Runoilija Pauliina Haasjoki haastaa ihmiset vaihtamaan horisonttia: katsomaan lähiluontoa ja sen tilaa sekä välillä samoamaan kauas koskemattomaan | Suomen luonnon päivä\nEtusivu › Info › Runoilija Pauliina Haasjoki haastaa ihmiset vaihtamaan horisonttia: katsomaan lähiluontoa ja sen tilaa sekä välillä samoamaan kauas koskemattomaan\nRunoilija Pauliina Haasjoki haastaa ihmiset vaihtamaan horisonttia: katsomaan lähiluontoa ja sen tilaa sekä välillä samoamaan kauas koskemattomaan\nRunoilija Pauliina Haasjoki muistuttaa, että luontoa on kaikkialla ympärillämme ja siitä on pidettävä huolta. Luontoa löytyy niin moottoriteiltä ja teollisuusalueilta, kuin erämaista ja omalta iholtamme. "Luonto ei ole luovuttanut yhdestäkään paikasta maapallolla, vaan pintaa peittää kaikkialla sama elämä."\nOn nautinnollista, kiehtovaa ja haastavaa kulkea luonnossa, se on selvä. Mutta miten kauas pitää mennä päästäkseen sinne? Monet luontoa rakastavat etsivät paikkaa, jossa ei kuulu ihmisliikenteen ääniä, ei näy ihmisen rakennelmia, ilmassa ei tunnu koneista päässeitä aineita, maa ei näytä koneilla muokatulta. Olennot toimivat samoin kuin olisivat voineet toimia satatuhatta vuotta sitten, ja kuvan voi rajata niin, ettei näy siinä edes itse. Tämä kokemus on kaunis. Siinä voi olla passiivinen, vuorovaikutuksessa, siinä voi nähdä elämän, joka on itsestä riippumatonta.\nPitää silti varoa, ettei rakastu koskemattomaan luontoon niin että unohtaa ihmisen kosketuksen ja ihmisen koskettaman. Luonto ei ole luovuttanut yhdestäkään paikasta maapallolla, vaan pintaa peittää kaikkialla sama elämä. Kaupunki, moottoritien ramppi tai teollisuusalue ei ole siirtynyt ihmiselle, ja siellä kuten muuallakaan yksikään eliö ei juurru, kasva tai liiku ilman syitä tai ilman seurauksia. Kaikkialla on lähimmäisiä elämässä ainoata elämäänsä, eikä Vantaanjoki kestä kaljakellunnasta jäänyttä styroksi- ja alumiinilauttaa yhtään sen paremmin kuin mikään erämaajoki; helsinkiläisten lokkien tai kalojen vatsat eivät pysty sulattamaan tupakannatsoja.\nSiksi haaste on tämä: yhtenä päivänä mennä niin syvälle että eksyttää ihmisen ja melkein\nitsensäkin, ja toisena päivänä avata silmät sille luonnolle, joka ei ala kotiovelta vaan vielä lähempää, omasta kehosta.\nPauliina Haasjoki on niittänyt kriitikkojen ja lukijoiden kiitosta runokokoelmistaan. Viimeisimmässä Planeetta-teoksessa kuvataan nimensä mukaisesti Maa-planeetan luontoa ja maisemia. Samalla myös peilataan miltä Suomen luonto näyttäytyy, kun sitä katsotaan toiselta mantereelta:\n”Täällä puut eivät koskaan tuoksu sillä tavalla paahtuneesti\nkuin männyt kuivalla kankaalla saaristossa siellä missä\nkerran jonain kuumana kesäpäivänä\nja siellä se on pieni meri, vuorovedetön, vähäsuolainen.\nKalliot eivät täällä milloinkaan samalla tavalla uurtuneina\ntai sileinä kohoile luodoiksi ja kareiksi\npienen, sileän, sammalenvihreän levän keskeltä.\nTäällä on harvoin tyyntä ja sillä tavalla\nvaaleanpunaista kuin niillä harmailla luodoilla.\nPehmeitä järviä, joissa vesi on makeaa ja lämmintä ja irtoaa\nkäden tai airon kauhoessa leveinä silkkisinä kaistaleina,\ntäällä ei ole.” (Planeetta, Otava, 2016)


Kiitos | LUOLANAINEN\nTuli sellainen herkkä hetki. Eilen avauduin kommenttiosiossa siitä, mikä mielestäni on paleota. Tai oikeastaan kyse oli siitä, mikä mielestäni on elämää. Kerroin, että joskus tuntuu siltä, kuin olisin vieraalla planeetalla. Mutta eihän se pidä paikkaansa, täällä me ollaan kaikki yhdessä ja mietitään samoja juttuja. Kuinka olla onnellinen. Kuinka voida hyvin, Kuinka iloita joka päivästä. Kiitos siis kaikille kanssaeläjille siitä, että elämä menee eteenpäin – yhdessä. Ilmeisesti monia kuitenkin kiinnostavat elämän yksinkertaistaminen ja perusasiat: ruoka, treeni, lepo ja rakkaus. Toivottavasti jonain päivänä rakentuu yhteisö, joka ajaa asioita eteenpäin ja kaikilla on hyvä olla. 🙂 (Tämän blogin ensimmäinen hymiö). 🙂 Ei pidä ottaa asioita turhan vakavasti, vaikka välillä lähteekin mopo käsistä kun turhauttaa. Matti Nykästä lainatakseni: Elämä on (vaan) laiffia.\n← Kuumaa rautaa ja raakaa ruokaa\nKöyhän (ja laiskan) naisen Bouillabaisse →


SexxxyBlondy profiili | bongacams.sex\nViimeisin kirjautuminen: 11.5.2021 2.23.35\nKlikkaamalla painiketta, tulee nostamaan SexxxyBlondy mallin etusivun ensimmäiselle paikalle 60 sekunniksi. Tänä aikana mallin chat huone on paljon paremmin esillä ja uskomattoman suosittu! Ilmoitus toiminnastasi näkyy chatissa, ja se näkevät malli itse sekä muut chatin käyttäjät. SexxxyBlondy arvostaa tätä elettä varmasti ja on mittaamattoman kiitollinen sinulle!\nProfiilin SexxxyBlondy tärkeät tiedot\nHenkilön SexxxyBlondy työskentelyajat


Virtuaalinen viskiforum - Bowmore\n19. Feb 2019 at 23:34\nVirtuaalinen viskiforum › Viskit alueittain › Islay › Bowmore\nBowmore (Read 78489 times)\nReply #150 - 23. May 2017 at 22:54\nBowmoren uudet Travel Retail -pullot yllättivät positiivisesti. Osaahan ne vielä viskiä tehdä\nReply #151 - 24. May 2017 at 14:41\nHieno homma! Mitäs nää maksoi? Oliko rinnalla mitään aikaisempaa kamaa kuten 15yo darkest?\nReply #152 - 25. May 2017 at 15:38\neläväpullo wrote on 24. May 2017 at 14:41:\nTais olla 140€ yhteensä. 15 on litran pullo ja 18 0,7l. Verrokkina oli perus 12 (uusi) ja Vault Edition. Niihin nähden oikein hyväsä hinta-laatusuhteessa mennään näissä tr-pulloissa.\nReply #153 - 26. May 2017 at 00:03\nHitsi, näitähän voisi kokeillakin. Vaikuttavat varsin lupaavilta.\nReply #154 - 22. Jun 2017 at 09:11\nMainioiden uusien Travel Retail -pullojen jälkeen lasiin osui viime vuonna julkaistu 9-vuotias. Olipas heikko esitys, vaikka eipä toki noin 30€ hintaluokassa voi edes ihmeitä odottaa. Selkeä pettymys, eikä tässä rahalle saa vastinetta, ei sitten millään.\nReply #155 - 09. Jul 2017 at 00:27\nsmoke on the water wrote on 22. Jun 2017 at 09:11:\nSamaa mieltä. Alkuun ysivuotias vaikutti ihan toimivalta "daily dramilta" mutta ei sitä iloa kauaa kestänyt. Tietysti jos pelkästä alkoholin mausta (esanssisen sherryn lisäksi) tykkää niin mikäs siinä...