Tuomioistuinlaki I OSA YLEISET SÄÄNNÖKSET. 1 luku. Yleiset säännökset tuomioistuimista ja tuomareista. Lain soveltamisala - PDF Free Download\nDownload "Tuomioistuinlaki I OSA YLEISET SÄÄNNÖKSET. 1 luku. Yleiset säännökset tuomioistuimista ja tuomareista. Lain soveltamisala"\n1 Tuomioistuinlaki Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: I OSA YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 luku Yleiset säännökset tuomioistuimista ja tuomareista Lain soveltamisala Tässä laissa säädetään tuomioistuimista sekä tuomareista, muista tuomioistuinten jäsenistä ja muusta henkilöstöstä. Laissa säädetään myös tuomarinvalintalautakunnasta ja tuomarinkoulutuslautakunnasta sekä niiden tehtävistä ja henkilöstöstä. Lakia sovelletaan korkeimpaan oikeuteen ja korkeimpaan hallinto-oikeuteen sekä niiden jäseniin, jollei korkeimmasta oikeudesta annetussa laissa (665/2005) tai korkeimmasta hallintooikeudesta annetussa laissa (1265/2006) toisin säädetä. Valtakunnanoikeudesta säädetään erikseen. 2 Tuomioistuimet Yleisiä tuomioistuimia ovat käräjäoikeudet, hovioikeudet ja ylimpänä oikeusasteena korkein oikeus. Yleisiä hallintotuomioistuimia ovat hallinto-oikeudet ja ylimpänä oikeusasteena korkein hallinto-oikeus. Erityistuomioistuimia ovat markkinaoikeus, työtuomioistuin ja vakuutusoikeus. 3 Tuomiovallan käyttö ja tuomioistuinten riippumattomuus Tuomioistuimet käyttävät niille perustuslain mukaan kuuluvaa tuomiovaltaa. Tuomioistuimet ovat tuomiovaltaa käyttäessään riippumattomia.\n2 4 Tuomioistuimen toiminnan järjestäminen Tuomioistuimet vastaavat itse toimintansa järjestämisestä noudattaen, mitä tässä tai muussa laissa säädetään. Tarkemmat määräykset tuomioistuimen toiminnasta, lainkäyttö- ja hallintoasioiden käsittelystä ja muusta työskentelyn järjestämisestä annetaan työjärjestyksessä, jonka tuomioistuin hyväksyy. 5 Tuomarit Tuomareita ovat: 1) korkeimmassa oikeudessa presidentti ja muina tuomareina oikeusneuvokset; 2) korkeimmassa hallinto-oikeudessa presidentti ja muina tuomareina oikeusneuvokset; 3) hovioikeudessa päällikkötuomarina presidentti ja muina tuomareina hovioikeudenneuvokset; 4) käräjäoikeudessa päällikkötuomarina laamanni ja muina tuomareina käräjätuomarit sekä maaoikeutena toimivassa käräjäoikeudessa lisäksi maaoikeusinsinöörit; 5) hallinto-oikeudessa päällikkötuomarina ylituomari ja muina tuomareina hallintooikeustuomarit sekä Ahvenanmaan hallintotuomioistuimessa hallintotuomari; 6) markkinaoikeudessa päällikkötuomarina ylituomari ja muina tuomareina markkinaoikeustuomarit ja markkinaoikeusinsinöörit; 7) työtuomioistuimessa päällikkötuomarina presidentti ja muuna tuomarina työtuomioistuinneuvos; 8) vakuutusoikeudessa päällikkötuomarina ylituomari ja muina tuomareina vakuutusoikeustuomarit; 9) hovioikeudessa, hallinto-oikeudessa, markkinaoikeudessa, työtuomioistuimessa ja vakuutusoikeudessa 18 luvussa tarkoitetut asessorit. Tuomioistuimessa voi lisäksi olla muita jäseniä siten kuin tässä tai muussa laissa säädetään. 6 Tuomarin asema ja riippumattomuus Tuomari on tuomiovaltaa käyttäessään riippumaton. Tuomarin riippumattomuutta turvaavasta virassapysymisoikeudesta säädetään perustuslain 103 :ssä sekä tarkemmin tämän lain 16 luvussa. 7 Tuomarinvakuutus Tuomarin ja tuomioistuimen muun jäsenen on ennen tehtäväänsä ryhtymistä annettava seuraava tuomarinvakuutus: Minä N. N. lupaan ja vakuutan kunniani ja omantuntoni kautta, että minä toimin virassani perustuslakia ja lakia noudattaen, tuomitsen oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti parhaan ymmärrykseni mukaan sekä kunnioitan ihmisten yhdenvertaisuutta lain edessä. Vakuutus annetaan asianomaisessa tuomioistuimessa. Sen voi antaa myös käräjäoikeudessa. Tarkemmat säännökset tuomarin vakuutuksesta annetaan valtioneuvoston asetuksella. 2\n3 II OSA TUOMIOISTUIMET 2 luku Käräjäoikeudet Käräjäoikeuden tehtävät Käräjäoikeus käsittelee riita-, rikos- ja hakemusasiat ensimmäisenä oikeusasteena, jollei toisin säädetä. Käräjäoikeus käsittelee myös muut sille lailla säädetyt asiat. 2 Asian ratkaiseminen Käräjäoikeus käsittelee ja ratkaisee asiat istunnossa ja kansliassa. Käräjäoikeuden puheenjohtajana toimii laamanni, käräjätuomari tai käräjänotaari. 3 Käräjäoikeudet Käräjäoikeuksia ovat Ahvenanmaan, Espoon, Etelä-Karjalan, Etelä-Pohjanmaan, Etelä- Savon, Helsingin, Hyvinkään, Itä-Uudenmaan, Kainuun, Kanta-Hämeen, Kemi-Tornion, Keski-Pohjanmaan, Keski-Suomen, Kymenlaakson, Lapin, Länsi-Uudenmaan, Oulun, Pirkanmaan, Pohjanmaan, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Savon, Päijät-Hämeen, Satakunnan, Tuusulan, Vantaan, Varsinais-Suomen ja Ylivieska-Raahen käräjäoikeudet. Käräjäoikeuksista maaoikeuksina, merioikeuksina ja sotaoikeuksina säädetään erikseen. 4 Käräjäoikeuksien toimipaikat Käräjäoikeudessa on kanslia. Käräjäoikeudella voi tarvittaessa olla useampi kanslia ja istuntopaikka. Erityisestä syystä istunto voidaan toimittaa myös käräjäoikeuden tuomiopiirissä muualla kuin 1 momentissa tarkoitetussa istuntopaikassa tai muulla kuin käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluvalla paikkakunnalla. Käräjäoikeuksien kanslian ja istuntopaikan sijainnista säädetään oikeusministeriön asetuksella. 3\n4 5 Käräjäoikeuksien tuomiopiirit Käräjäoikeuden tuomiopiirinä on yksi tai useampi kunta, jollei käräjäoikeuksien toimivallasta lailla erikseen toisin säädetä. Käräjäoikeuksien tuomiopiireistä säädetään valtioneuvoston asetuksella. 6 Käräjäoikeuden jäsenet Käräjäoikeuden jäseniä ovat laamanni ja käräjätuomarit. Käräjäoikeudessa on lisäksi muina jäseninä lautamiehiä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen sen mukaan kuin oikeudenkäymiskaaressa tai muussa laissa säädetään. Lautamiehistä säädetään käräjäoikeuden lautamiehistä annetussa laissa ( / ). Käräjäoikeudessa voi lisäksi olla sotilasjäseniä, jotka osallistuvat sotilasoikeudenkäyntiasioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen. Sotilasoikeudenkäyntiasioista säädetään sotilasoikeudenkäyntilaissa (326/1983). Käräjäoikeuksien tuomiopiirejä yhdistämällä perustetussa käräjäoikeudessa voi yhdistämisen niin edellyttäessä tilapäisesti olla useampi kuin yksi laamannin virka. Laamanneista yksi nimitetään päällikkötuomariksi noudattaen 11 luvun 2 :n 1 momenttia. Mitä laamannista säädetään, koskee päällikkötuomarina toimivaa laamannia. Ahvenanmaan hallintotuomioistuimen hallintotuomari toimii myös Ahvenanmaan käräjäoikeuden käräjätuomarina. 7 Maaoikeuden jäsenet Maaoikeutena toimivassa käräjäoikeudessa on jäseninä maaoikeusasioita käsittelevä käräjätuomari (maaoikeusasioiden vastuutuomari) sekä maaoikeusinsinööri. Maaoikeusasioiden vastuutuomari osallistuu myös käräjäoikeuden muiden asioiden käsittelyyn. Käräjäoikeuden laamanni määrää lisäksi vähintään yhden käräjäoikeuden tuomareista käsittelemään maaoikeusasioita enintään viiden vuoden määräajaksi kerrallaan. 3 luku Hovioikeudet Hovioikeuden lainkäyttötehtävät Hovioikeus käsittelee käräjäoikeuden ratkaisuista tehdyt valitukset ja kantelut sekä hovioikeuden ratkaistavaksi säädetyt ylimääräistä muutoksenhakua koskevat asiat ja muut laissa sen ratkaistavaksi säädetyt lainkäyttöasiat. Hovioikeus käsittelee ensimmäisenä oikeusasteena sille lain mukaan kuuluvat tuomareita, muita tuomioistuinten virkamiehiä sekä syyttäjiä koskevat virkarikosasiat. 4\n5 2 Hovioikeuden valvontatehtävät Hovioikeus valvoo tuomiopiirinsä käräjäoikeuksien toimintaa ja ryhtyy tarvittaessa toimenpiteisiin havaitsemiensa epäkohtien poistamiseksi. Hovioikeudella on tämän tehtävän toteuttamiseksi oikeus saada tarvitsemansa tiedot asianomaisilta viranomaisilta. Hovioikeuden on laadittava käräjäoikeuden valvonnan yhteydessä havaitsemistaan asioista kertomus, joka on toimitettava tiedoksi valtioneuvoston oikeuskanslerille ja eduskunnan oikeusasiamiehelle. Lisäksi hovioikeuden on ilmoitettava valtioneuvoston oikeuskanslerille tietoonsa tulleista seikoista, jotka saattavat johtaa virkasyytteen nostamiseen hovioikeudessa. Työjärjestyksessä määrätään, miten valvonta on suoritettava. 3 Hovioikeuden muut tehtävät Hovioikeus käsittelee oikeushallintoasiat ja muut lailla sen ratkaistavaksi säädetyt asiat. 4 Asian ratkaiseminen Hovioikeus käsittelee ja ratkaisee lainkäyttöasiat istunnossa esittelystä tai pääkäsittelyssä. Hovioikeuden puheenjohtajana toimii presidentti tai hovioikeudenneuvos. 5 Hovioikeudet Hovioikeuksia ovat Helsingin, Itä-Suomen, Rovaniemen, Turun ja Vaasan hovioikeudet. 6 Hovioikeuksien toimipaikat Hovioikeuden sijainnista säädetään valtioneuvoston asetuksella. Hovioikeudella voi olla myös pysyvä istuntopaikka, jonka sijainnista säädetään oikeusministeriön asetuksella. Hovioikeuden istunto toimitetaan sen sijaintipaikkakunnalla. Pääkäsittely saadaan kuitenkin tarvittaessa toimittaa hovioikeuden tuomiopiiriin kuuluvalla muulla paikkakunnalla kuin hovioikeuden sijaintipaikkakunnalla. Erityisestä syystä pääkäsittely saadaan toimittaa myös muulla kuin hovioikeuden tuomiopiiriin kuuluvalla paikkakunnalla. 