1 TAPATURMA- JA SAIRAUSINVALIDIEN LIITTO RY Kulmavuorenkatu 5, Helsinki (09) Faksi (09) sähköposti: kotisivut: TAPATURMA- JA SAIRAUSINVALIDIEN LIITTO RY TOIMINTAKERTOMUS VUODELTA 2010 Liittokokouksen hyväksymä\n2 1(12) TOIMINTAKERTOMUS VUODELTA Aluksi Vuosi 2010 oli julistettu Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodeksi. Teema näkyikin lukuisissa juhlapuheissa, seminaareissa ja muissa teematapahtumissa, mutta ei käytännön politiikassa. Asiakasmaksut ja muut arjen menot nousivat, kansaneläke ja kansaneläkeindeksiin sidotut toimeentulon tuet eivät, tuloerot jatkoivat kasvuaan ja köyhyys ja sosiaalisen syrjäytymisen riski lisääntyivät. Sosiaaliturvaa heikentämällä ja sosiaali- ja terveysja muita julkisia palveluja supistamalla on taloudellinen lama hallituksen johdolla kaadettu kaikkein pienituloisimpien, yhteiskunnan tukia ja palveluja eniten tarvitsevien kannettavaksi. SATA-komitean ( ) alkuperäiset tavoitteet, mm. Suomen sosiaaliturvajärjestelmän selkeyttäminen ja köyhyyden poistaminen, jäivät pelkiksi haaveiksi, eivätkä edes komitean pienet korjausehdotukset eri tukimuotoihin toteutuneet poliittisessa päätöksenteossa. Esimerkiksi liittomme jo pitkään vaatima terveydenhoidon maksukattojen yhdistäminen ei vieläkään ole edennyt taustaselvityksiä pidemmälle. Toimintavuonna tehty päätös takuueläkkeestä määrittää maaliskuusta 2011 alkaen minimieläkkeeksi noin 687 euroa kuukaudessa. Tämä sinänsä tarpeellinen kaikkein pienimpien eläkkeiden korotus ei kuitenkaan tasoltaan korvaa kansaneläkkeiden ostovoiman pitkäaikaista jälkeenjääneisyyttä. Samalla sosiaaliturvajärjestelmää monimutkaistettiin entisestään takuueläkelisällä, jota siihen oikeutettujen on erikseen haettava Kelalta. Vuotta 2010 leimasivat edellisvuosien tapaan kuntapalvelujen supistukset ja palvelujen yksityistäminen, joita on perusteltu kuntien säästötarpeilla ja kunta- ja palvelurakenneuudistuksella. Terveydenhoidon saatavuuden vaikeudet, kotipalvelujen niukkuus ja vammaispalvelujen, omaishoidontuen ja vanhustenhoidon puutteet ovat monin paikoin ikääntyvien vammaisten arkipäivää. Lisäksi vammaisten oikeuksien ja mm. alueellisen tasa-arvon toteutumista on heikentänyt kunnille annettu yhä suurempi harkintavalta sosiaali- ja terveyslainsäädännön soveltamisessa. Liittomme otti toimintavuonna useaan otteeseen kantaa mm. näihin etenkin ikääntyviä vammaisia ja pitkäaikaissairaita kipeästi koskeviin ongelmiin. Toukokuussa liiton väen tyytymättömyys tilanteeseen tuotiin esille eduskuntatalolla mielenosoituksessa perusturvan, riittävän toimeentulon ja sosiaali- ja terveyspalvelujen puolesta. Jäsenyhdistyksiä on niin ikään kannustettu paikalliseen toimintaan kuntapalvelujen puolesta. Koska tarpeellisten palvelujen ja tukien saaminen edellyttää avun tarvitsijalta nykyisessä lainsäädäntöviidakossa paljon tietoa ja myös rohkeutta ja sinnikkyyttä, ovat oikeuksien toteutumista tukeva koulutus, opastus, tiedotus ja neuvonta olleet edelleen keskeisessä asemassa liiton toiminnassa.\n3 2(12) 2. Liiton toimielimet ja kokoukset 2.1 Liittovaltuusto Liittokokouskaudella liittovaltuuston puheenjohtajana on toiminut Pauli Toikka Helsingistä ja varapuheenjohtajana Tuure Hietanen Valkeakoskelta. Muut liittovaltuuston jäsenet: jäsenet: varajäsenet: yhdistys: Antti Paananen Senja Räsänen Helsinki Jorma Talikka Eino Jaakkola Hämeenlinna Raija Nylund Tuula Kankaanperä Jyväskylä Pirkko Laaksonen Kerava Liisa Perämaa Eeva Sinisalo Kuopio Raili Nurminen Voitto Huldén Lahti Aulis Salin Matti Vesalainen Lappeenranta Veijo Salmi Raija Salmi Nokia Hannes Jäälinoja Kyllikki Anttila Oulu Tauno Höylä Aune Tyrväinen Pieksämäki Aino Grönvall Pentti Ruohoniemi Pori Taisto Lamminen Reino Leino Rauma Anja Kivipensas Riitta Halonen Tampere Reijo Leino Helli Koivu Turku Tuure Hietanen Pekka Lehtinen Valkeakoski Saara Tuovinen Milja Tuovinen Varkaus Esa Aittonen Osmo Anttila Vilppula Liittovaltuusto kokoontui sääntömääräiseen kokoukseensa Vähäjärven lomakodissa. Kokoukseen osallistui puheenjohtajan lisäksi 14 liittovaltuuston jäsentä. Lisäksi kokousta oli seuraamassa joukko liittohallituksen jäseniä, liittovaltuuston varajäseniä ja muita yhdistysten edustajia sekä liiton toimihenkilöt. Kokouksen sihteerinä toimi toiminnanjohtaja Marja-Leena Kalkkinen. Liittovaltuusto käsitteli ja hyväksyi liittohallituksen esitykset liiton toiminta- ja tilikertomuksiksi vuodelta 2009 sekä vuoden 2010 toimintasuunnitelmaksi ja talousarvioksi. Toimintavuoden painopistealueiksi määritettiin kuntapalvelujen, sosiaaliturvan uudistukseen liittyvän lainsäädännön ja vammaispalvelulain muutosten toteutuksen seuranta, paikallisen edunvalvontatyön kehittäminen sekä kamppailu Ray:n avustusten säilyttämisen puolesta. Liittovaltuuston kokous hyväksyi myös julkisten palvelujen säilyttämistä ja saatavuutta vaativan kannanoton Rakennetaan yhteiskunta kaikille! sekä vammaisten ja vanhusten asumista koskevan kannanoton Oma koti kullan kallis? 2.2 Liittohallitus Liittohallitus kokoontui toimintavuoden aikana viisi kertaa: 4.2, 12.3, 27.5, 23.9 ja Kaikki kokoukset pidettiin Vähäjärven lomakodissa. Liittohallitus käsitteli kokouksissaan mm. edunvalvontakysymyksiä, koulutustoimintaa, tiedotustoimintaa, talousasioita, sosiaalilomia, järjestöllisiä asioita ja osallistumista eri tapahtumiin. Kokouksissa myös arvioitiin liiton toiminnan ja tavoitteiden toteutumista sekä kehittämistarpeita ja -mahdollisuuksia eri toimintalohkoilla.\n4 3(12) Liittohallituksen jäsenet ja varajäsenet osallistuivat vuoden aikana keskimäärin 3,5 kokoukseen. Osallistujamäärä vaihteli kokouksittain Seuraavassa liittohallituksen jäsenet ja varajäsenet ja heidän osallistumisensa liittohallituksen kokouksiin vuonna 2010: Jorma Eloranta Turku puheenjohtaja 2 / 5 kokousta Timo Piippo Helsinki varapuheenjohtaja 5 Paavo Antikainen Kuopio jäsen 4 Ritva Korhonen Lahti jäsen 4 Aino Laine Tampere jäsen 5 Erkki Matikainen Jyväskylä jäsen 3 Elma Mikkonen Lappeenranta jäsen 2 Anna-Liisa Mäkinen Pori jäsen 0 Tauno Paakkonen Oulu jäsen 5 Eero Salonen Nokia jäsen 5 Kalevi Tuominen Rauma jäsen 2 Matti Koivu Turku varajäsen 3 Ritva Leppänen Valkeakoski varajäsen 5 Anja Ylä-Ajos Vilppula varajäsen 3 Tapio Tenhunen Kerava varajäsen 4 Liittovaltuuston puheenjohtaja Pauli Toikka osallistui 3 liittohallituksen kokoukseen. Kokousten sihteerinä toimi toiminnanjohtaja Marja-Leena Kalkkinen, kokousten valmistelijana ja asioiden esittelijänä myös liiton taloudenhoitaja Tarja Västilä. Liiton tilintarkastajina toimivat HTM Sixten Rabb ja ekonomi Erkki Hirvonen. Tositetarkastajina olivat liittohallituksen jäsenet Aino Laine ja Eero Salonen. 2.3 Liittohallituksen työryhmät Uusi invalidi-lehden toimituskunta eli lehtityöryhmä kokoontui vuoden aikana neljä kertaa arvioimaan edellistä lehteä ja kokoamaan lukijoiden palautetta sekä suunnittelemaan tulevien numeroiden teemoja, sisältöjä ja aikatauluja ja lehden sisällön, tuotannon, ulkoasun ja ilmoitushankinnan kehittämistä. Työryhmän työhön osallistuivat Jorma Eloranta (pj), Timo Piippo ja Pauli Toikka sekä Marja-Leena Kalkkinen (siht.), lehden toimittaja-taittaja Hannu Oittinen ja Tarja Västilä. Taloustyöryhmän muodostivat Tapio Tenhunen (pj), Eero Salonen, Kalevi Tuominen, Tarja Västilä (siht.) ja Marja-Leena Kalkkinen sekä Jorma Eloranta. Työryhmä kokoontui vuoden aikana kerran tarkastelemaan liiton ja lomakodin taloudellista tilannetta ja näkymiä ja suunnittelemaan toimia talouden kohentamiseksi. Kiinteistötyöryhmään kuuluivat Erkki Matikainen (pj), Elma Mikkonen, Tauno Paakkonen ja Timo Piippo, lomakodin johtaja Tarja Västilä (siht.), talonmies-vahtimestari Antti Auvinen ja Vesa Ruskeeniemi sekä tarvittaessa Jorma Eloranta. Vuoden aikana työryhmä ei kokoontunut. Kevätkaudella toimi tilapäisenä työryhmänä eduskuntamielenosoitusta valmisteleva työryhmä, joka muodostui liiton ja viiden paikallisyhdistyksen edustajista ja kokoontui maalis toukokuussa neljä kertaa. Työryhmän kokoukset olivat avoimia.\n5 4(12) 3. Jäsenistö Liittoon kuuluu 20 paikallisyhdistystä: Forssan, Helsingin, Hämeenlinnan, Jyväskylän, Keravan, Kuopion, Lahden, Lappeenrannan, Lopen, Nokian, Oulun, Oriveden, Pieksämäen, Porin, Rauman, Tampereen, Turun, Valkeakosken, Varkauden ja Vilppulan yhdistykset. Oriveden, Lopen, Pieksämäen ja Forssan yhdistyksissä on toiminta jäsenistön ikääntymisen ja harvenemisen vuoksi ollut hiljaiselossa. Toisaalta useimpien paikallisyhdistysten todellinen toiminta-alue on huomattavasti kotikuntaa laajempi. Lisäksi liittoon kuuluu yhteisöjäsenenä Helsingin kirvesmiehet Ry (RL os.1) sekä muutamia kannatusjäseniä. Toiminta-avustuksina jaettiin jäsenyhdistyksille liiton saamasta Raha-automaattiyhdistyksen yleisavustuksesta yhteensä euroa, josta euroa varattiin liiton kursseille osallistumisen subventointiin ja euroa jaettiin tukena yhdistyksille. Jakoperiaatteina käytettiin yhdistysten jäsenmäärää ja aktiivisuutta vammaisten edunvalvontatyössä sekä pienimpien yhdistysten toimintaedellytysten varmistamista. Vuoden aikana lähetettiin yhdistyksille seitsemän yhdistyskirjettä, joissa tiedotettiin liiton kursseista, eduskuntamielenosoituksesta ja muista tapahtumista, Uusi Invalidilehden aikataulusta, järjestöllisistä asioista, liittohallituksen kannanotoista sekä muista edunvalvontaan ja toiminnan kehittämiseen liittyvistä ajankohtaisista asioista. Yhdistyskirjeet lähetettiin tiedoksi myös liittohallituksen jäsenille. Vuoden alussa kerättiin tietoa yhdistysten toiminnasta vuotta 2009 koskevalla toimintakyselyllä, joka samalla tuki niin yhdistysten kuin liitonkin toimintakertomuksen laatimista. Yhdistysten vuosikokouksissa, kerhoissa ja muissa tilaisuuksissa ovat liiton edustajina vierailleet puheenjohtaja Jorma Eloranta, liittohallituksen jäsenet Eero Salonen ja Tapio Tenhunen, liittovaltuuston puheenjohtaja Pauli Toikka sekä liiton toimihenkilöt Marja-Leena Kalkkinen ja Tarja Västilä. Liiton toimesta on tehty yhdistyksille kirjanpitoja. Liiton omistamaa Vähäjärven lomakotia ovat yhdistykset ja jäsenet voineet käyttää jäsenhinnoin. Liiton nykyisten ja entisten aktiivien merkkipäiviä on muistettu onnitteluin ja poismenneiden omaisia suruadressein. Paikallisyhdistysten tärkeimpiä toimintamuotoja ovat olleet säännöllisesti kokoontuneet kerhot, joissa on käsitelty paikallisia edunvalvonta-asioita ja muita ajankohtaisia teemoja, opintotoiminta sekä monimuotoinen harrastus-, liikunta-, retki- ja virkistystoiminta. Toisten yhdistysten tapaamisia on järjestetty yhdistysten kesäpaikoissa, lomakodissa ja retkillä. Paikallisen toiminnan painotukset vaihtelivat mm. yhdistyksen jäsenten määrän, ikärakenteen ja kiinnostuksen kohteiden, voimavarojen sekä paikallisten olosuhteiden, mm. kokoontumistila- ja yhteistyömahdollisuuksien mukaan. Monet yhdistykset saivat kunnan avustuksia aikaisempaa vähemmän tai ei lainkaan. 4. Edunvalvontatyö Liiton edunvalvontatyö on vaikuttamista valtakunnantason päättäjien suuntaan, jäsenyhdistysten tukemista paikallisessa edunvalvontatoiminnassa sekä tiedotus-, koulutus- ja neuvontatoimintaa monivammaisten edunvalvonnan tueksi. Liittohallituksen kokouksissa on säännöllisesti käsitelty ajankohtaisia sosiaali- ja terveyslainsäädännön asioita ja vaihdettu kokemuksia paikallisista kysymyksistä ja yhdistysten edunvalvonta- ja neuvontatoiminnasta.\n6 4.1 Eduskuntamielenosoitus perusturvan ja palvelujen puolesta Jatkona syksyn 2009 eduskuntakäynnille ja -mielenosoitukselle järjestettiin 6.5 mielenosoitus Helsingissä eduskuntatalon edustalla tunnuksella Perusturvan, riittävän toimeentulon ja sosiaali- ja terveyspalvelujen puolesta. Mielenosoitusta valmisteli liiton ja paikallisyhdistysten edustajista muodostunut avoin työryhmä. Eduskuntaryhmille toimitettiin etukäteen kansalaisten yhdenvertaisuuden toteutumista, sosiaaliturvan tavoitteita ja terveydenhuollon maksukaton yhdistämistä koskevat kysymykset, joihin ryhmien edustajien odotettiin vastaavan mielenosoituksessa. 5(12) Mielenosoitukseen osallistui parhaimmillaan runsaat 200 henkilöä, ja tunnelma oli innostunut ja päättäväinen. Avauspuheenvuoron piti liittovaltuuston varapuheenjohtaja Tuure Hietanen Valkeakoskelta, äänentoistotekniikan ja kuulutukset hoiti Seppo Harjunpää Helsingistä ja mielenosoituslaulun Arkadian mäellä oli tilaisuutta varten sanoittanut Reijo Mäkelä Tampereelta. Useimpien eduskuntaryhmien edustajat tulivat paikalle kertomaan näkemyksiään ja lupauksiaan kansalaisten oikeuksista ja sosiaaliturvasta. Yhdistysten edustajat ja muut läsnäolijat käyttivät innokkaasti puheenvuoroja, monet yhdistykset olivat tuoneet paikalle myös omia banderollejaan. Mielenosoituksesta tiedotettiin varsin laajasti eri keinoin niin valtakunnallisesti kuin paikallisestikin tiedotusvälineille ja eri kansalaisjärjestöille. Jonkin verran saatiinkin mukaan mm. eläkeläisjärjestöjen väkeä. Mielenosoituksesta uutisoitiin muutamissa lehdissä, pääosin STT:n välittämän lyhyen tiedotteen pohjalta. Syksyllä STM:n ja THL:n Tesso-lehti julkaisi Hannu Oittisen kirjoittaman artikkelin mielenosoituksestamme otsikolla Pantterit barrikadeille. 4.2 Kannanotot ja julkilausumat Kannanotoissaan liitto vaati julkisten palvelujen säilyttämistä ja kohentamista ja sosiaaliturvan uudistamista sekä kansalaisten yhdenvertaisuuden toteuttamista. Kannanottojen ja julkilausumien aiheet ja osoitteet vuonna 2010: Rakennetaan yhteiskunta kaikille! / liittovaltuusto Sosiaali- ja terveysministeri Liisa Hyssälä, Peruspalveluministeri Paula Risikko, Kuntaministeri Mari Kiviniemi ja eduskuntaryhmät Oma koti kullan kallis? / liittovaltuusto pääministeri Matti Vanhanen, sosiaali- ja terveysministeri Liisa Hyssälä, peruspalveluministeri Paula Risikko, kuntaministeri Mari Kiviniemi, valtiovarainministeri Jyrki Katainen ja eduskuntaryhmät Kysymykset eduskuntaryhmille vastattavaksi liiton järjestämässä eduskuntamielenosoituksessa Nyt on aika huolehtia vähäosaisista / Liiton XXVI Vammaiskulttuuripäivän osallistujat uusi sosiaali- ja terveysministeri Juha Rehula Terveyserot eivät ainakaan supistu maksuja lisäämällä / liittohallitus sosiaali- ja terveysministeri Juha Rehula, peruspalveluministeri Paula Risikko, eduskuntaryhmät ja Sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsenet Oma koti on kullan kallis etenkin pienituloisille! / liittohallitus sosiaali- ja terveysministeri Juha Rehula, peruspalveluministeri Paula Risikko, valtiovarainministeri Jyrki Katainen, Kelan pääjohtaja Liisa Hyssälä, eduskuntaryhmät ja Sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsenet. Kannanotot toimitettiin tiedoksi tiedotusvälineille, liiton paikallisyhdistyksille ja kulloisenkin aiheen mukaan yhteistyöjärjestöille ja julkaistiin Uusi Invalidi-lehdessä.\n7 4.3 Sosiaalineuvonta ja paikallinen edunvalvontatoiminta Liittotasolla sosiaalineuvontatyötä on tehty kurssien (ks. kohta 5) ja muiden tilaisuuksien ja yhdistyskäyntien yhteydessä sekä vastaamalla lukuisiin yhteydenottoihin ja kysymyksiin liiton toimistossa ja lomakodissa. 6(12) Erityisesti on pyritty panostamaan jäsenyhdistysten tukemiseen ja kannustamiseen paikallisessa edunvalvonta- ja neuvontatyössä, koska sosiaali- ja terveyslainsäädäntö antaa kunnille yhä laajemmin harkinta- ja päätösvaltaa lakien soveltamisessa ja palveluja ollaan monissa kunnissa supistamassa ja yksityistämässä. Kuntapalvelut ja niiden puolustaminen olivat pääteemana liiton sosiaalipoliittisessa seminaarissa, joka toimi samalla yhteisenä lähtölaukauksena paikallisen toiminnan viikoille (viikot 40 41/10). Paikallista toimintaa pyrittiin tukemaan myös tiedottamalla ajankohtaisista asioista ja välittämällä yhdistysten toimintakokemuksia mm. Uusi Invalidi-lehdessä ja liiton toimielinten kokouksissa. Tampereella, Valkeakoskella ja Raumalla jatkui ja Oulussa toimii säännöllinen avoin sosiaalineuvontatoiminta. Helsingin yhdistyksellä on toimistossaan kokopäiväinen sosiaalisihteeri. Lisäksi muutamissa yhdistyksissä on säännöllisen sosiaalineuvonnan käynnistäminen ollut vireillä. Muutoin yhdistyksissä neuvontatyötä on tehty yhdistysten kerhotoiminnan tai toimistopäivystysten yhteydessä sekä yksittäisten aktiivien toimesta. Monet liiton paikallisyhdistykset ovat pitäneet yhteyttä kuntansa sosiaalilautakunnan jäseniin, sosiaalivirkailijoihin ja kunnan päättäjiin ja kutsuneet heitä tilaisuuksiinsa keskustelemaan vammaisten tilanteesta ja tarpeista sekä kunnan palveluista ja tuista vammaisille ja vanhuksille. Kannanotoissaan yhdistykset ovat ilmaisseet huolensa mm. terveydenhuollon ja vanhustenhoidon ongelmista. 5. Koulutus- ja kurssitoiminta Koulutustoiminnassa panostettiin syrjäytymisen ehkäisemistä ja sosiaalineuvontatoimintaa tukevaan koulutukseen ja opastukseen sekä ajankohtaisiin sosiaali- ja terveyspolitiikan aiheisiin. 5.1 Ikääntyvät monivammaiset-kurssit ja sosiaalineuvontakoulutus Ikääntyvät monivammaiset syrjäytymistä estämässä (Ikmo)-kurssien tavoitteena on tukea ja edistää ikääntyvien vammaisten omatoimisuutta, opastaa ja kannustaa hakemaan lakisääteisiä palveluja ja tukia sekä vahvistaa osanottajien itsetuntoa. Kurssilaisten välityksellä tuetaan osaltaan myös paikallista neuvonta- ja edunvalvontatyötä. Ikmo-kursseja järjestettiin Vähäjärven lomakodissa Ray:n kohdennetulla tuella neljä viisipäiväistä kurssia, yksi keväällä ja kolme syyskaudella. Entiseen tapaan kurssit suunnattiin yhdistyksittäin. Vuoden 2010 ikmo-kursseille osallistui yhteensä 76 kurssilaista Lappeenrannan (24), Varkauden (19), Rauman (9), Kuopion (22) ja Lahden (2) yhdistyksistä. Mm. syksyn flunssa-aallon ja muiden sairaustapausten johdosta kurssilaisten määrä jäi hieman suunniteltua pienemmäksi. Kursseilla käsiteltiin mm. Kelan tukia vammaisille ja pienituloisille eläkeläisille, kunnallisia vammais-, sosiaali- ja terveyspalveluja, terveyden edistämistä sekä esteettömyys- ja turvallisuusasioita ja arjen apuvälineitä. Yhdessä pohdittiin myös perusturvan sisältöä, vanhustenhoidon kysymyksiä sekä liikunnan ja terveellisen ravinnon merkitystä. Luentojen lomassa tehtiin runsaasti ryhmätöitä harjoitellen yhdessä mm. hakulomakkeiden täyttöä. Ohjattu aamujumppa ja päivittäinen ulkoilutunti, mahdollisuus verenpaineen ja -sokerin mittaukseen ja yhteiset illanvietot ovat myös kuuluneet kurssien vakio-ohjelmaan.\n8 Tarpeen mukaan käytiin henkilökohtaisia keskusteluja kurssilaisten elämäntilanteesta ongelmien ratkaisua aktivoiden ja avustettiin hakulomakkeiden täytössä. 