\nMutta eilen ja tänään lasissa vekkuli 17 vuotta Bordeaux tynnyrissä loikoillut tislaamopullote, eli ymmärtääkseni hyvinkin pitkälti nykypäivän Claret tai Dusk... eikö? Claretia en ole koskaan lasiin onnistunut saamaan mutta Duskia kylläkin (kiitos tämän forumin) ja onhan se jäätävän hyvä viski. Siispä jännityksellä Stillmen Glencairniin.\n-Bowmore 17yo Stillmen's Selection (distillery only).\nTuoksu vähän epäselvä josta ei pomppaa mitään erityistä nenille, mutta voi veljet mikä maku! Alussa kahvimaista, tummaa ja vakavahenkistä sävyä mutta pehmeää ja mukavaa (lue: hienostunutta) sellaista. Jälkimaun saapuessa viski näyttääkin synkkyydelle pitkää nenää ja muuttuu hauskan ja ilakoivan hedelmäkaramellimaiseksi. Ihan loistava ja laadukkaasti hauska! Tällaisia lisää kiitos.\n« Last Edit: 09. Jul 2017 at 11:22 by riqu ruisku »\nReply #156 - 08. Sep 2017 at 21:44\nLasissa jo ketjussa mainittu Golden & Elegant:\nT: Minttua, suolaista ruohoa, merta, palanutta mausteista tammea. Ei mitään havaintoa hedelmistä.\nM: Kuin tuoksu mutta ripaus kuivaa valkoviiniä. Vähän pistävä.\nSamoilla linjoilla whiskybasen kanssa: max 83/100. Kyllä 15 vuodessa täyteläisempään pitäisi pystyä mutta TR on TR...\nReply #157 - 14. Oct 2017 at 22:46\nBowmore 1997 (Wemyss - shellfish platter) b.2015 46%\nT: Tutun laadukas 1990-luvun puolivälin Bowmore, mentholia, merta, suolaa ja keltaisia hedelmiä. Kermaista päärynää, raakaaa hunajamelonia, vähän maatilan pihaa, omenahilloa....kaikki kohdallaan.\nM: Makea hedelmäisyys ja kermainen mentholi tekee kivan kombon. Pehmeä, hyväilevä ja yksinkertaisen miellyttävä. Ei monimuotoisin viski mutta toimii. 89/100\nReply #158 - 03. Nov 2017 at 22:36\nBowmore 1996 (Wemyss) "Coastal Confection" b.2015 54,7%\nT: Merta muttei tällä kertaa paljoa mentholia, herukanlehtiä kivan makeasti, valkoviiniä, kalkkikiveä, voita, kuivaa savua, pienesti tervaa ja lääkemäisyyttä. Mukavan Kildaltonmainen Bowmore. Vettä: keltaisia hedelmiä ja vaniljaa.\nM: Ompas tymäkkä! Alkoholi pistelee muttei huonolla tavalla ollenkaan. Kuivempi kuin tuoksu. Lisään vettä jo heti alkuun: kuivaa on edelleen mutta tasapainottuu. Pähkinää, puolikuivaa valkoviiniä, yrttejä. Kireys hieman haittaa mutta muuten ihan juotavaa.\nReply #159 - 03. Nov 2017 at 22:57\nKokeillaan perään hieman erilaisempi Bowmore.\nBowmore 15y.o Laimrig 54,1% OB\nT: Miellyttävän tasapainoinen. Pehmeä karamellinen sherry ja yrttinen rannikon raikkaus toimivat hienosti yhdessä. Voita, osterikastikkeen tummaa syvyyttä, suklaata, kirpakkaa tammea, siirappia ja antiikista puuta varastossa. Paahdettua vaahtokarkkia. Hyvää! Vettä: hunajaa, sitrusta ja huumaavaa pehmeyttä tyyliin Surf ja vanha Legend.\nM: Sherryä, merellistä alkoholin potkua, siirappia, kuivattuja kirsikan kuoria, kuivaa lakritsia. Paljon kuin tuoksu. Vettä: tervaa, sitruunahunajaa ja antiikkisyyttä. Tosiaan tulee vanhat nas-bowikat mieleen. Toimii!\nPs: vettä taisi lorahtaa hieman liikaa....\nReply #160 - 27. Dec 2017 at 10:58\nBlogissa nyt Bowmore-tunnisteen alla nippu uusia arvioita:\nReply #161 - 07. Jul 2018 at 10:55\nUusi Feis Ile 2018 15yo maistettu:\nForum Jump »\t» 10 most recent Posts » 10 most recent Topics Yleistä viskeistä - Yleinen keskustelu - Muu keskustelu - Sivuilla tapahtuu - Tietoa viskikaupoista - Tastingit ja tapahtumat - Ravintola-arviot - Kuukauden viskit - International board Viskit alueittain - Lowlands - Highlands - Speyside »» Islay - Campbeltown - Saarelaisviskit - Irlanti - Jenkit - Japani - Kanada - Blended - Muut Muut juomat - Yleistä keskustelua - Rommit - Oluet


Esa Pesonen - Elämänehtoja: Oikeasti sorsitut vähemmistöt, osa saamelaiset\n6.2. vietettiin saamelaisten kansallispäivää. Ensimmäistä kertaa päivä herätti suurempaa huomiota tai vain itse heräsin kansallispäivään. Eilen televisiosta puski joka tapauksessa ykköseltä erinomainen dokkari aiheesta. Vielä 60- ja 70-luvuilla saamelaislapset pakotettiin "suomalaiseen muottiin". Eli omaa kieltä ei saanut koulussa käyttää ja muutenkin kehotettiin unohtamaan porotouhut.\nNo, noina aikoina taidettiin kitkeä kaikenlainen erilaisuus tehokkaasti, mutta vääryyttä saamelaiset ovat kiistatta kärsineet. Vaikka heillä tätä nykyä vähemmistöoikeudet onkin, taitaa yleinen mielipide olla, etteiväthän he suomalaisista eroa. Eivät varmasti, sillä kulttuuri on kitketty näihin päiviin asti. Vieläkin taistellaan maaoikeuksista. Valtio ei tietysti haluaisi metsäalueista luopua.\n20- ja 30-lukujen rotuoppiaikoina saamelaisia pidettiin peräti rodullisesti alempana kansana. Suomalaiset kai hakivat hyvitystä, kun sakemannit ja muut rotuoppi-intoilijat pitivät suomalaisia alempana kansana.\nSaamelaiset ovat mainio esimerkki siitä, miten eri vähemmistöillä on ollut eri oikeudet. Suomenruotsalaiset ovat onnistuneet mainiosti pitämään puolensa, koska ovat kuuluneet yhteiskunnan hierarkiassa sinne yläpäähän. Saamelaisten kohtaloksi koitua tuppaaminen Lapin perukoille ja toisen luokan kansalaisuus. Muistettava tietenkin on, ettei edes valtakieli suomen asema ollut vahva ennen itsenäisyyttä.\nSaamelaiset itse ja tietenkin Suomi heräsi saamen kielen ja kulttuurin suojeluun viime hetkellä. Kun kieli rupesi jo katoamaan, ilmestyi kouluihin saamen opettajia ja tänä päivänä taitaa tilanne olla se, että saamen kieltä saattavat opiskella jo sellaisetkin, joilla ei edes saamelaisia juuria ole.\nSuomi ei ole kuitenkaan ratifioinut ILO:n alkuperäiskansoja koskevaa yleissopimusta, joten täysin vakavasti saamelaisasiaa ei Suomessa oteta. Syynä ilmeisesti juuri tämä aiemmin mainitsemani maariita valtion kanssa.\nJopa minulla itsellänikin saattaa muuten olla saamelaisia juuria, joskaan varmuutta minulla ei asiasta ole.\nLähettänyt Esa Pesonen klo 2/07/2011 06:48:00 ip.


