähennyksen tekemistä jäävät alle LEL:n alarajan.\nYhteensä vuoden 2004 huomioon otettava tulevan ajan ansio on\n1 175,83 + 60,42 = 1 236,25 euroa/kk. Tämä on vuositasoiseksi muunnettuna 1 236,25 euroa x 12 = 14 835 euroa. Työkyvyttömyyden alkamisvuoden ansiot tulevan ajan ansiossa (Poikkeussääntö)\nJos henkilöllä on työansioita vain tarkasteluajan viimeisenä vuotena ja/tai eläketapahtumavuotena, tulevan ajan ansio lasketaan poikkeuksellisesti ottamalla huomioon työkyvyttömyyden alkamisvuoden ansiot eläketapahtumakuukauden loppuun saakka (TyEL 78 §). Eläketapahtumavuoden ansioista ei kartu eläkettä, kun eläketapahtuma on vuonna 2007 tai sen jälkeen.\nTulevan ajan ansio saadaan jakamalla työkyvyttömyyden alkamisvuoden ja/tai työkyvyttömyyden alkamista edeltävän vuoden ansiot 60:llä. Jakaja 60 tulee asteittain voimaan. Siirtymäkaudella jakajana käytetään yllä olevan tulevan ajan ansion voimaantulo -taulukon mukaista jakajaa.\nJos henkilö on tarkasteluaikana saanut vain sosiaalietuuksia ja/tai eläkettä, ja työansioita on eläketapahtumavuotena, tulevan ajan eläke lasketaan myös näissä tilanteissa poikkeussäännöstä soveltaen. Tällöin tulevan ajan ansion laskentaan otetaan mukaan sekä työ- ja etuusansiot eläketapahtumavuodelta että koko tarkasteluajan sosiaalietuuksien etuusansiot. Samoin otetaan huomioon myös mahdollisen aiemman eläkkeen perusteena oleva tulevan ajan ansio tarkasteluajalta. Kyseessä voi olla esimerkiksi pitkään työmarkkinatuella ollut henkilö, joka työllistyy hetkeksi ennen kuin hän tulee työkyvyttömäksi.\nEtuusjaksojen etuusansiot ja työstä ansaittu ansio jaetaan 60:llä. Esimerkki. Tulevan ajan ansiot poikkeussäännön mukaan\nEläketapahtuma on helmikuussa 2007. Työntekijä on ollut Suomessa työssä tarkasteluaikana vasta joulukuusta 2006 alkaen, koska hän on ollut ulkomailla (ei EU-maassa).\nTyöansiot ovat palkkakertoimella tarkistettuina ja työntekijän työeläkemaksun vähentämisen jälkeen, euroa/v:\nVuosina 2006–2007 saadut ansiot ovat yhteensä 8 000 euroa. Tulevan ajan ansio lasketaan jakamalla ansiot 36:llä, koska vuonna 2007 huomioon otettavaa tarkasteluaikaa voi olla vain kolme vuotta. Tulevan ajan edellytys täyttyy aikaisemmista työsuhteista. Tämä on todennettu rekisteritietojen perusteella. Tulevan ajan ansio on 8 000 euroa/36 = 222,22 euroa/kk.\nNuorten tulevan ajan ansiot\nSellaisilla henkilöillä, jotka tulevat työkyvyttömiksi viimeistään sen vuoden aikana, jolloin he täyttävät 23 vuotta, tarkasteluaika on se aika, jonka he ovat ehtineet olla työeläkejärjestelmän piirissä. Tämä on aika 18 vuoden täyttämistä seuraavan kuukauden alusta työkyvyttömyyden alkamiskuukauden loppuun. Nuorten tulevan ajan ansiot lasketaan jakamalla tarkasteluaikana saadut ansiot tähän aikaan sisältyvien kuukausien lukumäärällä, enintään kuitenkin 60 kuukaudella. (TyEL 78 §)\nNuorella yrittäjällä YEL-työtulo lasketaan kuitenkin eläketapahtumaa edeltävään päivään asti kuten YEL-työtulo aina lasketaan, eikä sitä venytetä eläketapahtumakuukauden loppuun asti. Ajalta ennen vuotta 2005 otetaan myös nuorilla huomioon vuoden 2004 säännöksin laskettu eläkepalkka. Jos alle 23-vuotiaalla työntekijällä on oikeus tulevaan aikaan vuoden 2004 säännösten perusteella (jos hän olisi tullut työkyvyttömäksi 31.12.2004), otetaan tulevan ajan ansion laskentaan mukaan myös vuoden 2004 tulevan ajan eläkepalkka vuositasoiseksi muunnettuna. Jos hän oli täyttänyt 18 vuotta vuoteen 2004 mennessä, tarkasteluaika lasketaan alkavaksi vuoden 2004 alusta.\nJos työntekijä täyttää 18 vuotta vasta vuoden 2004 puolella, hänelle lasketaan vuoden 2004 vuosiansioksi kuukausitasoinen eläkepalkka kerrottuna 18 ikävuoden täyttämisen jälkeisten täysien kalenterikuukausien lukumäärällä. Tarkasteluajan laskenta aloitetaan 18 vuoden täyttämiskuukautta seuraavan kuukauden alusta.\nJos nuori tulee työkyvyttömäksi vuonna 2005, hänellä voi olla jälkikarenssista johtuva oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alle 18-vuotiaana vakuutetun työsuhteen perusteella, koska vuonna 2005 sovelletaan vielä vuoden 2004 säännöksiä. Jos eläketapahtuma sattuu vuonna 2006 tai sen jälkeen, ei alle 18-vuotiaana saatuja ansioita voi olla mukana tulevan ajan ansioissa. Vuoden 2004 ansiota laskettaessa tosin alle 18-vuotiaana ansaitut ansiot voivat vaikuttaa eläkepalkan tasoon, koska se lasketaan vuoden 2004 säännösten mukaan.\nJos työntekijä tulee työkyvyttömäksi sinä vuonna, jolloin hän täyttää 18 vuotta, ei hän voi saada tulevan ajan eläkettä. Tulevan ajan edellytyksen on täytyttävä eläketapahtumaa edeltävän vuoden loppuun mennessä.\nSiirtymäkaudella voi kuitenkin olla mahdollista saada tulevan ajan eläke sinä vuonna, kun täyttää 18 vuotta, jos tulevan ajan edellytys on täyttynyt ennen vuotta 2005 saatujen ansioiden perusteella. Tällöin voi käydä niin, että tulevan ajan jakso, joka alkaa aina vuoden alusta, sisältää aikaa ennen henkilön 18 vuoden iän täyttämistä.\nEsimerkki. Nuoren tulevan ajan ansiot\nTyöntekijä on täyttänyt 18 vuotta 1.5.2005. Hänellä on kesätyöansioita ko. vuodelta 18 ikävuoden täyttämisen jälkeen. Hän siirtyy lukion jälkeen pysyvämmin työelämään 19 vuoden iässä vuonna 2006 ja ehtii työskennellä kaksi vuotta ennen loukkaantumistaan 28.9.2008.\nTyöansiot ovat palkkakertoimella tarkistettuna ja työntekijän työeläkemaksun vähentämisen jälkeen, euroa/v:\nTarkasteluaika on 18 vuoden täyttämiskuukautta seuraavan kuukauden alusta eläketapahtumakuukauden loppuun (1.6.2005–30.9.2008) eli yhteensä 40 kuukautta.\nTulevan ajan ansioon lasketaan mukaan vuosien 2005–2008 ansiot tarkasteluajalta. Tulevan ajan ansio on 60 600 euroa/40 = 1 515 euroa/kk.\nLapsenhoitoajan vaikutus tulevan ajan ansioihin\nTulevan ajanansio voidaan määrätä erityissäännön mukaan, jos alle kolmevuotiaan lapsen hoitoaika on vaikuttanut merkittävästi työntekijän eläketurvaan. Jos työntekijän tulot ovat pienentyneet alle kolmevuotiaan lapsen hoidon takia, tulevan ajan ansiona voidaan käyttää ansioita, joihin lapsenhoitoaika ei ole vaikuttanut. Tällaisia ansioita otetaan huomioon enintään viimeiseltä kymmeneltä kalenterivuodelta. Lapsenhoidolla tulee olla merkittävä vaikutus eläketurvaan (20 %), jotta em. ansiota voidaan käyttää. (TyEL 77 §)\nTulevan ajan ansion laskennasta jätetään pois vuodet, jotka sisältävät lapsenhoitoaikaa. Viittä kalenterivuotta voidaan etsiä enintään kymmenen vuoden ajalta ennen eläketapahtumavuotta. Jos lapsenhoitoa on useampana kuin viitenä vuotena, otetaan huomioon vain sellaiset vuodet, joihin ei sisälly lapsenhoitoa, siis neljä vuotta tai sitä vähemmän. Jos kaikkina vuosia on lapsenhoitoa, lapsenhoitoajan poikkeussääntöä ei voi soveltaa. Lapsenhoitoajan poikkeussääntö voi johtaa siihen, että alun perin pääsäännön mukaan laskettavasta tulevan ajan ansiosta tulee nuorten säännöllä laskettava. Työntekijä voi olla yli 23-vuotias, mutta kun lapsenhoitoa sisältävät vuodet jätetään laskennasta pois, tarkasteluaikaa jää alle viisi vuotta työntekijän 18-vuotispäivään asti. Silloin tulevan ajan ansio lasketaan jäljelle jääneistä ansioista nuorten säännön mukaan. Tarkasteluaika on tällöin muuten nuorten säännön mukainen, mutta lapsenhoitoa sisältävät vuodet jätetään pois. Jos kyseessä on lähtökohtaisesti alle 23-vuotias henkilö, tarkasteluaika on nuorten poikkeussäännön mukainen (katso Nuorten tulevan ajan ansiot). Tällöin lapsenhoitoa sisältäneet kalenterivuodet jätetään pois tulevan ajan ansion laskennasta, ja ansio lasketaan jäljelle jääneiden kuukausien ansioista. Jos lapsenhoitoa on koko tarkasteluaikana, lapsenhoitoajan poikkeussääntöä ei voi soveltaa.\nEläke on laskettava sekä pääsäännön että lapsenhoitoajan poikkeussäännön mukaan, jos lapsen hoidosta on maininta eläkehakemuksessa. Lapsenhoitoajan poikkeussäännön soveltaminen ei edellytä vanhempainetuuden saamista. Tarvittaessa lapsen hoito on jotenkin osoitettava, jos rekistereissä ei ole merkintää vanhempainpäivärahoista tai VEKL:n mukaisesta alle kolmivuotiaan lapsen hoitoajasta.\nJos lapsenhoitoajan poikkeussäännön soveltaminen johtaa eläkkeen määrään, joka on vähintään 20 % suurempi kuin pääsäännön mukaan laskettu, poikkeussääntöä sovelletaan eläkkeeseen. Lapsenhoitoaika ajalta ennen vuotta 2005 otetaan huomioon vuoden 2004 säännöin, kun lasketaan vuoden 2004 tulevaan aikaan mukaan otettava vuosiansio. Vuoden 2005 sääntöjen mukainen 10 vuoden tarkasteluaika tulee voimaan vähitellen vuodesta 2005 lähtien.\nEsimerkki. Lapsenhoitoajan vaikutus eläkkeeseen\nTyöntekijä tulee työkyvyttömäksi sinä vuonna, jolloin hän täyttää 35 vuotta. Tulevaa aikaa on 339 kuukautta. Hänellä on ansioita ja sosiaalietuuksia 10 vuoden ajalta ennen eläketapahtumavuotta seuraavasti:\nEläkkeen perusteena olevat etuudet tulevassa ajassa\nAnsiot yhteensä tulevassa ajassa\nPääsäännön mukaan tulevan ajan ansio on viiden eläketapahtumaa edeltävän kalenterivuoden keskiansio:\n30 000 + 22 800 + 24 000 + 28 800 + 36 000 = 141 600 euroa\n141 600 euroa /60 = 2 360 euroa/kk.\nTulevan ajan eläke on 2 360 euroa x 339 x 1,5 %/12 = 1000,05 euroa/kk\nLapsenhoitoajan poikkeussäännön mukainen tulevan ajan ansio on\n30 000 + 28 800 + 36 000 + 30 000 = 124 800 euroa\n124 800 euroa/48 = 2 600 euroa/kk.\nTulevan ajan eläke on 2 600 euroa x 339 x 1,5 %/12 = 1 101,75 euroa/kk\nPääsäännön ja poikkeussäännön mukainen vertailu tehdään kokonaistyöeläkkeiden välillä, jolloin tarvitaan myös karttuneen eläkkeen määrä.\nEläkettä on karttunut 150 euroa yllä esitettyä aikaa edeltävältä ajalta. Yllä esitetyltä ajanjaksolta karttunut eläke on yhteensä\n171 600 euroa x 1,5 %/12 = 214,50 euroa.\nKarttunut eläke on yhteensä 150 + 214,50 = 364,50 euroa.\nPääsäännön mukainen eläke on yhteensä 1 000,05 + 364,50 = 1 364,55 euroa/kk.\nPoikkeussäännön mukainen eläke on yhteensä 1 101,75 + 364,50 = 1 466,25 euroa/kk. 1 466,25 - 1 364,55 = 101,70 euroa\n101,70 / 1 364,55 = 7,45 %\nTulevan ajan eläke lasketaan pääsäännön mukaan, koska poikkeussäännön mukaan laskettu eläke ei ole vähintään 20 % suurempi kuin pääsäännön mukaan laskettu. Vuoden 1996 ja 2000 lainmuutoksissa suojatut\nNiiden henkilöiden, joiden eläke suojattiin 1.1.1996 lainmuutoksessa, tulevan ajan eläke samoin kuin karttunut eläke lasketaan täysin vuoden 2004 säännöin riippumatta eläketapahtuma-ajankohdasta. Tulevan ajan karttumisprosentti on 1,5 %. Näille suojatuille lasketaan työttömyys- tai työkyvyttömyyseläkkeitä täysin vuoden 2004 säännöin mahdollisesti vielä vuonna 2007. 1.1.2000 lainmuutoksessa suojatuille voi tulla myönnettäväksi vuoden 2004 säännösten mukaisia työttömyyseläkkeitä vielä vuonna 2009. Suojauksien piiriin kuulumisesta on periaatteessa tieto AREK:n ansaintarekisterissä. Tiedot voivat olla puutteellisia, jolloin eläkkeen hakija on velvollinen itse osoittamaan, että kuuluu em. suojasäännösten piiriin. Vuosina 1945–1949 syntyneet työttömyyseläkkeensaajat\nTyEL:n voimaanpanolain mukaan ei-suojattujen työttömyyseläkkeensaajien eläke lasketaan pääsääntöisesti vuoden 2005 säännösten mukaan, jos eläketapahtuma on 1.1.2006 tai sen jälkeen. Tulevan ajan ansio lasketaan kuitenkin vuoden 2004 säännösten mukaan. Jos työttömyyseläkkeen eläketapahtuma on 31.12.2006 tai sen jälkeen, tulevan ajan oikeus ja eläkepalkka kiinnitetään 31.12.2006 tilanteen mukaiseksi. Eläkettä karttuu normaalisti myös tuon päivämäärän jälkeen, mutta työttömyyseläkkeen tulevaan aikaan ei vaikuta enää mikään sen jälkeen ansaittu ansio. Tästä tarkemmin ks. Työttömyyseläkeohjeisto. © Eläketurvakeskus Käyttöehdot