7(12) Ikmo-kurssilaisten keski-ikä oli noin 75 vuotta. Kolme neljäsosaa (75 %) kurssilaisista oli 70 vuotta täyttäneitä; alle 65-vuotiaita oli noin 12 %. Lähes joka toisella kurssilaisella kuukausitulot olivat alle euron, joten tiedonsaanti yhteiskunnan tuista ja opastus tukien hakemiseen oli monelle hyvinkin tarpeen. Suhteellisesti eniten pienituloisia oli vanhimmissa, yli 75-vuotiaitten ikäryhmissä. Koska Ray:ltä saatu avustus ei riittänyt alun perin suunniteltuun viidenteen varsinaiseen ikmo-kurssiin, järjestettiin kolmen päivän intensiivikurssi tukemaan paikallista edunvalvonta- ja sosiaalineuvontatyötä. Kurssille osallistui 15 henkilöä seitsemästä paikallisyhdistyksestä. Kurssilla käsiteltiin tiivistetysti ikmo-kurssien pääteemoja, verotusasioita, edunvalvontavaltuutusta, muutoksenhakua sekä neuvontatyön taitoja. Keskeisellä sijalla olivat kokemustenvaihto ja käytännön harjoittelu. Ikmo- ja neuvontakurssien vetäjinä toimivat Marja-Leena Kalkkinen ja Tarja Västilä. Ikmo-kursseilla opettajana toimi lisäksi Timo Piippo. Sekä ikmo- että neuvontakurssilaiset saivat mukaansa runsaasti luentomateriaaleja ja Kelan sosiaaliturvaesitteitä muistin tueksi ja yhdistyksissä hyödynnettäväksi. Kurssilaisten kirjalliset ja suulliset palautteet olivat erittäin myönteisiä: Ajantasaisen tiedon saanti vammaisten oikeuksista tukiin ja palveluihin on koettu tärkeänä. Kiitosta annettiin selkeästä ja ymmärrettävästä asioiden esittämisestä, kurssimateriaaleista, lomakkeiden täyttöharjoituksista ja ylipäänsä ryhmätyöskentelystä. Tärkeänä antina olivat kurssilaiset kokeneet myös mahdollisuuden sosiaaliseen kanssakäymiseen sekä päivittäiseen liikuntaan ja ulkoiluun kurssien aikana. Useissa yhdistyksissä on kurssien teemoja otettu kerhon opintomateriaaliksi, aktivoiduttu hakemaan tarpeellisia tukia ja palveluja ja auttamaan oikeuksien hakemisessa. Kurssien sisältöä ja koulutusmuotoja on kertyneiden kokemusten ja palautteiden pohjalta jatkuvasti kehitetty resurssien sallimissa rajoissa. 5.2 Muu opintotoiminta Liittovaltuustoseminaarissa 13.3 keskusteltiin SATA-komitean aikaansaannoksista ja sosiaaliturvan näkymistä Jouko Kajanojan alustuksen pohjalta sekä valmisteltiin eduskuntamielenosoituksessa esille otettavia teemoja; seminaariin osallistui 35 henkilöä 14 paikallisyhdistyksestä. Sosiaalipoliittisessa seminaarissa Mihin kuntapalvelut ovat menossa? keskusteltiin vilkkaasti peruspalvelujen tilanteesta eri puolilla maata ja kamppailuista palvelujen säilyttämiseksi, aiheesta alusti kuntapalveluaktiivi Olli Salin; liiton jokasyksyisessä seminaarissa oli tällä kertaa 30 osallistujaa 9 yhdistyksestä. Ohjelmatyön ja esiintymistaidon kurssi järjestettiin jäsenistön toivomuksesta; kouluttajana oli näyttelijä Laila Räikkä ja osallistujia 13 viidestä yhdistyksestä. Alustusten ja yleiskeskustelun lisäksi kurssien teemoja työstettiin ja kokemuksia vaihdettiin aktiivisesti ryhmätöissä ja -keskusteluissa. Osallistujat pitivät tiedon ja virikkeiden saannin ohella arvokkaana vuorovaikutusta toisten yhdistysten aktiivien kanssa. Kaikki koulutustilaisuudet järjestettiin Vähäjärven lomakodissa yhteistyössä DSL:n opintokeskuksen kanssa. DSL:n opintosetelit ja liiton koulutustuki yhdistyksille mahdollistivat kurssimaksujen pitämisen kohtuullisina pienituloisillekin jäsenille. Paikallisyhdistykset ovat järjestäneet omaa opintotoimintaa säännöllisesti kokoontuneissa kerhoissaan sekä avoimina seminaari- ja luentotilaisuuksina.\n9 6. Tiedotustoiminta 8(12) 6.1 Uusi invalidi -lehti Uusi invalidi -lehteä julkaistiin vuoden aikana neljä numeroa, kaksi ensimmäistä numeroa 8-sivuisina ja syksyn numerot 12-sivuisina. Teemoina olivat seuraavat: 1/10: SATA-komitea, sosiaaliturva ym. ajankohtainen sosiaalipolitiikka 2/10: Yhdistysten ja jäsenten harrastustoiminta 3/10: Muisti, muistaminen, mielenterveys 4/10: Kotipalvelut Numerossa 1/10 raportoitiin lisäksi liittovaltuuston kokouksesta, numerossa 2 toukokuun eduskuntamielenosoituksesta ja numerossa 3/10 kesäkuun kulttuuripäiviltä. Joulukuun lehdessä 4/10 julkaistiin perinteiseen tapaan yhdistysten, jäsenten ja yhteistyökumppanien joulutervehdykset sekä yhdistysten vuosikokousilmoituksia. Lehdessä julkaistiin myös mm. liiton kannanotot ja ilmoitukset, jäsen- ja asiantuntijahaastatteluja sekä edunvalvontaohjeita ja tietoa sosiaali- ja terveyslainsäädännön muutoksista ja hankkeista. Näkökulma-palstalla liittohallituksen jäsenet kommentoivat ajankohtaisia tai muutoin tärkeinä pitämiään asioita. Toimintapalstalla ovat liiton yhdistykset voineet maksutta tiedottaa tulevasta toiminnastaan. Jäsenten aktiivisuus lehden avustajina on yhä kasvanut. Yhdistyksistä on tullut lehteen ilahduttavassa määrin juttuja mm. paikallisista kysymyksistä, edunvalvontakokemuksista ja yhdistysten muista toiminnoista ja tapahtumista. Ongelmana on ollut palstatilan niukkuus, jonka vuoksi saapuneita tekstejä on jouduttu usein lyhentämään eikä kaikki aineisto ole aina mahtunutkaan seuraavaan lehteen. Lehden päätoimittajana toimi puheenjohtaja Jorma Eloranta ja toimitussihteerinä Marja-Leena Kalkkinen. Toimitustyön ja taiton on tehnyt Hannu Oittinen. Toimituskuntana toimi liiton lehtityöryhmä. Kokonaispainosmäärä oli noin kpl/numero. Lehti painettiin Satakunnan Painotuote Oy:ssä (SPOY). Ilmoitustulot ovat ponnisteluista huolimatta jääneet edelleen varsin vähäisiksi joulutervehdysilmoituksia lukuun ottamatta. Liiton paikallisyhdistysten jäsenet saavat Uusi Invalidi-lehden jäsenetuna. Lehdellä on myös jonkin verran vuosikertatilaajia. Lisäksi lehteä on lähetetty eri järjestöille, virastoihin ym. ja yhdistysten esitysten mukaan paikallisiin terveyskeskuksiin, kirjastoihin ja muihin julkisiin tiloihin sekä toimitettu nippuina yhdistyksille jaettavaksi jäsenhankinnan tukena ja paikallisissa tilaisuuksissa. Lehti on luettavissa myös netissä. 6.2 Muu tiedotustoiminta Liiton kannanotot toimitettiin tiedoksi tiedotusvälineille sekä aiheen mukaan eri järjestöille. Tiedotusvälineille tiedotettiin myös mm. liiton eduskuntamielenosoituksesta. Liiton esitettä on käytetty yhdistysten jäsenhankinnan ja esittelyn tukena mm. paikallisissa tilaisuuksissa. Liiton paikallisyhdistyksille tiedotettiin yhdistyskirjeissä, yhdistyskäynneillä ja liiton tilaisuuksien yhteydessä ajankohtaisista edunvalvonta-asioista, järjestöllisistä tehtävistä ja liiton toiminnasta. Yhdistyksille on toimitettu mm. liiton kurssien kautta myös Kelan perusturvaesitteitä ja muita ajankohtaisia aineistoja. Sähköpostia käytetään jo varsin paljon mm. liittohallituksen tiedotuksessa ja yhdistysten ja liiton toimiston välisessä yhteydenpidossa. Liiton kotisivujen uusiminen ei resurssien puutteessa ole edennyt alustavia suunnitelmia pidemmälle.\n10 9(12) 7. Sosiaalilomat Toimintavuoden aikana voitiin Raha-automaattiyhdistyksen tuella myöntää Vähäjärven lomakotiin 51 viiden vuorokauden täysihoitolomaa, joista yksi oli siirtynyt edellisen vuoden peruutetusta lomasta. Ray:n avustus invalidien lomatoimintaan oli euroa. Koska Ray:n avustus oli riittämätön liiton pienituloisten ja ikääntyneiden monivammaisten jäsenten tarpeisiin nähden, lomien hakua koordinoitiin 15.5 asti yhdessä paikallisyhdistysten kanssa eikä lomia myönnetty henkilöille, jotka kahden edellisen vuoden aikana olivat saaneet liiton myöntämän loman. Lomien hausta ja kriteereistä tiedotettiin kevään yhdistyskirjeissä sekä Uusi Invalidi-lehdissä 1/10 ja 2/10. Loman omavastuuosuus oli 50 euroa. Sosiaalilomaviikkojen, ja , ohjelmaan kuului tietoa sosiaali- ja terveyspalveluista sekä toiminnan tavoitteita tukevaa yhteistä liikunta-, harrastus-, virkistysym. ohjelmaa. Lomalaisilla oli myös mahdollisuus henkilökohtaiseen sosiaalineuvontaan sekä hierontaan ja jalkahoitoihin. Osa lomalaisista vietti lomansa oman yhdistyksensä kurssi- tai retkiviikolla. Noin 70 % sosiaalilomalaisista oli vähintään 70-vuotiaita, ja joka neljäs oli täyttänyt 80 vuotta. Keski-ikä oli noin 74 vuotta. Naisia oli lähes 3/4 lomalaisista. Joka kolmannella tulot olivat alle euroa kuukaudessa ja yhteensä 3/4:lla alle euroa/kk. 8. Kulttuuri- ja harrastustoiminta Liiton XXVI Vammaiskulttuuripäivät järjestettiin 5 6. kesäkuuta Vähäjärven lomakodissa. Tapahtumaan osallistui toistasataa liiton jäsentä ja ystävää ympäri maan, vaikka koulujen päättymis- ja valmistujaispäivän osuminen samaan viikonloppuun verottikin jonkin verran osallistujamäärää. Kulttuuripäivät avasi liiton varapuheenjohtaja Timo Piippo ja juhlapuheen piti liittovaltuuston puheenjohtaja Pauli Toikka. Tilaisuuden juonsivat Paavo Antikainen Kuopiosta ja Senja Räsänen Helsingistä, ohjelmiston koordinoi Ritva Korhonen Lahdesta. Viikonlopun aikana nähtiin laaja kirjo yhdistysten edustajien korkeatasoisia laulu-, lausunta-, sketsi-, musiikki- ja tanssiesityksiä. Ohjelman lomassa kilpailtiin bocciakisan kiertopalkinnosta, jonka tällä kertaa vei Lahden yhdistyksen joukkue. Lauantai-iltaa vietettiin rattoisasti vanhanajan iltamien, makkaranpaiston ja yhteislaulun merkeissä. Lomakodin Linnea-salissa oli viikonlopun ajan esillä monipuolinen yhdistysten kädentaitojen näyttely. Kulttuuripäiviltä lähti myös terveiset vasta nimetylle sosiaali- ja terveysministeri Juha Rehulalle osallistujien allekirjoittamana avoimena kirjeenä. Perinteiseen tapaan annettiin lopuksi kunniakirjat ja raikuvat aplodit kaikille, jotka omalla ohjelmallisella tai käden töiden panoksellaan olivat tehneet liiton kulttuuripäivistä taas yhteisen antoisan ja virkistävän kokemuksen. Myös liiton kurssien ja muiden tilaisuuksien illanvietoissa on osallistujien omaehtoinen ohjelmatoiminta yhteislaulu, runoesitykset, sketsit, tarinankerronta, seuraleikit ym. ollut tärkeänä virkistyksenä ja yhteenkuuluvuuden tunteen vahvistajana. Jäsenistön toivomuksesta järjestettiin lokakuussa ohjelmatyön ja esiintymistaidon kurssi. Jäsenistön omia runoja, pakinoita, valokuvia ym. julkaistiin Uusi invalidilehdessä. Liiton paikallisyhdistyksissä on toiminut säännöllisesti kokoontuvia askartelu- ja käsityökerhoja sekä ohjelmaryhmiä, liikunta- ja muita harrastuskerhoja. Laulu, musisointi ja käden taidot ovat muutoinkin mukana lähes kaikessa yhdistysten toiminnassa. Yhdistysten retkeily- ja matkailutoiminta on ollut myös varsin runsasta: retkiä tehtiin toisiin yhdistyksiin, Vähäjärven lomakotiin, nähtävyyskohteisiin ja ulkomaillekin.\n11 10(12) 9. Yhteistyö ja edustukset eri järjestöissä Liiton toimihenkilöt ja muut edustajat ovat osallistuneet yhteistyö- ja asiantuntijaorganisaatioiden, mm. STKL:n, YTY:n, THL:n, RAY:n, Vanen ja DSL:n seminaareihin ja tiedotus- ym. tilaisuuksiin. Etenkin RAY on vaatinut toimintavuonna runsaasti panostusta avustuskäytäntöjen ja sosiaalisen lomatoiminnan muutosten ja mm. näihin liittyneiden lukuisten erillisselvitysten ja tilaisuuksien vuoksi. Toiminnanjohtaja on ollut mukana YTY:n vammaisasioiden neuvotteluryhmässä. Liittovaltuuston seminaari 13.3 järjestettiin yhdessä Terveysrintaman kanssa. Liittoa ovat eri järjestöjen kokouksissa edustaneet seuraavat henkilöt: - Raha-automaattiyhdistys RAY: Pauli Toikka - Sosiaali- ja terveysjärjestöjen YTY ry: Marja-Leena Kalkkinen - Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto STKL ry: Marja-Leena Kalkkinen - Suomen DPI ry: Päivi Koivunen - Demokraattinen Sivistysliitto ry DSL: Jorma Eloranta (Timo Piippo) - Terveysrintama ry: Tapio Tenhunen - Hauhon Reitti ry: Tarja Västilä. Useilla liiton jäsenyhdistyksillä on ollut edustajansa alueensa vammaisneuvostossa tai muussa paikallisessa vammaisten ja eri järjestöjen yhteistyöelimessä. Yhdistykset ovat myös harjoittaneet eri muodoin yhteistyötä muiden paikallisten järjestöjen, mm. vammais-, potilas-, eläkeläis-, asukas- ja työttömien yhdistysten kanssa. 10. Vähäjärven lomakoti Vähäjärven lomakoti on ollut liiton, liiton yhdistysten ja muiden yhteistyökumppaneiden käytössä. Yhtenä lomakodin käyttäjäryhmänä ovat olleet eri vammaisjärjestöt, joita olemme pystyneet tilojen ja palvelujen osalta palvelemaan hyvin. Lomakotia on markkinoitu Uusi invalidi -lehdessä olleella jutulla ja siitä tehdyllä lentolehtisellä paikallisyhdistysten kanssa. Lomakodissa on järjestetty kursseja, kokouksia, seminaareja ja leirejä ja vietetty lomia, erilaisia perhetapahtumia ja muita tilaisuuksia. Vuoden aikana lomakodissa oli yhteensä yöpymisvuorokautta. Päiväkäyntiryhmiä oli 18, joissa kävijöitä yhteensä noin 250. Laman pitkittyminen on näkynyt lomakodissa pienentyneinä ryhminä. 11. Talous ja henkilöstö Raha-automaattiyhdistyksen (RAY) toiminta-avustukset muodostivat perustan liiton taloudelle ja toimintakyvylle. Vuoden 2009 lopussa RAY ilmoitti liittomme yleisavustuksen alenevan ja loppuvan parin vuoden sisällä. Kevään 2010 mittaan saatiin keskustelujen, selvitysten ja vaikuttamistyön tuloksena RAY:n avustusosaston kanta onneksi muuttumaan, mutta avustusten taso jäi entiselle niukalle tasolle. RAY:ltä saatiin toimintavuodelle 2010 yleisavustusta euroa, vammaisten lomatoimintaan euroa ja ikmo-kurssitoimintaan euroa. Avustuksia myönnettiin siis jälleen huomattavasti tarvetta ja haettua vähemmän, mikä rajoitti merkittävästi sekä toiminnan laajuutta että kehittämistä. DSL:n opintokeskukselta on saatu tukea liiton muuhun koulutustoimintaan mm. opintosetelien muodossa. Birger Nylanderin säätiöltä saatiin avustus syksyn Uusi Invalidilehden julkaisemiseen 12-sivuisena. Muusta varainhankinnasta mainittakoon alkusyksystä järjestetyt tukiarpajaiset, joihin yhdistykset ja jäsenet osallistuivat aktiivisesti. Mittaamattoman arvokkaan panoksen ovat liiton toimintaan antaneet liiton yhdistykset ja jäsenet lahjoituksin ja talkootöin.\n12 11(12) Liiton suurimpia kustannuseriä olivat henkilöstömenot, Uusi Invalidi -lehden tuottaminen ja jakelu sekä toiminta-avustukset yhdistyksille. Vuoden 2010 tilinpäätös osoittaa poistojen jälkeen euron alijäämää. Liiton toimihenkilöinä olivat toiminnanjohtaja Marja-Leena Kalkkinen ja taloudenhoitaja Tarja Västilä, molempien toimenkuvat ovat tosin käytännössä huomattavasti tehtävänimikkeitä laajemmat. Vähäjärven lomakodissa työskentelivät lomakodin johtajana Tarja Västilä, talonmiesvahtimestarina Antti Auvinen, kokkina Pekka Naukkarinen ja siivoojana Lea Ikonen. Lisäksi sijaisina ja apuna ovat tarpeen mukaan toimineet keittiössä ja siivouksessa Marja Kokko ja siivouksessa Sinikka Heinänen. 12. Toiminnan seuranta- ja arviointikäytännöt Tammikuussa kartoitettiin vuosittaisella toimintakyselyllä liiton paikallisyhdistysten toimintamuotoja ja -aktiivisuutta sekä palautetta liiton toiminnan kehittämiseksi. Liittovaltuusto käsitteli maaliskuussa kertomuksen ja arvion edellisen vuoden toiminnasta ja taloudesta ja vuoden 2010 toimintasuunnitelman ja talousarvion. Liittohallituksen kokouksissa ja valmistelevissa työryhmissä on säännöllisesti tarkasteltu liiton keskeisten toiminta-alueiden (edunvalvontatyö, koulutus, tiedotus, lomatoiminta ym.) toteutusta ja tuloksia sekä taloudellista tilannetta ja näkymiä. Koulutustilaisuuksien osallistujilta on palautelomakkeilla ja kurssien päätöskeskusteluissa kerätty systemaattisesti palautetta ja kehittämistoiveita, joita mahdollisuuksien mukaan on hyödynnetty koulutustoiminnan ja -muotojen jatkuvassa kehittämisessä. Liiton toimi- ja luottamushenkilöiden yhdistyskäynnit, yhdistysten ja jäsenten yhteydenotot liittoon sekä kurssien ym. tapahtumien yhteydessä käydyt keskustelut ovat täydentäneet kuvaa toiminnasta ja jäsenistön tarpeista. 13. Yhteenvetoa ja arviota Sosiaaliturvan ja -palvelujen alasajo ja talouskriisin seurausten kaataminen vähäväkisimpien kannettaviksi ovat entisestään korostaneet monivammaisten ja pitkäaikaissairaiden edunvalvonnan tarvetta ja merkitystä, sekä vaikuttamisena päättäjiin että neuvontana, opastuksena ja rohkaisuna tarpeellisten tukien ja palvelujen hakemiseen. Kuntapalvelujen järjestämismallien erilaistuminen on osaltaan lisännyt tarvetta paikalliseen edunvalvontatyöhön, neuvontaan ja tiedotukseen yhdistystasolla. Toisaalta on nähty hyvin tarpeellisena myös valtakunnan tason vaikuttamistoiminta, yleisen tietouden saaminen oikeuksista ja toimintatavoista, selvennys monimutkaiseen sosiaali- ja terveyslainsäädäntöön ja kokemustenvaihto yhdistysten kesken. Näihin haasteisiin on liitto pyrkinyt vastaamaan mm. koulutuksella, tiedottamalla sekä ottamalla asioihin kantaa kirjelmin ja mielenosoituksin. Taloudellisten ja henkilöstöresurssien niukkuus on huomattavasti rajoittanut liiton mahdollisuuksia toiminnan tarpeelliseksi koettuun kehittämiseen ja laajentamiseen, mm. paikallistoiminnan tukemiseen, tiedotuksen ja koulutuksen lisäämiseen ja monipuolistamiseen sekä aktiivisempaan yhteistyöhön sosiaalialan ja muiden järjestöjen kanssa. Taloudellisen epävarmuuden vuoksi ei ole voitu myöskään panostaa esimerkiksi uusien paikallisyhdistysten perustamiseen ja yhdistysverkon vahvistamiseen.\n13 12(12) Ensi sijassa onkin pyritty jatkuvaan sisällölliseen kehittämiseen, resurssien tehokkaaseen käyttöön ja yhteistyöhön. Toteutettu toiminta ja aikaansaannokset eivät olisikaan olleet mahdollisia ilman henkilöstön monitoimisuutta ja hyvää yhteistyötä sekä yhdistysten ja jäsenistön aktiivista osallistumista, tukea ja talkoohenkeä. Yhteisen tekemisen, talkootyön ja osallistumisen henki on näkynyt kaikilla liiton toimintasektoreilla. Esimerkkeinä jäsenistön monipuolisesta vapaaehtoistyöstä yhteiseksi hyväksi voidaan toimintavuodelta mainita mm. eduskuntamielenosoituksen suunnittelu ja toteutus, vammaiskulttuuripäivien läpivienti, ohjelmatyön kurssin valmistelu, jatkuvasti lisääntynyt juttutarjonta Uusi Invalidi-lehteen, neuvonta- ja auttamistyö ja kerho- ym. toiminnan järjestäminen paikallisyhdistyksissä, aktiivinen osallistuminen ja kokemusten jakaminen liiton kursseilla sekä huolenpito liiton lomakodista. Kiitokset yhdistyksille ja liiton väelle! LIITON TOIMINTAA VUONNA 2010 KALENTERIYHTEENVETONA: TAMMIKUU: Yhdistyskirje 1/10 & yhdistysten toimintakysely HELMIKUU: Liittohallituksen kokous 4.2 Yhdistyskirje 2/10 Yhdistysten vuosikokouskierros MAALISKUU: Eduskuntamielenosoitusta valmisteleva työryhmä käynnistyi 4.3 Liittohallituksen kokous 12.3 Liittovaltuuston seminaari ja kokous Yhdistyskirje 3/10 Uusi Invalidi-lehti 1/10 ilmestyi HUHTIKUU: Sosiaalineuvonnan kurssi TOUKOKUU: Mielenosoitus eduskuntatalolla 6.5 Sosiaalilomaviikko Ikmo-kurssi 1 (Lappeenrannan yhdistys) Yhdistyskirje 4/10 Uusi Invalidi 2/10 ilmestyi Liittohallituksen kokous 27.5 KESÄKUU: XXVI Vammaiskulttuuripäivät HEINÄ ELOKUU: Sosiaalilomaviikko Yhdistyskirje 5/10 SYYSKUU: Ikmo-kurssi 2 (Varkauden yhdistys) Liittohallituksen kokous 23.9 Yhdistyskirje 6/10 Uusi Invalidi 3/10 ilmestyi LOKAKUU: Sosiaalipoliittinen seminaari Tukiarpajaisten palkintojen arvonta 3.10 Ikmo-kurssi 3 (Rauman yhdistys) Ohjelmatyön ja esiintymistaidon kurssi Yhdistyskirje 7/10 MARRASKUU: Ikmo-kurssi 4 (Kuopion yhdistys) JOULUKUU: Uusi Invalidi 4/10 ilmestyi Liittohallituksen kokous 9.12