Metsätilastotiedote 36/2008, 15.9.2008\nMetsien suojelu 1.1.2008\nSuojeltuja ja rajoitetussa metsätalouskäytössä olevia metsiä on 13 prosenttia metsäpinta-alasta. Tiukasti suojeltujen metsien pinta-ala on kasvanut.\nSuomessa on suojeltuja ja rajoitetussa metsätalouskäytössä olevia metsiä 2,9 miljoonaa hehtaaria eli 13 prosenttia metsäpinta-alasta (metsä- ja kitumaan pinta-alasta). Valtaosa niistä, 2,5 miljoonaa hehtaaria, sijaitsee Pohjois-Suomessa, missä ne peittävät 22 prosenttia metsäpinta-alasta. Etelä-Suomessa vastaavia metsiä on 0,5 miljoonaa hehtaaria kattaen metsäpinta-alasta 4 prosenttia.\nLähes 70 prosenttia (2,0 milj. ha) suojelluista ja rajoitetussa metsätalouskäytössä olevista metsistä on kokonaan hakkuiden ulkopuolella eli tiukasti suojeltuja (9 % metsäpinta-alasta). Niistä merkittävimpiä ovat erämaa-alueet ja kansallispuistot. Tiukasti suojeltuihin metsiin luetaan myös vielä toteuttamattomat luonnonsuojeluohjelmavaraukset (0,7 milj. ha, uudet Natura 2000 -alueet ml.). Liki 90 prosenttia tiukasti suojelluista metsistä sijaitsee Pohjois-Suomessa.\nKoko metsätalousmaasta (metsä- ja kitumaan lisäksi joutomaa ja muu metsätalousmaa) suojeltuja ja rajoitetussa metsätalouskäytössä alueita on 4,7 miljoonaa hehtaaria, 18 prosenttia metsätalousmaan pinta-alasta. Yli 90 prosenttia niistä on Metsähallituksen hallinnassa.\nVuoden 2005 alkuun perustuvaan tilastoon verrattuna suojeltujen ja rajoitetussa metsätalouskäytössä olevien metsien kokonaisala on lisääntynyt 2 prosenttia (63 000 ha) ja tiukasti suojeltujen lähes 8 prosenttia (145 000 ha). Etelä-Suomessa vastaavat kasvuluvut olivat 16 prosenttia (65 000 ha) ja 25 prosenttia (51 000 ha). Pohjois-Suomessa tiukasti suojeltujen metsien pinta-ala kasvoi 6 prosenttia (94 000 ha), kun taas suojeltujen ja rajoitetussa metsätalouskäytössä olevien metsien kokonaisala pysyi ennallaan.\nEri ajankohtia kuvaavien tilastojen vertailuun tulee suhtautua varauksin johtuen luokitusten ja tiedonkeruumenetelmien muutoksista. Uusimmassa tilastossa sekä tilastointimenetelmät että pinta-alat ovat tarkentuneet.\nMerkittävimpiä muutoksia 1.1.2008 tilastossa olivat erämaa-alueiden luonnonmukaisesti hoidettavien osien (aiemmin luokka ’suojellut metsät, joissa varovaiset hakkuut mahdollisia’) yhdistäminen tiukasti suojeltuihin, luonnontilaisina säilytettävien erämaa-alueisiin. Lisäksi suojelualuetyypin ’muut metsäluonnon arvokkaat elinympäristöt’ (rajoitetussa metsätalouskäytössä olevat alueet) pinta-alat oli aiemmin johdettu yksityismetsissä osin valtakunnan metsien inventoinnin tiedoista. Tässä tilastossa ne perustuvat paikallisiin maastoinventointeihin, mikä pienensi pinta-aloja. Osa alueista puuttuu tilastosta, koska niitä ei ole vielä inventoitu eikä rekisteröity. Muutokset vaikuttivat eniten Pohjois-Suomen tietoihin.\nMetsien suojelualuetilasto perustuu Metsien suojelun luokittelun ja tilastoinnin yhtenäistämistyöryhmän (SUTI) vuonna 2002 laatimiin tilastointiperiaatteisiin. Tilaston pinta-alatiedot on koostettu Metsähallituksen, ympäristöministeriön, Metsätalouden kehittämiskeskus Tapion, Metsäntutkimuslaitoksen, Metsäteollisuus ry:n ja Ahvenanmaan maakuntahallituksen toimittamista tiedoista. Esitetyt pinta-alat kattavat maa-alan ilman vesialueita 1.1.2008. Tilastossa metsällä tarkoitetaan metsä- ja kitumaan yhteenlaskettua pinta-alaa. Erilaisia suojelualuetyyppejä on lähes 100 kappaletta. Suojelualuetilastot julkaistaan metsäkeskuksittain ja suojelualuetyypeittäin Metsäntutkimuslaitoksen Metinfo Metsätietopalveluissa.\nTässä esitetyt metsien suojelupinta-alat eroavat kansainvälisisestä MCPFE (Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe) -luokittaisista suojelutiedoista johtuen erilaisesta metsän määritelmästä, luokituseroista, luokituksen ajankohdasta ja tiedon lähteestä. MCPFE-vertailuissa lähes puolet EU:n tiukasti suojelluista metsistä sijaitsee Suomessa.\nMetsätilastotiedotteeseen liittyvät tilastotaulukot ovat saatavilla Metinfo Metsien suojelu -palvelusta.


Valmentaja Niemen pelistä: "Hirvittävää" | Jääkiekko | Iltalehti.fi\nValmentaja Niemen pelistä: "Hirvittävää"\nPerjantai 17.2.2012 klo 08.18 (päivitetty klo 08.21)\nSan Jose Shaksin maalivahti Antti Niemi ei pystynyt vastaamaan Tampa Bayn Dwayne Rolosonin huipputorjuntoihin joukkueiden välisessä kohtaamisessa.\nAntti Niemi ei ollut parhaimmillaan Tampa Bayta vastaan. (ZUMAPRESS.COM)\nKoivun puhti ei pelastunut Minnesotaa - Wildille kyseenalainen seuraennätys\nTolppa ja Lehtonen Jokisen voiton tiellä\nTampa Bay voitti maalirikkaan ottelun jatkoajalla lukemin 6-5. Sharks hallitsi ottelua selvästi, mutta heikko maalivahti- ja puolustuspelaaminen veivät mahdollisuudet voittoon. Niemelle kertyi ottelussa 19 torjuntaa, kun taas Roloson ennätti kiekon tielle peräti 45 kertaa.\n- Illan aikana päästämämme kuusi maalia olivat masentavia. Se oli yhtä surkeaa kuin mitä olemme pelanneet koko kauden. Pelimme omalla maalilla oli aivan hirvittävää. Olen todella pettynyt ryhmäämme, koska he ovat paljon parempia kuin tämä tulos, Sharksin valmentaja Todd McLellan puhisi NHL:n virallisilla verkkosivuilla.\nOttelun suurimpia sankareita oli Tampan huippuvireinen Steven Stamkos, joka kirjautti tililleen tehot 2+2. Ottelun ratkaisusta vastasi Martin St Louis, joka iski voittomaalin jatkoajan viimeisellä minuutilla.