7 Hovioikeuksien tuomiopiirit Hovioikeuden tuomiopiirinä on yhden tai useamman käräjäoikeuden tuomiopiiri, jollei hovioikeuksien toimivallasta lailla erikseen toisin säädetä. Hovioikeuksien tuomiopiireistä säädetään valtioneuvoston asetuksella. 5\n6 8 Hovioikeuden jäsenet Hovioikeuden jäseniä ovat presidentti ja hovioikeudenneuvokset. Hovioikeudessa voi lisäksi olla asessoreja. Helsingin hovioikeudessa on lisäksi sotilasjäseniä, jotka osallistuvat sotilasoikeudenkäyntiasioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen sen mukaan kuin sotilasoikeudenkäyntilaissa säädetään. 4 luku Hallinto-oikeudet Hallinto-oikeuden lainkäyttötehtävät Hallinto-oikeus käsittelee ja ratkaisee ne hallinto-oikeudelliset valitukset, hallintoriita-asiat ja muut asiat, jotka säädetään kuuluviksi sen toimivaltaan hallintolainkäyttölaissa (586/1996) tai muussa laissa. 2 Asian ratkaiseminen Hallinto-oikeus käsittelee ja ratkaisee asiat istunnossa esittelystä. Hallinto-oikeuden puheenjohtajana toimii ylituomari tai lainoppinut hallinto-oikeustuomari. 3 Hallinto-oikeudet Hallinto-oikeuksia ovat Helsingin, Hämeenlinnan, Itä-Suomen, Pohjois-Suomen, Turun ja Vaasan hallinto-oikeudet. Ahvenanmaan hallintotuomioistuimesta säädetään erikseen lailla. 4 Hallinto-oikeuksien tuomiopiirit Hallinto-oikeuden tuomiopiirinä on yksi tai useampi maakunta, jollei hallinto-oikeuksien toimivallasta lailla erikseen toisin säädetä. Hallinto-oikeuksien tuomiopiireistä ja sijaintipaikoista säädetään valtioneuvoston asetuksella. 5 Hallinto-oikeuden jäsenet Hallinto-oikeuden jäseniä ovat ylituomari ja hallinto-oikeustuomarit. Hallinto-oikeudessa voi lisäksi olla asessoreja. 6\n7 Hallinto-oikeudessa on lastensuojelua, adoptiota, mielenterveysasioita, päihdehuoltoa, tartuntatauteja sekä kehitysvammaisten erityishuoltoa tuntevia asiantuntijajäseniä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen, mitä hallinto-oikeuslaissa (430/1999) tai muussa laissa säädetään. 5 luku Markkinaoikeus Markkinaoikeuden tehtävät Markkinaoikeus toimii kilpailu- ja valvonta-asioiden sekä hankinta-asioiden, teollis- ja tekijänoikeudellisten asioiden sekä markkinaoikeudellisten asioiden erityistuomioistuimena. Markkinaoikeuden päätösvaltaisuudesta, sen toimivaltaan lailla kuuluviksi säädettyjen asioiden käsittelystä markkinaoikeudessa sekä muutoksenhausta markkinaoikeuden ratkaisuun säädetään oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetussa laissa (100/2013). 2 Markkinaoikeuden jäsenet Markkinaoikeuden jäseniä ovat ylituomari, markkinaoikeustuomarit ja markkinaoikeusinsinöörit. Markkinaoikeudessa voi lisäksi olla asessoreja. Markkinaoikeudessa on kilpailu- ja valvonta-asioita, hankinta-asioita, teollis- ja tekijänoikeudellisia asioita sekä markkinaoikeudellisia asioita tuntevia asiantuntijajäseniä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen, mitä oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa annetussa laissa säädetään. 6 luku Työtuomioistuin Työtuomioistuimen tehtävät Työtuomioistuin toimii erityistuomioistuimena työ- ja virkaehtosopimuksia koskevissa riitaasioissa sekä käsittelee sille lain nojalla kuuluvat valitusasiat. Työtuomioistuimen toimivaltaan kuuluvista asioista, työtuomioistuimen päätösvaltaisuudesta niissä sekä niiden käsittelystä työtuomioistuimessa säädetään oikeudenkäynnistä työtuomioistuimessa annetussa laissa (646/1974). 2 Työtuomioistuimen jäsenet Työtuomioistuimen jäseniä ovat presidentti ja työtuomioistuinneuvos. Työtuomioistuimessa voi lisäksi olla asessori. Työtuomioistuimessa on neljätoista asiantuntijajäsentä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen, mitä oikeudenkäynnistä työtuomioistuimessa annetussa 7\n8 laissa säädetään. Asiantuntijajäsenistä kaksi on lainoppineita ja sellaisia, jotka eivät edusta työnantaja- tai työntekijäetuja. Muista asiantuntijajäsenistä kahdeksan on työsuhteisiin ja neljä virkasuhteisiin perehtyneitä. 7 luku Vakuutusoikeus Vakuutusoikeuden tehtävät Vakuutusoikeus toimii toimeentuloturva-asioiden erityistuomioistuimena sille lain nojalla kuuluvissa asioissa. Vakuutusoikeuden päätösvaltaisuudesta ja asioiden käsittelystä vakuutusoikeudessa säädetään oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetussa laissa ( / ). 2 Vakuutusoikeuden jäsenet Vakuutusoikeuden jäseniä ovat ylituomari ja vakuutusoikeustuomarit. Vakuutusoikeudessa voi lisäksi olla asessoreja. Vakuutusoikeudessa on ylilääkäri, joka toimii päätoimisena lääkärijäsenenä. Lääkärijäsenenä toimimisen lisäksi ylilääkäri suunnittelee ja kehittää vakuutusoikeuden lääketieteellistä arviointimenettelyä sekä huolehtii lääkärijäsenten töiden yleisestä suunnittelusta ja järjestämisestä sekä työskentelyn tuloksellisuudesta. Hänen tulee myös valvoa oikeusperiaatteiden soveltamisen ja laintulkinnan yhdenmukaisuutta lääkärijäsenten osalta. Vakuutusoikeudessa on lisäksi muita lääkärijäseniä, työoloja tai yritystoimintaa tuntevia asiantuntijajäseniä sekä sotilasvamma-asioita tuntevia asiantuntijajäseniä, jotka osallistuvat asioiden käsittelyyn ja ratkaisemiseen noudattaen, mitä oikeudenkäynnistä vakuutusoikeudessa annetussa laissa säädetään. 8 luku Tuomioistuimen työskentelyn järjestäminen, johtaminen ja hallinto Johtaminen Tuomioistuinta johtaa ja sen tuloksellisuudesta vastaa päällikkötuomari. Tuomioistuimessa voi olla johtoryhmä päällikkötuomarin tukena tuomioistuimen toiminnan johtamisessa ja kehittämisessä. Johtoryhmään kuuluvat päällikkötuomari puheenjohtajana, 4 :ssä tarkoitetut osaston johtajat, 19 luvun 5 :ssä tarkoitettu kanslia- tai hallintopäällikkö sekä tarpeen mukaan myös muuta henkilöstöä. Johtoryhmässä on käsiteltävä ainakin esitys tuomioistuimen työjärjestykseksi sekä muut tuomioistuimen johtamista, hallintoa, taloutta ja toimintaa sekä henkilöstöä tai niiden kehittämistä koskevat merkittävät asiat. Johtoryhmän kokoonpanosta ja siinä käsiteltävistä asioista määrätään tarkemmin työjärjestyksessä. 8\n9 2 Päällikkötuomarin tehtävät Päällikkötuomari huolehtii tuomioistuimen toimintakyvystä ja sen kehittämisestä. Hän asettaa tuomioistuimen tulostavoitteet ja huolehtii niiden toteutumisesta. Päällikkötuomarin tulee valvoa oikeusperiaatteiden soveltamisen ja laintulkinnan yhdenmukaisuutta tuomioistuimen ratkaisuissa. Päällikkötuomari osallistuu lainkäyttöön siinä määrin kuin hänen muut tehtävänsä sen sallivat. 3 Hallinnollisten asioiden ratkaiseminen Päällikkötuomari ratkaisee tuomioistuimelle kuuluvat hallinto- ja talousasiat, joita ei ole määrätty muun virkamiehen ratkaistavaksi. Päällikkötuomari voi määrätä, että asia, joka koskee lausunnon antamista lainsäädäntöasiassa tai lainsäädäntöaloitteen tekemistä, käsitellään ja ratkaistaan täysistunnossa, ja käräjäoikeudessa muussa laajemmassa kokoonpanossa. Päällikkötuomarin oikeudesta siirtää asia muun virkamiehen ratkaistavaksi määrätään työjärjestyksessä. Päällikkötuomari voi ottaa siirtämänsä tai muutoin muun virkamiehen ratkaistavaksi kuuluvan asian itse ratkaistavakseen. 4 Osastot Tuomioistuin voi toimia osastoihin jakautuneena. Osastojaosta määrätään työjärjestyksessä. Osastoa johtaa päällikkötuomarin osaston johtajaksi määräämä lainoppinut tuomari (osaston johtaja), jollei päällikkötuomari itse johda osastoa. 5 Osaston johtajan tehtävään määrääminen Päällikkötuomari määrää osaston johtajan tehtävään tuomioistuimen lainoppineen tuomarin enintään kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Tehtävä on julistettava niiden asianomaisen tuomioistuimen vakinaisten tuomareiden haettavaksi, jotka on nimitetty virkaansa ennen hakuajan päättymistä. Tehtävään määrättävällä tulee olla tehtävän edellyttämät henkilökohtaiset ominaisuudet ja johtamistaitoa. Määräys voidaan painavasta syystä peruuttaa. 6 Osaston johtajan tehtävät Osaston johtaja johtaa osaston työskentelyä. Hän huolehtii erityisesti työn yleisestä suunnittelusta ja järjestämisestä osastolla sekä työskentelyn tuloksellisuudesta. Hänen tulee valvoa oikeusperiaatteiden soveltamisen ja laintulkinnan yhdenmukaisuutta osaston ratkaisuissa. 9\n10 7 Asioiden jakaminen Asiat on jaettava valmisteltaviksi ja ratkaistaviksi työjärjestyksessä vahvistettujen perusteiden mukaisesti. Näiden perusteiden on oltava selkeitä ja niiden on turvattava asianosaisten oikeus saada asiansa ratkaistuksi riippumattomasti, puolueettomasti ja joutuisasti. 8 Asian uudelleen jakaminen Tuomarin käsiteltäväksi ja ratkaistavaksi jaettu asia voidaan vastoin asianomaisen tuomarin tahtoa jakaa uudelleen vain, jos siihen on tuomarin sairaudesta, asian viivästymisestä, tuomarin työmäärästä tai muusta vastaavasta seikasta johtuva painava syy. Asian uudelleen jakamisesta 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa päättää päällikkötuomari. Korkeimmassa oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa uudelleen jakamisesta päättää presidentti. Päätös on perusteltava. 9 Työjärjestys Tuomioistuimen työjärjestyksen vahvistaa päällikkötuomari johtoryhmää tai, jos tuomioistuimessa ei ole johtoryhmää, vakinaisia tuomareita kuultuaan. Tuomioistuimen työjärjestys on julkinen ja sen on oltava jokaisen saatavilla. 