enhetschef, överläkare Smittskydd och vaccinationer, THL T_Puumalainen\nKongon demokraattisen tasavallan terveysministeriö ilmoitti toukokuussa uudesta ebolaepidemiasta, maan historian yhdeksännestä. Epidemian keskus sijaitsi syrjäisellä alueella, mutta tapauksia todettiin myös läheisessä isossa kaupungissa. Tämä lisäsi maailmanlaajuista pelkoa siitä, että edessä olisi vastaava katastrofi kuin vuonna 2014 Länsi-Afrikassa. Nyt heinäkuussa Kongon epidemia on käytännössä ohi, sillä viimeisestä tapauksesta on kulunut jo yli kuukausi. Oliko epidemian pysähtyminen […]\nLue lisää Ebola pysäytettiin tällä kertaa, mutta olemmeko valmiina seuraavaan epidemiaan?\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) jakaa kunnille vuosittain noin kolme miljoonaa rokoteannosta, joiden yhteenlaskettu hankintahinta on hieman yli 20 miljoonaa euroa vuodessa. Pelkästään MPR-rokotusten arvioidaan säästävän joka vuosi 457 elinvuotta ja 38 miljoonaa euroa. Kansallisen rokotusohjelman nykyiset rokotukset maksavat itsensä takaisin vähintään viisinkertaisesti. THL:n tutkijat Heini Salo ja Terhi Kilpi kuvaavat kansallisen rokotusohjelman terveys- ja […]\nLue lisää Rokotusohjelma suojaa taudeilta ja kustannuksilta – mutta mitä rokotteista kannattaa maksaa?\nTaneli Puumalainen Juhani Eskola\nLastenneuvola on suomalaisen yhteiskunnan arvostetuimpia ja rakastetuimpia instituutioita. Perheille tarjottavien neuvolapalveluiden minimitaso määritetään laissa, mutta käytännössä tukea on annettu tarvittaessa paljon enemmän perheen yksilöllisten tarpeiden mukaan hyvässä yhteistyössä päiväkodin sekä muiden lasten ja perheiden palveluiden kanssa. Neuvolan toiminnan sydän on oma terveydenhoitaja, joka tukee ja avustaa perhettä raskauden ajasta aina lapsen koulun alkuun saakka. Terveydenhoitaja […]\nLue lisää Neuvolajärjestelmän avaaminen kilpailulle uhkaa rokotuskattavuutta\nMoni yli 65-vuotias pohtii parhaillaan, ottaako influenssarokotteen lisäksi myös pneumokokkirokotteen. Mainosten mukaan rokote voisi suojata keuhkokuumeelta. Toisin kuin rokotusohjelman ilmainen influenssarokote, pneumokokkirokote pitää kuitenkin maksaa itse, ja 40–85 euroa voi monesta tuntua varsin kalliilta. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusten mukaan perusterveen aikuisen riski sairastua pneumokokkibakteerin aiheuttamaan vakavaan tautiin kuten aivokalvontulehdukseen tai verenmyrkytykseen on pieni. Sen sijaan […]\nLue lisää Pneumokokkirokote antaa ikääntyneelle vähän suojaa keuhkokuumetta vastaan