Kakolanmäelle kohoaa kerrostaloja - TS Koti\nASUMINEN | Anne Kortela | 9.4.2017 6:00\nKakolanmäen kallioilla käy kova kuhina, kun sen rinteille kasvatetaan kokonaista uutta asuinaluetta. Kaiken keskellä saneerataan jyhkeitä vankilarakennuksia, joiden sisälle ensimmäiset asunnot valmistuvat jouluksi. Asukkaita houkuttelee hyvä sijainti lähellä keskustaa ainutlaatuisessa asuinympäristössä.\nKakolanmäellä uusia kerrostaloja rakentavat Hartela, YIT, PEAB ja Pohjola Rakennus. Parissa vuodessa suurin osa saadaan valmiiksi, mutta talot eivät peitä arvokkaita vankilarakennuksia. Niitä saneeraa Kakola Yhtiöt Oy. Pysäköintitilat rakennetaan maan alle.\nEnsimmäinen uudistalo, YIT:n Michailowinportti valmistui vuonna 2013 Portsan puoleiselle, ja 2015 viereen nousi Micahilowinlinna. Niissä on yhteensä 97 asuntoa. YIT:n rakennuttajapäällikkö Antero Mäkelä kertoo, että asunnot on myyty, eikä YIT:llä ole alueella enää rakentamatonta tonttia.\nTimo Möttönen nautiskelee usein iltaisin saunan jälkeen parvekkeellaan avarista näkymistä Portsan puoleiselle kalliolle ja jopa Ruissaloon asti. Kuvat: TS/Riitta Salmi ja Lennart Holmberg.\nMyös Hartelan Länsi-Suomen ensimmäinen kohde, Turun Kakolankallio, 1 valmistui vuonna 2015 Portsan puoleiselle kalliolle. Asuntoja on 39, ja myymättä enää kolme.\nTimo Möttönen on asunut neljännessä kerroksessa puolitoista vuotta. Hän muutti Kellonsoittajankadulta Erik Bryggmanin suunnittelemasta kerrostalosta.\n– Auto- ja moottoripyöräpaikan puute haittasi, ja halusin kävelymatkan päähän keskustasta, rauhalliseen paikkaan, jossa ei ole taloja edessä. Kaipasin valoisuutta ja lasitettua parveketta, jossa voi ilta-auringossa fiilistellä, sekä omaa saunaa ja hissitaloa, Möttönen listaa.\n– Telakkaranta oli toinen vaihtoehto, mutta se on kauempana ja talot ovat liian lähekkäin. Kakola ja Portsan puutaloympäristö kiinnostivat, ja funikulaari lyhentää matkaa jokirantaan. Myös vankilarakennusten saneeraaminen vaikutti, Möttönen tuumaa.\nOdotukset toteutuivat, ja asunnossa on avarat näkymät, valoisaa ja pysäköintipaikat maan alla. Asunnossa on hyvin tilaa kahdelle, mutta Möttönen kokee hinnan aivan liian kalliiksi. Uusi koti maksoi 30 prosenttia entistä enemmän, vaikka tilaa on 20 prosenttia vähemmän.\n”Ensimmäinen kohteemme kiinnosti eniten noin 60-vuotiaita, uuden kohteen ostajissa on nuorempaa ikäluokkaa.”\nHartelan tontille valmistuu vielä kaksi taloa, myyntikohde Kakolankallio 3 kesällä 2018 ja Kakolankallio 2 OP Vuokratuotto -sijoitusrahastolle helmikuun lopussa. Myytäviä asuntoja on 43 ja vuokra-asuntoja 63.\n– Ensimmäinen kohteemme kiinnosti eniten noin 60-vuotiaita, uuden kohteen ostajissa on nuorempaa ikäluokkaa. Uusissa asunnoissa neliöitä on saadun palautteen perusteella tehostettu, asuntomyyntipäällikkö Päivi Tausa kertoo.\nHankekehityspäällikkö Ville Vairisen mukaan tontilta purettiin vankilan henkilökunnan asuintalo, ja asemakaavoituksessa on huomioitu yhtäläisyyksiä suojeltuihin rakennuksiin, kuten luonnonkiven käyttö aluetta rajaavissa sokkeleissa ja muureissa.\nPortsan puoleisen kallion toisella puolella on vielä PEABin rakennustyömaa, mutta sen valmistuttua nosturit häipyvät näkyvistä.\nHuhtikuun lopussa valmistuu PEABin rakentama Mathildan Puisto Michailowinkadulle, ja viereisen, Turun Korkeavuoren rakentaminen on aloitettu. Se valmistuu keväällä 2018.\nAsiakaspalveluinsinööri Heidi Laihosen mielestä asunnot soveltuvat kenelle vain, ja ne ovat herättäneet paljon kiinnostusta. Asuntoja tulee yhteensä 124 ja niiden väliin autopaikoitushalli.\n– Asunnot ovat 30–129-neliötä, ja suunnittelussa on pyritty käytännöllisyyteen ilman hukkaneliöitä. Kaikissa on parveke, ja Mathildan Puistossa on omien säilytysvarastojen lisäksi erillisiä myytäviä varastotiloja. Pihan viihtyisyyden toivotaan houkuttelevan yhteiseen oleskeluun, hankekehityspäällikkö Jarno Kuustonen toteaa.\nHanne ja Juha-Pekka Wahlström iloitsevat uuden kotinsa sijainnista lähellä Aurajoen rantaa ja isoista kattoterasseista, joita on sekä lasitettuna että avoimena. Juha-Pekan mielestä talo muistuttaa laivaa parvekekaiteineen.\nHanne ja Juha-Pekka Wahlström odottavat malttamattomina muuttoa vappuna unelmakotiinsa As Oy Turun Mathildanpuistossa asuttuaan kahdeksan kuukautta vuokralla.\n– Halusimme palata Raisiosta Turkuun lasten muutettua pois, ja katselimme uusien ja vanhojen talojen pohjapiirroksia keskustan läheltä. Ihannetalo löytyi, kun näimme ison terassin. Kaikki kävi todella nopeasti, sillä lähinaapurimme osti omakotitalomme samana viikonloppuna, Hanne Wahlström kertoo.\nJuha-Pekka Wahlströmin mielestä Kakolanmäen alueesta tulee mieletön kokonaisuus, kun saadaan vielä palvelut, kuten Kaskiksen ravintola sekä leipomo ja panimo.\n– Tämä on loistava paikka meille, kaksi kilometriä torille, ja jokiranta on muuttunut tosi mielenkiintoiseksi siitä, kun asuimme Turussa. Tämä on meille varmaan loppusijoituspaikka, hän pohtii hymyillen.\n– Pari vuotta sitten alue oli aivan hiljainen, mutta nyt se on alkanut kiinnostaa ihmisiä. Ydinkeskusta on menettänyt kiinnostusta, Totti Rytsälä sanoo. Hän osti kaksion merinäköalalla Linnankadun puoleiselta rinteeltä vankilamuurin vierestä.\nLinnankadun puoleisella rinteellä rakentaa Pohjola Rakennus Oy, jolle Kakolanmäki on pääkohde Turussa.\nEnsivaiheessa rakennetaan 196 asuntoa, joista tammikuussa 2018 valmistuu 3–6-kerroksinen Turun Linnanpuisto. Linnanpihan rakentaminen alkoi tänä keväänä. Rivitaloyhtiö Turun Linnanhuippu valmistuu heinäkuussa 2017.\nNykyisessä vaiheessa on vielä rakentamatta yksi yhtiö, noin 2 500 neliötä. Kaikkiaan rakennusoikeutta on 14 500 kerrosneliötä nykyisessä ja 17 000 tulevassa vaiheessa. Asuntokauppa on Länsi-Suomen hankekehitysjohtaja Sakari Elon mukaan käynyt hyvin.\n”Tämä on uniikki alue, ja rakennetaan vain kerran, aivan varmasti arvo tulee nousemaan.”\nTotti Rytsälä on ostanut kaksion Turun Linnanpihasta. Hän on jo kymmenisen vuotta seurannut asuntomarkkinoiden kehitystä Turussa ja pyrkii olemaan sijoituksissa pari vuotta kehityksen edellä.\nHän suunnittelee myös hankkivansa toisen asunnon nykyisen viereen tulevasta talosta parin vuoden kuluttua.\n– Tämä on uniikki alue, ja rakennetaan vain kerran, aivan varmasti arvo tulee nousemaan. Lisäksi Pohjola Rakennuksella oli hyvät rahoitusvaihtoehdot. Tämä on myös lähellä keskustaa ja autollakin pääsee hyvin. Halusin ehdottomasti merinäköalan satamaan päin, Rytsälä kertoo.\nHän pitää myös hyvänä, että alueelle tulee monenlaisia asukkaita, ja palvelut lisääntyvät. Pienelle kaupalle hän näkisi tarvetta.\nLänsisellin neljännen kerroksen ikkunoista on upeat näkymät satamaan.\nKakola Yhtiöt Oy:llä on vankiloiden saneerauksessa rakennusoikeutta 27 000 neliötä. Kakolan vankila-alue pyritään saamaan käyttöön tämän vuosikymmenen aikana, ja lääninvankila ympäristöineen 2020-luvun alkupuolella.\nHallituksen puheenjohtaja Olli Ojalan mukaan heillä on saneerauksista jo lähes 40 vuoden kokemus. Ne tehdään mahdollisimman tasokkaasti ja korkealla kotimaisuusasteella. Palvelujen kehittäminen on olennainen osa tarjontaa.\nVappuna Kakolaan avataan Kaskiksen yli 200-paikkainen pop-up ravintola. Se muuttaa kahden vuoden kuluttua piharakennukseen, johon tulee myös pieni kylpylä kuntosaleineen ja leipomo tammi-kesäkuussa 2019.\nEnsimmäiset asukkaat muuttavat jouluksi Länsiselliin, jossa on 69 asuntoa.\n– Asunnot ovat esteettömiä, ja niissä on parveke tai patio. Talo lämpenee kaukolämmöllä ja viilenee kaukokylmällä, ja asunnoissa on sprinkleröinti. Asuntoja on yksiöistä isoihin perheasuntoihin, suosituimpia ovat kolmiot, asuntomyynnistä vastaava Joonas Ojala kertoo.\nViisiosaisessa sarjassa seurataan Turun alueen laajenevia asuinkohteita. Lue myös ensimmäinen ja toinen osa.\nKysely: Nuoret uskovat mökkeilyn suosion säilyvän\nYksi vastaus artikkeliin “Kakolanmäelle kohoaa kerrostaloja”\nturkulainen\t 9.4.2017 klo 11:10\nvielä kun kunnon uimala/kylpylän rakentaisivat esim. legendaarisen kakolan Rivieran paikalle niin johan hinnat aluella pompsahtais. 🙂