10 Toimintakertomus Tuomioistuinten on vuosittain annettava kertomus toiminnastaan. Tuomioistuimet voivat laatia myös yhteisen toimintakertomuksen. Toimintakertomus on julkinen ja sen on oltava jokaisen saatavilla. III OSA TUOMARIT 9 luku Tuomari tuomiovallan käyttäjänä ja virkamiehenä Tuomarin velvollisuuksista Tuomari käyttää tuomiovaltaa itsenäisesti ja tässä toiminnassaan häntä sitoo vain laki. Tuomarilla on velvollisuus ratkaista hänen käsiteltäväkseen jaettu asia. Tuomarin on virkatoimissaan oltava tunnollinen ja huolellinen. Hänen on käsiteltävä ja ratkaistava asia joutuisasti. 10\n11 Tuomariin sovellettavista virkamiehen yleisistä velvollisuuksista säädetään lisäksi valtion virkamieslain (750/1994) 4 luvussa ja muualla laissa. 2 Tuomarin vastuu virkatoimista Tuomarin vastuusta virkatoimistaan säädetään perustuslain 118 :ssä ja muualla laissa. 3 Tuomari esittelijänä Jos asia ratkaistaan tuomioistuimessa lain mukaan esittelystä, tuomari voi toimia esittelijänä. 4 Koulutus Tuomari on velvollinen ylläpitämään ja kehittämään laintuntemustaan, oikeudellista osaamistaan ja ammattitaitoaan. Tuomareille on oltava tarjolla riittävästi koulutusta ja heillä on oltava mahdollisuus osallistua siihen. 5 Sivutoimet ja sivutoimilupa Tuomari ei saa ottaa vastaan tai pitää valtion virkamieslain 18 :n 4 momentissa tarkoitettua sivutointa, ellei tuomioistuin hakemuksesta myönnä siihen lupaa (sivutoimilupa). Sivutoimilupaa ei saa myöntää riidan yhden osapuolen nimeämänä välimiehenä toimimista varten välimiesoikeudessa. Muilta osin sivutoimesta säädetään valtion virkamieslain 18 :ssä. Tuomareiden sivutoimia koskevien tietojen merkitsemisestä rekisteriin säädetään tuomareiden sidonnaisuus- ja sivutoimirekisteristä annetussa laissa (565/2015). 6 Sivutoimiluvan hakeminen Sivutoimiluvan myöntää hakemuksesta se tuomioistuin, jonka palveluksessa tuomari on. Käräjäoikeuden laamannille luvan myöntää kuitenkin hovioikeus, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentille korkein oikeus sekä hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarille korkein hallinto-oikeus. Sen estämättä, mitä valtion virkamieslain 18 :n 5 momentissa säädetään, hakijan on lupahakemuksessa ilmoitettava tiedot välimiesoikeusriidan asianosaisista luvan käsittelevän tuomioistuimen päällikkötuomarille. 11\n12 7 Sivutoimesta saadun tulon ja sivutoimen päättymisestä ilmoittaminen Tuomarin on ilmoitettava tuomioistuimelle vuosittain, mitä hänelle on sivutoimista maksettu, jos sivutoimista saatujen tulojen yhteismäärä ylittää euroa. Ilmoituksessa on mainittava, mistä sivutoimista tulot on maksettu. Muista sivutoimista kuin välimiestehtävistä on ilmoitettava myös maksun suorittaja. Sen estämättä, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 24 :n 1 momentin 23 kohdassa säädetään, tuomarin sivutoimista saaduista tuloista ilmoittamat tiedot ovat julkisia. Tuomarin on ilmoitettava viipymättä myös sivutoimen päättymisestä. Palkkioilmoitus on annettava viimeistään tulon kertymistä seuraavan kalenterivuoden toukokuun loppuun mennessä. Ilmoitus annetaan 6 :n 1 momentissa tarkoitetulle tuomioistuimelle. 10 luku Tuomareiden kelpoisuusvaatimukset Tuomareiden yleiset kelpoisuusvaatimukset ja nimitysperusteet Tuomariksi voidaan nimittää oikeustieteen muun ylemmän korkeakoulututkinnon kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnon suorittanut oikeamielinen Suomen kansalainen, joka aikaisemmalla toiminnallaan tuomioistuimessa tai muussa tehtävässä on osoittanut, että hänellä on täytettävänä olevan viran menestyksellisen hoitamisen edellyttämä perehtyneisyys viran tehtäväalaan sekä tarvittavat henkilökohtaiset ominaisuudet. Erityisalan asiantuntemusta vaativien tuomarinvirkojen kelpoisuusvaatimuksista voidaan säätää erikseen. Tuomarin suomen ja ruotsin kielen taitoa koskevista vaatimuksista säädetään 9 :ssä. 2 Ylimpien tuomioistuinten tuomareita koskevat kelpoisuusvaatimukset Korkeimman oikeuden presidentiksi ja jäseneksi sekä korkeimman hallinto-oikeuden presidentiksi ja jäseneksi voidaan nimittää :ssä säädetyt edellytykset hyvin täyttävä etevä laintuntija. Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidenteiltä edellytetään lisäksi johtamistaitoa. 3 Päällikkötuomareita koskevat kelpoisuusvaatimukset Päällikkötuomariksi voidaan nimittää se, jolla on :ssä säädettyjen edellytysten lisäksi johtamistaitoa. 12\n13 4 Maaoikeusasioiden vastuutuomarin kelpoisuusvaatimukset Maaoikeutena toimivan käräjäoikeuden maaoikeusasioiden vastuutuomarin tulee olla perehtynyt kiinteistölainsäädäntöön ja kiinteistöasioiden käsittelyyn. 5 Maaoikeusinsinöörin kelpoisuusvaatimukset Maaoikeutena toimivan käräjäoikeuden maaoikeusinsinöörin virkaan vaaditaan maanmittauksen alalla suoritettu tehtävään soveltuva diplomi-insinöörin tutkinto sekä hyvä kokemus kiinteistötoimitusten suorittamisessa ja hyvä perehtyneisyys kiinteistöjen arviointiin. 6 Vesi- ja ympäristönsuojeluasioihin perehtyneen hallinto-oikeustuomarin kelpoisuusvaatimukset Vesilain (587/2011) ja ympäristönsuojelulain (527/2014) mukaisten asioiden käsittelyyn osallistuvan hallinto-oikeuden muun kuin lainoppineen jäsenen kelpoisuusvaatimuksena on soveltuva ylempi korkeakoulututkinto tekniikan tai luonnontieteiden alalta. Lisäksi häneltä edellytetään, että hän on perehtynyt sovellettavan lainsäädännön alaan kuuluviin tehtäviin. 7 Markkinaoikeuden ylituomarin ja markkinaoikeustuomarin kelpoisuusvaatimukset Markkinaoikeuden ylituomarilta ja markkinaoikeustuomarilta edellytetään lisäksi, että hän on perehtynyt kilpailu- tai valvonta-asioihin, hankinta-asioihin, teollis- tai tekijänoikeudellisiin asioihin taikka markkinaoikeudellisiin asioihin. 8 Markkinaoikeusinsinöörin kelpoisuusvaatimukset Markkinaoikeusinsinööriksi voidaan nimittää soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon tekniikan alalta suorittanut oikeamielinen Suomen kansalainen, joka on perehtynyt patenttiasioihin ja jolla on tarvittavat henkilökohtaiset ominaisuudet. 9 Tuomareiden suomen ja ruotsin kielen taitoa koskevat kelpoisuusvaatimukset Tuomariksi nimitettävällä on oltava tuomioistuimen tuomiopiirin väestön enemmistön kielen erinomainen suullinen ja kirjallinen taito sekä: 1) yksikielisessä tuomioistuimessa toisen kielen tyydyttävä ymmärtämisen taito ja tyydyttävä suullinen taito; 2) kaksikielisessä tuomioistuimessa toisen kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito. 13\n14 Ahvenanmaan käräjäoikeuden ja Ahvenanmaan hallintotuomioistuimen tuomareiden kielitaitoa koskevista kelpoisuusvaatimuksista säädetään Ahvenanmaan itsehallintolain (1144/1991) nojalla valtioneuvoston asetuksella. 10 Erityistä kielitaitoa edellyttävät käräjätuomarinvirat Kaksikielisessä käräjäoikeudessa tulee kielellisten oikeuksien turvaamiseksi olla riittävä määrä käräjätuomarinvirkoja, joihin nimitettävillä on oltava tuomioistuimen tuomiopiirin väestön vähemmistön kielen erinomainen suullinen ja kirjallinen taito sekä enemmistön kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito. Tällaisia virkoja tulee kuitenkin aina olla vähintään yksi. Valtioneuvoston asetuksella säädetään, kuinka monta 1 momentissa tarkoitettua virkaa kussakin kaksikielisessä käräjäoikeudessa on. 1 Erityistä kielitaitoa edellyttävät muut tuomarin virat Kaksikielisessä hovi- tai hallinto-oikeudessa, markkinaoikeudessa ja vakuutusoikeudessa voi kielellisten oikeuksien turvaamiseksi olla riittävä määrä lainoppineen tuomarin virkoja, joihin nimitettävillä on oltava 10 :n 1 momentissa tarkoitettu kielitaito. Valtioneuvoston asetuksella säädetään, kuinka monta 1 momentissa tarkoitettua virkaa kussakin kaksikielisessä tuomioistuimessa on. Ennen asian esittelemistä valtioneuvostolle oikeusministeriön on pyydettävä asianomaisen ylimmän tuomioistuimen lausunto 1 momentissa tarkoitettujen tuomarin virkojen tarpeesta. 12 Erivapaus Tuomarin viran kelpoisuusvaatimuksista ei voida myöntää erivapautta. 11 luku Päällikkötuomarin ja vakinaisen tuomarin nimittäminen Tuomarin virkaan ja määräaikaiseen virkasuhteeseen nimittäminen Tuomari nimitetään virkaansa vakinaisesti, jollei häntä 12 luvun :ssä säädetyillä perusteilla nimitetä määräaikaiseen virkasuhteeseen. Asessorin virkaan nimitetään määräajaksi 18 luvun :n mukaisesti. Tuomioistuimen päällikkötuomari nimitetään virkaansa määräajaksi noudattaen, mitä 2 :ssä säädetään. Korkeimman oikeuden presidentti ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentti nimitetään virkaansa vakinaisesti. 14\n15 2 Päällikkötuomarin nimittäminen määräajaksi Päällikkötuomarin virka on määräajaksi täytettävä tuomarin virka, johon nimitetään seitsemäksi vuodeksi kerrallaan. Päällikkötuomari nimitetään kuitenkin enintään siihen asti, kun hän täyttää tuomarille säädetyn eroamisiän. Päällikkötuomarin nimittämisessä noudatetaan, mitä vakinaisen tuomarin nimittämisestä säädetään. Päällikkötuomari voidaan 12 luvun :ssä tarkoitetuissa tapauksissa nimittää myös seitsemää vuotta lyhyemmäksi ajaksi. Jos päällikkötuomari on nimitetty vakinaisesti tuomarin virkaan, hän on virkavapaana tästä virasta sen ajan, kun hän on päällikkötuomarin virassa. Ennen tämän lain voimaantuloa päällikkötuomarin virkaan nimitetystä on kuitenkin voimassa, mitä 24 luvun 4 :ssä säädetään. Jos tässä pykälässä tarkoitetussa päällikkötuomarin virassa oleva nimitetään toiseen päällikkötuomarin virkaan, katsotaan hänen eronneen aikaisemmasta päällikkötuomarin virasta siitä ajankohdasta, josta hänet on nimitetty tähän toiseen virkaan. 