marraskuu, 2015 | Sarjainnostuja\nGilbert, Sullivan ja kiitolaukka-aariat\n23.11.2015 Interputkiston helmiä, Yleistä höpinääSarjis\nOoppera on jännä. Kyseisen taidemuodon pitkän kehityshistorian varrelle mahtuu monenlaisia jännyyksiä; yksi jännimmistä ilmiöistä Sarjiksen mielestä ovat Gilbert & Sullivan -oopperat, jotka syntyivät 1800-luvun loppupuolen Englannissa libretisti W.S. Gilbertin ja säveltäjä Arthur Sullivanin kynistä. Sarjis kiinnittää tähän ilmiöön huomiota nyt lähinnä nopeiden, patter song -tyyppisten aarioiden takia, joista osa pärjää virtuoosisuudessaan vallan mainiosti, vaikka vertailukohtana olisi Eminem tahi joku muu nykypäivän moottoriturpa. Jatka lukemista Gilbert, Sullivan ja kiitolaukka-aariat →


Mistä tukea kansainvälistymiseen? – Fintra\nMistä tukea kansainvälistymiseen?\nKansainvälistyminen on investointi yritykseenne, eli se aiheuttaa väistämättä kustannuksia. Varsinkin käynnistysvaiheen kustannuksiin kannattaa varautua, jotta pystytte toteuttamaan suunnitelmia pitkäjänteisesti.\nTukea kansainväliseen liiketoimintaan on saatavilla eri toimijoilta. Alle olemme listanneet Fintran palveluiden hankkimiseen sopivimpia julkisten toimijoiden tarjoamia rahoitusratkaisuja. Kysy myös lisää alueesi kehitysyhtiöistä.\nJulkinen rahoitus on useimmiten rajattu tuotekehitykseen sekä markkinoillemenon valmisteluun – kansainväliseen myyntiin ja markkinointiin tukea ei pääsääntöisesti voi saada. Näitä kustannuksia arvioimme yhdessä yrityksen kanssa osana markkinoillemenon suunnittelua. Jos olette hakemassa yksityistä rahoitusta voimakkaan kasvun rahoitukseen, selkeä liiketoimintasuunnitelma ja käsitys tavoiteltavista markkinoista on avainasemassa.\nKysy lisää rahoituksesta asiantuntijoiltamme!\nTEKES:n rahoitukset kansainvälistymiseen\nTekesin rahoituksen ehdottomana edellytyksenä on yrityksen kansainvälistyminen. Yrityksenne ei vielä tarvitse toimia kansainvälisillä markkinoilla, mutta hakiessanne Tekesin rahoitusta teidän tulee voida osoittaa yrityksenne kansainvälistymispyrkimykset ja määritellä ne tavoitteet, joihin tähtäätte kansainvälisillä markkinoilla.\nRahoituspäätöstä tehdessään Tekes tarvitsee tiiviin ja selkeän esityksen yrityksenne kasvuvisiosta. Teidän tulee esittää kansainvälistymisprojektinne keskeinen sisältö, tavoitteet, aikataulu ja käytettävät resurssit. Apua kansainvälistymistavoitteiden määrittelemiseen yrityksenne saa esimerkiksi Fintran Roadmap to Growth -palvelusta, jonka perään voimme liittää rahoitushakemuksessa avustamisen.\nKeskeiseen rooliin nousee lisäksi yritysten kansainvälistymiskyvyn parantaminen, johon Fintralta on saatavilla konsultointiratkaisuja ja koulutuksia.\nTekesin rahoitusohjelmista olemme ottaneet esille asiakkaillemme parhaiten sopivat Tempo- ja Kiito-rahoitusohjelmat, sekä uusimmista rahoitusmuodoista Innovaatiosetelin sekä valikoimaan palanneen Explorerin. Muista myös että T&K-rahoitukseen voi myös sisällyttää esim. markkinatutkimuksia tai pilotointia.\nKiito-rahoitus on tarkoitettu yli 5-vuotiaille pk- ja midcap-yrityksille, jotka ovat jo tunnistaneet potentiaalisen asiakaskunnan ja joilla on alustava käsitys kohdemarkkinoiden ja liiketoiminnan suuruusluokasta.\nKiito-rahoituksella voitte mm. teettää vientimarkkinoiden markkinatutkimuksen, tehdä yrityksellenne kansainvälistymisstrategian sekä testata uuden tuote- tai palvelukonseptinne kysyntää kohdemarkkinoilla ennen kansainvälistymistä.\nKiito-rahoituksen määrä on enintään 100 000 euroa, rahoitus kattaa 50 % projektin kokonaiskustannuksista. Rahoitus on de minimis -ehtoista.\nTekes maksaa rahoituspäätöksen jälkeen yrityksellenne ennakkona enintään 60 % myönnetystä avustuksesta, loppuosa rahoituksesta maksetaan projektin päätyttyä raportoitujen kustannusten perusteella.\nLisätietoja Kiito-rahoituksesta Tekesin sivuilla.\nTempo-rahoitus on tarkoitettu alle 5-vuotiaille, kansainvälisille vientimarkkinoille tähtääville startup-yrityksille.\nHakemusvaiheessa yrityksenne sopii Tekesin kanssa 2–5 selkeästä ja mitattavasta päämäärästä, jotka edistävät yrityksenne kasvua ja kansainvälistymistä.\nYrityksellenne sopivia tavoitteita voivat olla esimerkiksi kansainvälisten asiakaspilottien toteutuminen, kumppaniverkoston vahvistaminen, asiakasmäärän kehittyminen tai muiden kansainvälistymistoimenpiteiden kehittyminen. Tähän kaikkeen Fintralla on olemassa konsultoinnin palveluita.\nTempo-rahoituksen ja Fintran Test Drive -tuotteen avulla yrityksenne voi mm. selvittää kysyntää uudella kansainvälisellä markkinalla, tehdä koemarkkinointia ja testata liiketoimintakonseptinsa toimivuutta sekä hankkia palautetta potentiaalisilta asiakkailta.\nTempo-rahoitukseen sovelletaan Tekesin de minimis -rahoituksen ehtoja, ja rahoituksen määrä on enintään 50 000 euroa, kattaen 75 % projektin kokonaisbudjetista. Tekes maksaa osan rahoituksesta ennakkona rahoituspäätöksen jälkeen. Lisätietoja Tempo-rahoituksesta Tekesin sivuilla.\nInnovaatioseteli on pk-yrityksille suunnattu palveluseteli, jolla yritys voi hankkia asiantuntijapalveluita innovaatiotoimintaan. Setelin arvo on 5000€ ja se on kokonaan avustusta.\nSetelillä yritys voi kehittää tuotteitaan, palvelujaan tai prosessejaan, tai hankkia uutta tietoa ja osaamista. Esimerkkejä toteutettavista palveluista ovat esimerkiksi markkinaselvitykset, kokeilut tai esim tuote- tai palvelustrategian kehittäminen.\nKatso lisätietoja innovaatiosetelistä TEKES:n sivuilta\nKlikkaa tästä niin näet Fintran palveluita, jotka soveltuvat innovaatiosetelillä hankittavaksi.