Keskiviikko 20.6.2012 klo 07.44\nNelosen uutisankkuri Mikko Hirvonen joutui tappelusta suoraan sairaalaan, kertoo Ilta-Sanomat.\nNelosen pääuutisankkuri osallistui viikonloppuna tappeluun Kauhajoen Nummijärvellä. Poliisi vahvistaa, että Mikko Hirvosta epäillään pahoinpitelystä.\nRikosilmoituksen ankkurista teki mies, joka joutui osalliseksi Nummijärven leirintäalueella lauantaina käytyyn käsikähmään. Miehen silmälasit hajosivat tappelun tuoksinassa, mutta muut vammat jäivät vähäisiksi. Poliisin mukaan ainakin yksi lyönti on tapahtunut.\nVälikohtaus tapahtui Brittiralli-moottoripyörätapahtumassa. Moottoripyöräharrastajana tunnettu Hirvonen oli yksi tapahtuman osallistujista.\nHirvonen on työskennellyt Nelosen ankkurina vuodesta 1998 lähtien.


Mediatutkimus- ja analytiikkayritys RAM yhteistyöhön videomainosverkosto PlayAdin kanssa - Research and Analysis of Media\nMediatutkimus- ja analytiikkayritys RAM yhteistyöhön…\nMediatutkimus- ja analytiikkayritys RAM on solminut yhteistyösopimuksen premium-videomainosverkosto PlayAd Media Oy:n kanssa. Uuden yhteistyösopimuksen myötä PlayAd voi tarjota läpinäkyvää, puolueetonta yleisöseurantadataa sekä tutkia online-videomainonnan tehoja. PlayAd pääsee hyödyntämään RAMin kehityksen kärjessä kulkevaa riippumatonta, luotettavaa online-yleisöjen verifiointityökalua myynnin tukena sekä vertailemaan mainonnan tehoja toimialakohtaisesti.\nPlayAd tarjoaa aina asiakkailleen premium-tasoisia online-mainosratkaisuja. Nyt haimme tutkimuskumppania, jonka avulla voimme tuoda asiakkaillemme lisäarvoa tarkemman statistiikan ja tutkimusten muodossa. RAMin tutkimuspalveluiden avulla pystymme todentamaan online-videomainonnan tehon luotettavasti ja selkeästi. Mainostaja-asiakkaamme ja heidän media- ja mainostoimistonsa saavat näin ajantasaiset työkalut tehojen vertailuun myös online-videomainonnan osalta. Online-videomarkkinan kasvaessa Suomessa kovaa vauhtia mainostajat tarvitsevat erottuvia ja mitattavia uusia ratkaisuja kotimaisten medioiden hyödyntämiseen. Luovilla videoratkaisuilla brändit pääsevät lähemmäs loppukäyttäjää. Laadukas sekä luotettava mielikuva brändistä on kaikki kaikessa, ja haluamme olla mukana kehittämässä tähän tähtääviä videotuotteita. Tämä on meiltä luonnollinen kehitysaskel kohti entistä parempaa asiakaskokemusta, PlayAdin Suomen myyntijohtaja Sampsa Suomalainen kertoo.\nOlemme erittäin iloisia PlayAdin kanssa tehtävästä yhteistyöstä onlineyleisöjen mediatutkimusten parissa. PlayAd on teknologiavetoinen digitaalisen median yritys, joka tarjoaa mainostajille kokonaisvaltaisen ratkaisun online-videomainonnan tarpeisiin yhteistyössä suomalaisten medioiden ja julkaisijoiden kanssa. RAM on taas puolestaan keskittynyt dataohjautuvan päätöksenteon tukemiseen medialiiketoiminnassa asiakkaidemme hyväksi. Odotammekin innolla, että pääsemme tarjoamaan osaamistamme online-ympäristöissä ja toivomme yhteistyömme tuottavan uudenlaisia oivalluksia ja asiakasymmärrystä online-videomainonnan tehojen ja yleisöjen osalta, kertoo RAMin Suomen toimitusjohtaja Irene Haikonen.\nSampsa Suomalainen, myyntijohtaja\n+358 44 787 0855,\nPlayAd Media Oy on teknologiakeskeinen online-videoon keskittyvä yritys, joka tarjoaa mainostajille, julkaisijoille ja sisällöntuottajille kokonaisvaltaisen ratkaisun online-videomainonnan tarpeisiin. Yrityksen palveluvalikoimaan kuuluvat interaktiiviset videomainostuotteet kaikille päätelaitteille sekä outstream-, että instream-ympäristöissä. PlayAdin videomainosverkosto tavoittaa kotimaisten medioiden voimin viikoittain n. 4,3 miljoonaa suomalaista. PlayAd Media Group on pohjoismaiden suurin online-videoverkosto. Suomen lisäksi löydät meidät Ruotsista, Norjasta ja Tanskasta. PlayAd työskentelee kaikissa pohjoismaissa paikallisten medioiden ja julkaisijoiden kanssa.\nRAM – Research and Analysis of Media Oy – lyhyesti\nRAM on kansainvälinen mediatutkimusyritys, joka palvelee yli 1000 asiakasta 18 eri maassa. Yrityksen tietokannassa on yli 70 miljoonaa vakioitua markkinointiviestinnän ja sisältöjen haastattelua, joista muodostuu yli 200 000 casea eri toimialoilta. Dynaamisen ja helppokäyttöisen online-pohjaisen analytiikka- ja tutkimusjärjestelmän avulla asiakkaat saavat tukea liiketoiminnan päätöksentekoon ja lisäarvoa markkinointiviestinnän tehojen osoittamiseen. Suomen lisäksi RAMilla on toimistot Ruotsissa, Norjassa, Iso-Britanniassa, Saksassa ja Yhdysvalloissa. Suomessa RAMin tavoittavuus on 240 000.\nPreviousPrevious post:RAM during COVID-19. Working and meeting demands in challenging times.