3 Nimittävä viranomainen Vakinaisen tuomarin ja päällikkötuomarin 2 :n 1 momentissa tarkoitetussa tapauksessa nimittää tasavallan presidentti valtioneuvoston ratkaisuehdotuksesta. 4 Viran julistaminen haettavaksi Vakinainen tuomarin virka ja määräajaksi täytettävä päällikkötuomarin virka on ennen sen täyttämistä julistettava tuomioistuimelta haettavaksi. 5 Viran haettavaksi julistava tuomioistuin Korkeimman oikeuden, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentin viran julistaa haettavaksi korkein oikeus. Korkeimman hallinto-oikeuden presidentin sekä hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarin viran julistaa haettavaksi korkein hallinto-oikeus. Käräjäoikeuden laamannin viran julistaa haettavaksi asianomainen hovioikeus. Muut kuin 1 3 momentissa mainitut tuomarin virat julistaa haettavaksi se tuomioistuin, jossa tuomarin virka on. 6 Viran julistaminen uudelleen haettavaksi, hakuajan jatkaminen ja viranhaun peruuttaminen Tuomarin virka voidaan pätevästä syystä julistaa uudelleen haettavaksi taikka jatkaa sen hakuaikaa. Viran aikaisemmat hakijat otetaan tällöin huomioon ilman uutta hakemusta. Viran haettavaksi julistamista koskeva ilmoitus voidaan pätevästä syystä myös peruuttaa. 15\n16 Viran uudelleen haettavaksi julistamisesta, hakuajan jatkamisesta ja viranhaun peruuttamisesta päättää viran haettavaksi julistava tuomioistuin. 7 Esitys tuomarin virkaan nimittämisestä Tasavallan presidentti nimittää korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentit ilman 3 momentissa tarkoitettua esitystä. Korkein oikeus tekee korkeimman oikeuden jäsenen virkaan nimittämisestä perustellun esityksen, joka toimitetaan valtioneuvostolle tasavallan presidentille esittelemistä varten. Korkein hallinto-oikeus tekee vastaavasti esityksen korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen virkaan nimittämisestä. Muun kuin 1 ja 2 momentissa mainitun tuomarin nimittämisestä perustellun esityksen tekee 20 luvussa tarkoitettu tuomarinvalintalautakunta. 8 Tuomarinvalintalautakunnan lausunto Tuomarinvalintalautakunta voi antaa lausunnon korkeimman oikeuden tai korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen nimittämistä koskevassa asiassa, jos asianomainen tuomioistuin sitä pyytää. Lausuntoa annettaessa noudatetaan 9 :ää. 9 Asian käsittely tuomarinvalintalautakunnassa Tuomarinvalintalautakunta pyytää ennen nimitysesityksen tekemistä lausunnon hakijoista siltä tuomioistuimelta, joka on julistanut viran haettavaksi. Käräjätuomarin viran hakijoista lausunto pyydetään kuitenkin asianomaiselta hovioikeudelta ja lisäksi siltä käräjäoikeudelta, jossa virka on haettavana. Maaoikeusinsinöörin viran hakijoista on lisäksi pyydettävä Maanmittauslaitoksen lausunto. Vastaavasti Ahvenanmaan maakunnan hallitukselta on hankittava lausunto ennen Ahvenanmaan käräjäoikeuden laamannin nimittämistä. Tuomarinvalintalautakunta voi ennen työtuomioistuimen presidentin ja työtuomioistuinneuvoksen nimitysesityksen tekemistä pyytää hakijoista lausunnon 17 luvun 13 :ssä tarkoitetuilta keskusjärjestöiltä ja työmarkkinalaitoksilta sekä valtiovarainministeriöltä ja Suomen Pankilta. Lautakunta voi hankkia muitakin lausuntoja ja selvityksiä sekä kuulla hakijoita ja asiantuntijoita. Viran hakijalle on varattava ennen nimitysesityksen tekemistä tilaisuus lausua nimitysasian valmistelussa hankittujen lausuntojen ja selvitysten johdosta. 10 Tuomioistuimen lausunnon antaminen Tuomioistuimen lausunnon tuomarin viran täyttämistä koskevassa asiassa antaa: 1) hovioikeus, hallinto-oikeus, markkinaoikeus ja vakuutusoikeus kokoonpanossa, johon kuuluvat päällikkötuomari ja osaston johtajat tai, jos tuomioistuin ei ole jakaantunut osastoihin, päällikkötuomari vakinaisia tuomareita kuultuaan; 2) käräjäoikeudessa laamanni johtoryhmää tai, jos käräjäoikeudessa ei ole johtoryhmää, vakinaisia käräjätuomareita kuultuaan; 16\n17 3) työtuomioistuimessa presidentti. Edellä 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu kokoonpano on päätösvaltainen, kun läsnä on päällikkötuomari puheenjohtajana ja vähintään puolet muista jäsenistä tai heidän sijaisistaan. 1 Tuomioistuimen lausunnon sisältö Tuomioistuimen lausunnon tulee sisältää perusteltu käsitys siitä, kuka hakijoista olisi nimitettävä virkaan. Tuomioistuimen lausunnosta tulee ilmetä tuomioistuimen perusteltu käsitys hakijoiden ansioista ja pätevyydestä sekä keskinäisestä paremmuudesta täytettävänä olevaan virkaan. Tuomarinvalintalautakunta voi tarvittaessa antaa tarkempia ohjeita lausunnon sisällöstä. Tuomarin viran haettavaksi julistaneen tuomioistuimen lausuntoon tulee liittää lautakunnan ohjeiden mukainen yhteenveto hakijoiden virka-ansioista ja muista huomioon otetuista ansioista. Käräjätuomarin viran hakijoista yhteenvedon laatii kuitenkin hovioikeus. 12 Sidonnaisuuksien ilmoittaminen Vakinaiseen tuomarin virkaan nimitettäväksi esitettävän on ennen nimittämistä annettava valtion virkamieslain 8 a :n 1 momentissa tarkoitettu selvitys sidonnaisuuksistaan. Ilmoitus annetaan nimittävälle viranomaiselle tai, jos nimittävä viranomainen on tasavallan presidentti, oikeusministeriölle. Tuomariksi nimitetyn on lisäksi toimitettava ilmoitus tiedoksi sille tuomioistuimelle, johon hänet on nimitetty. Tuomarin on virkasuhteensa aikana viipymättä ilmoitettava muutoksista sidonnaisuuksissaan. Ilmoitus annetaan sille tuomioistuimelle, jossa tuomari työskentelee. Käräjäoikeuden laamanni antaa ilmoituksen kuitenkin hovioikeudelle, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentti korkeimmalle oikeudelle ja hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomari korkeimmalle hallinto-oikeudelle. Tuomarin on myös muutoin annettava vastaava selvitys tuomioistuimen tai oikeusministeriön sitä pyytäessä. Sidonnaisuuksista säädetään lisäksi valtion virkamieslain 8 a :ssä. Sidonnaisuuksia koskevien tietojen merkitsemisestä rekisteriin säädetään tuomareiden sidonnaisuus- ja sivutoimirekisteristä annetussa laissa. 13 Päällikkötuomarin oikeus tulla nimitetyksi vakinaiseen tuomarin virkaan Päällikkötuomarilla, jota ei ole nimitetty vakinaisesti muuhun tuomarin virkaan, on 2 :n 1 momentissa tarkoitetun toimikauden päättyessä oikeus tulla nimitetyksi vakinaiseen lainoppineen tuomarin virkaan siinä tuomioistuimessa, jonka päällikkötuomarina hän on toiminut. Tarvittaessa hänellä on oikeus tulla nimitetyksi sellaiseen muun tuomioistuimen tuomarin virkaan, jonka kelpoisuusvaatimukset hän täyttää ja jota voidaan pitää hänelle sopivana. Virkaan nimitetään tuomarin nimittämisestä säädettyä menettelyä noudattaen. Virkaa ei kuitenkaan julisteta haettavaksi. Edellä 1 momentissa tarkoitetun tuomarin asema virkaikäjärjestyksessä määräytyy sen ajankohdan mukaan, jona hänet on nimitetty päällikkötuomariksi. 17\n18 12 luku Määräaikaisen tuomarin nimittäminen Tuomarin nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen Vakinaisen tuomarin viran tai määräajaksi täytettävän päällikkötuomarin viran ollessa ilman viran hoitajaa taikka tuomarin ollessa estyneenä tai vuosilomalla voidaan virkaa hoitamaan nimittää tuomari määräaikaiseen virkasuhteeseen. Tuomioistuimeen voidaan nimittää tuomari määräaikaiseen virkasuhteeseen myös, jos se on käsiteltävien asioiden lukumäärän tai laadun vuoksi taikka muusta erityisestä syystä tarpeen. Tuomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen ei voida nimittää yksittäistä asiaa varten, ellei siihen ole oikeudenkäynnin turvaamisesta johtuvaa pakottavaa tarvetta. Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitetyn tuomarin kelpoisuuteen, virassapysymisoikeuteen sinä aikana, joksi hänet on nimitetty, sekä palkkauksen perusteisiin sovelletaan, mitä vastaavan vakinaisen tuomarin kelpoisuudesta, virassapysymisoikeudesta ja palkkauksesta säädetään. 2 Määräaikaisen tuomarin virkasuhteen julistaminen haettavaksi Tuomarin määräaikainen virkasuhde on julistettava haettavaksi, jos nimitys tehdään vähintään kuudeksi kuukaudeksi. Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen määräaikainen virkasuhde on julistettava haettavaksi nimityksen kestosta riippumatta. 