Angelus-kellot soivat kutsuna rukoukseen - Vehmaan seurakunta\nAngelus-kellot soivat kutsuna rukoukseen\nVehmaan kirkonkellot soivat jälleen tästä sunnuntaista alkaen joka aamu kello 7 ja joka ilta kello 18. Angelus-kellojen nimellä tunnettu tapa on peräisin katoliselta keskiajalta, jolloin kellojen soitolla muistutettiin seurakuntaa rukoilemaan kolmesti päivässä – aamu- ja iltarukouksen lisäksi myös keskipäivällä.\nSana angelus viittaa enkelien tervehdykseen, joka on Neitsyt Marialle osoitetun rukouksen alussa. Angelus-kellot soitetaan kläppäämällä ison kellon kielellä yhdeksän kertaa kellon reunaan. Lyöntien määrä pohjautuu Jeesuksen ristiinnaulitsemiseen kolmella naulalla; kolme lyöntiä kutakin naulaa kohti.\nVehmaalla kellot soivat aina maaliskuisesta marianpäivästä syys-lokakuun vaihteen mikkelinpäivään, joka tunnetaan myös enkelien sunnuntaina. Vehmaan kirkko on tiettävästi ainoa Suomessa, jossa tapa on säilynyt katoliselta ajalta näihin päiviin saakka.\nMyös tänä päivänä kellojen soitto muistuttaa meitä hiljenemään ja kääntymään rukouksessa Jumalan puoleen, pyytämään anteeksi rikkomuksiamme ja varjelusta elämäämme. Juuri nyt on erityisen tärkeää, että – kukin tahoillamme – yhdymme rukoukseen yhteisten asioiden puolesta, vaikkapa tutun Isä meidän -rukouksen sanoin.\n”…äläkä saata meitä kiusaukseen vaan päästä meidät pahasta. Sillä Sinun on valtakunta ja voima ja kunnia iankaikkisesti. Aamen.”\nLisää rukouksia löydät mm. kirkon www-sivuilta.\nVoit myös jättää oman rukousaiheesi esirukouspyyntönä rukoiltavaksi seurakunnan yhteisessä esirukouksessa.


Lumene hinta, alennus ja tarjoukset | Minun Tarjouslehteni\nLumene hinta ja alennus\nEtsitkö tarjouksia ja alennuksia tuotteesta lumene? Saatat viettää paljon aikaa miettien, miten voisit säästää rahaa ostaessasi tuotteita, kuten lumene. Tältä sivulta löydät yhteenvedon kaikista tarjouslehdistä, joissa tuote lumene tarjolla edullisesti.\nMinun Tarjouslehteni tietää kaikista alennuksista, tarjouksista, mainoksista ja kuvastoista koskien tuotetta lumene. Voimme etsiä parhaat tarjoukset ja kerromme sinulle ensimmäisenä, kun tuote lumene on alennuksessa. Se tarkoittaa, että voit säästää uskomattomia summia viikoittaisista ostoksistasi. Tarkasta, kuinka paljon voit säästää tuotteesta lumene tuoreimmista tarjouslehdistä.\nKatso tuotteen lumene hinta suosikkimyyjilläsi\nJos haluat säästää rahaa, napsauta vain mitä tahansa mainoksista ja katso nykyinen hinta suosikkimyyjälläsi K-citymarket, K-Supermarket, K-market, Tokmanni, Minimani, Kärkkäinen, Tuuri. Jotta alennusten etsiminen olisi helpompaa, voit suodattaa näkyville tiettyjen brändien tarjouslehdet ja mainokset. Älä unohda, että Minun Tarjouslehteni -sivustolla voit myös tarkastaa alennuksia valtavasta valikoimasta muita tuotteita. Katso mahtavia tarjouksiamme ja aloita ostoksissa säästäminen. Meillä on kaikki mainokset ja tarjouslehdet Suomen parhailta myyjiltä, joten voit helposti vertailla suosikkiliikkeitäsi ja selvittää, missä säästät eniten rahaa. Se on nopeaa ja helppoa Minun Tarjouslehteni -sivustolla!