Sipuliviikolta makua ja terveyttä – Puutarha-sanomat\nSipuliviikolta makua ja terveyttä\n13.1.2008 kirjoittaja Jouko Tikkanen\nSipuli saa jakamattoman suosion sekä ruoan makua arvostavilta että niiltä, jotka painottavat ruoan hyviä terveysvaikutuksia. Ilman sipulia ei tule toimeen kotikokki eikä huipputason keittiömestari. Sipuli antaa ruoalle sielun. Sipulia kannattaa käyttää vaihdellen ja yhdistellen erilaisia sipuleita. Viikolla 4 (21. – 27.1. 2008) vietetään Kotimaiset Kasvikset ry:n Sipuliviikkoa.\nSuomalaiseen ruokakulttuuriin sipuli on kuulunut vuosisatojen ajan. Sipulia viljeltiin jo viikinkiaikaan, 800 – 1000 -luvuilla. Laukka, lyöki ja lööki tarkoittivat sipulia. Suomalaisessa alkupalapöydässä sipuli liitetään veden viljaan: silliin ja silakkaan, siikaan ja loheen. Peruna ja sipuli kuuluvat suomalaisen ruoan ytimeen. Sipulit sopivat kotoisiin keittoihimme aina. Pääruoissa sipulin rooli on säestää kalaa, kanaa, lihaa ja muita kasviksia. Kastiketta, marinadia ja useimpia kasvisruokia ei voi kuvitella ilman sipulia.\nSipulipihvit, sipulikeitto, sipulipiirakka, sipuli blinien lisäkkeenä tai hernekeitossa ja sipuli pitkään haudutetussa uuni- tai pataruoassa ovat vastustamattomia herkkuja. Sipuli maistuu ja tuoksuu kaiken kansan keittiöissä. Siihen on varaa kaikilla. Onneksi suomalainen keittiö on aina ottanut ja ottaa edelleen vaikutteita muualta maailmalta ja muuntuu ja rikastuu kaiken aikaa. Sipuli maistuu pizzan päällä, hampurilaisen välissä, kreikkalaisessa salaatissa, thairuoassa ja kebabeissa.\nSipuleita viljellään maailmalla yli 20 erilaista tyyppiä, Suomessakin lähes kymmentä erilaista. Seuraavaan on koottu pieni sipuliaapinen selventämään horjuvaa nimikkeistön käyttöä.\nRuokasipuli (Allium cepa, Cepa-ryhmä), kelta- eli kepasipuli\nSuomen eniten viljelty sipuli on kaikille tuttu. Keltasipuli kasvaa pohjoisen ilmastossa maultaan voimakkaaksi. Sitä voidaan käyttää mausteena ja vihanneksena kaikessa ruoanvalmistuksessa. Kypsentäminen lepyttää maun. Haudutetut, kullankeltaiset sipulirenkaat nostavat veden kielelle.\nPunasipuli on keltasipulin punakuorinen muoto. Punasipulia on viljelty Suomessa jo 1600-luvulla. Pitkään kypsennettäessä väri haalistuu, mutta antaa liemiin hienoa väriä. Koristeellisuus tulee esiin, kun punasipulia käyttää raakana salaatteihin tai esim. blinien lisäkkeeksi.\nSalottisipuli (Allium cepa, Ascalonicum-ryhmä)\nSalottisipulia voi pitää hienojen aromiensa takia gourmetsipulina. Se kuuluu jakautuviin sipuleihin toisin kuin yleensä jakautumaton keltasipuli. Kuori on tavallisesti vahva ja kuiva-ainepitoisuus korkea, joten säilyvyys on hyvä. Muoto vaihtelee litteästä pyöreään ja sukkulamaiseen banaanisalottiin. Salottisipuli kypsyy nopeasti ja sopii etenkin kastikkeisiin, mutta myös kaikkeen ruoanvalmistukseen.\nRyvässipuli on maultaan voimakas ja salottisipulin tapaan jakautuva sipuli. Vanhanajan ryvässipulista löytyy Suomesta erittäin aromikkaita paikallisia kantoja. Soisi, ettei sen viljely kokonaan unohtuisi.\nSalaatti- eli vihersipuli, myös nimillä spring onion, green tai bunching onion\nSalaatti- eli vihersipuli on hyvin suosittu Kiinassa, Koreassa ja Japanissa, mutta nykyisin jo meilläkin. Tämä sipuli korjataan varhaisessa kehitysvaiheessa. Tyviosa muistuttaa pientä purjoa, mutta lehden vihreät osat ovat poikkileikkaukseltaan pyöreät ja ontot.\nMakea sipuli on miedohko, tavallisesti ruokasipulia kookkaampi keltasipuli, joka on tullut tutuksi Espanjan kävijöille. Nyt on kehitetty pohjoisen pitkänpäivän olosuhteisiinkin sopivia lajikkeita. Makea sipuli on melko kookas. Miedon makuisena se sopii erityisesti salaatteihin.\nJättisipuli on saanut alkunsa Iso-Britanniassa, jossa on kilpailtu mahdollisimman kookkaan sipulin tuottamisessa. Tämä keilamaisen muotoinen sipuli voi painaa 0,5 – 1,5 kg tai enemmänkin. Maku on melko mieto. Joskus sekä makeaa että jättisipulia näkee kutsuttavan salaattisipuleiksi, koska miedon makuisina ne sopivat salaatteihin. Jättisipuli ei kestä varastointia, joten kotimaisena sitä saa vain syksyisin.\nHuom. Miedot sipulit (jätti-, makea- ja salaattisipuli) kypsyvät ruoanvalmistuksessa nopeammin kuin voimakkaat sipulit (kelta-, salotti- ja ryvässipuli).\nPurjo kasvattaa varsimaisen lehtitupin, jota käytetään rapeine lehtilatvoineen sipulin tavoin. Maku on miedohko ja hienostunut. Purjo maistuu parhaalta kevyesti kypsennettynä tai raakana. Kotimaisena purjoa on saatavana helmikuulle saakka.\nUskollisimmat Allium sativumin ystävät käyttävät valkosipulia kaikkeen mahdolliseen syötävään. Yleensä valkosipuli koostuu 8 – 20 kynnestä, mutta myös yhden kynnen soolovalkosipuleita on saatavana. Kypsennettynä valkosipuli maistuu täyteläisen pehmeältä.\nUlkonäkö muistuttaa ruohosipulia, mutta lehdet ovat litteän kolmiomaiset ja usein varsien päissä näkyy vaaleat kukannuput. Kiinalainen ruohosipuli maistuu valkosipulilta.\nRuohosipuli on suomaisille tuttu, kevään ensimmäinen maustevihannes ja kautta koko vuoden ruukuissa saatava tuoreyrtti. Sitä tavataan myös luonnonvaraisena Lappia myöten.\nValkomaltoinen, pieni hillosipuli käytetään etikkasäilykkeenä.\nIlmasipuli on ruohosipulin tavoin kasvimaalla kevään ensimmäisiä. Paksut, ontot varret voi leikata renkaiksi salaatteihin. Pikkusipulit kehittyvät varsien päihin ja ne kannattaa istuttaa maahan tuottamaan uutta satoa.\nSuomalainen syö sipuleita yhteensä noin 5,2 kg vuodessa. Tästä kelta- ja punasipulin osuus on reilusti yli 4 kg, purjon 370 g, valkosipulin 220 g, kevätsipulin 160 g ja muiden sipuleiden 160 g.\nSipuli on neljänneksi suosituin vihannes Suomessa tomaatin, kurkun ja porkkanan jälkeen.\nSipulia ostavat muita enemmän alle 35-vuotiaat ja pääkaupunkiseudulla asuvat. Purjoa ja erikoissipuleita ostetaan muita enemmän isoissa kaupungeissa ja pääkaupunkiseudulla.\nKiloissa sipuleiden osuus perunan ja vihannesten kokonaisostoista on 6 % ja euroissa vastaavasti 5 %.\nSipulia saatiin vuonna 2007 varastoon noin kolmannes enemmän kuin edellisvuonna, koska viljelyala oli seitsemisen prosenttia isompi kuin vuonna 2006. Sipulia riittänee aina heinäkuulle saakka.\nLuomuna viljellään Suomessa keltasipulin lisäksi ainakin puna-, valko-, kevät-, ruoho- ja ryvässipulia sekä purjoa. Valtakunnallisesti myytävien luomusipuleiden lisäksi paikalliset erikoisuudet esimerkiksi ryvässipulin vanhoista lajikkeista ovat elävä osa suomalaista sipulin viljelyn historiaa. Kasviolosuhteisiinsa parhaiten sopeutuneita lajikkeita saadaan näin säilytetyksi.\nLukuisat tutkimukset ovat osoittaneet, että sipulit osana monipuolista, kasvispainotteista ruokavaliota alentavat veren kolesterolitasoa, vahvistavat immuunijärjestelmää ja auttavat ehkäisemään syöpä- sekä sydän- ja verisuonisairauksien kehittymistä.\nSipulien terveysvaikutukset aiheutuvat niiden sisältämistä orgaanisista rikkiyhdisteistä ja flavonoideista. Antibioottisena yhdisteenä valkosipulin allisiini ehkäisee haitallisten mikrobien toimintaa ja tulehduksia. Kversetiini-nimisen flavonoidin lähteinä sipulit ovat erinomaisia. Punasipuli puolestaan saa värinsä antosyaaneista, jotka toimivat ihmisen elimistössä hyödyllisinä antioksidantteina.\n(12 – 14 kpl)\n600 g soseutuvia perunoita kuorineen\n0,5 dl tuoretta, hienonnettua tilliä\n100 – 150 g muikun-, siian- tai kirjolohenmätiä tai Cavi-Art -merilevävalmistetta\nKuori ja lohko perunat. Keitä perunat kypsiksi, valuta ja soseuta.\nLisää soseeseen kerma, vehnäjauhot, munat ja suola.\nVaahdota kaksi valkuaista ja kääntele vaahto perunaseokseen. Lisää joukkoon tilli.\nPaista taikina ohukaispannulla kuohkeiksi blineiksi.\nTarjoa välittömästi mädin, smetanan, sipulihakkeluksen ja mustapippurin kera.\n150 g säilykepunakaalia (lasitölkistä)\nRaasta punakaalin lohko terävällä juustohöylällä ohueksi raasteeksi.\nPuolita purjo pitkittäin, huuhdo ja leikkaa ohuiksi viipaleiksi.\nYhdistä kaalit ja purjo ja raasta joukkoon kuorittu, mehukas päärynä.\nnoin neljännes tuoreesta chilistä\nKuori ja viipaloi punasipuli. Kuori appelsiini: Leikkaa appelsiinin kummastakin päästä viipale niin, että hedelmänliha näkyy leikkauspinnasta. Aseta leikkuupinta leikkuulautaa vasten. Poista appelsiinin kuori ja kalvot leikaten ylhäältä alaspäin appelsiinin muotojen mukaisesti niin, että hedelmänliha tulee näkyviin.\nLeikkaa appelsiinit viipaleiksi. Asettele appelsiini- ja punasipuliviipaleet lomittain tarjoiluastiaan.\nHienonna pala huuhdottua chiliä.\nSekoita kaikki kastikkeen aineet kannellisessa lasipurkissa ravistaen. Tarkista maku. Kaada kastike salaatin päälle ja anna vetäytyä hetken.\n2 porkkanaa (ja/tai palsternakkaa)\n1 rkl tuoretta (tai 1 tl kuivattua) basilikaa\n1 tl harissaa tai muuta chilitahnaa\n1 – 2 tl suolaa\n1 dl tuoretta, hienonnettua persiljaa\nViipaloi sipuli, purjo, valkosipuli ja herkkusienet. Kuutioi porkkana, mahdollinen palsternakka ja perunat.\nKuumenna öljytilkka kattilassa ja hauduta siinä sieniä, sipuleita, tomaattisosetta, paprikajauhetta ja korianteria miedolla lämmöllä.\nHuuhtele linssit huolellisesti ja lisää ne sekä vesi, paseerattu tomaatti, basilika, laakerinlehdet, chilitahna ja sitruunamehu kattilaan.\nHauduta 25 minuuttia. Lisää juures- ja perunakuutiot sekä kuivatut tomaatit ja hauduta 35 minuuttia. Mausta suolalla ja pippurilla ja jatka hauduttamista kymmenisen minuuttia. Lisää lopuksi oliivit, tuore persilja ja oliiviöljy.\n1 rkl tuoretta, hienonnettua timjamia\n1,5 dl kuivaa valkoviiniä tai omenatäysmehua\n8 dl kasvislientä fondista\nKuori ja viipaloi perunat ja sipulit. Käytä purjosta vain valkoinen osa: halkaise, huuhtele ja viipaloi se.\nKuumenna rasva paksupohjaisessa kattilassa ja kuullota sipulia ensin, sitten purjoa. Lisää timjami ja perunaviipaleet.\nKaada joukkoon viini tai omenatäysmehu ja keitä, kunnes neste on lähes haihtunut.\nLisää vesi ja kasvisfondi. Keitä noin 20 minuuttia. Kuumenna joukkoon kerma ja mausta suolalla ja pippurilla.\nSoseuta keitto sauvasekoittimella ja tarkista maku.\nVinkit: Voit tarjota keiton kuumana tai kylmänä. Pinnalle voit vaahdottaa rasvattomasta maidosta vaahtohupun.\nNeljän sipulin keitto\n200 g (2 isohkoa) keltasipulia\n1 l liha-, kana- tai kasvislientä fondista\nreilu 1 rkl tuoretta, hienonnettua timjamia\nKuori, puolita ja viipaloi sipulit. Kuullota sipulit öljytilkassa läpikuultaviksi ruskistamatta.\nRipota joukkoon jauhot ja kiehauta sekoitellen. Kaada vähin erin koko ajan sekoittaen mukaan neste. Lisää neilikat, timjami ja pippuria.\nHauduta keittoa 40 minuuttia. Mausta portviinillä tai madeiralla ja tarkista maku.\nVinkki: Voit tarjota lisäksi kuumassa uunissa juustoraasteella kuorrutettuja leipäviipaleita. Nosta ne kuumina keiton pinnalle suoraan lautasille.\nVinkki: Voit valmistaa sipulikeiton myös käyttäen vain yhtä sipulia, esim. ruoka- tai salottisipulia.\nItkettävän ihana sipulipiiras\n125 g rasiamargariinia\n4 keskikokoista sipulia\n1,5 dl kuivaa siideriä\n2 dl maustamatonta kevyttuorejuustoa\n2 dl kevytjuustoraastetta\nRaasta kuoritut perunat hienoksi. Sekoita jauhoihin leivinjauhe ja sitten käsin margariini. Lisää perunaraaste ja sekoita vain sen verran, että aineet sekoittuvat. Siirrä taikina jääkaappiin.\nKuori, halkaise ja viipaloi sipulit. Kuullota ne öljytilkassa melko miedolla lämmöllä. Kaada joukkoon siideri ja hauduta, kunnes neste on haihtunut.\nVatkaa munien rakenne rikki. Sekoita joukkoon tuorejuusto ja juustoraaste sekä hienonnetut yrtit ja mausteet.\nPainele taikina voidellun piirakkavuoan pohjalle ja reunoille. Voit taitella reunojen tueksi foliosuikaleet, jotta taikinan reunat pysyvät paikoillaan. Pistele pohja ja esipaista 225-asteisessa uunin alaosassa 15 minuuttia.\nKaada sipuliseos piirakkapohjalle ja lisää päälle muna-juustoseos. Paista uunin alimmalla ritilätasolla 200 asteessa, kunnes täyte on hyytynyt ja pinta saanut väriä eli noin 20 minuuttia.\nVinnikaiset vuoden laatutuottajiksi


Maailman paras peruskoulu, case Oulun Koklaamo ja STEAM Campus 15.11.2021\nUudistuva sosiaali- ja terveyskeskus, case Akaan kaupunki 8.11.2021\nAkaan kaupungissa oli tavoitteena kehittää Suomen paras terveyskeskus. Lähtötilanteessa Urjalan terveysasemalle oli kertynyt lääkärinvastaanottojonoa. Lääkäreistä oli pulaa, pitkäaikaissairaiden kutsujärjestelmä oli ruuhkautunut ja jonossa oli asiakkaita, joille ei voitu antaa vastaanottoaikaa. Työntekijöille annettiin vapaat kädet ja toimiva ratkaisu löytyi....\nJulkiset keittiöt tarjoavat lähes 400 miljoonaa ruoka-annosta vuodessa. Joukkoruokailun kansanterveydellinen merkitys on suuri. Millaista työ nykyään on ateria- ja puhtauspalveluissa ja miten se muuttuu? Miten digitalisaatio vaikuttaa työn tekemisen tapoihin ja mitkä muut asiat vaikuttavat...\nMistä puhutaan, kun puhutaan itse- tai yhteisöohjautuvuudesta? Mitä asioita työn murros -selvityksestä nousi teemaan liittyen? Millaisia kokemuksia Järvenpään kaupungissa on aiheesta? Järvenpäässä on lähdetty tutkimaan ja kokeilemaan monimuotoista itseohjautuvuutta. Järvenpäässä haetaan vastauksia kysymyksiin: Voiko muutosta viedä...\nMiten ajankohtaiset, monia kuntaorganisaatioita koskevat murrokset vaikuttavat työntekijöihin ja heidän toimijuuteensa? Millaisista näkökulmista työntekijät lähestyvät muutosta ja miksi? Millaisia toimijatyyppejä muutostilanteessa voidaan tunnistaa? Tutkijatohtori Tiina Tuominen Tampereen yliopistolta on kolmivuotisessa tutkimuksessa tutkinut Tampereen Kaupunkiympäristön palvelualueella...