3 Eräiden ylimpien tuomareiden nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen Tasavallan presidentti nimittää korkeimman oikeuden jäsenen määräaikaiseen virkasuhteeseen korkeimman oikeuden esityksestä ja korkeimman hallinto-oikeuden jäsenen korkeimman hallinto-oikeuden esityksestä. Päällikkötuomarin viran ollessa ilman viran hoitajaa korkein oikeus nimittää hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentin sekä käräjäoikeuden laamannin määräaikaiseen virkasuhteeseen. Käräjäoikeuden laamanni nimitetään hovioikeuden esityksestä. Päällikkötuomarin viran ollessa ilman viran hoitajaa korkein hallinto-oikeus nimittää hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen. 4 Muiden tuomareiden nimittäminen määräaikaiseen virkasuhteeseen Korkein oikeus nimittää vuotta pidemmäksi määräajaksi asianomaisen tuomioistuimen päällikkötuomarin esityksestä tuomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen hovioikeuteen, työtuomioistuimeen ja käräjäoikeuteen. Korkein hallinto-oikeus nimittää vastaavasti tuomarin hallinto-oikeuteen, markkinaoikeuteen ja vakuutusoikeuteen. 18\n19 Tuomioistuimen päällikkötuomari nimittää tuomarin määräaikaiseen virkasuhteeseen asianomaiseen tuomioistuimeen enintään vuoden määräajaksi. Ennen kuin tuomari nimitetään 2 momentissa tarkoitetussa tapauksessa, päällikkötuomarin on kuultava johtoryhmää tai, jos johtoryhmää ei ole, tuomioistuimen vakinaisia tuomareita, jollei se ole tarpeetonta nimityksen lyhytaikaisuuden tai muun syyn vuoksi. 5 Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitetyn tuomarin sidonnaisuuksien ilmoittaminen Määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitettävän tuomarin on ennen nimittämistä ja virkasuhteen aikana annettava 11 luvun 12 :ssä tarkoitetut ilmoitukset sidonnaisuuksistaan, jos nimitys tehdään vuotta pidemmäksi ajaksi. Sama koskee korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden jäseneksi määräaikaiseen virkasuhteeseen nimitettävää nimityksen kestosta riippumatta. 13 luku Virkavapaus ja sijaisuudet Tuomarin virkavapaus ja viranhoito Tuomarille myönnettävästä valtion virkamieslain 23 :ssä tarkoitetusta virkavapaudesta päättää asianomainen tuomioistuin, jollei tämän luvun 2 :ssä toisin säädetä. 2 Päällikkötuomarin virkavapaus Tuomioistuimen päällikkötuomari voi ottaa valtion virkamieslain 23 :ssä tarkoitettua virkavapaata enintään yhden kuukauden vuodessa. Tätä pidemmäksi ajaksi hovioikeuden presidentille ja työtuomioistuimen presidentille myönnettävästä virkavapaudesta päättää korkein oikeus. Vastaavasti korkein hallinto-oikeus päättää hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarille yli kuukaudeksi myönnettävästä virkavapaudesta. Käräjäoikeuden laamannille yli kuukaudeksi myönnettävästä virkavapaudesta päättää asianomainen hovioikeus. 3 Päällikkötuomarin sijaisena toimiminen Päällikkötuomarin ollessa estyneenä hänen sijaisenaan toimii työjärjestyksessä sijaiseksi määrätty osaston johtaja tai muu lainoppinut tuomari. Jos tällaista määräystä ei ole annettu, päällikkötuomarin sijaisena toimii tehtävässä vanhin virantoimituksessa oleva osaston johtaja tai, jos tuomioistuin ei ole jakautunut osastoihin, virassa vanhin virantoimituksessa oleva lainoppinut tuomari. 19\n20 4 Osaston johtajan sijaisena toimiminen Osaston johtajan ollessa estyneenä hänen sijaisenaan toimii työjärjestyksessä sijaiseksi määrätty tuomari. Jos tällaista määräystä ei ole annettu, osaston johtajan sijaisena toimii asianomaisen osaston virassa vanhin virantoimituksessa oleva lainoppinut tuomari. 14 luku Toimiminen toisessa tuomioistuimessa ja siirtäminen Esteettömän tuomarin määrääminen Korkein oikeus voi tarvittaessa määrätä esteellisen tuomarin tilalle toisen, kelpoisuusvaatimukset täyttävän tuomarin hovioikeuteen ja työtuomioistuimeen. Korkein hallinto-oikeus voi vastaavasti määrätä tuomarin hallinto-oikeuteen, markkinaoikeuteen ja vakuutusoikeuteen. Hovioikeus voi tarvittaessa määrätä käräjäoikeuteen esteellisen tuomarin sijaan lainoppineen tuomarin hovioikeudesta tai toisesta samaan hovioikeuspiirin kuuluvasta käräjäoikeudesta. 2 Tuomarin toimiminen toisessa tuomioistuimessa Tuomari voidaan suostumuksellaan määrätä enintään vuodeksi kerrallaan toimimaan tuomarina muussa tuomioistuimessa kuin siinä, johon hänet on nimitetty, jos se on perusteltua vastaanottavassa tuomioistuimessa käsiteltävien asioiden laadun, laajuuden tai lukumäärän vuoksi. Hovioikeus antaa 1 momentissa tarkoitetun määräyksen toimia sen tuomiopiiriin kuuluvassa käräjäoikeudessa. Korkein oikeus antaa määräyksen toimia hovioikeudessa ja työtuomioistuimessa sekä korkein hallinto-oikeus hallinto-oikeudessa, markkinaoikeudessa ja vakuutusoikeudessa. Ennen määräyksen antamista on pyydettävä suostumus siltä tuomioistuimelta, josta tuomari siirtyy. 3 Maaoikeusinsinöörin velvollisuus toimia toisessa maaoikeudessa Maaoikeusinsinööri voidaan tarvittaessa määrätä käsittelemään maaoikeusasioita myös muussa samaan maaoikeusinsinöörien yhteistoiminta-alueeseen kuuluvassa maaoikeusasioita käsittelevässä käräjäoikeudessa kuin siinä, johon hänet on nimitetty. Edellä 1 momentissa tarkoitetun määräyksen antaa se käräjäoikeus, johon maaoikeusinsinööri on nimitetty. Maaoikeusinsinöörien yhteistoiminta-alueista säädetään oikeusministeriön asetuksella. 20\n21 4 Tuomarin siirtäminen tuomioistuinlaitoksen uudelleenjärjestelyssä Tuomarin siirtämiseen tuomioistuinlaitoksen uudelleenjärjestelyssä sovelletaan, mitä valtion virkamieslain 5 a :ssä, 5 b :n 2 momentissa ja 5 c :n 1 momentissa säädetään valtionhallinnon toimintojen uudelleenjärjestelystä. Jos 1 momentin perusteella siirrettävä virka uudelleenjärjestelyn jälkeen sijaitsee muualla kuin tuomarin työssäkäyntialueella, eikä tuomari suostu siirtoon, hänet on pyrittävä siirtämään tuomarin työssäkäyntialueella sijaitsevaan toiseen tuomarin virkaan. Jos tällaista virkaa ei ole, tuomari voidaan suostumuksellaan siirtää työssäkäyntialueen ulkopuolella sijaitsevaan tuomarin virkaan tai muuhunkin virkaan. Jos tuomarin viran tilalle uudelleenjärjestelyssä perustetaan uusi virka, joka ei ole tuomarin virka, tuomarilla on kuitenkin ensisijaisesti oikeus tulla nimitetyksi tuomarin virkaan. Tuomari voidaan siirtää vain virkaan, jonka kelpoisuusvaatimukset hän täyttää ja jota voidaan pitää hänelle sopivana. Tuomarin virkaan siirrettäessä noudatetaan tuomarin nimittämisestä säädettyä menettelyä. Virkaa ei kuitenkaan julisteta haettavaksi. Tuomarin viran täyttämistä koskevan 11 luvun 10 :ssä tarkoitetun tuomioistuimen lausunnon antaa korkein oikeus tai korkein hallinto-oikeus sen mukaan, mitä tuomioistuinta uudelleenjärjestely koskee. Jos tuomari ilman pätevää syytä kieltäytyy vastaanottamasta 2 momentissa tarkoitettua virkaa, tuomarille voidaan antaa ero. Asian käsittelee korkein hallinto-oikeus oikeusministeriön hakemuksesta. Asia on käsiteltävä kiireellisenä lainkäyttöasiana. 15 luku Kirjallinen varoitus ja virantoimituksesta pidättäminen Kirjallinen varoitus Tuomarille valtion virkamieslain 24 :ssä tarkoitetun kirjallisen varoituksen antaa sen tuomioistuimen päällikkötuomari, jonka palveluksessa tuomari on. Käräjäoikeuden laamannille kirjallisen varoituksen antaa kuitenkin hovioikeuden presidentti, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentille korkeimman oikeuden presidentti sekä hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarille korkeimman hallinto-oikeuden presidentti. 2 Virantoimituksesta pidättäminen Tuomarin virantoimituksesta pidättämisestä valtion virkamieslain 40 :n 2 momentin 1 3 kohdassa tarkoitetuilla perusteilla päättää se tuomioistuin, jonka palveluksessa tuomari on. Käräjäoikeuden laamannin pidättää virantoimituksesta kuitenkin hovioikeus, hovioikeuden ja työtuomioistuimen presidentin korkein oikeus sekä hallinto-oikeuden, markkinaoikeuden ja vakuutusoikeuden ylituomarin korkein hallinto-oikeus. Virantoimituksesta pidättämisestä säädetään lisäksi valtion virkamieslaissa. 21\n22 16 luku Virkasuhteen päättyminen Eroamisikä ja eron antaminen Tuomariin sovellettavasta virkamiehen yleisestä eroamisiästä ja virkasuhteen päättymisestä säädetään valtion virkamieslain 35 :ssä. Tuomarille antaa hakemuksesta eron se tuomioistuin, jonka palveluksessa hän on. 2 Tuomarille työkyvyttömyyden vuoksi annettava ero Tuomari on velvollinen eroamaan tuomarin virasta, jos hän on sairauden, vian tai vamman vuoksi menettänyt työkykynsä. Jos työkykynsä menettänyt tuomari ei itse hae eroa, tuomarille annettavasta erosta päättää tuomioistuin. Asia on eron antavassa tuomioistuimessa käsiteltävä kiireellisenä lainkäyttöasiana. Eron antamisesta päättää: 1) hovioikeus, joka on toimivaltainen virkarikosasiassa, jos asia koskee käräjäoikeuden tai työtuomioistuimen tuomaria; 2) korkein hallinto-oikeus, jos asia koskee korkeimman hallinto-oikeuden, hallintooikeuden, markkinaoikeuden tai vakuutusoikeuden tuomaria; 3) korkein oikeus, jos asia koskee korkeimman oikeuden tai hovioikeuden tuomaria. Hakemuksen tuomarille annettavasta erosta tekee virantoimituksesta pidättämistä koskevassa asiassa toimivaltainen tuomioistuin. 3 Tuomarin toimivalta virkasuhteen päätyttyä Tuomari on toimivaltainen lainkäyttöasiassa senkin jälkeen, kun hän ei enää ole tuomarin virassa tai määräaikaisessa virkasuhteessa asianomaisessa tuomioistuimessa, jos hän on ratkaissut asian tai osallistunut sen ratkaisemiseen monijäsenisen kokoonpanon jäsenenä virkasuhteensa aikana taikka jos asiassa on tehty ratkaisuehdotus hänen virkasuhteensa aikana. Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske tuomaria, jolle on 2 :n perusteella annettu ero. IV OSA ASIANTUNTIJAJÄSENET JA MUU HENKILÖKUNTA 17 luku Asiantuntijajäsenet Asiantuntijajäsenen asema Asiantuntijajäsen on tuomiovaltaa käyttäessään samalla tavalla riippumaton kuin tuomari. 22\n23 Mitä 9 luvun 1 ja 2 :ssä säädetään tuomarin velvollisuuksista ja vastuusta, sovelletaan myös asiantuntijajäseneen. Mitä 16 luvun 3 :ssä säädetään tuomarin toimivallasta, sovelletaan myös asiantuntijajäseneen toimikauden päätyttyä. 2 Asiantuntijajäsenen oikeus pysyä tehtävässään Asiantuntijajäsenen oikeuteen pysyä tehtävässään sinä aikana, joksi hänet on määrätty, sovelletaan 18 2:ssä säädetyin poikkeuksin, mitä tuomarin viran haltijan oikeudesta pysyä virassaan säädetään. 3 Asiantuntijajäsenten määrääminen Valtioneuvosto määrää asiantuntijajäsenet hallinto-oikeuteen, markkinaoikeuteen ja vakuutusoikeuteen. Tasavallan presidentti määrää asiantuntijajäsenet korkeimpaan hallintooikeuteen ja työtuomioistuimeen. 4 Asiantuntijajäsenten ja varajäsenten lukumäärä Asiantuntijajäseniä määrätään riittävä määrä. Työtuomioistuimen asiantuntijajäsenten lukumäärästä säädetään 6 luvun 2 :ssä. Asiantuntijajäsenille voidaan määrätä riittävä määrä varajäseniä. Mitä asiantuntijajäsenestä säädetään, sovelletaan myös varajäseneen. 5 Asiantuntijajäsenten toimikausi Asiantuntijajäsenet määrätään viiden vuoden toimikaudeksi kerrallaan. Jos asiantuntijajäsenen tehtävä vapautuu kesken toimikauden, asiantuntijajäsenen tilalle voidaan määrätä uusi jäsen. Jäsenet määrätään kuitenkin enintään siihen asti, kun he täyttävät tuomareille säädetyn eroamisiän. 6 Tehtävien julistaminen haettavaksi Asianomainen tuomioistuin julistaa asiantuntijajäsenten tehtävät haettaviksi. Mitä 1 momentissa säädetään, ei koske niitä työtuomioistuimen ja vakuutusoikeuden asiantuntijajäseniä, jotka määrätään 13 ja 15 :ssä tarkoitettujen ehdotusten perusteella. Tuomioistuin voi hankkia hakijoista lausunnon tai muuta selvitystä. 23\n24 7 Esitys tehtävään määräämisestä Tuomioistuimet toimittavat oikeusministeriölle valtioneuvostolle tai tasavallan presidentille esittelemistä varten perustellun esityksen siitä, ketkä hakijoista olisi määrättävä tehtäviin. Esitys työtuomioistuimen työsuhteisiin ja virkasuhteisiin perehtyneiden jäsenten määräämiseksi tehdään 13 :ssä tarkoitettujen ehdotusten perusteella. Esitys vakuutusoikeuden työoloja tai yritystoiminnan olosuhteita tuntevien sekä sotilasvamma-asioita tuntevien jäsenten määräämiseksi tehdään 15 :ssä tarkoitettujen ehdotusten perusteella. Vakuutusoikeuden on lisäksi kuultava sosiaali- ja terveysministeriötä ennen vakuutusoikeuden lääkärijäsenten määräämistä koskevan esityksen toimittamista oikeusministeriölle. 8 Hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset Hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenten tulee olla: 1) tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita, lastensuojeluun perehtyneitä henkilöitä hallinto-oikeuslain 7 :n 1 momentin 1 ja 1 a kohdassa tarkoitetuissa asioissa; 2) tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita, kehitysvammaisten erityishuoltoon perehtyneitä henkilöitä hallinto-oikeuslain 7 :n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetuissa asioissa; 3) psykiatriaan perehtyneitä laillistettuja lääkäreitä hallinto-oikeuslain 7 :n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetuissa asioissa; 4) tehtävään soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita, päihdehuoltoon perehtyneitä henkilöitä hallinto-oikeuslain 7 :n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetuissa asioissa; 5) tartuntatauteihin perehtyneitä erikoislääkäreitä hallinto-oikeuslain 7 :n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetuissa asioissa. 9 Korkeimman hallinto-oikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset Korkeimman hallinto-oikeuden ympäristöasiantuntijaneuvoksen kelpoisuusvaatimuksena on soveltuva ylempi korkeakoulututkinto tekniikan tai luonnontieteiden alalta. Lisäksi hänen tulee olla perehtynyt sovellettavan lainsäädännön alaan kuuluviin tehtäviin. Yli-insinöörineuvoksen kelpoisuusvaatimuksena on soveltuva ylempi korkeakoulututkinto tekniikan alalta. Lisäksi hänen tulee olla perehtynyt patenttiasioihin. 10 Markkinaoikeuden asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset Kilpailu- ja valvonta-asioiden sekä hankinta-asioiden käsittelyyn osallistuvalta markkinaoikeuden asiantuntijajäseneltä edellytetään, että hän on suorittanut soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon ja perehtynyt kilpailuoikeuteen, hankintatoimeen, energiamarkkinoihin, taloustieteeseen, markkinointiin, arvopaperimarkkinoihin, elinkeinoelämään tai taloudellisiin kysymyksiin. Teollis- ja tekijänoikeudellisten asioiden käsittelyyn osallistuvalta markkinaoikeuden asiantuntijajäseneltä edellytetään, että hän on suorittanut soveltuvan ylemmän korkeakoulututkin- 24\n25 non sekä perehtynyt asianomaiseen tekniikan alaan tai patentointiin liittyviin kysymyksiin taikka markkinointiin, taloustieteeseen, elinkeinoelämään tai taloudellisiin kysymyksiin taikka taiteeseen. Markkinaoikeudellisten asioiden käsittelyyn osallistuvalta markkinaoikeuden asiantuntijajäseneltä edellytetään, että hän on suorittanut soveltuvan ylemmän korkeakoulututkinnon ja perehtynyt kuluttajansuojaan, markkinointiin, elinkeinoelämään tai taloudellisiin kysymyksiin. 1 Markkinaoikeuden asiantuntijajäsenen kelpoisuus samassa oikeudenkäynnissä käsiteltävissä asioissa Markkinaoikeuden käsitellessä samassa oikeudenkäynnissä eri asiaryhmiin kuuluvia asioita asiantuntijajäsen, joka on kelpoinen osallistumaan jonkin mainitussa oikeudenkäynnissä käsiteltävän asian käsittelyyn, on kelpoinen osallistumaan myös muiden samassa oikeudenkäynnissä käsiteltävien asioiden käsittelyyn. 12 Työtuomioistuimen asiantuntijajäsenten kelpoisuusvaatimukset Työtuomioistuimen asiantuntijajäseneltä, joka ei edusta työnantaja- tai työntekijäetuja, edellytetään, että hän on suorittanut oikeustieteen muun ylemmän korkeakoulututkinnon kuin kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinnon ja on perehtynyt työoloihin. Työtuomioistuimen muiden asiantuntijajäsenten on oltava työ- tai virkasuhteisiin perehtyneitä. 13 Työtuomioistuimen työ- ja virkasuhteisiin perehtyneiden asiantuntijajäsenten määräämistä koskeva ehdotus Työtuomioistuimen työsuhteisiin ja virkasuhteisiin perehtyneet asiantuntijajäsenet määrätään työnantaja- ja työntekijäetuja edustavien tahojen ehdotusten perusteella: 1) työsuhteisiin perehtyneistä jäsenistä: a) neljä työnantajayhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen; ja b) neljä työntekijäin ja toimihenkilöiden ammattiyhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta; sekä 2) virkasuhteisiin perehtyneistä jäsenistä: a) kaksi valtiovarainministeriön, kunnallisen työmarkkinalaitoksen, evankelis-luterilaisen kirkon työmarkkinalaitoksen ja Suomen Pankin; ja b) kaksi valtion ja Suomen Pankin virkamiesten sekä kunnallisten ja kirkollisten viranhaltijain ammattiyhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta. Ehdotettujen asiantuntijajäsenten keskuudessa on oltava teollisuuden, maatalouden ja palvelualan työsuhteisiin perehtyneitä henkilöitä. Tullakseen huomioon otetuiksi 1 momentissa tarkoitettujen tahojen ehdotuksissa on oltava vähintään kaksi kertaa niin monta ehdokasta kuin on määrättäviä jäseniä. Ehdotuksiin on liitettävä selvitys siitä, että ehdotetut henkilöt suostuvat ottamaan jäsenyyden vastaan. Työtuomioistuimen on ennen esityksen tekemistä pyydettävä 1 momentissa tarkoitetuilta tahoilta ehdotukset asiantuntijajäsenten määräämisestä. Jäsenet määrätään, vaikka ehdotusta ei ole tehty työtuomioistuimen asettamassa määräajassa tai ehdotus on tehty puutteellisena, jos 25\nHE 280/2010 vp. Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi tuomareiden\nHallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi tuomareiden nimittämisestä annetun lain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi tuomareiden\n1 OULUN KÄRÄJÄOIKEUDEN TYÖJÄRJESTYS 1.1.2019 2 OULUN KÄRÄJÄOIKEUDEN TYÖJÄRJESTYS Vahvistettu 27.12.2018 Oulun käräjäoikeuden laamanni on tuomioistuinlain (673/2016) 1 luvun 4 :n 2 momentin ja 8 luvun 9\nTYÖTUOMIOISTUIN Radanrakentajantie HELSINKI H 33/18\nTYÖTUOMIOISTUIN Radanrakentajantie 5 00520 HELSINKI 23.10.2018 H 33/18 Liite 2 Esitys sisältää salassa pidettävää tietoa jäljempänä merkityiltä osin. Oikeusministeriö Oikeushallinto-osasto PL 25 00023