Nemon seikkailut: elokuuta 2010\nCitykoirat nauttivat olostaan Karhella.\nRohmun selättäminen oli Nemon mielestä hienoa...\nNemo oli olevinaan kinginä kakaroitten kanssa ;)\nJa sitten vähän poseerattiin.\nTähän on tultu, tänään pestiin koirien hampaat kananmakuisella hammastahnalla, mitä ei tarvi huuhdella. Molemmat tykkäsivät puuhasta, vaikka Nemo alkuun oli vähän epäileväinen, jos siellä kylppärissä joutuukin vaikka suihkuun.\nLunalla taitaa alkaa juoksut, sillä on merkkaillut sisälle, vaikka tässä ehti jo kuukauden päivät olemaan sisäsiistinä. Lisäksi on hellyydenkipeä ja kiipeää koko ajan syliin. Siitä myös Nemolle tulee tarve tulla syliin ja välillä täällä makoillaan sohvalla Luna mahan päällä ja Nemo rintakehän päällä. Sieltä ei takaa paljon telkkaria nää.. ;)\nKäytiin höntsäilemässä Nemon kanssa agilitya kotikonnuilla pitkästä aikaa. Alku meni rallattelun puolelle, kun heti ekana piti mennä radalle suoraan autosta eli mielenkiinto oli enemmän muissa koirissa ja tuli siinä samalla keinukin merkattua... Keinu tuntui muuten sujuvan mukavasti, Nemo jarrutteli ajoissa ja jäi odottamaan nameja. Selvästi on viime kertainen treenaus auttanut! Huomasin, että treeniä tarvittais irtoamisessa hypyille. Radalla oli parikin kohtaa, jossa en ehtinyt millään Nemon edelle/vierelle, joten jäi tekeen piruettiä mun eteen. Lopuksi vielä laitettiin suora putki ja hyppy -rata, eikä sielläkään irronnut putken jälkeen hypylle. Namialusta tietty auttaisi asiaan.\nEilen piti mennä Kauppiin mätsäriin, mutta tulin toisiin aatoksiin, kun näin ilmoittautumiseen kiemurtelevan jonon... Siis alkuperäinen suunnitelma ei mätsännyt mun mielentilaan niin, että olisin jaksanut maanantai iltana väsyneenä heilua johonkin kello 22 asti kentän laidalla. Käytettiin kuitenkin tilaisuus hyväksi ja kierrettiin Lunan kanssa Kaupin vinttikoiraradan ympäri sekä pönötettiin ja ohitettiin toisia koiria siivosti namin kera :) Nemo pääsi Lunan jälkeen mestoille merkkailemaan paikat.\nViikonloppuna meillä oli kivaa ulkoilua, kun tehtiin tunnin lenkki pururatoja pitkin kirpparille. Nemo meni matkan vapaana tosi hienosti! Enimmäkseen käveli mun vasemmalla puolen ja välillä tietty jäi johonkin nuuskuttelemaan, mutta tuli sitten vauhdilla, kun kutsui. Lunan uskalsin päästää vapaaksi, pitkän harkinnan jälkeen, yhdellä suoralla, jossa näin eteen ja taakse, ettei ole muita ulkoilijoita. Tyttö lähti saman tien häntä suorana rallaan :D Muutamassa sekunnissa löysi myös kuivuneen ojan, josta tuli sitten iloisesti loikkien kaikki neljä jalkaa kainaloihin asti mustassa mudassa. Ihan niin kun ne jalat olisi dipattu suklaaseen... Lenkin loppu päästä löytyi onneksi puro, jossa koirat kävi juomassa ja kahlailemassa, jotta Lunankin saattoi kuljettaa takaisin päin autossa :)\nTässä vielä muutama rallauskuva kesältä P-pentueen tapaamisesta, kuvat on ottanut Eija Viitanen.\nUlpu (Lunan sisko) ja Nemo\nRemu, Lunan veli\nSisko ja sen veli (Pete)\nHyviä kuvia olisi ollut vaikka kuinka, mutta jostain syystä lataaminen oli hankalaa, joten tässä on ne kuvat, mitkä suostuivat tulemaan tänne :)\nEija kirjoitti 24.8.2010 klo 22.21\nUlpu kävi tänään trimmattavana ja karvojen alta paljastui ihan Lunan kopio :) Eipä olis tunnistanut kumpi on kumpi jos olisivat nopeasti juosseet ohi. Ihanat tytöt!\nAnna, Nemo ja Luna kirjoitti 26.8.2010 klo 08.51\nKieltämättä siskokset on samaa näköä :) Kynin Lunan muutama viikko takaperin sillain päällisin puolin. Häntä on aika viuhka ja korvat täytyisi siistiä ja ehkä teipata? Kotona ne on ihan oikeassa asennossa, mutta maailmalla sojottaa taaksepäin ;) Olis kiva tulla teille päin rallaankin joku kerta!\nPirkkalan Piskien mätsärit ei ollut mikään menestys meidän osalta, mutta ihan mukavaa oli. Luna oli pienten pentujen kehässä kääpiösnautserin kanssa, jonka voitti saamalla punaisen nauhan, sillä liikkui paremmin. Jatkokehässä ei ollut mitään saumoja, sillä tuomari käski kaikkien lirkuttelemaan yhtä aikaa omille koirilleen kävellyttäessä. Lunallahan meni pasmat sekaisin, haukkui ja riuhtoi hihnassa minkä kintuistaan pääsi, tilanne oli ilmeisesti tosi hauska tai jotain.\nLuna ja kilpakumppani\nLuna nätisti pöydällä\nNemon kanssa lähdettiin sitten melkein lennosta pienten aikuisten kehään ja vastassa oli borderterrieri, joka puolestaan liikkui paremmin, joten Nemo sai sinisen nauhan. Pöydällä Nemo taas pusutteli tuomaria ja totesinkin, että pentuni oli äsken pöydällä nätimmin, kun tämä kaksi vuotias ;) Lunan ja Nemon jatkokehät olivat samaan aikaan, joten mies oli omatoimisesti kaapannut koiran kainaloon ja mennyt pönöttään sinne muitten mukaan. Oli kai ollut sen verran kyllästyneen näköinen, että sai lähtöpassit ensimmäisten joukossa. Mätsäreitten järjestelyt oli jälleen hyvät, mutta tänä vuonna tuomarit olivat aika suorasanaisia ja tylyjä sekä tuli rotukohtaisia kommentteja roduista sen kummemmin tietämättä. Kuten terrierillä ei saa olla löysä nahka...\nNemon hampaiden tarkastus\nHellepäivät sen kun jatkuu, joten tänään käytiin uimassa Rauhaniemen venerannassa Nette cockerin kanssa. Harmi, ettei ollut kameraa mukana, mutta hirmu hauskaa oli kolmikolla, tosin vastarannan pyhäpäivän rauha keskeytyi toviksi, desibelit meinaaan nousi korkealle! Nette ja Nemo saivat lenkkeillä vapaana, mutta Lunaa oli pidettävä narussa, kun oli taas niin paljon asiaa 5-vuotiaalle Netelle ja ehkäpä muutamalle ohikulkijallekin. Pääpiirteittäin tytöt olivat kyllä sovussa, eikä vedessä tai rannalla vapaanaollessa ollut ongelmia. Samaisella reissulla parsonit saivat maistaa Neten suurta herkkua, karviaismarjoja ja hyvin teki kauppansa.\nJuu ei, ei viety koiria Särkänniemeen, vaikka sinnekin saa koiria nykyään viedä.\nOltiin Artun ja Emmyn luona, siellä oli ihan niin kun koirien huvipuistossa. Isolla nurmikentällä pääsi juoksemaan, leikkimään ja agirallaamaan. Nemon kanssa otettiin mukavia pikkuratoja, hiottiin keinua ja muistuteltiin mieleen keppejä. Viimeisellä kierroksella vaan pidettiin hauskaa :) Lunan kanssa kokeiltiin putkea, aitoja ja keppejä. Kaikki sujui vauhdilla häntä heiluen!\nTänään osallistuttiin Musti ja Mirri -cupin neljänteen ja samalla viimeiseen osakilpailuun. Paikalla oli myös tuttuja, mittelit Muska ja Maisa, parsonit Veera ja Arttu sekä jackrusseli Emmy, niin ja meidän TOKO-ope oman Lunansa kanssa. Treenaaminen oli auttanut, sillä tehtiin paras rata ikinä, 10 virhepisteellä (jopa toimitsija totesi, että ollaan kehitytty!). Virheet tuli ohi menosta puomilla (olisiko kuvitellut sitä keinuksi vai mitä ihmettä..) ja yhdestä putken päästä, mihin Nemo imi, muttei kuitenkaan mennyt sinne. Ensimmäistä kertaa Nemo uskoi ihan tavallisella iloisella täällä-kutsulla, eikä tarvinnut kertaakaan suuttua ;) Kisassa oli kyllä tosi kova taso ja paljon tuli nollaratoja, joten sijoittuminen jäi kauas. Lunan kanssa käytettiin koiratapahtumahälinä hyväksi ja opeteltiin katsekontaktia sekä sivulla-oloa. Myös kavereille, leikeille ja lätyille riitti aikaa.\nFiilistely lomakuva, Luna laiturilla\nPaluu arkeen koitti viikko sitten, mutta tehtiin vielä viikolla kesäreissu saareen Mänttään. Ystävää etukäteen varoitin, että kaupunkikoirat on aika villejä, kun pääsevät vapaaksi, mutta rauhoittuvat kyllä pian... Se pian oli sitten ensimmäinen tunti, kun mentiin häntä tötteröllä pihamaata ympäri ja järveen. Sen jälkeen pyydystettiin rastasverkkoon jäänyt lintu ja sitä taas raijattiin ympäriinsä... Onneksi luovuttivat saaliin aika pian ja saatiin se melkein kokonaisena kompostiin (mua tunnetusti äklötti aikalailla, mutta onneksi ystävä oli rohkeampi ja uskalsi koskea lintuun ;). Reissusta kotiin tuliaisina oli Luna ripulilla liiasta viinimarjan syönnistä 8) Onneksi se meni parissa päivässä ohi, eikä kauhean montaa mattoa ja lakanaa täytynyt kuurata. Töihin paluu toi senkin tullessaan, että Luna oli pompannut Nemon puolelle turvaportin yli, joten nyt on koirat samalla puolella työpäivien ajan.\nOllaan käyty Lunan kanssa enemmän kahdestaan ulkona niin, että Luna saa tutustua maailmaan ilman Nemoa. Tuntuu, että on heti pehmeämpi, kuuntelee mua, eikä kisko niin kauheasti, eikä ole huutanut toisille koirillekaan! Muutamaa koiruusta Luna on päässyt nuuskuttelemaan ilman ongelmia, hyvä tyttö :)\nKierrätettiin muuten meidän vanha sohva suurempaan koiratalouteen maalle (oli aika kärsinyt Nemon jyrsimisestä ja Lunan pissavahingoista..) ja ostettiin käytettynä väliaikaissohva, joka pitäisi olla helppo pitää puhtaana mikrokuitukankaan ansiosta. Meillä on kyllä varalla siinä vielä viltti istuinosan päällä, jos Luna päättää tehdä temput ;) Osaa tosin jo pidättää koko 8h työpäivän ajan, mutta toisinaan saattaa ruitata sisälle puolen tunnin päästä siitä, kun ollaan käyty ulkona... Ota näistä nyt sitten selvää ;)\nNäin paljon kiinnostaa poseeraaminen (Luna lähtikin jo aikaa sitten kuvauspaikalta ;)\nHoo tuli että heilahti... Nemon kanssa oltiin Ikaalisten ryhmänäyttelyssä, eikä tulos ollut kummoinen. Olin kuitenkin tyytyväinen, ettei tullut hylsyä, sillä tuomari mittasi kaikki parsonit. Ilmeisesti kolme neljästä oli hieman liian isoja, kun kolme koiraa sai H:n ja yksi ERI:n. Erittäin tyytyväinen olin Nemon käytökseen, liikkui pomppimatta, seisoi pöydällä nätisti ja pönötti paikallaan oikein mallikkaasti! Maija Mäkinen arvioi näin:\nLuna oli samaisella reissulla mukana ja kävi nuuskuttelemassa muita koiria mm. beaglea ja sukulaisteni saksanseisojaa Rokia, jota ei pelännyt yhtään! Yritänkin nyt parantaa tapani ja lenkittää Lunaa useammin yksikseen, jotta pääsee kontaktiin muiden koirien kanssa. Kahta parsonia ulkoiluttaessa ei oikein pysty muita koiria moikkailemaan, sillä veto ja hyppiminen on aikamoista... ;)\nTänään vietettiin Kamunkorven P-pentueen tapaamista kesäisessä kelissä. Paikalla olivat pentueen äiti Tyyne, pennut Luna, Ulpu, Pete ja Remu sekä Remun kaveri parsoni Hertta, lisäksi myös Nemo pääsi leikkeihin mukaan sekä saksanseisoja pentu (11vkoa) Rohmu. Heti aluksi huomattiin, etteivät tytöt, Luna ja Ulpu, tule oikein toimeen keskenään, joten niitä päästettiin poikien kanssa vuoroissa kirmaamaan. Nemo tuli tunnetusti juttuun kaikkien kanssa ja sai rallata koko päivän :) Lunalla oli selvää sielunsympatiaa Peten kanssa, molemmat vauhdikkaita ipanoita eli takaa-ajoa ja painimista riitti. Siinä sivussa kahviteltiin, trimmailtiin, otettiin seisomiskuvia ja kotiin viemisiksi saatiin Peten omistajalta ihania pieniä vinkuleluja, joita voi hyödyntää vaikka näyttelykehässä.\nLunan veli Pete\nTunnisteet: Kaverit, Koirat, Leikit, Näyttelyt, Pentuelämää