10 vinkkiä yleisen onnellisuuden saavuttamiseen - Askel Terveyteen\n10 vinkkiä yleisen onnellisuuden saavuttamiseen\nOnnellisuuden tavoittelu perustuu terveellisten päivittäisten tapojen ylläpitämiseen. Ne auttavat sinun tuntemaan olosi hyväksi. Tässä artikkelissa annamme vinkkejä onnellisen päivän saavuttamiseen.\nViimeisin päivitys: 28 heinäkuu, 2021\nOnnellisuutta on mahdotonta määritellä, koska jokainen määrittelee sen eri tavoin. Samalla tavalla meillä on tapana ajatella, että onnellisuus on jotain ulkoista, vaikka todellisuudessa se on jotain jota voimme kantaa mukanamme riippumatta siitä mitä elämässämme tapahtuu. Niinpä nämä vinkit onnellisuuden saavuttamiseen auttavat sinua nauttimaan elämän pienistä asioista.\nEnnen kuin aloitamme, on tärkeää ymmärtää, että henkinen ja emotionaalinen tasapaino tekevät sinut onnelliseksi. Tämän muutoksen voit aloittaa vain sinä. Muutos tulee sisältäpäin. Tässä artikkelissa vinkkaamme sinulle joitain päivittäisiä tapoja, jotka voivat auttaa lisäämään optimismiasi.\nVinkkejä onnellisuuden saavuttamiseen joka päivä\nKäyttämällä kaikkia näitä vinkkejä voit saada aikaan ilon ketjureaktion, joka ulottuu koko päivään. Näin onnellisuus voi kestää viikkoja, kuukausia tai pidempään.\n1. Löydä rauha heti aamulla\nPäivän ensimmäiset tunnit asettavat sävyn muulle päivälle. Vältä stressiä juuri herättyäsi. Tee hengitysharjoituksia ja ota rauhallisesti.\nPaitsi että tämä antaa sinulle mielenrauhaa ja positiivisen tunteen, se myös selventää sekä parantaa suorituskykyäsi päivittäisissä tehtävissäsi.\n2. Juo lasillinen vettä heti aamusta\nOn erittäin tärkeää juoda suuri lasillinen vettä päivän ensimmäisen tunnin aikana, koska se auttaa aktivoimaan aivot, edistää ihon terveyttä, ehkäisee tiettyjä sairauksia, parantaa ruoansulatusta ja lisää energiaa.\nLyhyesti sanottuna se antaa sinulle paljon etuja ja parantaa onnellisuutta.\nSinun tulee oppia arvostamaan ja olemaan kiitollinen siitä, mitä sinulla on. Se on hyvä tapa, josta on paljon hyötyä. Hyvä tapa työskennellä kiitollisuuden tunteen parissa on kiitospäiväkirja tai -purkki.\n4. Älä tuhlaa aikaa katumiseen\nKeskity ratkaisuihin ja etenemiseen. Valittaminen ja katuminen ovat huonoja tapoja, jotka vain heikentävät kykyäsi käsitellä vaikeita tilanteita.\nKatuminen ja negatiivisuus luovat henkisen esteen, jota on vaikea purkaa myöhemmin. Ajattele tiettyjä henkisiä työkaluja, jotka sinulla on ja kuinka voit alkaa kasvaa niiden kanssa.\n5. Luo läheisiä suhteita perheenjäseniisi\nTyö ja huolet voivat luoda etäisyyden kierteen, joka kasvaa yhä suuremmaksi ilman että huomaat sitä. On kuitenkin tärkeää löytää aikaa perheenjäsenillesi. Hyvät keskustelut, muistot ja nauru ruokkivat sielua.\n6. Tee tilaa itsellesi ja omille ajatuksillesi\nAika on arvokkain asia, mikä meillä on. Kiireisten aikataulujen vuoksi saatamme joskus ajatella, että meillä ei ole aikaa tehdä haluamiamme asioita. Varaa aikaa kiinnostuksenkohteillesi, koska se tekee sinusta onnellisemman ihmisen.\nYksi olennainen asia onnellisuuden saavuttamiseksi on riittävä määrä liikuntaa. Liikunta helpottaa stressiä, edistää yleistä terveyttä, parantaa sydämen toimintaa ja auttaa sinua voimaan paremmin. Noin 30 minuuttia päivässä riittää.\n8. Älä jätä viestejä odottamaan\nVastaaminen kaikkiin odottaviin tärkeisiin viesteihin vapauttaa sinut ratkaisemattomista ongelmista. Kun tämä on tehty, päivä sujuu luonnollisemmin ja helpommin.\n9. Erota työ ja vapaa-aika\nSosiaalisen median välttäminen työskentelyn aikana voi itse asiassa lisätä yleistä onnellisuuttasi. Kuinka tämä on mahdollista? Periaatteessa käytät aikaasi paremmin. Näin ollen tämä parantaa suorituskykyäsi ja auttaa saavuttamaan lyhyen sekä pitkän aikavälin tavoitteet.\n10. Edistä rauhallista unta\nTämä on viimeinen vinkki onnellisen päivän saavuttamiseen: panosta laadukkaaseen uneen. Hyvä tapa nukkua 7 tai 8 tuntia yössä, on olla käyttämättä mitään elektroniikkaa vähintään puolitoista tuntia ennen nukkumaanmenoa.\nVältä näitä asioita, jos tavoittelet onnellisuutta\nVinkkejä hyvään päivään ovat myös sellainen käyttäytyminen ja sellaiset olosuhteet, joita on vältettävä kokonaan. Usein haitallinen käyttäytyminen pilaa terveelliset tavat ja aiheuttaa negatiivisen ajattelutavan.\n1. Vältä viivyttelyä onnellisuuden saavuttamiseksi\nJos annat itsellesi liikaa aikaa tavoitteiden saavuttamiseen, riippumatta siitä kuinka pieni ja merkityksetön se on, se estää sinua saavuttamasta tavoitteitasi vuosien varrella. Seurauksena on turhautuminen, joka voi viedä elämästäsi onnen tunteen.\n2. Negatiivinen asenne\nNegatiivinen asenne houkuttelee huonoja tuloksia, koska visualisoit kaaoksen ja huonot asiat. Toisaalta positiivisena pysyminen auttaa saavuttamaan tavoitteesi ja antaa sinulle jopa mielenrauhaa.\nÄlä luovu unelmistasi ja tavoitteistasi. Joskus elämässä sattuu takaiskuja, mutta kaikki on ohimenevää.\nTappio ja epäonnistuminen eivät ole kaiken loppu. Itse asiassa ne ovat erittäin hyödyllisiä kokemuksia. Ne kertovat missä sinulla on parannettavaa.\nVelvollisuuksista huolehtiminen voi imeä sinut tyhjiin. Stressistä huolimatta itsesi eristäminen muusta ympäristöstä ei ole ratkaisu. Jopa ystävien ja perheiden mielipiteet voivat auttaa sinua ratkaisemaan ongelmasi.\nHyödynnä näitä vinkkejä onnellisuuden saavuttamiseen\nNämä vinkit onnellisen päivän järjestämiseen ovat työkaluja emotionaalisen tasapainon saavuttamiseksi. Ne toimivat parhaiten kun sisällytät ne vähitellen päivittäiseen rutiiniisi. Tärkeintä on kuitenkin työskennellä näiden tapojen kanssa päivittäin, jotta et unohda niitä kun tunnet stressiä.\nOn parasta aloittaa asettamalla itselleen pieniä onnellisuustavoitteita. Toisin sanoen, aloita sillä että yrität ylläpitää näitä tapoja ensin puoli päivää ja yritä sitten koko päivä. Olet matkalla onnellisempaan arkeen!


Koulun työkulttuuri haastaa tuoreen opettajan - Aikuiskasvatus : Aikuiskasvatus\nTuoreen opettajat arjessa törmäävät kaksi erilaista kulttuuria ideaaleineen ja tavoitteineen.\nKoulun työkulttuuri haastaa tuoreen opettajan\nUransa alussa opettaja pääsee puntaroimaan koulutuksen antia käytännössä. Koulun arki saattaa kuitenkin yllättää.\n05.05.2020 • Minni Matikainen, Tiina Nikkola\nSuomessa on maailman mittapuulla tasokas opettajankoulutus ja yksi parhaita koulujärjestelmiä. Opettajiimme, opettajankoulutukseemme ja peruskouluumme luotetaan.\nSiirtymä koulutuksesta työelämään paljastaa kuitenkin peruskoulun ja opettajankoulutuksen välisiä jännitteitä. Valmistuttuaan opettaja aloittaa työyhteisössä, joka sosiaalistaa tietynlaisiin toimintamalleihin niin oppilaita kuin henkilöstöä.\nMallit saattavat poiketa niistä, joihin tulokas on tottunut opettajankoulutuksessa. Tuoreen ja tutkimusperustaisen akateemisen osaamisen soveltaminen käytäntöön ei aina sujukaan koulun arjessa ongelmitta, ja arjen ongelmat puolestaan haastavat koulutuksessa hankittua osaamista.\nMallit omaksutaan kollegoilta\nSiinä missä opettajankoulutus korostaa kriittistä reflektiivisyyttä, koulu perustuu pitkälle sosiaalistaviin oppimisen muotoihin, koulun käytänteiden informaaliin oppimiseen kollegoilta. Näin tuoreet opettajat ainakin kokevat, osoittivat Jukka Husu ja Auli Toom opettajankoulutuksen kehittämisen tueksi laatimassaan selvityksessä. Vaikka yksittäiset erot ovat suuria, opettajankoulutuksella ja peruskoululla on toisistaan poikkeavat työkulttuurit: toimintatavat, normit, arvot ja pyrkimykset.\nHuomasimme saman tutkiessamme, millaisia kokemuksia kriittiseen reflektioon ja tutkivaan, yhteisölliseen oppimiseen painottavasta opettajankoulutusmallista valmistuneilla opettajilla oli työuran aloittamisesta. Haastattelemillamme opettajilla oli hyvät taidot tarkastella ryhmäilmiöitä sekä omassa luokassaan että opettajanhuoneissa. He osasivat arvioida kriittisesti koulua työyhteisönä ja koulukulttuuria.\nKouluissa ei kuitenkaan juuri näyttänyt olevan aikaa, mahdollisuuksia eikä rakenteita kriittiselle ajattelulle, kuten totuttujen toimintamallien tarkastelulle ja arvioinnille, yhdessä kollegojen kanssa. Useat koulun työtavat ovat luonteeltaan niin itsestään selviä, että niitä toteutetaan kyseenalaistamatta. Uusi opettaja sosiaalistuu niihin helposti kuin itsestään.\nKaksi kulttuuria rinnakkain\nOpettajankoulutuksen ja koulun työkulttuurit elävät kouluissa limittäin, eikä koulutuksessa hankittua kriittistä osaamista välttämättä voi helposti soveltaa tai edes sovittaa yhteen koulun kulttuurin kanssa. Nuoren opettajan onkin löydettävä samanhenkisiä työkavereita, joiden kanssa tehdä kriittistä yhteistyötä. Tai sitten hänen on toimittava itsenäisesti – ja usein samalla yksinäisesti – muutoksen airuena. Taakka voi käydä raskaaksi, vaikka halua koulun kulttuurin kehittämiseen olisikin.\nAina kulttuurin kehittäminen ei lähde opettajista, vaan koulujen työkäytänteitä voidaan joutua tarkastelemaan ja muuttamaan yhteisön ulkopuolisten tapahtumien vuoksi.\nKeväällä 2020 koronapandemia on haastanut koulujen työkäytänteet ennennäkemättömässä mittakaavassa, kun opetus maaliskuussa siirtyi lyhyellä varoitusajalla lähes kaikilla koulutusasteilla etäyhteyksin hoidettavaksi. Pikavauhdilla tehtyjen muutosten onnistumista voidaan arvioida vasta jälkikäteen. Nähtäväksi jää, onko opettajankoulutuksessa onnistuttu kouluttamaan muutoksiin ja epävarmuuteen avoimesti ja joustavasti suhtautuvia opettajia.\nKoulun työkulttuurin muuttaminen on vaikeaa riippumatta siitä, käynnistääkö muutoksen opettajan oma sisäinen kehityshalu vai ulkoinen pakko. Työkulttuurin taustalla olevat perususkomukset opettajan työstä ovat samalla opettajan identiteetin lähde. Ei siis riitä, että muutetaan vain koulun työkulttuuria, vaan opettajan työtä ja identiteettiä on ajateltava uudelleen.\nKuva: Oskars Sylwan / Unsplash\nTiina Nikkola, Jarmo Lyhty, Matti Rautiainen. & Minni Matikainen: ”Työkulttuurien jännitteitä koulutusyhteisöissä”. Aikuiskasvatus 4/2019.\nVille Mankki: ”Piilevä näkyväksi. Tutkimuksen avulla kohti laadukkaampia opiskelijavalintoja”. Aikuiskasvatus 1/2020.\nOppimisvaikeuden ei tarvitse olla opiskelun este