Koulumatkaliikunta vähentynyt Tampereen seudulla selvästi – tutkijan mukaan liikennettä pelätään turhaan | Yle Uutiset | yle.fi\nKoulumatkaliikunta vähentynyt Tampereen seudulla selvästi – tutkijan mukaan liikennettä pelätään turhaan\nHaaste on kävelyn ja pyöräilyn vähentyminen sitä mukaa, mitä vanhemmaksi koululainen kasvaa.\n18.4.2019 klo 16.19\nKoulumatka on hyvää arkiliikuntaa, mutta moni lapsi kulkee autokyydeillä\nKoulumatkojen taittaminen lihasvoimin on vähentynyt teini-ikäisten keskuudessa Tampereen seudulla. Kyselyn mukaan alle kilometrin koulumatkoilla lukiolaisten ja ammattiopiston opiskelijoiden kävely ja pyöräily on vähentynyt kolmessa vuodessa keskimäärin 7 prosenttiyksikköä.\nPeruskoululaisilla kävelyn ja pyöräilyn suosio on säilynyt vahvana alle 3 kilometrin koulumatkoilla vuodenajasta riippumatta.\nHaasteena onkin kävelyn ja pyöräilyn väheneminen nuorten kasvaessa. Lukiossa ja Tredussa opiskelevat kulkevat jalkaisin ja pyörällä noin 30 prosenttiyksikköä vähemmän kuin alakoulun 4–6. luokkien oppilaat.\nTampereen kaupunkiseudun kehittämispäällikkö Satu Kankkonen uskoo, että osasyynä arkiliikunnan vähenemiseen ovat mukavuustekijät ja koulumatkojen pidentyminen.\nJos matkat taitettaisiin lihasvoimin, matkoja kertyisi hurjasti.\n– Yläkoulun ja toisen asteen oppilaitosten osalta olisi noin 10 000 matkan potentiaali lisätä liikkumista, eli puhutaan aika isoista luvuista, Kankkonen sanoo.\n4–5 kilometrin koulumatkat kuljetaan kaikissa koulutusasteissa yhä useammin bussilla, henkilöautolla tai mopolla, minkä seurauksena koulumatkojen arkiliikunnan osuus on laskenut noin 10 prosenttiyksikköä kolmessa vuodessa.\nKyselyssä (siirryt toiseen palveluun) (Tampereen kaupunkiseudun verkkosivut) tiedusteltiin ensimmäistä kertaa myös harrastusmatkoista. Harrastuksiin kuljetaan selvästi eniten henkilöautolla ja kuljettajana toimii useimmiten vanhempi. Tähän olisi selvityksen mukaan mahdollista löytää ratkaisuja.\n– Ratkaisuna voisi toimia esimerkiksi koulupäivän aikana tai heti sen jälkeen harrastaminen. Tämä lisäisi myös lasten ja vanhempien jaksamista sekä lisäisi mahdollisuuksia perheen yhteiseen ajankäyttöön iltaisin, Kankkonen sanoo.\nLiikenne voi pelottaa ja sillä myös pelotellaan. Liikunnan ja kansanterveyden edistämissäätiön LIKESin tutkija sanoo, että koulumatkojen liikunta on itse asiassa 100 tai jopa 1000 kertaa turvallisempaa liikuntaa kuin harrastusliikunta, lajista riippuen.\n– Liikennehän ei ole lähtökohtaisesti kontaktilaji. Siinä ei kilpailla, ei tavoitella samaa palloa tai mitata sitä, kuka voittaa. Suurimmaksi osaksi koulumatkat on ihan älyttömän turvallisia, tutkija Jouni Kallio sanoo.\nKyselyn mukaan kävelyn ja pyöräilyn turvallisuus on parantunut mm. rakentamalla uusia kevyenliikenteenväyliä ja kehittämällä risteysalueita. Koulumatkoilla lähes kaikkien vastaajien mielestä kävely on erittäin tai melko turvallista.\nParannus edelliseen kyselyyn oli jopa 14 prosenttiyksikköä. Pyöräilyn osalta nousu oli kahdeksan prosenttiyksikköä.\nLiikkuminen lisääntyy kodin ja koulun yhteispelillä\nTuloksissa näkyy yhteys vanhempien säännöllisen työmatkaliikunnan ja lasten koulumatkaliikunnan välillä.\n– Jos vanhempi liikkuu, todennäköisemmin lapsikin liikkuu, projektipäällikkö Päivi Kolu UKK-instituutista sanoo.\nLiikkumista halutaan edistää, sillä esimerkiksi säännöllisestä reippaasta kävelystä on hyötyä pitkään. Se vaikuttaa esimerkiksi elintapasairauksien aiheuttamiin terveydenhuollon kustannuksiin ja sairauspoissaolojen määrään.\nAutoton liikkuminen vähentää myös terveydelle haitallisten pienhiukkasten määrää kaupunkien hengitysilmassa.\nTampereen kaupunkiseutu toteutti peruskoululaisille, lukiolaisille ja ammattiopisto Tredun opiskelijoille sekä heidän vanhemmilleen koulumatka- ja liikkumiskyselyn loppuvuonna 2018. Kyselyyn vastasi 6 849 henkilöä, joista oppilaita oli 75 prosenttia.\nKysely keräsi tietoa lasten ja nuorten liikkumisesta koulumatkalla, koulupäivän aikana ja sen jälkeen. Lisäksi se selvitti harrastusmatkoja, vanhempien arkiliikkumista ja liikkumismahdollisuuksia oppilaitoksissa.\nKysely toteutettiin nyt toista kertaa. Aiempi tehtiin vuonna 2015.\nSuojelemisen kääntöpuoli: Lasten kuskaamisesta kouluun on tullut jo turvallisuusriski\nKuskaatko lapsesi kouluun? – "Autokyyti on mukava, mutta ei välttämättä palvelus lapselle"\nKoulu- ja työmatkatliikuntaTamperekuntoliikuntaKoulu- tai työmatkaliikuntaTampereen seutukuntakävelyArkiliikuntaHarrastusmatkatfyysinen kunto


Karvasen Pentistä Rajaheimoksi\nMetsäpirtti Seuran seniorijoukon aktiiveja on Pentti Rajaheimo, jonka basso kuuluu itsestään selvänä pohjasävelenä kokousillan laululoihin. Oikeastaan Pentti on Karvanen ja lähes kaikki tietävät, että hän on kotoisin Tapparista, jossa hän syntyi vuonna 1928 Aapron ja Helenan, os. Meskanen, perheeseen. Sisaruksia oli kaikkiaan viisi. Perhe viljeli pienehköä tilaa, jossa oli peltoa kymmenisen hehtaaria ja metsää ja niittyä parikymmentä hehtaaria. Leivän jatketta otettiin Laatokasta, sillä isä oli venekunnan osakas.\nÄiti kuoli Pentin ollessa viidennellä, ja samalla hänen isänsä jäi toisen kerran leskeksi. Perheen äidin paikan otti mummo, Anni Hämäläinen, joka oli isän ensimmäisen vaimon äiti. - Mummo oli kiltti, uuttera, ei paljon kävellyt, jotta ehti tehdä mahdollisimman paljon, Pentti Rajaheimo muistaa lapsuutensa lämmönlähdettä, jolle ei ollut edes sukua.\nRajaheimoja Karvasista tuli 40-luvun loppupuolella. Sukunimi Karvanen otti ”korvaan” ja sisarukset päättivät ottaa uuden sukunimen, joka muistuttaisi kotijuurista. Rajaheimo on sellainen nimi.\nEvakkotaival alkoi lokakuussa 1939 Sakkolan Keljasta ja sitten Taipaleen kylästä, jonne palattiin viikko ennen Antinpäivää. Tie ohjautui metsäpirttiläiseen tapaan Rantasalmelle Hiltulaan ja Hirvosen taloon. Syksyllä 1942 perhe muutti Käkisalmeen, josta poistuttiin vasta jatkosodan päätyttyä.\n- Olin toinen kahdesta viimeisestä siviilistä, jotka poistuivat Käkisalmesta. Minut määrättiin sotatoimialueelle, koska osasin ajaa hevosta. Olimme ymmärtäneet, että piti poistua 10.10. kello seitsemän. Oikea aika olisi ollut 7.10. kello kymmenen!\nSisaret asettuivat Ristinummelle, jonne Pentti seurasi syksyllä 1947. Vetopaikka oli VR:n oppilaskoulu, jossa maksettiin palkkaakin opiskeluajalta. Veturinkuljettajahan Pentistä tuli, mutta halu oli enempään. Mies tentti keskikoulun ja melkein lukionkin ja jatkoi opiskeluja käyttötekniikkainsinööriksi. Varsinaisen työpäivän Pentti Rajaheimo teki Rautatiehallituksessa suunnittelijana ja tutkijana.\n- Vastasin rataverkon vetovoiman käytöstä ja määrään määrittämisestä, Rajaheimo kertoo. Hän on muuten se mies, joka päätti lopettaa höyryveturien käytön ja siirtymisen diesel- ja sähkövetureihin. Rajaheimo oli mukana myös liikenne-, aikataulu- ja kalustosuunnittelussa. Lahden oikoratahanke ei saa tunnustusta Rajaheimolta, ja hän vahvistaisi oikoradan sijasta runkorataa, kuten moni muukin.\n- Kannattavin tie itään kulkee edelleenkin Tapanilasta Porvooseen ja eteenpäin. Tämä rantarata olisi hyvä syöttörata Savoon ja Pohjois-Karjalaan, Viipuriin ja Pietariin.\nRautatieläisen alkuaikoja leimasi jälleenrakennuksen ja kuuman politiikan vuodet. Pasilassa käytiin kovaa painia sosialismista ja kommunismista ja miesten sieluista. Rajaheimo muistaa, miten pääluottamusmies, kova kommunisti, joutui hätään jääräpäisen Pentin kanssa – ja antoihan Pentti sen verran periksi, että miehen kasvot säilyivät. - Karjalaisuudesta ei ole ollut koskaan haittaa. Mutta työmarkkinapolitiikkaan sen sijaan sotkeuduin. – Rajaheimo toimi mm. Akavan valtiosektorin neuvottelukunnan jäsenenä ja Akavan pääluottamusmiehenä VR:llä.\nTappariin Pentti Rajaheimo palasi 90-luvun alussa. Matkat lapsuusmaisemiin kirvoittivat mieltä ja kieltä, ja muistumat kiertyivät runoiksi. Runokokoelma, nimeltään yksinkertaisesti Runoja, ilmestyi 1998 omakustanteena. - Töissä jouduin kirjoittamaan paljon. Mutta Tapparista mietinnät tulivat runoina. Kirjoitin nuorenakin, mutta kun vertasin runojani Eino Leinoon, poltin ne kaikki. Nyt kirjoitan jatkuvasti.\nJoulun aikaan mieli palaa takaisin lapsuuteen, sinne lumisiin, valkoisiin jouluihin.\nJoulut 20- ja 30-luvuilla ovat Pentin muistoissa kuusentuoksuisia. Lahjat olivat useimmiten käytännöllisiä, mutta pukki toi ne. Mieleen on jäänyt sukset ja isoveljen Käkisalmesta tuoma karvahattu, joskus 30-luvun alussa.\nJoulupöytään kuuluivat kakkarat ja joskus juhlakarjalanpaisti. Paistiin keiteltiin paloitellut naudanlihat, jotka pantiin kypsinä uuniin ruskistumaan ja hautumaan sianrasvaan. Paistiin kastettiin kakkaraa.\nJoulukuusen hakumatka oli varsinainen joulun tuoja. Pentti pääsi hakemaan joulukuusta ensimmäisen kerran isoveljen kanssa. Ikää on ollut sen verran, että lumi ulottui takamuksiin. - Sopivaa kuusta ei vain tuntunut löytyvän, aamupimeys muuttui päivänvaloksi ja vaikka Uuno miten koputteli lumisia kuusia, kaunista ei löytynyt. Mutta Aapro Jussin metsässä se oli. Otimme kuusen ja päätimme sopia asian myöhemmin.\nMutta metsässä oli toinenkin haku käynnissä. Aapro Jussikaan ei ollut löytänyt omasta metsästään sopivaa kuusta ja oli käynyt varkaissa Karvasten metsässä. - Tasoissa oltiin!\nPentti Rajaheimo on myös armoitettu yhdistysmies. VR:n kuorossa hän on laulanut tenoria ja ensimmäistä ja toista bassoa. - Laulettu on porukalla ja paljon! Rajaheimo kuuluu myös Benjamino Cigli -seuraan, jonka säännötkin hän on laatinut. 200-jäseninen seura järjestää mm. konsertteja, joihin tulee opperalaulantaa Italiasta. Fabio Armiliato kävi laulamassa ilmaiseksi suomalaisille Ciglin ihailijoille.