Täten lupaan olla koskaan enää käyttämättä yhtäkään Heinolan ravintolaa / kahvilaa / myymälää tai mitään muutakaan Heinolalaista maksullista palvelua, mikäli lintutalon toimintaa ajetaan alas / toiminta lopetetaan .Heinolan kaikki muutkin yritykset ovat tähän asti saaneet tuloja , kun pysähdyn Heinolaan nähdäkseni ja kokeakseni lapsuuteni lintutalon miljöineen .\n#52 Heinolan lintutarhan puolesta\nPieni vapaaehtoisvoimin ja täysin yksityisten ja muutaman yrityksen lahjoitusten varassa toimiva Pro Animals Finland ry (www.pafiry.net) on liittynyt Heinolan lintutarhan kannatusjäseneksi 300 eurolla ja sitoutunut jäsenyyteen seuraavien vuosien aikana. Samoin lintutarhan kannattajiksi sitoutuvat PAFin hallitus ja tiimiläiset. Toivottasti mahdollisiman moni vakavaraisempikin yhdistys/yritys seuraa PAFin esimerkkiä, kuin myös lukuisat yksityiset henkilötkin.\nJa tietämättä toisesta Lintutarhan hyväksi perustetusta Facebookin tukiryhmästä Pro Animals Finland ry on myös perustanut lintutarhan pelastamiseksi ryhmänsä:\nPro Animals Finland ry on muutenkin valmis tukemaan Heinolan linutarhaa ja alustavia ideoita on jo vaihdettu Olli Vuoren kanssa.\n#53 Onneksi olkoon\nAnnikki Kosonen, voit olla ylpeä siitä, mitä olet saanut aikaan. Neljässä päivässä 15 500 allekirjoitusta osoittaa, että Heinolan Lintutarhalla on olemassaolon oikeutus.\nSamalla se toivottavasti johtaisi myös entistä kuuntelevampaan, toivoa ylläpitävämpään kaupungin hallintoon.\nTämä on ollut todella tunnepitoista aikaa, olen nöyränä ja liikuttuneena seurannut sivujen täyttymistä toinen toisensa perään. Ilman kaikkia näitä hyviä ihmisiä tämä ei olisi ollut mahdollista, kiitos kuuluu kokonaan heille! Kiitos rohkaisevista sanoistasi, olet antanut toivoa tulevaisuuteen! Ja ettei pääasia unohtuisi, kiitos myös lintujen puolesta!\n#55 Hienoa työtä\nOli korkea aika herättää kansalaiset ja päättäjät miettimään tarhan tulevaisuutta. Kiitos teille, jotka tämän teille ja Annikille erityisesti. Aikalisä on kuitenkin hyvin lyhyt. Valtiovallan tukipäätöksiä ei voi jäädä odottamaan. Toivon, että kannatusyhdistyksen hallitus kertoo aikeistaan, mitä toimia on tarkoitus tehdä tarhan hyväksi. Tuntematta vielä yhdistyksen sääntöjä, toivoisin myös, että jäsenkokous olisi mahdollista kutsua koolle. Tämä kansalaisten tukivyöry pitäisi hyödyntää lähiaikoina. Uutta tukiaaltoa on vaikea saada aikaan, jos valtion tuki ei olisikaan kuntaa tyydyttävä.\n#56 Pieni lahjoitus voisi olla paikallaan!\nOlen Heikki Mäkilän kanssa samaa mieltä. Ryhdytään tuumasta toimeen ja lahjoitetaan jokainen tuo ainakin 20 € suoraan lintutalon tilille. Tämä tilinumero vain olisi nyt saatava yleiseen tietoon! Nythän allekirjoituksiakin on jo yli 15000, joten siitä kertyisi jo mukava summa.\nLinnut kiinnostavat vaimoani ja minua suuresti. Seuraamme päivittäin tapahtumia ruokintapaikallamme. Eilen siellä vieraili varpushaukka, joka ei ole niin toivottu vieras. Onpa yksi peippokin yrittänyt talvehtia täällä Lapin pääkaupungissa Korkalovaarassa. Muita muuttolintuja emme ole vielä nähneet, mutta kohta niitä varmasti saapuu!\nLintuterveisin Jaakko Rovaniemeltä\n#57 Tein jo lahjoituksen!\nLiityin vaimoni kanssa Heinolan lintutalon ystäviin ja tein lahjoituksen tilille, joka löytyy osoitteesta http://www.heinola.fi/FIN/Palvelut/Matkailu/Lintutarhat/heinolan_lintutarhan_ystavat.htm.\nLintutalon kaltaisia paikkoja Suomessa tarvitaan. Valitettavasti emme ole päässeet siellä vierailemaan, mutta kaikki tukemme talolle siitä huolimatta. Olemme Suomen eläinsuojeluyhdistyksen jäseniä, joten kaikki eläimet ovat lähellä sydämiämme.\nTerveisin Tiitti ja Jaska\n#58 Myös täältä...\nmaksettiin kahdesta jäsenestä 60e. Toivottavasti nyt lintutalolla lyödään päät pikaisesti yhteen ja saadaan tulosta aikaiseksi, toivottavasti omasta panoksestakin on jotain hyötyä. Meillä myös puolletaan tuota nimellistä parin euron pääsymaksua, joka on varaa maksaa vähävaraisemmallakin kun tietää että menee kunnon asiaan!\nTänään Itä-Hämeessä olleessa jutussa kerrotaan, että kaupunginhallitus aikoo selvittää rahoitusmahdollisuuksia ja tarhan kehittämistä tosissaan eri keinoin. Tämä oli hyvä uutinen. Tuen lopettamispäätöshän vedettiin pois valtuuston kokouksen asialistalta.\nTästä suuresta kansalaisten julkisuudessa antamasta tuesta ja allekirjoittamäärästä huolimatta kannattajajäseniä on kuitenkin liittynyt tänä aikana vain 52 ja tukea tullut reilu tonni ja Vesa Keskisen lupaama 5000e. Toivosi kovasti, että nämä luvut kasvaisivat huomattavasti korkeammalle. Adressin etusivulta löytyvät tuen antamista varten tarvittavat yhteystiedot.\n#60 Katoaako rahat?\nJäseneksi liittyminen ja lahjoitusten antaminen olisi helpompaa jos kerrottaisiin mitä rahoilla tehdään jos jostakin syystä Lintutarha lopetetaan. Millä tavalla niitä käytetään vastaavaan toimintaan ja missä?\n#61 En ihan heti uskoisi rahojen katoavan\nKannatusyhdistyksen hallitukseen kuuluu hyvin nimekäs joukko lintuystäviä, mm. Eviran pääjohtaja Jaana Husu-Kallio,kansanedustaja Pertti Salolainen, EVAn johtaja Risto E.J. Penttilä, lintutarhan hoitaja, opas Olli Vuori jne. Jos tarhan toiminta Heinolassa loppuisi (mitä en tietenkään usko) niin eiköhön yhdistyksen varat tulisi senkin jälkeen lintujen hyväksi tavalla tai toisella. Luotan tässä suhteessa kannatusyhdistykseen täysin.\nHeinolan kaupungin kotisivuilla kerrotaan, että kannatusyhdistys järjestää mm.tapahtumia, retkiä ja pöntötekotalkoita, joilla tuetaan tarhaa. Nyt yhdistys on ostanut kioskin, jonka toimta tulee tukemaan tarhaa. Näitä tietoja on vähän vaikea löytää, mutta nythän on luvassa lintutarhalle omat kotisivut internettiin, jolloin saamme varmaan entistä parempaa tietoa lintutarhan elämästä.\n#62 Korjaus edelliseen\nLöysin Itä-Häme lehden, jossa oli Lintutarhan Ystävät ry:n hallituksen jäsenet ja Pertti Salolainen ei olllut siinä listassa. Hän kuuluu kuitenkin tarhan tukijoihin. Hallitukseen kuuluu tunnettuja heinolalaisia eri tahoilta.\nJokainen tämän adressin allekirjoittaja on vaikuttanut lintutarhan säilymisen puolesta. Yli 15000 allekirjoitusta 4:ssä vuorokaudessa on ollut saavutus, josta jokainen voi olla ylpeä. Kiitos teille kaikille, olette tehnyt uskomattoman hienoa työtä!\n#66 Re: Lintutarha säilytettävä katkoitta\n#26: Tarja Pellinen - Lintutarha säilytettävä katkoitta


Vanhemmat järjestivät pojilleen aarrejahdin – ihana yllätys aarrearkusta – Stara\nViihdeuutiset 20.6.2018, 22:20 · Annukka Heikkilä\nVerkossa on paljon ihania videoita lasten reaktioista kun he saavat yllätyksenä lahjaksi koiranpennun. Nyt videolla nähdään ihana tilanne, jossa vanhemmat yllättävät lapsensa suloisella mäyräkoiran pennulla.\nYouTube-videolla nähdään hellyttävä tilanne, jossa kolme veljestä pääsevät osallistumaan melko ikimuistoiselle aarrejahdille. Vanhemmat ovat taiteilleet lapsiaan varten hauskan aarrekartan, jota seuraamalla lapset saavat pieniä vihjeitä reitin päässä odottavasta aarteesta.\nToiseksi viimeinen etappi vie pojat lahjapaketin luo. Lahjan sisältä paljastuu koiran valjaat, mikä saakin pikkupojat jo arvaamaan mikä aarre on. Kun he pääsevät viimeisen etapin luo, he löytävät isänsä lattialta pieni aarrearkku sylissään. Aarrearkun sisältä paljastuu pieni mäyräkoiran pentu, joka sulattaa heti lasten sydämet.