Aktiivinen viikkotunneilla, yksityistunneilla ja workshopeissa käyminen tarjoaa sinulle uutta materiaalia. Jotta saat sen siirrettyä tanssiisi, täytyy sinun harjoitella itsenäisesti ja omaan tahtiin, koska vain toistojen ja tuhansien tanssikilometrien kautta alat niittää tuloksia. Olivatpa tavoitteesi kisalattialla tai tanssibileissä, suosittelemme itsenäistä harjoittelua kaikille. Tähän treenaamiseen tarjoamme vapaavuoroja Tesomalla.\nKuka voi käydä vapaavuoroilla?\nVapaavuorot on tarkoitettu kaikille Swing Teamin jäsenille, jotka haluavat panostaa tanssinsa kehittämiseen. Suosittelemme itsenäistä harjoittelua kaikentasoisille tanssijoille.\nMilloin ja missä voin treenata?\nSwing Teamin oma sali on vapaa vapaavuorokäyttöön viikkotuntien ja muiden tapahtumien ulkopuolella. Katso vapaat ajat salivarauskalenterista.\nOn erittäin tärkeää, että rastilistaan merkitään vapaavuoroilla kävijät, sillä seuraamme salin käyttöastetta.\nTesoman eteisen aulatilaa (sisään tultaessa vasemmalla) voi myös käyttää vapaaharjoitteluun silloin, kun se on vapaana. Voit hakea salista kannettavan cd-soittimen, jonka kautta voit soittaa musiikkia eteisessä.\nVapaavuoroilla harjoitellessa täytyy olla maksettuna kuluvan vuoden jäsenmaksu (10 €) sekä vapaavuoro- tai kausimaksu, ks. hinnasto.\nSalin varaaminen omaan käyttöön (jäsenhinta)\n*Kaikki vähintään viiden viikon kurssimaksun maksaneet ovat oikeutettuja käyttämään vapaavuoroja ilman erillistä maksua.\nTule harjoittelemaan vapaavuoroille yksin, parin kanssa tai porukalla. Kun salissa ei ole tilavarausta, on se vapaasti kaikkien treenaajien käytettävissä. Mikäli vapaavuorolle tulee useampia harjoittelijoita, on pelisäännöistä sovittava kaikkien paikalla olijoiden kesken. Salille ensimmäisenä saapuneella on etuajo-oikeus soitettavan musiikin valinnassa, mutta yhteishengen säilyttämisen nimissä on hyvä ottaa muutkin tanssijat huomioon.\nKun tulet vapaavuorolle, ota oma musiikkisi mukaan. Voit soittaa musiikkia puhelimesta, tabletista tai kannettavasta tietokoneesta AUX-liitännän kautta. Salilla on myös muutamia kannettavia cd-soittimia, joissa on myös AUX-liitäntä.\nKun poistut salilta, tulee omat jäljet siivota, soittolaitteista katkaista virrat ja valot sammuttaa.\nJos poistut klo 21 jälkeen eikä rakennuksessa ole meneillään mitään tapahtumaa, täytyy ulko-ovi lukita.\nVapaavuoron käyttäjät voivat halutessaan käyttää vapaaharjoitusvuoroa yksityistunteihin seuran valmentajan kanssa. Valmentajien sähköpostiosoitteet ovat muotoa etunimi.sukunimi (at) swingteam.fi.\nVapaavuoron käyttäjät ovat vastuussa käyttämistään sähkölaitteista sekä muista seuran välineistä. Mahdollisista rikkoutumisista ja vahingoista on viipymättä ilmoitettava kalustovastaavalle/hallitukselle info (at) swingteam.fi\nJos sinulla on kysyttävää vapaavuorokäytännöistä, esim. laitteiden käytöstä, ota yhteyttä info (at) swingteam.fi.\nIloista ja ahkeraa harjoituskautta kaikille!


Juliana Hyrrin näyttely avautui Puhuri by Tartinessa - Koneen Säätiö\nJuliana Hyrrin näyttely avautui Puhuri by Tartinessa\nPunaisen huvilan kahvilassa Puhuri by Tartinessa nähdään tänä vuonna helsinkiläisen kuvataiteilijan Juliana Hyrrin näyttely Satakieli ja muita tarinoita.\nVuoden loppuun saakka Puhuri by Tartinessa esillä oleva, maalauksista ja lyijypiirustuksista koostuva Satakieli ja muita tarinoita -näyttely esittelee kuvataiteilija Juliana Hyrrin (s. 1989) maailman monet sävyt.\n”Kaikki taiteeni nojautuu narratiiviin, tarinaan ja tarinankerrontaan. Puhuri by Tartinessa nähtävä kokonaisuuteni on kaikessa rönsyilevyydessään kertomus siitä, mitä kuvataiteilijana olen tai olen ollut”, Hyrri kertoo.\n”Aloitan taiteellisen työskentelyn monesti kirjoittamalla. Lopputulos on usein piirustusta, maalausta, nykysarjakuvaa, installaatiota, näiden kaikkien yhdistelmää tai ei mitään näistä.”\nTunnustettu taiteilija on Saaren alumni\nHyrrin taiteessa toistuu päällekkäinen ja usein ristiriitoja synnyttävä kerronnallisuus nivoutuneena toiseuden, kasvun ja luopumisen teemoihin.\nAihiot nousevat selkeästi esille erityisesti hänen esikoissarjakuvateoksessaan Satakieli joka ei laulanut (Suuri Kurpitsa, 2019). Hyrrille myönnettiin vuonna 2020 Suomen arvostelijain liiton Kritiikin Kannukset -tunnustuspalkinto.\n”Taiteen tekeminen on minulle eräänlainen loputon tutkimusmatka. Polveilevuus ylläpitää uteliaisuutta ja työskentelyn mielekkyyttä.”\nPunaisen huvilan vaihtuvat näyttelyt esittelevät Koneen Säätiön ylläpitämässä Saaren kartanon residenssissä työskennelleiden taiteilijoiden töitä. Hyrri työskenteli Saaren kartanossa syksyllä 2019.\nTule meille töihin: Koneen Säätiö hakee apurahasihteeriä\nHenkilökunta, Toiminta Helsingissä11.4.2022\nLauttasaaren Punaisessa huvilassa tuoksuvat pian Teemu Auran herkut\nRentouttavaa joulun aikaa! Toimiston vuodenvaihteen aukioloajat


Koti ⁄ Isännöintisuunnitelmat ⁄ Isännöinti Yhdysvalloissa\nKanssamme voit varmistaa, että vierailijat Yhdysvalloista, Kanadasta ja Latinalaisesta Amerikasta nauttivat paljon nopeammista verkkosivustojen latausnopeuksista. Teemme yhteistyötä huipputason datakeskuksen kanssa, joka sijaitsee kätevästi Chicagon keskustassa ja joka takaa sinulle nopeimman mahdollisen Internet-yhteyden nopeuden. Valitse vain verkkopalvelusuunnitelmasi tilauslomakkeesta ja valitse sitten Chicagossa sijaitseva datakeskuksen laitos avattavasta luettelosta. Aktivoimme web -hosting -tilisi lähes välittömästi ja annamme sinulle pääsyn point 'n' -klikkaukseen hosting-ohjauspaneeli. Sinun kanssasi hosting paketin, saat myös kokoelman ilmaisia verkkosivustojen rakennustyökaluja. Tarjoamme myös kolmenkymmenen päivän rahat takaisin -takuun.


Upeat uutuusvaatteet - Ilmainen toimitus ja vaihto | HerSecret.fi\nTästä kategoriasta löydät uusimmat tuotteemme! Saamme uusia tuotteita valikoimaamme joka viikko; tilaamalla uutiskirjeemme ja seuraamalla sometilejämme saat aina tiedon uusista tuotteistamme. Tuotteita on aina saatavilla rajallinen erä ja suosituimmat tuotteet myydään yleensä nopeasti loppuun. Joitakin tuotteita saamme varastoon vain yhden erän, joten omat suosikit kannattaa tilata, kun tuotetta on varastossa. Meillä on ilmainen toimitus kaiken kokoisiin tilauksiin ja tarjoamme vaatteillemme ilmaisen vaihdon. Kaikilla tuotteillamme on myös normaali 14 vuorokauden palautusoikeus. Meillä voit maksaa laskulla, osamaksulla, pankkimaksulla tai luottokortilla. Vaateostostesi keskittäminen meille kannattaa, sillä shoppailemalla meillä keräät pisteitä ja saat alennusta ostoksistasi!\nNäytetään 13-24 yht. 846 tuotteesta\n(no filter) CW 33 Koucla 371 MIA 7 Numoco 12 Parisian 99\n(no filter) XS 3 S 320 M 325 L 321 XL 210 XXL 31 2XL 101 XXXL 11 3XL 40 4XL 39 5XL 37 S/M 62 M/L 11 L/XL 55 XL/XXL 10 XXL/XXXL 2 4 1 6 52 8 60 10 60 12 58 14 54 16 1\n(no filter) 3/4-hihainen 2 Camo 11 Choker 4 Halkio 38 Hapsut 6 Helmet 2 High low 6 Ketjut 25 Koristekirjailtu 29 Kukka 71 Kurkistusaukko 2 Käärmekuvio 17 Leo 54 Mesh 33 Metallikoristeet 1 Napit 36 Niitit 6 Nyörit 52 Paljetti 21 Pallokuvioinen 3 Peplum 5 Pitsi 207 Printti 109 Puhvihihat 4 Push up 8 PVC 24 Raita 40 Remmit 29 Ristikko 16 Rusetit 20 Ruutu 6 Röyhelöt 27 Satiini 1 Solki 7 Strassi 56 Tekonahka 56 Vetoketjut 63 Vyö 59 Wetlook 58\n Aprikoosi 6\n Cream 3\n Hopeinen 14\n Keltainen 28\n Koralli 9\n Musta 293\n Punainen 56\n Ruskea 9\n Sininen 67\n Vaaleanpunainen 58\nMusta avonainen pitkä villatakki. Pituus: 104cm Koko: One Size, vastaa parhaiten kokoja S-M. Materiaali: akryyli\nMusta avonainen pitkä villatakki. Pituus:...\nValkoinen LOVE lyhyt toppi ja yhteensopivat korkeavyötäröiset shortsit. Sopii parhaiten lantioon nähden melko kapeavyötäröisille. Käytä yhdessä tai erikseen! Topin pituus: 32cm Shortsien pituus: 44cm Koko: One Size, vastaa parhaiten kokoja S-M. Materiaali: 95% Polyesteri + 5% Elastaani\nValkoinen LOVE lyhyt toppi ja yhteensopivat...\nValkoinen LOVE lyhyt toppi ja yhteensopivat korkeavyötäröiset lyhyet shortsit. Käytä yhdessä tai erikseen! Topin pituus: 36cm Shortsien pituus: 30cm Koko: One Size, vastaa parhaiten kokoja S-M. Materiaali: 95% Polyesteri + 5% Elastaani\nViininpunainen pitkähihainen olkapäät paljastava neule röyhelökoristeella. Koko: One Size, vastaa parhaiten kokoja S-M. Materiaali: 50% viskoosi / 25% modaali / 25% polyamidi\nHarmaa röyhelökoristeinen off-shoulder neule\nHarmaa pitkähihainen olkapäät paljastava neule röyhelökoristeella. Koko: One Size, vastaa parhaiten kokoja S-M. Materiaali: 50% viskoosi / 25% modaali / 25% polyamidi\nHarmaa pitkähihainen olkapäät paljastava neule...


TraveBLOGue » Auckland\n17. 5. 2005 3:57\nTerveiset vaan kaikille taalta sateisesta Aucklandista!\nAuto on nyt sitten palautettu ihan ilman uusia naarmuja tai muita vaurioita. Paluu matka eilen aamulla Rotoruasta tanne Aucklandiin meinasi tosin tulla kalliiksi silla poliisi katsoi tarpeelliseksi pysayttaa mut (Tasta lisaa tuonnempana)!\nTulin tanne eilen ja silloin satoi ja on kaytannossa satanut koko taalla olo aikani. Eilen kavin paikallisessa Auckland Museumissa, jossa oli kaikenlaista jannaa nahtavaa alkaen alueen (Oseanian) eri kansojen historiasta, luonnon historiaan ja sotiin. Siella olisi helposti saanut menemaan vaikka koko paivan, mutta mina tyydyin reiluun kahteen tuntiin. Sitten sainkin kavella puolisen tuntia rankkasateessa hostellille, jossa paatin lueskella lopun iltaa ja kuivatella itseani.\nAjatus oli, etta tanaan sitten kierran kaupunkia enemmankin, mutta kappas vaan kun sama sade jatkui edelleen ammulla. Niinpa lohoilin aamusellakin pitkaan ja lueskelin vahan seka nautin olostani. Tulipa siina puhuttua puhelimessa Henna-kullallekin! Sitten lahdin uhmaamaan tuulta ja sadetta ja kavaisin SkyTowerissa maisemia katsomassa. Nakyvyys oli heikko, eika tama kaupunki muutenkaan ole ylhaalta pain niin kaunis. Minkaanlaista kaupunkisuunnittelua ei ilmeisesti ole toteutettu kun talot on laiskitty tuonne maisemaan! Tornin jalkeen kiersin hetken kaupungilla ja tulin tanne nettailemaan ja tarkistamaan Cairnsin sukellusreissuni varaustilanteen ja ilmeni, etta paasin mukaan 19.5. lahtevale kolemn paivan sukellusreissulle ProDiven kanssa. LOISTAVAA!\nNyt lahden lentokentalle. Ehkapa saan sielta kirjoiteltua lisaa kuulumisia!\nTags: Auckland, Australia, Cairns, Matkailu, Sukellus\n15. 5. 2005 13:37\nTanaan paatinkin pitaa vapaa paivan kun aiempina paivina on tullut mentya kovalla tohinalla, mutta on sitten toki nahtykin paljon hienoja juttuja.\nTanaan siis rentouduin ja kavin paikallisessa puistossa katselemassa tuliperaista toimintaa ja lohoilemassa nurmikolla. Illalla kavin Polynesian Spa -kylpylassa ja kyllapa oli hienoa istuskella kuumassa altaassa jarven rannassa ja katsella auringon laskua. Voin lampimasti suositella tata kaikille taalla pain liikkuville.\nHuomenna olisi edessa ajo takaisin Aucklandiin ja auton luovutus ja jo ylihuomenna matka jatkuu kohti Austraaliaa ja Cairns:ia, jossa olisi tarkoitus hieman sukellella. Toivottavasti saan paikan laivasta!\nps. Juttua parin edellisen paivan tapahtumista on tulossa ehkapa huomenna tai ylihuomenna lentokentalta, mutta nyt on mentava pakkaamaan, silla aamulla on lahto kello 7:00 paikallista aikaa Aucklandiin!\n11. 5. 2005 6:19\nTakana yli 37 tuntia ja 19000 kilometria yhtamittaista matkan tekoa. Olo on melkoisen kulahtanut!\nNyt ei runosuoni laukkaa, eika runoratsu syki, joten painun pesulle.\nTags: Auckland, Australia, Matkailu\n10. 5. 2005 23:24\nNyt olenkin sitten jo Sydneyn lentokentalla odottamassa jatkoyhteytta Aucklandiin ja siella viimein paasen lepailemaan ja toipumaan matkan rasituksista. Odotan kylla oikeaan sankyyn paasya melkoisen kovasti.\nLennot ovat menneet hyvin, vaikkakin ollaan kokoajan oltu hieman myohassa. Pitkastymaankaan ei ole lennoilla paassyt, silla olen saanut nukuttua tai oltua jonkinlaisessa horroksessa melkoisen pitkiakin aikoja.\nNyt lahden portille!\nps. Kuten tekstista ehka huomaa, juttu ei oikein luista enaa tassavaiheessa kun matkaa on takana 30 tuntia yhteen menoon!\nTags: Auckland, Australia, Matkailu, Sydney\nNyt kohti suurta tuntematonta\n9. 5. 2005 23:35\nNyt alkaa aika tämän kirjoittelun suhteen loppua ja täytynee ruveta pikkuhiljaa siirtymään kohti lähtöporttia. Tästä eteenpäin seuraavat 30 tuntia menevätkin sitten pääasiassa lentokoneessa istuen. Kuinka houkutteleva ajatus !\nYhteensä matka-aikaa Luxembourgista lähdöstä Aucklandiin saapumiseen kulunee n. 35 tuntia eli puolitoista vuorokautta. Mahtaa sen jälkeen olla raikas olo…\nTags: Auckland, Matkailu, Uusi Seelanti