\nTeam Finland Explorer -rahoitus on tarkoitettu erityisesti uusien vientimarkkinoiden avaamiseen ja kansainvälistymisen suunnitteluun.\nYritys voi olla pk- tai midcap-kokoinen, ja rahoituksen määrä on 5000-10.000 euroa, kattaen 50% hankkeen kokonaiskustannuksista.\nHankkeen tavoitteena voi olla esimerkiksi (suluissa sopiva Fintran Navigator-palvelu):\nkansainvälistymissuunnitelma tai -strategia (Internationalization Plan)\nliiketoimintamahdollisuuksien selvitys, markkinakartoitus (Business Opportunity Analysis, muut markkinatutkimuksemme)\njälleenmyyjien ja jakelukumppanien kartoitus (Partner Search)\nKatso lisätietoja TEKES:n sivuilta.\nFinnvera tarjoaa rahoitusta yritystoimintanne alkuun, kasvuun ja kansainvälistymiseen sekä viennin riskeiltä suojautumiseen. Finnvera tarjoaa yrityksille lainoja, takauksia, pääomasijoituksia ja vientitakuita tavoitteenaan vahvistaa suomalaisten yritysten toimintaedellytyksiä ja kilpailukykyä kansainvälisillä markkinoilla. Finnvera osallistuu myös rahoituksen riskin jakamiseen muiden rahoittajien kanssa.\nLisätietoa ostajan rahoituksesta ja vientitakuista saat Finnveran Internet-sivuilta ja kysymällä Finnveran asiantuntijoilta.\nELY-keskus myöntää avustuksia pienten ja keskisuurten yritysten uudistamiseen, kasvuun ja kansainvälistymiseen. Avustuksella voitte parantaa yrityksenne kansainvälistymisvalmiuksia ja vientiedellytyksiä sekä kartoittaa uusia markkinoita ja liiketoimintamahdollisuuksia.\nKehittämisavustus maksetaan erillisestä hakemuksesta hankkeen edistymisen mukaan. Kehittämishankkeissa avustuksen määrä voi olla enintään 50 % avustuksen perusteena olevista menoista.\nEnnen kuin täytätte sähköisen hakemuksen, olkaa yhteydessä oman alueenne ELY-keskuksen asiantuntijaan.\nMuistakaa, että ELY-keskuksen avustusta on haettava ennen hankkeen aloittamista\n© 2018 Fintra All rights reserved


ubisoft – Pyydysmaki.net – Peli- ja teknologia blogi\nBy snaketus Artikkelit, Blogi, Trailerit, Uutiset 0 Comments\nUplay+ tarjoaa 14,99 euron kuukausihintaan mahdollisuuden yli sadan pelin lataamiseen ja pelaamiseen. Valikoima sisältää uusia pelejä ja vanhempia klassikoita sekä pelien erikoisversioita että näiden lisäsisältöjä. Klikkaa ja lue lisää!\nThe Division 2 on Epic “yksinoikeus”!\nUbisoft on ilmoittanut, että maaliskuussa julkaistava The Division 2 on pc:llä tulossa myyntiin Ubisoftin oman kauppapaikan lisäksi vain Epicin uuteen Epic-jakelualustan kauppaan. Kyllä, peliä ei saa Steamista! Klikkaa ja lue lisää!\nFar Cry 5 -asetelma paljastettiin\nUbisoft on julkaissut ensimmäiset teaser trailerit tulevasta Far Cry 5 -pelistä. Videoilta ei selviä itse pelistä vielä juuri mitään muuta kuin, että se tulee sijoittumaan Montanan osavaltioon Hope Countyyn Amerikan Yhdysvalloissa. Teaseristä paljastuu myös, että pelin tapahtumat sijouittuvat nykyaikaan ja että sillä on selvästi kauhuelementtejä.\nIhmiset ilmeisesti ovat kiinnostuneita uudesta Ghost Recon -pelistä\nViiden päivän avoimen betatestin aikana peliminuutteja kertyi kaikkiaan yli 2 miljardia ja pelaajista yli 60 prosenttia pelasi yhteistyöpelimuotoa kokoamalla oman sotilasyksikkönsä. Avoin ja suljettu betatesti mahdollistivat pelaajien tutustumisen kahteen 21 maakunnasta, joista muodostuu suurin Ubisoftin koskaan luoma avoin pelimaailma. Nämä kaksi maakuntaa tarjoavat hyvin erilaisia kokemuksia. Itacua on kukoistava ja vuoristoinen alue, josta peli alkaa.\nUbisoft avasi kolmekymppisten kunniaksi oman joulukalenterin. Ilmaista sälää tarjolla!\nBy snaketus Artikkelit, Blogi, Sekalaiset, Uutiset 0 Comments\nMonille on jo varmasti selvää, että Ubisoft juhlii tänä vuonna 30-vuotista taivaltaan ja sitä myötä myös pelaajat ovat voineet hyötyä tästä, kuten esimerkiksi aikaisemmin tänä vuonna Ubisoft jakoi juhlavuoden kunniaksi ilmaiseksi pelejä kuten Beyond Good & Evil ja FarCry: Blood Dragon.\nUbisoftin hitit pelattavissa ensi kertaa GameXpossa\nSyksy on jo pitkällä ja sen myötä ilmestyy monta Ubisoftin hittipeliä. Tämän syksyn messuilla pelaaminen on entistä isommassa roolissa, koska pelit ovat saaneet omat GameXpo-messunsa. Kaikenikäisten pelaajien GameXpo-pelimessut järjestetään 4.– 6.11. Helsingin Messukeskuksessa. Ohjelma kattaa kaiken pelaamiseen liittyvän asiantuntijoiden paneelikeskusteluista peliturnauksiin.\nE3 2015 Ubisoft – Mitä jäi käteen?\nTällä videolla ilmaisen mielipiteeni siitä mitä jäi käteen Ubisoftin E3 2015 lehdistötilaisuudesta.\nE3 2014 – MadFinnTech ennakkomulkaisut!\nTein sarjan videoita E3 ennakkomulkaisut. Näillä videoilla käyn läpi mitä odotan ja ennustan Microsoftin, EA:n, Ubisoftin, Sonyn ja Nintendon esittelevän ja paljastavan tämän vuoden (2014) E3:ssa (Electronic Entertainmen Expo). Ei muuta kuin spekulointi käyntiin! Videot alla.


Home > Industry/Domain > Festivals > Celebration\nBoryeong muta Festival\nVuotuinen festivaali, joka tapahtuu kesällä kaupungissa Boryeong, Etelä-Korea. Festivaali tapahtuu yli kaksi viikkoa, mutta se on tunnetuin sen viimeinen viikonloppu, joka yleensä kuuluu heinäkuun ...\nTunnetaan myös nimellä massa pelejä, voimistelu- ja taiteen festivaali alkaa elokuun alussa ja päättyy syyskuun alussa. Festivaali juhlii tarina Pohjois-Koreassa. , Kolme ensisijaista Arirang ovat ...\nCascamorras-festivaali on vuotuinen rituaali, joka tapahtuu 6.9.2001 Guadix ja Baza maakunnassa Granada, Espanja. Paikallinen folk tarinoita sanoa kaupungit taistelivat hallussa patsas Virgen de la ...