Maalaistytön unelmia: tammikuuta 2012\n19.1.2010 Syntyi pikkuinen esikoisemme <3\nKohtalaisen vaikean synnytyksen jälkeen saimme kauan odotetun poikamme syliin <3\nSiitä se ihana perhe-elämä alkoi!\nJa nyt vietettiin jo 2v synttäreitä! Aika on mennyt niin nopeaa ja Jamillakin on jo pikkuveli.\nPappa otti kuvia meidän juhlissa, joten kuvia ei ollu nyt tähän hätään. Mutta pistän kuvan meidän sankarista, joka on otettu pari viikkoa sitten perhetutun synttäreiltä. Ne olikin vähän isommat kemut kun 18 vuotta täytti :)\nMeillä on asunut flunssa varmaan kaks kuukautta. Mies on tossa yskiny keuhkonsa ulos viimiset pari viikkoa ja joutunut nukkumaan sohvalla :D Minä nukun vauvan kanssa makuuhuoneessa ja mies voi tarvittaessa Jamia hoivata jos sattuu heräämään yöllä. Jamillakin on tosi kova yskä ja välillä herää yöllä itkemään :/ Kasper on onneksi säästynyt pahimmalta ja hänellä on ollut vaan flunssaa ja pientä yskää. Äidillähän ei ole aikaa sairastella. Vaikka olis kuumetta, flunssaa, mitä vaan niin ei tämän miesväen kanssa ainakaan lepo aikaa jää :D Onneks mulle ei oo tullut mitään isompaa, mitä nyt kurkku kipee ja nokka vuotaa :D\nJoskos tämä flunssa ois jo pikkuhiljaa hiipumaan päin. Ulkonakin on niin kaunista kun aurinko on paistanut vaikka pakkasta on ollukki. Eipä täällä sisälläkään mikään liian lämmin oo. Mutta onneksi on villasukat ja fleecehuopa <3\nLähettänyt Jenna klo 13.34 1 kommentti:\nLähettänyt Jenna klo 13.59 7 kommenttia:\nja vaaleen sinistä. Alko kyllästyttää tuo harmaus ja pistin jo vähän väriä olohuoneeseen :)\nJa tuo tuoli siirtyi tonne nurkkaan. Äidiltä sain viikonloppuna tämän lyhdyn niin se löysi paikkansa tähän olohuoneen pöydälle. Oltiin taas mökillä muutama päivä ja käytiin kummitädin tyttären 18v. juhlissa. Lapset tykkäs kun näki mummia ja saivat ulkoilla isolla pihalla.\nLämpöistä viikkoa kaikkille! Muistakaa laittaa villasukat jalkaan!\nLähettänyt Jenna klo 4.49 Ei kommentteja:\nLähettänyt Jenna klo 4.21 4 kommenttia:\nvuosi alkaa sisustushaaveilla, synttäreiden suunnittelulla ja hääjutuilla\nTänään on ollut siivouspäivä. Vaihettiin järkkää olohuoneessa ja otin viimisetkin joulujutut pois. Ja sisustushaaveitakin olis. Katoin Jotexin uutta kuvastoa ja siellä oli vaikka mitä ihanaa.\nMulla on aina tapana askarrella tällanen "sisustus suunnitelma". Kokosin tuohon kaikkea mikä mua mielytti. Siitä on helppo katsoa kokonaisuutta, hintaa, värejä jne. Ja huomasin että muutamat voin tehä itekin. Tostakin karsiutui aika paljon ja tällähetkellä haluaisin nämä:\nvessaan uusi matto\nrasioitahan ei voi ikinä olla liikaa?\nmeillä leivotaan melkein joka päivä, joten tämä tulis tarpeeseen\nJa nämä on vielä harkinnassa:\ntähän laittaisin käsipyyhkeitä keittiöön. tän hetkinen kori kun on jo liian pieni\ntää ois ihana poikien huoneeseen\nPitää vaan miettiä tarkkaan mikä on oikeesti tarpeellista, kun niihin häihinkin menee rahaa. Mutta kun tää koti on mulle se paikka missä mä tykkään olla ja sen pitää olla viihtyisä ja omanlainen. Mutta kohtuus kaikessa kuitenkin :D Katotaan mihin päädytään. Nyt ois vielä suunnitteilla esikoisen 2v synttärit. Jotain uusia ideoita kaipaisin. Päivämäärääkään ei olla vielä valittu. Vähän tuntuu että on taas niin monta juttua samaan aikaan että pitäis varmaan karsia jotain. Voishan niitä käsitöitä tehä myöhemminki? :D\nLähettänyt Jenna klo 13.10 Ei kommentteja:


Kaarina Naski – Länsi-Uusimaa – 12.11.2010\nEnron on ajan hermolla\nEipä ole taviksen elämässä sitä oikein isoa jännitystä, sitä joka liittyy rahaan ja sen heilahteluihin. Että nouseeko vai laskeeko kurssi… Mutta nyt on pörssit käyty ja kurssit testattu. Mitä jäi käteen?\nNiin paljon vilahti miinuspuolelle, että meni viimeinenkin usko öky-yhtiöihin!\nBrittidramaatikko Lucy Prebblen näytelmä on tapaus maailmalla, koskapa pohjana on tositarina, energiajätti Enronin nousu ja tuho. Näyttämö on erinomainen paikka nostaa kissa pöydälle jo pelkästään informaation vuoksi, sillä vaikka tiedon tulva on nykyisin niin suurta, se on myös pitelemätöntä. Täällä kaukana pohjolassa ei välttämättä oivalleta, mitä jossakin Houstonissa ja sen kabineteissa oikeasti tapahtuu. Havainnollinen esitys kuplasta ja sen puhkeamisesta kukaties verottaa meilläkin tulevien nenästä vedettävien määrää.\nEnronin perustamat tytäryhtiöt olivat apuna verojen kiertämisessä, takasivat vapaat valuutansiirrot ja anonymiteetin. Taktiikkaan kuuluivat myös tiiviit siteet poliittisiin päättäjiin, ja yhtiö ymmärsi vaalirahoituksen päälle. Miljardivoitot olivat illuusiota, itse asiassa mentiin peppuluisua ja lujaa. Amerikan suurimpiin yrityksiin lukeutuva Enron hakeutui vararikkoon loppuvuodesta 2001, ja oikeudenkäynti alkoi vuonna 2006.\nPääsyytetyistä pomomiehistä suurimman tuomion sai Jeffrey Skilling, 24 vuotta ja neljä kuukautta vankeutta ja hänet määrättiin korvaamaan 26 miljoonaa dollaria Enronin eläkerahastolle. Osakkeenomistajat menettivät lähes kaiken ja tuhannet työntekijät eläkesäästönsä. Vaaka oli täydellisessä epäsuhdassa, sikarikastuneet/ puille paljaille jääneet.\nMutta kysymys on siltikin ennen muuta hyvästä näyttämöteoksesta, johon Helsingin Kaupunginteatterissa on suhtauduttu uteliaisuudella ja pieteetillä. Kari Heiskasen ohjauksen elokuvamaiset episodit kantavat aihetta kiintoisasti, ja estradin jättimäisyys ja autius luo oivallisen kontrastin tiheätunnelmaisille tapahtumille. Toiset vaeltavat siellä – rahapiireissä – kuin kotonaan, toiset menevät peesissä, ja harvassa ovat ne jotka hakevat järkeenkäypiä vastauksia ja selityksiä. Analyytikotkin ovat kierroksen jäljessä.\nEero Ahon Jeffrey Skilling on virtaviivainen roolisuoritus. Pää pilvissä, luja usko omiin poikkeuksellisiin kykyihin ja vailla omaatuntoa. Menestys hivelee ja huumaa. Ahon replikointi on viileän selkeätä, ja hän ui Skillingin kuvioissa kuin kala vedessä. Seppo Maijala on yhtä uskottavasti pääjohtaja Kenneth Lay. Hän on pehmeämpi, valoisampi ja hyväuskoisempi, mutta taatusti yhtiön mies. Maijalassa on vetoavuutta ja auktoriteettia, hän ottaa tilan haltuunsa luonteikkaasti.\nKypsää ammattitaitoa tuo mukaan niin ikään Tom Wentzel. Kukapa ei luottaisi niin charmikkaan ja osaavan lakimiehen palveluihin. Ja iloinen yllätys oli Iikka Forssin ovela ja sujuvasanainen Andy Fastow, mestari ”pörssipokerissa” mutta viime kädessä ei kovinkaan lojaali työtovereitaan kohtaan.\nOmaa väriään toi kuvaan Rauno Ahonen tupla-asiantuntijuudellaan ja -tulkinnallaan, hänen hallitsemallaan nukkehahmolla oli myös painava sanansa sanottavana.\nNaiset, kauniit tottakai, soittavat Enronissa toista viulua. Mutta seksikkäästi tietenkin, ja mainittua avua hyväkseen käyttäen. Laskelmallisuus kuitenkin noteerataan, eivätkä voimakas tahto ja älykkyys viime kädessä paljon paina. Naisrooleista vaateliain on uskottu Milka Ahlrothille, joka hoitaa tehtävän vivahteikkaasti.\nEsityksessä on kekseliäitä yksityiskohtia – mm. laatikko- ja saippuakuplasymboliikkaa – joiden ansiosta tarina saa viihteellisen ulottuvuuden. Roolihenkilöiden hakeutuminen välillä mikrofonin ääreen kertojiksi luo suvantopaikkoja. Ja nuorten miesten ”kuoro” ja heidän lystisti hallitsemansa koreografia sekä pörssipelin konkretisoiminen korostetusti – milloin rahasalien kakofonialla milloin jättikokoisella nopealiikkeisellä grafiikalla – jäsentää Antti Mattilan näyttämökuvaa joka on sinut juuri tämän toteutuksen kanssa. Erinomaisen toteutuksen.


Tietoja – Töissä merellä\nTervetuloa lukemaan Merikeskus Forum Marinumin blogia!\nBlogimme tarkoituksena on kertoa arjesta Forum Marinumissa. Haluamme kertoa paitsi ajankohtaisista asioistamme kuten näyttelyistä, tapahtumista ja tutkimuskohteistamme, mutta myös monialaisen henkilökuntamme arkipäivästä. Haluamme päästää teidät lukijat blogin kautta kurkistamaan museomme kulissien taakse. Blogia kirjoittavat vuorotellen museomme asiantuntijat, sekä ajoittain myös vierailevat kirjoittajat.\nBlogilla haluamme innostaa ja kehottaa keskustelemaan ja osallistumaan. Blogin juttuija saa mielellään kommentoida!\nTurussa sijaitseva Merikeskus Forum Marinum on aktiivinen ja monipuolinen merellisen toiminnan keskus, merenkulun valtakunnallinen erikoismuseo ja merivoimien museo.\nTavoitat meidät myös Facebookista ja Instagramista.