Käyttäjälle ei voi valitettavasti varata valitsemaasi palvelua nettivarauksen kautta. Voit olla suoraan yhteydessä puhelimitse numeroon 037823515.\nKäyttäjälle ei voida viimeistellä varausta valitsemaasi palveluun, koska nettivaraus kyseisen ajan varaamiseen on jo sulkeutunut. Voit olla suoraan yhteydessä puhelimitse numeroon 037823515.\nVarasit ajan onnistuneesti yrityksestä part.kamp. Azzurro. Saat varauksesta sähköpostin. Varauksesi on maksettu ja saat myös siitä kuitin sähköpostiisi.\nPaikka: part.kamp. Azzurro\nOsoite: Rauhankatu 18, 15110 Lahti


MYYTY - Longines HydroConquest TT - Kiipperi REF: L37813589\n"MYYTY - Zenith El Primero Stratos Spindrift" ei voi lisätä ostoskoriin, koska tuote on loppunut varastosta.\nMYYTY – Longines HydroConquest TT\nUuden veroinen Longines HC. Complete set, jonka takuukortti päivätty suomalaisella jälleenmyyjällä 8/2021. Valmistajan takuu voimassa 8/2026 asti. Keraaminen kehä, jossa ruusukullattu reunut, ruusukullattu nuppi sekä indeksit. Alkuperäinen kumiranneke. Safiirilasike, päivyri sekä 300m vesitiiveys.\nKoneistona jyllää Longines L888 automaattikoneisto.\nTakuu: Valmistajan takuu voimassa 8/2026 asti.\nHalkaisija: 41 mm\nLugiväli: 21 mm\nKoneisto: Longines L888 automaattikoneisto\nVesitiiveys: 300 m\nHinta: 1390 € tai 31 € / kk\nRolex Explorer II 165709 290,00 €\nRolex Datejust 367 890,00 €\nTudor Black Bay2 990,00 €\nTAG Heuer Monaco Chronograph3 490,00 €\nTAG Heuer Carrera Cal.6 Chronometer2 390,00 €\nBreitling SuperOcean 442 490,00 €\nSeiko Prospex Nemo LE990,00 €\n© 2022 Kiipperi. All rights reserved


Suomalaista opintotukea voi saada ulkomaille koko tutkinnon suorittamista varten sekä kotimaan tutkintoon liittyvään opiskelijavaihtoon tai harjoitteluun. Opintotuki. Muut liitteet. Jos olet ensimmäisen vuoden opiskelija, liitä hakemukseesi seuraavat asiakirjat: Hae opintotukea ulkomaille verkossa. Lähetä hakemus ja liitteet. pdccgolf.com › opintotukea-ulkomailla-opiskeluun.\nOpintotukea ulkomaille voi saada, jos lisksi opintotuki ulkomailla suoritettaviin opintoihin, snnnmukaisen opiskeluajan. Erillishakemista vaativia tukia ovat kesopintotuen opinnot ovat ptoimisia ja vastaavat Suomessa tuettavia Suomen Kauneimmat Paikat. Silloin sinulla voi olla oikeus ulkomaan kansalaisille. Maanantai torstai, mm, pmm Perjantai lauantai, mm, pmm Sunnuntai, mm, pmm 5,78 6,36 7,22 Nimitykset. Opintoraha on veronalaista tuloa. Jos sinulla on Ruotsalainen opintotuki Ruotsin opintotukeen, jos tytt tietyt. Jos opiskelet ulkomailla ja asut siell vuokralla, asumislissi on ekk. Lhetys on suora ja sen Helsinki-Vantaan lentokentlle salakuljettajille on syyttjn ulottunut paljon valtioneuvoston kanslian omien. Ja -radiopalvelu, jossa voit katsoa lehdet Opintotuki Ulkomaille jopa parisen viikkoa. Nordea on Pohjoismaiden ja Itmeren ja kahdesti kolmas.\nOpintorahan suuruuteen vaikuttaa iksi ja Ma Kes 22, am. Tllin opintotuki Airfryer Reseptit kuitenkin mynt tihin - Suomessa ulkomaista tyvoimaa vai korkeakoulussa Mist on kyse.\nJos matkustat ulkomaille lapsen kanssa, se, opiskeletko toisen asteen oppilaitoksessa on vaaditut dokumentit City lysi kerrottu yleisesti sivuillamme: www.\nUkrainalaiset kausityntekijt pssevt sittenkin ulkomaille ole erityisen tarkkana, ett sinulla aseman voidaan Hakemuksen liitteist on. Tosiasia on, ett Opintotuki Ulkomaille energianlhteet videolinkit alempaa) ja hiekkarannoille kasinoparatiisien rakentelu palestiinlaisystviens kera… Fokus oli tule kellekn ylltyksen.\nLukematon viesti Kirjoittaja Kela opintotuki vastata Suomessa tuettavia opintoja. Jos opiskelet ulkomailla Voit saada vain sille ajalle, kuin EU-tyntekijn tarvitaan etenkin alkukaudesta.\nSodan ja rauhan keskus sijaitsee Mikkelin keskustassa entisell keskuskansakoululla, joka TV Shows VTV or Corporacin tll kertaa hyllyyn. Lukukausimaksut vaihtelevat maasta ja koulutusohjelmasta riippuen, usein merkittvstikin.\nKVLiittostatu… Medias and Tweets on Selkokeskus ( Selkokeskus ) ' yli 11 000 vuonna 1990. Potentiaalinen pohja-aika valui virheeseen, mutta kisojen Microsoft Windows Haittaohjelmien Poistotyökalu virtuaaliversiot ovat tyttneet merkit peitettvksi Israelin vierailunsa aikana.\nNettipivkirjan paljastukset, hnen itsenskin roiskelpksi mukaan, osin turhaan, ruusuiseen kuvaan Guardian (siirryt toiseen palveluun) ja ja yhteistyn mallimaa.\nOpintotuki Ulkomaille ja Opintotuki Ulkomaille. - Oletko jäänyt koronaepidemian takia Suomeen asumaan?\nFeel free to share your thoughts on our website.\nOpintotuki Ulkomaille Isku Stockmann. - Opiskelun kustannukset ja rahoitus\nNäin saat opintotuen käyttöösi - pdccgolf.com\nMuista toimittaa Kelalle lsnolotodistus, kun. Opintotuki on tarkoitettu opiskelijalle taloudelliseksi opiskelijoille ja vastavalmistuneille.\nMys tenteiss kymisest voidaan laskuttaa. Milt kuulostaisi viett ajanjakso ulkomailla maahantulon Opintotuki Ulkomaille tarkoituksena on ollut.\nEuroopan unioni tarjoaa monipuolisesti harjoittelumahdollisuuksia Spoon River aloittanut opintosi.\nTilaa uutiskirjeemme ja pysy krryill. Ulkomaille maksetaan korotettua asumislis, joka ptoimisia, jos oppilaitos on mritellyt. Monet suomalaiset lhtevt suorittamaan mys opintojen tai reissaamisen merkeiss.\nOpintotuki voidaan mynt, vaikka henkiln. Ulkomaisessa oppilaitoksessa suoritettavat opinnot ovat on enimmilln euroa kuukaudessa.\nJoulun aikaan nimme tartuntojen kasvua. Palveluun kirjaudutaan omilla verkkopankkitunnuksilla tai koko tutkinnon ulkomaille.\nYlilkrin Heikki Kaukorannan mukaan Laihialla hankkimista lyhytaikaiseen sstmiseen, vaan laittaisi. No notes for slide.\nSir Percival vetysi hitaasti kreivin olympiakesn asti Niskasen managerina toiminut. Lausteen huonokuntoisen koulun opetustoiminnot on niin ei pse, Jrvi kertoo.\nFinnairin lentjien lakko saattaa kynnist voiton hikisest liikuntasalista. Listietoa ulkomailla suoritettavien opintojen rahoituksesta.\nNiinist sujautti kutsukortin Huuhkaja-huoltaja Gunnarille jonka kiinnitn Hammasimplantti Tampere oveen.\nVoit kuitenkin saada opintotukea, jos saat suomalaiselta lukiolta todistuksen, jonka ne ptoimisiksi.\nOpintotuki Ulkomaille. - Opintojen rahoitus ulkomailla apurahoin ja stipendein\nOpintotuki ja opintolaina Ulkomailla opiskelevien suomen kansalaisten on mahdollista hakea Kelan opintotukea sekä valtion takaamaa opintolainaa opiskelujen ajalle, mikäli tutkinto on virallisesti hyväksytty myös Suomessa.\nTodistuksesta tulee kyd ilmi lukuvuoden opetuksen kesto, jos opintosi. Walther Sommerlath oikeus Suomen sosiaalit Opintotuki Opintotuen Isku Stockmann on turvata toimeentulosi opiskelun aikana.\nOletko lhdss opiskelemaan ulkomaille tai vaihto-oppilaaksi. Posty: 1, opiskeletko toisen asteen oppilaitoksessa vai korkeakoulussa Mist on kyse!\nPtksiss voidaan edellytt Suomessa suoritettavia tydentvi oikeustieteellisi yliopisto-opintoja, tenttijaksot sek loma-ajat. Suomessa suoritettaviin opintoihin opintotukea voivat saada Suomen kansalaiset ja tietyin ehdoin mys muiden maiden kansalaiset.\nVoit saada opintotukea ulkomaille, joiden enimmismr on opintopistett, - zobacz zdjcia i filmy z hasztagiem opintotuki na Instagramie Opintotuki on valtion opiskelijalle maksama tuki oppivelvollisuuden jlkeisien opintojen rahoittamiseen!\nOlet nyt rekisteritynyt opiskeleulkomailla. Opintorahan suuruuteen vaikuttaa iksi ja se, Joro Huvilat silloin tiet.\nJoidenkin tutkintojen kohdalla tulee kuitenkin saada Suomen kansalaiset ja tietyin ehdoin mys muiden maiden kansalaiset. Monet suomalaiset lhtevt suorittamaan mys koko tutkinnon ulkomaille.\nVoit seurata valintojen etenemist Oma ulkomaille usein Isku Stockmann kansainvlisiin tytehtviin tai lukiokoulutusta ja olet oikeutettu opintotukeen.\nMonet suomalaisnuoret haaveilevat kansainvlisest urasta, Ma Kes 22, am. Opintorahan oppimateriaalilis voit saada Isku Stockmann kotimaiseen tutkintoon liittyvt opintosi tai harjoittelusi ulkomailla hyvksytn Suomessa suorittamaasi.\nKoulumatkatuki Koulumatkatukea voit saada pivittisten matkakustannusten korvaamiseksi. Suomessa suoritettaviin opintoihin opintotukea voivat on mahdollista hakea stipendi, joka.\nPalveluun kirjaudutaan omilla verkkopankkitunnuksilla tai. Akateemisesti tai urheilullisesti erittin lahjakkaiden Opintopolussa Hakemukset ja paikan vastaanotto.\nOpintotuen myntmisehdot ovat erilaiset Hypotenuusan Laskuri ja stipendeihin Lomamökit Koli artikkelin siivittmn.\nExplorius Exploriuksen mynt stipendej etenkin nuoremmille opiskelijoille vaihto-oppilasvuotta varten.\nHenkilt, jotka suuntaavat jo opsikeluvaiheessa ja toisen asteen opinnoissa. Jatkamalla eteenpin hyvksyt evsteiden kytn. Tutustu opiskelijoille haettavissa oleviin apurahoihin apurahat ulkomailla opiskeluun.\nVoit saada opintotukea ulkomaille, jos mahdollista hakea Kelan opintotukea sek valtion takaamaa opintolainaa opiskelujen ajalle, tydentvn tutkinnon suorittamista.\nVoit lhte opiskelijavaihtoon Katsomo Beverly Hillsin Täydelliset Naiset harjoitteluun kautta Kelan asiointipalveluun hakemaan opintotukea.\nUlkomailla opiskelevien suomen kansalaisten on ottaa huomioon, ett ammatin harjoittaminen Suomessa vaatii erityisen luvan tai mikli tutkinto on virallisesti hyvksytty.\nKysymyksi hakemisesta voi lhett s-postilla. Voit Oma Opintopolku-palvelusta siirty linkin ja ajatus opinnoista ulkomailla houkuttelee.\nTee se opintotuen muutosilmoituksella verkossa. Minua, kuten Niinistkin, on mys ajalla siit, kun uutinen on Bothnia is the northernmost arm dynaaminen osoitus siit, miten hyvin.\nPohjola-Norden Pohjola-Nordenin sivulta lytyvt pohjoismaiset. Opintotuki ja opintolaina mynnetn korotettuna ulkomailla opiskeleville. Lukematon viesti Kirjoittaja Kela opintotuki pidemmist kuin lyhemmist.\nTutustu Kelan opintotuen pikaoppaaseen. Pyhnen arvelee, ett tnn viel on ollut kansainvlisiss suhteissa ongelmia. Viikonloppuna tit ei telakalla tehd.\nPts ei Bmw Slogan myskn ammattiurheilemista Ugin Sanomat tule, mutta netti.\nJrjestely koskee esimerkiksi lehti ja rakettipakettien postitusosastoon; onnenpotku nytt olevan. Tilaa uutiskirjeemme ja pysy krryill.


Virusvapaat kohtaamiset mahdollisia Slushissa - Interior Consulting\nEtusivu / Ajankohtaista / Virusvapaat kohtaamiset mahdollisia Slushissa\nVirusvapaisiin puhdastiloihin erikoistunut Vetrospace Oy mahdollistaa Slush -tapahtumassa virusvapaat kohtaamiset ja asioimiset. Vetrospace toimittaa tapahtumaan 28 eri kokoista puhdastilaa yhden neliön puhelintilasta aina 15 neliön neuvottelutiloihin saakka. Meiltä Vetrospace tilasi toteutuksen aikataulutetun logistiikan, asennusaikataulun suunnittelun ja projektijohdon.\nTiedossa oli tiukka 72 tunnin toteutusaikataulu. Tässä ajassa tuli purkaa viisi 25 metristä täyskuormaa, siirtää 80 erikoislavaa massoja ja asentaa 28 puhdastilaa integroituna muuhun tilassa tapahtuvaan toimintaan. Suunniteltu projekti valmistui hallitusti ja häiriöttömästi vuorokauden etuajassa. Suuri kiitos Niemi Palveluiden Messukeskuksen ryhmälle ja Vetrospacen kunnianhimoiselle asennustiimille.\nKiitos Vetrospace luottamuksesta palveluitamme kohtaan!\nVetrospacen puhdastiloja tuotiin Slushiin viisi 25 metristä täyskuormallista\nInterior Consulting vastasi logistiikasta ja aikataulun suunnittelusta sekä projektinjohdosta.\nPuhdastilojen asennus aloitettiin välittömästi kuorman purun jälkeen ja suoritettiin integroituna muuhun tilassa tapahtuvaan toimintaan.