Riskitön veto ja muut ilmaisvedot 2020 – Uudet peliautomaatit ja online-kasinot\nRiskitön veto ja muut ilmaisvedot 2020\n2 x 10€ riskittömiä vetoja\nMillaisia erilaisia vedonlyöntibonuksia on?\nUNIBET – 100€ RISKITÖN VETO\nMIKSI RISKITÖN VETO KANNATTAA AINA KÄYTTÄÄ?\nBetzest – 5€ talletusvapaa ilmaisveto\nSaavatko vanhat asiakkaat bonuksia?\nMitä tehdä nyt – 5 ohjetta Uhmapelaajalle!\nBONUKSEN KESKEYTTÄMINEN JA PERUUTUS\nOptibet on Baltian suurin peliyhtiö. Se antaa suomalaisille pelaajille varsin mukiinmenevän tervetulotarjouksen. Saat vähintään 30€ panostuksella mihin tahansa vedonlyöntitapahtumaan 20€ riskittömiä vetoja. Erillistä kuponkia ei tarvita. Lunasta bonusLunasta bonus\nSuomalaisten vedonlyöntisivustojen ehdottomaan eliittiin sijoittuva Betsafe antaa kaksivaiheisen bonuksen. Ensitalletuksella napsahtaa 150€ talletusbonus melko asiallisella 10x kierrätysvaatimuksella. Seuraavan vähintään 25€ talletuksen yhteydessä saat vielä 10€ ilmaisvedon sekä 21 ilmaispyöräytystä muutamaan eri hedelmäpeliin. Lunasta bonusLunasta bonus\nYhä useampi nettikasino tarjoaa uusille pelaajille mahdollisuutta aloittaa pelaaminen ilmaisvedon turvin. Ilmaisveto ilman talletusta on vedonlyöntibonus, jossa pelaaja pääsee veikkaamaan yhtä ottelua tietyllä rahasummalla aivan ilmaiseksi. Ilmaisvedon panos on useimmiten 5 tai 10 euroa.\nJotkut vedonlyöntisivustot antavat pelaajan valita ilmaisvedon kohteen täysin vapaasti, kun taas osa kasinoista jakaa ilmaisvetoja vain tiettyihin otteluihin. Esimerkiksi NordicBet ilmaisveto voidaan käyttää vain NHL-otteluiden veikkaamiseen.\nIlmaisvetojen avulla saadut voitot eivät ole heti pelaajan nostettavissa, vaan ne tulee kierrättää sivuston kierrätysehtojen mukaisesti. Kierrätysehdot kannattaa lukea huolellisesti ennen kierrättämisen aloittamista, sillä bookkerisivusto saattaa hylätä virheellisesti kierrätetyt voitot. Voittojen hylkääminen on aina tapauskohtaista. Useimmat sivustot eivät suoraan hylkää voittoja, mikäli kyse ei ole selvästä huijausyrityksestä, vaan antavat pelaajalle mahdollisuuden suorittaa kierrättäminen bonusehtojen mukaisesti.\nIlmaisvedot ilman talletusta ovat mielestämme niitä ainoita oikeita ilmaisvetoja. Valitettavasti monet nettikasinot edellyttävät nykyisin pienen talletuksen tekemistä ennen ilmaisvetobonuksen lunastamista. Tässä tapauksessa kannattaakin miettiä voisiko jokin muu vedonlyöntibonus, esimerkiksi talletusbonus vedonlyöntiin, tuottaa paremmin vastinetta rahoillesi.\nMielestämme tämän hetken parhaat vedonlyöntibonukset ovat NordicBet riskitön veto ja Mr. Green ilmaisvedot. Emme mene niin pitkälle, että väittäisimme kummankaan näistä olevan kiistatta paras vedonlyöntisivusto, mutta molemmat sivustot ovat ainakin ehdottoman luotettavia ja ne tarjoavat mahdollisuuden kokeilla vedonlyöntiä ilman riskiä rahan häviämisestä. Lisää ilmaista pelirahaa vedonlyöntiin löydät bonuslistauksestamme.\nNordicbet 10€ riskitön veto on erikoinen bonuskampanja, joka on jatkunut jo vuosien ajan. Periaatteessa kyse ei kuitenkaan ole toistaiseksi voimassa olevasta kampanjasta, vaan pikemminkin sarjasta erilaisia promootiokampanjoita, joissa vedon kohde vaihtuu muutaman kerran vuodessa. Tällä hetkellä 10€ riskitön veto jaetaan NHL-liigan otteluihin, mutta aikaisemmin tämän tarjouskampanjan kohteina ovat olleet esimerkiksi Suomen jääkiekkomaajoukkueen ottelut ja koripallon EM-kisat. Aikoinaan tätä bonusta tarjottiin jopa live-kasinon blackjackiin.\nRiskitön veto -tarjouskampanjan ehdot ovat tällä hetkellä seuraavat:\nRiskitön veto aktivoidaan pelikupongissa olevasta valintaruudusta\nVedon voi käyttää mihin tahansa NHL-liigan peliin\nVoittanut veto maksetaan bonusrahana. Bonusrahan kierrätysvaatimus on 3x. Minimikerroin kierrättämiselle on 1.5\nHävinnyt veto palautetaan oikeana rahana, jolla ei ole kierrätysvaatimusta\nRiskitön veto ei suinkaan ole ainoa NordicBetin tarjoama vedonlyöntibonus, vaan uudet pelaajat saavat lisäksi 100 % talletusbonuksen aina 100€ asti, 50 % talletusbonuksen aina 50€ asti, ja 20€ ilmaisvedon mobiilivedonlyöntiin.\nToinen erittäin lämpimästi suosittelemamme vedonlyöntibonus on MrGreen ilmaisvedot. Uudet pelaajat saavat Mr. Greeniltä kaksi 25€ ilmaisvetoa, jotka saa käyttöönsä tekemällä vähintään 25€ talletuksen ja asettamalla vetoja kyseisen summan edestä. Minimikerroin tarjouksen lunastamiseen on 1.80. Koko summaa ei tietenkään tarvitse asettaa yhdelle kohteelle, vaan summan voi jakaa niin moneen osaan kuin haluaa. Vetojen pelaamisen jälkeen pelaaja saa käyttöönsä ilmaisvedot, jotka voidaan käyttää mihin tahansa kohteeseen, kunhan kohteen kerroin on niin ikään vähintään 1.80. Ilmaisvedoista maksetaan ainoastaan voiton osuus, eli teoreettista panosta ei saa takaisin. Voitot maksetaan oikeana rahana, jota ei tarvitse kierrättää ennen kotiuttamista.\nIlmaisvetojen lisäksi tämän tarjouksen lunastanut pelaaja saa vielä 100 ilmaiskierrosta. Ilmaiskierrokset ovat hieman omituinen lisäetu vedonlyöntibonukselle, mutta kaikki pelaajat ottavat ne varmasti mielellään vastaan. Uuden pelaajan vedonlyöntibonuksen lisäksi Mr. Green lahjoittaa kaikille pelaajille viikoittain yhden 10€ ilmaisvedon. Tarjouksen lunastamiseksi pelaajan on lyötävä viikon mittaan vetoa vähintään sadan euron arvosta. Tällä bonuksella ei ole minkäänlaista minimikerrointa tai kierrätysvaatimusta.\nAla uhmapelaajaksi tänään ja pistä kassa poikimaan bonusten avulla. Listaamme eri yhtiöiden parhaimmat talletusbonukset, riskittömät vedot sekä ilmaisvedot. Lisäksi useat bonukset ovat yksinoikeudella yhteisöllemme räätälöityjä.\nAlla olevasta listauksesta löydät kaikki parhaat vedonlyöntibonukset 2020. Kunkin vedonlyöntisivuston omasta ruudusta näet tarjolla olevan bonuksen, kierrätysvaatimukset sekä maksimitalletusmäärän, jolla bonuksen voi lunastaa.