OulSRT ry - Oulun Seudun Rauhanturvaajat ry : elokuuta 2013\nVerikauha -kilpailun lopputulos 2013\nVerenluovutuskiertopalkinnosta, Verikauhasta, kilpaillaan Suomen Rauhanturvaajaliiton jäsenyhdistysten kesken vuosittain 1.9. - 31.8. Voittajaksi selviytyy jäsenyhdistys, jolla on jäsenmääräänsä suhteutettuna eniten luovutuskertoja. Voittajan julistaminen ja palkitseminen tapahtuu saman syksyn SRTL ry:n liittokokouksen yhteydessä - kuluvana vuonna siis Kemissä.\nOulSRT ry:n jäsenistö luovutti 1.9.2012 - 31.8.2013 verta yhteensä 20 kertaa.\nYhdistys kiittää vertaan luovuttaneita jäseniään talkoohengestä hyvän asian puolesta!\nVertaisryhmäohjaajien koulutus 2013\nRauhanturvaajat vertaisina – Tukea kotona ja kaukana –projekti 2013 – 16\nTULE MUKAAN TÄRKEÄÄN TOIMINTAAN\nProjekti suunnittelee ja toteuttaa kaikille rauhanturvaajille palveluspaikasta ja – ajasta riippumatta ja heidän läheisilleen heidän tarpeitaan vastaavia vertaistuen muotoja. Tavoitteena on kouluttaa vertaistoimijoita jokaisen ikäluokan tarpeisiin. Tavoitteena on saman elämäntilanteen kokeneiden verkostoituminen ja kokemus-asiantuntijuuden hyödyntäminen. Vertaistoiminnalla tuetaan rauhanturvaajien ja heidän läheistensä jaksamista ja hyvinvointia ennen palvelusta, palveluksen aikana ja sen jälkeen.\nProjekti rekrytoi vertaistukitukihenkilöitä ja tarjoaa heille laadukasta koulutusta. Tiedotetaan nettisivuilla, mediassa, tilaisuuksissa sekä projektissa tehtävissä oppaissa kriisinhallintapalveluksen erityispiirteistä palveluksen aikana ja kotiutumisen yhteydessä. Oulu/Lappi on yksi projektin pilottialue. Oulussa koulutetaan vertaisryhmäohjaajia 15. - 16.11.2013 (pe-la). Mukaan mahtuu 16 koulutettavaa. Vapaita paikkoja on vielä! Muuta koulutusta on luvassa vuonna 2014.\nPALVELUSAIKA VOI KUORMITTAA\nNoin 37 000 suomalaista on palvellut rauhanturva- ja kriisinhallintatehtävissä. Kaikkiin operaatioihin liittyy sekä vaaratilanteita että arjen elämän murheita, jotka vaikuttavat rauhanturvaajan ja hänen läheistensä hyvinvointiin. Riittävä tieto kuormittavista tekijöistä helpottaa kokemusten työstämistä ja jaksamista.\nProjektin yhtenä tavoitteena on tavoittaa vailla luontaista sosiaalista tukiverkkoa olevat rauhanturvaajat ja heidän läheisensä. Tavoitteena on tukea ja auttaa heitä verkostoitumaan vertaistensa pariin. Lisätietoa projektista, vertaistuesta, koulutuksista ja monesta hyödyllisestä asiasta löydät projektin kotisivuilta osoitteesta www.rauhanturvaajatvertaisina.fi\nVapaaehtoisiksi vertaistoimijoiksi etsitään myös nuorempia rauhanturvaajia ja läheisiä. Tule mukaan tärkeään toimintaan.\nRauhanturvaajat Vertaisina-Tukea kotona ja kaukana –projekti 2013-2016\nOpistokuja 6-8 C 20, 40100 Jyväskylä\nLähde: Hannu Piispasen tiedote OulSRT ry:lle 2013\nKontuniemen syyskauden avajaiset 2013\nKontuniemessä vietetään syyskauden avajaisia perjantaina 23. elokuuta klo 18:00 alkaen - säävarauksella. Illan ohjelmassa on saunomista, makkaranpaistoa ja briiffausta samanhenkisessä seurassa. Saunojat ottakaa omat pyyhkeet, pesuvälineet ja uimavarusteet mukaan. Tilaisuus päättyy viimeistään klo 22:00.\nIllan isäntänä toimii Kiven Pentti!\nTervetuloa Kontuniemeen syyskauden avajaisiin!\nOulSRT ry kutsuu Kontuniemeen keskiviikoksi 14. elokuuta klo 15:00 alkaen talkooväkeä lautojenkatkomistalkoisiin. Saimme lahjoituksena isohkon lautaerän. Laudat on tarkoitus katkoa pienemmäksi ja laittaa talteen liiteriin. Mikäli keskiviikkona sataa, niin varapäivänä on torstai 15. elokuuta.\nOsallistujille on tarjolla talkooevästä - Tervetuloa!\nLisätietoja saa Kallelta!\nRauhanturvaajat vertaisina kotisivut avattu\nKuvalähde: Rauhanturvaajat vertaisina -projektin Facebook -ryhmä\nSiirtyäksesi projektin sivulle, "klikkaa" Rauhanturvaajat vertaisina -otsikkoa!\nRauhanturvaajat Vertaisina -linkki Facebook -ryhmään


STIGA MULTICLIP PRO 50 SX H polttomoottorikäyttöinen ruohonleikkuri\n167 cc Honda-polttomoottori\nSTIGA Multiclip Pro 50 SX H on itsevetävä ruohonleikkuri, joka on suunniteltu erityisesti silppuamiseen, jolloin ruoho leikataan pieneksi silpuksi käytettäväksi uudelleen luonnollisena lannoitteena. Tämän vahvan leikkurin voimanlähteenä on 167 cc Honda GCV 170 Autochoke -moottori, jonka nettoteho on 3,3 kW kierrosnopeuden ollessa 2 900 r/min. Leikkuukansi on galvanoitua terästä 48 cm:n leikkuuleveydellä. Leikkurissa on 5-portainen leikkuukorkeuden keskussäätö (31–75 mm), tärinänvaimennusjärjestelmä sekä korkeus- ja sivusuunnassa säädettävä PRO-aisa, mikä lisää leikkuumukavuutta ja kaikkein vaikeimpienkin sopukoiden saavuttamista lähellä seiniä ja pensaita. Multiclip Pro 50 SX H -leikkurissa on pehmeälle pinnalle sopivat keveät alumiinipyörät.\nErgonomisen vivun ansiosta leikkuukorkeuden voi säätää nopeasti viidelle eri korkeudelle (31–75 mm).\nX:n muotoisen aisan ansiosta laitetta on helppo ohjata tiukoissa kulmissa, pensaiden alla ja lähellä seiniä.\nLeikkurissa on moottorin ja leikkuulaitteiston tärinää vaimentava Vibe Control System -järjestelmä, joka parantaa käyttömukavuutta ja vähentää käyttäjän käsivarsiin kohdistuvaa rasitusta.\nKuulalaakereilla varustetut alumiinipyörät tekevät ruohonleikkurista vakaan ja kestävän.\n210/210 mm uritetut alumiinipyörät kuulalaakereilla\nPitääkö ruohonleikkuri suojata sateelta?\nKaikki STIGA ruohonleikkurit ovat IPX4-sertifioituja, mikä tarkoittaa, että sade ei vahingoita niitä. On kuitenkin suositeltavaa pitää ruohonleikkuri autotallissa tai varastoida sitä sisätiloissa. Tarkempia tietoja löytyy käyttöohjeesta.\nMiten korkealle on leikkuukorkeus säädetty?\nLeikkuukorkeutta voidaan säätää halutun nurmen pituuden mukaan. Mikäli ruoho on pitkää, suosittelemme leikkaamaan ensin ruohon korkeammalla asetuksella ja toiseen kertaan halutulla korkeudella.\nMikä on suositeltu leikkuukorkeus silppuamistoiminnolla?


Puuilo kasvatti liikevaihtoaan yli 25 % ja palkkaa lisää henkilöstöä | Puuilo\nPuuilo-konsernin viime tammikuun lopussa päättyneen tilikauden liikevaihto oli 170,5 miljoonaa euroa ja se kasvoi yli 25 % edelliseen tilikauteen verrattuna. Liikevaihdon kasvuun vaikuttivat vahva vertailukelpoisen myynnin kasvu, verkkokaupan myynnin kasvu ja uusien myymälöiden avaukset. Yhtiö avasi päättyneen tilikauden aikana neljä uutta myymälää ja palkkasi yli 70 uutta työntekijää (FTE). Tilikauden päättyessä yhtiöllä oli 27 myymälää ympäri Suomea. Yhtiön kannattavuus oli erinomaisella tasolla ja raportoitu liikevoitto (EBITA) oli yli 14 % liikevaihdosta. Yhtiö siirtyi 31.1.2020 päättyneellä tilikaudella IFRS -raportointiin ja konsernitilinpäätös julkaistaan IFRS -muotoisena.