Lakimies auttaa, kun konkurssilaki tekee karhunpalveluksen yrittäjille | Legimia.fi\nLakimies auttaa, kun konkurssilaki tekee karhunpalveluksen yrittäjille\nEtusivu » Lakimies auttaa, kun konkurssilaki tekee karhunpalveluksen yrittäjille\nVihdoin ja viimein julkiseen keskusteluun on tullut konkurssilain väliaikainen muutos, jolla velkojien oikeutta hakea yritys konkurssiin on rajoitettu. Ensin rajoituksen piti olla voimassa 1.11.2020 saakka, mutta sitä jatkettiin 31.1.2021 saakka.\nJulkinen keskustelu keskittyi siihen, että konkurssien määrä on huomattavasti pienempi kuin ennen koronaa. Ajateltiin, että pää pensaassa on hyvä olla. Meillähän menee hyvin. No ei mene.\nRealistinen keskustelu tulevista konkursseista alkoi vasta lokakuussa 2020. Odotettiin massiivista konkurssiaaltoa loppuvuodelle. Keskustelu kuitenkin loppui lähes yhtä nopeasti kuin alkoikin. Ongelma siirrettiin ensi vuoden helmikuulle. Julkisuudessa keskustelu kohdistui ainoastaan konkurssien määriin sekä siihen, että tulevat konkurssipesät ovat entistä useammin varattomia ja raukeavat varojen puutteeseen.\nKuntavaalien lähestyessä pahoin pelkään, että tuota 31.1.2021 päivämäärää siirretään edelleen pidemmälle. Konkursseja ei tule, jos ne ”kieltää”. Toivottavasti olen väärässä, vaikka pahoin pelkään, etten ole.\nMitä keskustelusta puuttuu?\nMinusta aika monikin tärkeä asia, mutta ehkä tärkeimpänä se, että osakeyhtiölakia, takaisinsaantilakia tai muutakaan konkurssiin läheisesti liittyvää lakia ei ole muutettu miltään osin. Muutos koskee ainoastaan tuota konkurssilain väliaikaista muutosta. Esimerkiksi hallituksen jäsenen tai toimitusjohtajan vastuu pysyy täysin ennallaan. Ehkä hyvä näin.\nHarva ymmärtää, että konkurssikypsän yrityksen pyörittäminen siten, että yritys jatkuvasti velkaantuu lisää ja aiheuttaa velkojille vahinkoa on laitonta. Tällaisesta toiminnasta voi aiheutua henkilökohtainen vastuu. Osakeyhtiö yhtiömuotona suojaa erittäin huonosti hallituksen jäsentä tai toimitusjohtajaa, jos toiminnassa tehdään virheitä, jotka aiheuttavat velkojille tai konkurssiyritykselle vahinkoa. Tahallaan tai huolimattomuudesta.\nYrjö päättää saadun koronatuen ja arvonlisäverojen siirtämisillä edelleen jatkaa tappiollista toimintaa velkaantuen edelleen lisää verottajalle, työeläkeyhtiölle tai yhteistyökumppaneille. On suuri vaara siitä, että Yrjö vastaa hallituksen jäsenenä tai toimitusjohtajana henkilökohtaisesti sellaisesta velkaantumisesta.\nKoronatuen avulla on ehkä maksettu Yrjölle vähän turhan reilua palkkaa, jolla on kuitattu Yrjön ottamia osakaslainoja takaisin yhtiölle. Yrjö on saattanut myös maksaa yhtiölleen aikoinaan lainaamia varoja takaisin ihan varmuuden vuoksi, koska yrityksellä menee huonosti ja konkurssi saattaa tulla.\nYrjö on kuunnellut hallituksen infoja, joissa on kerrottu, että koronan vuoksi yksikään yritys ei saa mennä konkurssiin. Eihän silloin voi tehdä mitään väärin, jos loppuun saakka yrittää? Rahaa suorastaan tyrkytetään Yrjölle yritystoiminnan jatkamiseksi. Rahaa tulee.\nJos Yrjö Yrittäjän osakeyhtiön liiketoiminta on tappiollista, yritys velkaantuu jatkuvasti lisää, eikä valoa näy tunnelin päässä, on yritys haettava yksinkertaisesti itse konkurssiin elleivät velkojat sitä tee. Lakimuutoksen vuoksi velkojien mahdollisuus hakea yritys konkurssiin on käytännössä poistunut, joten jäljellä olisi vain vaihtoehto ”vapaaehtoiseen” konkurssiin. Kuinka moni yrittäjä on valmis sen oikea-aikaisesti tekemään? Yrittäjät kun tuppaavat yrittämään loppuun asti ja vähän vielä pidemmälle. Matematiikka 4 ja uskonto 10.\nEhkä kirjoitan tästä sen vuoksi, että voin sitten myöhemmin sanoa, että ”mitä minä sanoin”. Ehkä näin, mutta myös siksi, että törmään jatkuvasti omassa työssäni vastaavanlaisiin tilanteisiin. Yrittäjä on konkurssin kohdatessa yleensä tehnyt kaikkensa pelastaakseen yrityksensä. Usein on vain niin, että on tehty useita sellaisia toimia, jotka tulevat eteen vasta konkurssin alettua. Tämä tarkoittaa konkurssipesän pesänhoitajan tekemää takaisinsaantivaadetta ja/tai pahimmassa tapauksessa rikostutkintaa, syytettä ja tuomiota.\nNyt on suuri vaara siitä, että valtio on muuttaessaan konkurssilakia, ja varsinkin nyt pidentäessä väliaikaista muutosta, tekemässä massiivisen karhunpalveluksen suurelle määrälle yrittäjiä. Usein, se pahin juttu ei lopuksi olekaan se konkurssi, vaan konkurssin vuoksi tulleet konkurssipesän vaateet.\nTulee mieleen Jean de La Fontainen satu, jossa kiltti karhu haluaa auttaa nukkuvaa miestä tappamalla kärpäsen hänen otsaltaan. Karhu löi kuitenkin niin kovaa, että mies kuoli.\nSuomeksi tätä kutsutaan ”Karhunpalvelukseksi”.


Orioninkatu 8, Helsinki - Kodit.io\n48.8 m² · 2 rooms · Floor 2/4 · Apartment\nNyt myynnissä kiva kaksio Hermannin Orioninkadulla!\nToisen kerroksen (toiselta puolelta 1. krs) läpitalon asunnossa on mukava tunnelma. Tilat riittävät hyvin yksin tai kaksin asuvalle. Sisätilat ovat hyvässä kunnossa - mm. pintoja ja lattiat juuri päivitetty. Vaalea kylpyhuone on uusittu putkiremontin yhteydessä v. 2008.\nTaloyhtiössä on tehty merkittäviä peruskorjauksia, kuten putket (2007-2008), ikkunat ja rappaus (2010-2011), katto (2010) sekä sähköt (2017). Suuria remontteja ei ole suunnitteilla, joten asuminen on huoletonta. Maanvuokrasopimus on myös kaupungin kanssa jo uusittu (voimassa v. 2070 asti).\nTämä koti on heti vapaa! Ota yhteyttä ja sovi oma esittelysi!\n2020 Kuntoarvio. 2017 IV-nuohous ja säätö. 2017 Sähköjen ja tietoliikenneverkon uusiminen. 2016 IV-kojeen uusiminen. 2012 IV-nuohous ja säätö. 2012 Katon maalaus. 2010-2011 Ikkunoiden uusiminen ja lämpörappaus. 2010 Katon uusiminen. 2008 IV-nuohous ja säätö. 2007-2008 Linjasaneeraus ja märkätilojen uusiminen. 2004 Lukkojen uusiminen (exec). 2004-2005 Patteriventtiilien uusiminen. 2003 HTV-liittyminen. 2000 Lämmönvaihtimen ja sulkujen uusiminen\nOrioninkatu 8, 00550 Helsinki · Hermanni\nHelsinki · Herttoniemi, 00881\n62.5 m² · 2h\nHelsinki · Vuosaari, 00980\n53.5 m² · 2h