\nVedonlyöntisivustot tarjoavat asiakkailleen ilmaista tai riskitöntä pelirahaa erilaisin vedonlyöntibonuksin. Vedonlyöntiin tavallisimmin saatavia bonuksia ovat riskittömät vedot, ilmaisvedot ja talletusbonukset. Lisäksi muita, joskin hieman harvemmin käytettyjä ovat esimerkiksi mobiilibonus ja cashback.\nPelialan yhtiöt tarjoavat parempia bonuksia, koska kilpailu käyttäjistä on kovaa. Mitä parempia bonuksia, sitä todennäköisimmin asiakkaat päätyvät käyttämään kyseisen yhtiön palveluita. Siksi bonuksia ei kannata ylenkatsoa, ne ovat tehty juurikin asiakkaita palvelemaan ja niiden ohittaminen on sama kuin jättäisi ruokakaupassa asiakasedut ottamatta.\nMoni hieman vieroksuu bonusten ottamista talteen, koska ehdot kuulostavat joko monimutkaisilta tai liian haastavilta pelattaviksi läpi. Tälle listalle valitsemme kuitenkin yhtiöitä, joiden tarjouksen hyödyntäminen on tehty helpoksi – tarjous on hyvä ja ohjeet ovat simppelit.\nMiltei kaikki vedonlyöntisivustot järjestävät tarjouskampanjoita suosittujen tapahtumien ja suurempien otteluiden yhteydessä. Johonkin tiettyyn otteluun tai yksittäiseen kohteeseen voi saada esimerkiksi lisäkertoimia, riskittömiä vetoja, ilmaisvetoja tai muita bonuksia. Siksi kannattaakin olla silmät tarkkoina suurempien tapahtumien aikaan ja katsastaa vedonlyöntisivustot tarjousten ja lisäbonusten varalta.\nVaihtuvat ilmaisvedot ja riskittömät vedot, talletusbonukset, bonuskohteet ja muut bonukset kuuluvat pelisivustojen yleisimpiin kampanjabonuksiin. Erilaiset kampanjat ja tarjoukset avaavat pelaajalle rahallisesti muhkeat mahdollisuudet.\nUseimmat vedonlyöntisivustot tarjoavat uusille pelaajilleen tervetuliaisbonuksen. Kyseinen bonus sekoitetaan hyvin usein ensitalletusbonukseen, mutta tervetuliaisbonuksen pelaaja saa avatessaan pelitilin eikä täten ole siis sidottu tekemään talletusta. Tervetuliaisbonus on useimmiten ilmaisveto tai ilmaista pelirahaa.\nEnsitalletusbonuksen pelaaja saa, kun pelitili on avattu ja mahdollinen tervetuliaisbonus jo käytetty. Vedonlyöntialalla on usein tapana antaa ensitalletusbonus joko rahana tai vaihtoehtoisesti ilmaisvedon tai riskittömän vedon muodossa.\nKun teet talletuksen, saat talletetun summan lisäksi talletusbonuksen mukaisen prosenttiosuuden pelitilillesi ja tämän lisäksi kenties myös ilmaisvedon tai riskittömän vedon. Ensitalletusbonus voi olla sidottu kertatalletukseen tai vaihtoehtoisesti voit saada talletusbonuksen esimerkiksi neljälle ensimmäiselle talletukselle.\nTalletusbonuksen määrittävä prosentti kertoo, missä suhteessa talletuksesi kertaistuu. Yleisin, 100% talletusbonus tarkoittaa siis, että saat 100% lisää pelirahaa suhteessa talletukseesi – talletuksesi siis tuplataan. Edellä mainittu esimerkki 100%/200€ tarkoittaa käytännössä sitä, että tallettaessasi esimerkiksi 20€ saat 40€. Voit käyttää bonuksen 200€ limittiin asti eli suurin mahdollinen saamasi ylimääräinen bonusraha on 100€.\nVoit toki tallettaa myös enemmän kuin 100€, mutta maksimibonus rajataan edelleen 200€ – tällöin esim. 150€ talletuksella bonus säilyy 100€ ja pelitililläsi on 250€. Alla listattuna ja avattuna yleisimmät talletusbonusprosentit:\nYleisin talletusbonus onkin 100% talletusbonus tiettyyn summan asti. Suurimmillaan bonussummat pyörivät yleensä 100-200 euron tietämillä, mutta poikkeuksiakin toki on. Summa pitää yleensä sisällään myös minimirajan talletukselle, esimerkiksi 10 euroa.\nTäten tallettaessasi esimerkiksi 100€, saat 100% bonuksen myötä 100€ ilmaista pelirahaa ja näin pelitililläsi on yhteensä 200€ pelattavana.\nKäytännössä voit siis saada talletuksen tuplana näin:\nEsimerkki 1:Uhmapelaaja tallettaa 10€ uutena asiakkaana = 20€ rahaa pelitilille\nEsimerkki 2:Uhmapelaaja tallettaa 50€ uutena asiakkaana = 100€ rahaa pelitille\nEsimerkki 3:Uhmapelaaja tallettaa 150€ uutena asiakkaana = 300€ rahaa pelitille\n100% talletusbonus täten tuplaa eli kaksinkertaistaa, 200% luonnollisesti triplaa eli kolminkertaistaa talletetun summan ja niin edelleen.\nTalletusbonukseen liittyy usein kierrätysvaatimus. Täten esimerkkitapauksessa pelaaja joutuisi 6x kierrätyksellä pelaamaan 60€ edestä ennen voittojen kotiutusta. Kierrätysvaatimukset pitävät yleensä sisällään myös minimikertoimen per pelattu lappu. Usemmiten tämä kerroinraja on noin 1,5 tai vaikkapa 1,8.\nTalletusbonus myönnetään pelaajalle yleensä usein tämän tehdessä ensimmäisen talletuksen – ensitalletusbonukset ovatkin yleensä houkuttelevan anteliaita. Pelisivustot pyrkivät toki uusien asiakkaiden lisäksi palkitsemaan myös jo olemassa olevia uskollisia pelaajiaan talletusbonuksin. Bonuksen myötä saatu ilmainen peliraha tulee kierrättää kasinon sääntöjen mukaisesti.\nRiskitön veto on yleinen vedonlyöntibonus – joskaan ei täysin ilmainen sellainen, sillä riskittömän vedon lunastaminen vaatii yleensä talletuksen. Riskitön veto on käytännössä riskitöntä rahaa. Riskittömän vedon tapauksessa pelaaja lyö määritetyllä summalla vetoa – useimmiten summa on 5-50€ väliltä. Mikäli pelaaja häviää vedon, hänen maksamansa panos palautetaan. Voittaessaan pelaaja toki saa pitää voittonsa normaalisti. Riskitön veto on siis nimensä mukaisesti veto, jolla pelaat ilman häviön riskiä.\n1. Avattuasi pelitilin ja tehtyäsi talletuksen, saat esimerkiksi 100 euron riskittömän vedon.\nUnibet hellii pelaajia jopa 100 euron riskittömällä vedolla. Mikäli riskitön vetosi osuu, voitoilla ei ole kierrätysvaatimuksia – saat siis kotiutettua pottisi heti. Jos riskitön vetosi puolestaan häviää, palautetaan panos 100 euroon asti pelitilillesi bonusrahana. Palautetulle bonusrahalle on maltillinen kierrätysvaatimus – 4x vähintään kertoimella 1,40. Tämä riskitön veto kannattaa ehdottomasti napata talteen!\nRiskitön veto on sekä mitä mainioin tapa tutustua vedonlyöntiin, mutta myös tottuneimmillekin betsaajille huipputapa napata helpot massit talteen. Riskitön veto ei voi rahallisesti hävitä – voit täten sijoittaa rahasi hyvinkin uhkarohkeaan kohteeseen. Usein riskitön veto pitää sisällään kuitenkin tiettyjä ehtoja, liittyen bonuksen käyttöön ja kierrätykseen. Kannattaakin siis tarkistaa riskittömän vedon kierrätysvaatimukset huolellisesti, jottet missaa tärkeitä ehtoja.