www.ristila.com - vaeltaminen - GPS-vinkkejä\nwww.ristila.com -> VAELTAMINEN -> GPS-VINKKEJÄ\nGPS (Global Positioning System) kertoo päätelaitteen sijainnin taivaalle sijoitettujen satelliittien avulla. Yhdysvaltojen puolustusvoimat ylläpitää noin kahtakymmentä satelliittia, jotka liikkuvat taivaalla. Satelliitteja on näkyvissä kulloinkin Suomessa käytännössä vähintään seitsemän. Parhaimmillaan niitä on kaksitoista (enempää ei minun peruslaitteeni voi kerralla seurata).\nLaite vastaanottaa satelliiteilta tiedon niiden sijainnista ja laskee signaalien avulla laitteen sijainnin. Sijainnin laskemiseen tarvitaan neljä satelliittia. Nykyiset laitteet kuuntelevat samanaikaisesti kahtatoista satelliittia ja käynnistyksestä kuluu yleensä alle minuutti ensimmäisen sijaintitiedon laskemiseen. Vanhemmat laitteet saattavat kuunnella vain kahta satelliittia samanaikaisesti ja niiden käynnistäminen vie useita minuutteja. Sijainti päivittyy uusiin laitteisiin noin sekunnin välein.\nLaite siis tietää sijaintinsa. Tästä voidaan kuitenkin helposti laskea laitteen nopeus (paljonko siirryttiin sekunnissa), matka kohdekoordinaattiin (tämänhetkinen paikkahan on tiedossa), suunta kohdekoordinaattiin (liikuttaessa voidaan laskea suunta, johon ollaan menossa ja sen perusteella suunta, johon pitäisi olla menossa), kompassinäyttö (liikuttaessa) sekä arvioitu saapumisaika (tiedetään nopeus ja suunta, johon ollaan menossa).\nVesillä kun ei noin kuuden metrin tarkkuus riitä, voidaan käyttää YLEn lähettämää signaalia tarkentamaan sijaintitietoa. Tämä vaatii DGPS-laitteen (differentiaali-GPS) tai laitteen yhdistämisen DGPS-signaalia vastaanottavaan laitteeseen. Vaelluskäytössä tarkkuus tavallisella GPS:llä on kuitenkin riittävä.\nGPS-pisteitä Suomen kartoilta\nSuomessa käytetään kolmea koordinaattijärjestelmää. Maapallon muotoa kuvataan Hayfordin ellipsoidilla, joten asetuksista pitää asettaa tuo käyttöön (Garminilla "Finnish hayfrd"). Koordinaatit ovat joko YKJ (yhtenäiskoordinaattijärjestelmä), KKJ- tai astemuodossa. Merikorteissa käytetään asteita, maastokartoissa joko YKJ- tai KKJ-koordinaatteja. Asteet ovat pisteiden syöttämisen kannalta hieman hankalia, suorakulmaiset YKJ- ja KKJ-koordinaatit helpompia. YKJ-järjestelmässä koko maan kattaa yksi suorakulmainen koordinaatisto. KKJ-järjestelmässä maa on jaettu useisiin kaistoihin.\nSuomesta ei saa edullisesti digitaalisia karttoja, CD-ROM:lla myytävältä GT-kartalta saa lähinnä autoiluun riittäviä tienristeysten koordinaatteja ja kaupunkien koordinaatteja. Vaelluskoordinaatit pitää hakea manuaalisesti kartalta. Tupien koordinaatit löytyvät Suomen retkeilyoppaan ensimmäisestä painoksesta, sitä voi etsiskellä kirjastoista (uudessa toisessa painoksessa niitä ei jostakin syystä ole).\nPeruskartoilla on YKJ-järjestelmä. Garminissa asetus on (virheellisesti) "Finnish KKJ". 1:20 000 peruskartalla on ruudukko, jonka ruudun sivu on viisi senttimetriä, siis kilometri. Tekemällä koordinaattilevyn, jossa tuo ruutu on jaettu kymmeneen osaan, saa helposti tarkkoja koordinaatteja. Koordinaatteja luettaessa katsotaan kartan reunalta vaaka- ja pystykoordinaattien neljä ensimmäistä numeroa, viidennen ja kuudennen voi lukea koordinaattilevyn avulla.\nMikäli ei halua ostaa kaikkia vaelluskohteen peruskarttoja, voi turvautua kirjastojen apuun. Esimerkiksi Tampereen pääkirjastossa on Tampereen alueen 1:20000 peruskartat ja miltei koko Suomen 1:50000 peruskarttojen pienennökset.\nMaastossa sijaintia paikannettaessa tehdään päinvastoin kuin koordinaatteja talletettaessa. Laitteesta saadaan sijanti, joka siirretään kartalle koordinaattilevyn avulla.\nKoordinaattilevyjä voi tehdä piirto-ohjelmalla, tulostaa ja kopioida sitten valokopiokoneella kalvolle. Levyjä kannattaa saman tien tehdä useita, sillä ne tuppaavat kulumaan vaelluksella hankautuessaan kartan kanssa minigrip-pussissa. Lisäksi pitää tehdä omat levyt eri mittakaavan kartoille.\nKKJ on hieman monimutkaisempi koordinaattijärjestelmä, joka valitettavasti on painettu retkeilykarttoihin. KKJ-koordinaatteja on useita kaistoja, joista kolmas on sama kuin YKJ-koordinaattijärjestelmässä käytetty. Hyvällä onnella KKJ- ja YKJ-koordinaatit ovat yhtenevät, mutta yleensä pitää tehdä muunnos. Muunnosohjelma Windowsiin löytyy Maanmittaushallituksen sivuilta ja KKJ-koordinaatit pitää siten ensin lukea kartalta, muuntaa ja syöttää vasta sitten GPS-laitteeseen. Nokkelimmat voivat toki määritellä vaelluksella käytössä olevan KKJ-kaistan käyttäjän koordinaatistoksi (user grid) GPS-laitteeseen (mikäli laitteessa sellainen ominaisuus on) ja välttää muunnoksen erillisellä ohjelmalla. Mikäli käyttäjän koordinaatistoa ei ole määritelty, ei KKJ-koordinaateilla voi helposti määrittää omaa sijaintiaan kartalla. Koordinaatisto on kuitenkin suorakulmainen, joten sijannin voi suunnilleen määrittää mittaamalla vaaka- ja pystysuuntaisen etäisyyden jostakin tunnetusta pisteestä (vaikkapa tupa tms. jonka koordinaatit tunnetaan). Neljänneksi merkittävin numero on kilometri.\nPäivitys: Kiitokset Eino Uikkaselle peruskoordinaatistokaistojen tiedoista ja syöttöohjeista, näillä ohjeilla saa GPS:n ymmärtämään myös peruskoordinaatistoa. Kaistoja on neljä:\nKaista Keskusmeridiaani Vale-itä Tyyppi\n1 21 1 500 000 peruskoordinaatisto\n2 24 2 500 000 peruskoordinaatisto\n3 27 3 500 000 yhtenäiskoordinaatisto\n4 30 4 500 000 peruskoordinaatisto\nGarminin etrexiin nämä kaistat saa syötettyä seuraavasti: "Position frmt" on "User grid" ja sille asetetaan vaikkapa kolmoskaistan tapauksessa "Origin" E027°00.000, "Scale" 1.000..., "False E" 3500000.0 ja "False N" 0. Tallennetaan. "Map datum" muuttuu aina WGS84:ksi, joten se pitää muistaa muuttaa "Finnish hayfrd:ksi". "Units" saa olla "metric", jos haluaa etäisyydet metrijärjestelmässä. Laite näyttää näillä asetuksilla samoja koordinaatteja kuin laitteeseen jo valmiiksi asetetuilla suomalaisilla asetuksilla (kyseessähän oli kolmoskaista).\nMikäli koordinaatteja ei ole tullut hankittua etukäteen, ja oikeaa kaistaa ei ole ohjelmoitu käyttäjän koordinaatistoksi, vaikka kartta on KKJ-järjestelmässä, on ainoa vaihtoehto koordinaatin projisointi. Talleta ensin senhetkinen sijaintisi (jonka tiedät kartalla). Sitten kompassia voi käyttää pituus- ja astemittana ja selvittää kohdepisteen etäisyyden ja kulman sinne pohjoiseen nähden. GPS-laitteessa pitää asettaa pohjoiseksi karttapohjoinen ja sitten voi projisoida uuden pisteen etäisyyden ja kulman avulla. Varaudu kuitenkin heittoihin --tämä tapa ei tuota erityisen tarkkoja koordinaatteja.\nAutossa GPS:n avulla on helppo ajaa vieraisiin paikkoihin. Reitin pisteet talteen GPS-laitteeseen ja sitten niistä tehdään reitti. GPS asettaa aina uuden pisteen aktiiviseksi kun edellinen on saavutettu, joten laitetta ei tarvitse räpelöidä ajettaessa. Sitten vain ajetaan nuolen suuntaan.\nUlkomailla pisteitä saa joistakin karttapalveluista ja esimerkiksi Microsoftin AutoRoute-ohjelmasta. AutoRoute maksaa alle sata euroa ja siinä on useimmista euroopan maista tarkat kartat (ei kuitenkaan Suomesta). Mikäli GPS-laitteen kytkee datakaapelilla kannettavaan tietokoneeseen, saa koneen näytölle sijaintinsa kartalla. Kartanlukijana on kuitenkin hyvä olla kuskin lisäksi toinen henkilö, jotta auto pysyy tiellä...\nMatkalla GPS:ään on mukava laittaa hotellin koordinaatit. Sitten löytää aina takaisin, vaikka taksi ei hotellia tuntisikaan tai jos vaikka haluaa kävellä takaisin hotelliin.\nGPS:n huonoja puolia\nSatunnaisesti GPS:n kanssa voi olla ongelmia mäkisessä maastossa huonona satelliittipäivänä. Myös suurkaupungeissä näkymä taivaalle voi olla rajoitettu. Minulla on ollut kerran ongelmia maastossa, toisaalta GPS toimi loistavasti Beijingissä ahtailla kaduilla korkeiden talojen välissä.\nVirtaa eli paristoja tai akkuja pitää olla mukana riittävästi. Lisäksi yksi ylimääräinen paristosatsi, joka laitetaan laitteeseen vasta hätätilassa. Laite on helppo unohtaa päälle ja tuhota yön aikana yksi paristosatsi. Ja kompassi aina mukaan, jos vaikka laite rikkoutuu tai hukkuu.


Yksi online-kasinoiden yleisimmistä ominaisuuksista on nykyään talletukseton ja veloittamaton peli, joka tunnetaan myös nimellä ”minibetit”. Vaikka tämä voi olla mukava ominaisuus, jos olet uusi pelaaja tai vain kokeilet sitä jonkin aikaa, jos haluat voittaa suuria ja lähteä pois huomattavalla voitolla jonkin ajan kuluttua, sinun kannattaa ehkä harkita tätä ominaisuus. Loppujen lopuksi miksi jotkut ihmiset näyttävät aina kävelevän pois paljon suuremmalla bankrollilla kuin toiset? Tässä artikkelissa keskustellaan siitä, miksi voi olla niin hyödyllistä pelata kasinoilla ilman rahaa alas, joka tunnetaan myös nimellä ”vapaa-heitto”.\nToinen asia, jonka voit tehdä ilman minitalletusta, on ”märät” pöydät. Märässä pöytäpelissä pelaat paljon vähemmän pelimerkkejä kuin perinteisessä kasinopelissä. Miksi he tarjoavat tällaisia pöytiä?


Ensimmäinen makedonialaissota – Wikipedia\n214 – 205 eaa.\nMakedonia ja Illyria\nRooman ja Makedonian rauhansopimus\nRooman tasavalta, Pergamon, Aitolian liitto\nMarcus Valerius Laevinus, Attalos I\nEnsimmäinen makedonialaissota käytiin Rooman tasavallan ja Makedonian välillä vuosina 215 eaa. – 205 eaa., samaan aikaan kuin toinen puunilaissota. Rooman liittolaisina olivat Pergamon Vähässä-Aasiassa ja Aitolian liitto Kreikassa.\nRooma oli liittoutunut Illyrian rannikon kaupunkien kanssa sen jälkeen, kun se oli tuhonnut aluetta vaivanneet merirosvot. Kun Makedonian kuningas Filippos V sai kuulla Hannibalin suurista voitoista Roomaa vastaan, hän päätti hyökätä Rooman illyrialaisia liittolaisia vastaan.\nFilippos rakennutti sata sotalaivaa, jotka hän sai valmiiksi vuonna 216 eaa. Koulutettuaan laivastonsa hän purjehti Illyriaa kohti. Kun Filippos sai kuulla Cannaen taistelun lopputuloksen, hän päätti lähettää Hannibalin luo lähettiläitä tehtävänään yrittää saada aikaan liitto Roomaa vastaan. Roomalaiset saivat kuitenkin lähettiläät kiinni ja saivat siten vihiä Filippoksen aikeista.\nVuonna 215 eaa. makedonialaiset tekivät epäonnistuneen hyökkäyksen Apollonian kaupunkia vastaan. Myöhemmin makedonialaiset valtasivat Oricumin kaupungin öisessä yllätyshyökkäyksessä. Kuullessaan tästä preettori Marcus Valerius Laevinus, jonka hallittavana oli Brundisium heti meren toisella puolella Illyriasta, purjehti meren yli legioonansa kanssa ja löi makedonialaiset. Filippos ei tehnyt tämän jälkeen suurempia hyökkäyksiä Rooman liittolaisia vastaan.\nVuonna 211 eaa. roomalaiset tekivät liittosopimuksen Aitolian liiton kanssa. Vuonna 210 eaa. myös Elis, Sparta ja Pergamon liittoutuivat Rooman kanssa Makedoniaa vastaan. Filippos osoittautui taitavaksi kenraaliksi ja löi vastustajansa toistamiseen.\nVuonna 207 eaa. käytiin sodan ainut suuri taistelu Mantineiassa Peloponnesoksella ja Aitolian liitto kukistui. Vuonna 206 eaa. aitolialaiset sopivat rauhasta Filippoksen kanssa. Roomalaiset lähettivät lisäjoukkoja prokonsuli Publius Sempronius Tudiatanuksen johdolla Illyrian vuonna 205 eaa. Ilman liittolaisia roomalaisten oli vaikea saada mitään aikaiseksi ja samana vuonna solmittiin rauha Rooman ja Makedonian välillä. Filippos palautti muutamia valtaamiaan illyrialaisia kaupunkeja, mutta sai pitää suurimman osan valloituksistaan.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Ensimmäinen_makedonialaissota&oldid=17997149”\nSivua on viimeksi muutettu 12. maaliskuuta 2019 kello 09.51.