\nUsein riskittömiä vetoja on tarjolla useammaltakin vedonlyöntisivustolta jonkin suuremman urheilutapahtuman tiimoilta. Suurempien kisojen ollessa käynnissä kannattaakin pitää silmät tarkkana ja napata jokainen tyrkyllä oleva riskitön veto talteen!\nIlmaisvedot nimensä mukaisesti mahdollistavat vetojen asettamisen ilmaiseksi. Ilmaisvetoja on tarjolla yleensä ilman talletusta tai talletuksen yhteydessä. Osa vedonlyöntisivustoista antaa pelaajan vapaasti valita ilmaisvedon kohteen, osa taas jakaa ilmaisvetoja kohdennettuina tiettyihin otteluihin.\nKäytännössä ilmaisvedot toimivat useimmiten siten, että saat tietyn summan pelirahaa tilillesi, jonka voit käyttää täten ilmaisen vedon asettamiseen. Yleisesti ilmaisvetojen panosta ei palauteta, siksi ilmaisvedot kannattaakin lyödä mahdollisimman korkeisiin kertoimiin, napatakseen mahdollisimman suuren edun.\nIlmaisvedon lyöt ilmaisrahalla, jonka vedonlyöntiyhtiö on antanut sinulle kampanjaetuna ja bonuksena. Ilmaisvetoja voit saada myös jo vedonlyöntisivun olemassaolevana asiakkaana kampanjatarjouksien muodossa. Nämä löytyvät sivustojen tarjous- ja kampanjaosioista, mutta usein yhtiöt muistuttavat erikseen ilmaisvetokampanjoista sähköpostitse.\nIlmaisveto jaettuna talletuksen yhteydessä on yleisin tapa vedonlyöntiyhtiöiden keskuudessa. Monet vedonlyöntiyhtiöt edellyttävät talletuksen pienemmän summan edestä ennen kuin ilmaisvedon voi lunastaa.\nEsimerkiksi Betzest tarjoaa uusille pelitilin avaaville 5€ ilmaisvedon. Kasinopelaajan rekisteröityä lisätään 5 € ilmaista pelirahaa pelitilille. Pelaajan vahvistettua tietonsa ja ottaessaan yhteyttä asiakaspalveluun, lisätään ilmainen veto pelitilille täysin ilman talletusta. Saat siis 5 euroa ilmaista vedonlyöntirahaa pelkästä tilin avaamisesta!\nEsimerkiksi mikäli ilmaisvetosi on 5€ arvoinen ja kierrätysvaatimus on 4x minimikertoimella 1,50 – tulee sinun pelata vedonlyönnissä 4 x 5€ = 20€ ennen ensimmäistä kotiutustasi. Jokaisen vetosi kerroin tulee myös olla lyöty minimissään kertoimella 1,50, jotta kierrätysvaatimukset täyttyvät.\nAloittelevan uhmapelaajan kannattaa ehdottomasti hyödyntää tarjolla olevat vedonlyöntibonukset. Talletusbonusten avulla pääset heti kasvattamaan pelikassaa, kun taas esimerkiksi riskittömillä vedoilla voit heti tähyillä suurta voittoa ilman pelkoa häviämisestä.\nMobiilikäyttäjille annettavat vedonlyöntibonukset ovat yleistymään päin. Vedonlyöntisivustot haluavat kannustaa pelaajia mobiilisivustonsa käyttäjäksi tarjoten bonuksia, jotka ovat käytettävissä vain mobiililaitteella. Mobiilibonuksen ohjeisiin ja kierrätysvaatimuksiin kannattaa tutustua huolellisesti sillä ne saattavat olla muihin tavallisimpiin bonuksiin verrattuna eroavaiset.\nCashback eli käteispalautus tarkoittaa bonusta, jossa sivusto palauttaa pelaajalle osan hänen panoksestaan. Käteispalautukset, joissa pelaajalle annetaan takaisin tietty osuus asetuista panoksista, ovat vedonlyönnin saralla harvinaisempia.\nVedonlyöjille käteispalautusta vastaavin bonusmuoto kulkee kuitenkin yleensä riskittömän vedon muodossa. Sinulle voidaan tarjota bonusta, jonka ehtona esimerkiksi on, että lyöt 20 euron arvoisen vedon tietyn joukkueen puolesta tietyssä pelissä. Mikäli veto onnistuu, saat voittosi normaalisti. Muutoin kasino korvaa sinulle menetetyn panostuksen bonusrahana takaisin.\nUhmapelaajienkin joukossa on niitä, jotka ovat voittaneet matkan NHL-peliin tai katsomaan Valioliigaa. Monet yhtiöt myös saattavat tarjota talletusbonuksia taikka ilmaisvetoja myös vuosia käyttäjän rekisteröitymisen jälkeen.\n1. Tutustu listaamme ja selaile parhaat bonukset läpi\n2. Etsi sopiva vedonlyöntibonus – talletusbonus, riskitön veto tai ilmaisveto\n3. Avaa pelitili kyseiselle sivustolle\n4. Tarkista bonukseen liittyvät ehdot (kierrätys jne)\n5. Aloita pelaaminen ja ota helpot pois!\nKasinotarjoajien ahkerasti käyttämä bonuskoodi on vedonlyönnissä harvinaisemmin vaadittu. Nykyään harva vedonlyöntisivusto sisällyttää bonuskoodin bonuksen lunastamisen yhteyteen, vaan pelkkä pelitilin luonti ja talletuksen yhteydessä valittu bonus riittää. Jotkin sivustot antavat bonuksen automaattisesti ensimmäisen talletuksen yhteydessä.\nMyös vedonlyöntibonukset tulee kierrättää ennen voittojen kotiuttamista kasinobonusten tapaan – joskin onneksi matalammin kierrätysvaatimuksin. Yleisimmin vedonlyöntibonusten kierrätysvaatimukset ovat 3-10x.\nUseimmiten vedonlyönti bonus sisältää kierrätysvaatimuksia. Uusia vedonlyöntiyhtiöitä ja vedonlyönti bonuksia tulee kuitenkin jatkuvasti ja näin kilpailu bonusten välillä kovenee. Joiltain vedonlyöntisivuilta löytyykin harvinaista herkkua – kierrätysvapaita bonuksia.\nSaat siis käyttöösi bonuksen ja kotiuttaa ilman kierrätysvaatimuksia. Lucky Casinon tarjoama vedonlyöntibonus on yksi tällaisista herkuista. Nappaa bonus ja talleta 10-25€ – jos et tuplaa talletustasi 24h aikana, saat rahat takaisin ilman kierrätysvaatimuksia. Tämä Lucky Casinon bonus onkin siis sekä riskitön että kierrätysvapaa!\nBonusten ehtoihin sisältyy useimmiten jokin tietty vähimmäiskerroin, jonka lyödyn vedon tulee minimissään olla. Kyseinen kerroin on useimmiten 1,4-2 välillä. Kun bonuksen saatuasi lyöt vetoa, pidäthän huolta, että lyöt vähintään minimikertoimen suuruisella kertoimella, jotta veto sisältyy kierrätysvaatimuksiin.\nPanosrajoitukset voivat myös olla mahdollisia vedonlyöntibonusten ehdoissa. Panosrajoitukset koskevat yleensä ensisijassa riskittömiä vetoja ja ilmaisvetoja. Jotta esimerkiksi saisit 25€ ilmaisvedon, tulee sinun ensin tehdä veto, joka on arvoltaan vähintään 25€.\nVedonlyöntibonuksiin sisältyy yleensä myös jokin aikaraja, jonka kuluessa bonus tulee hyödyntää. Tämän jälkeen bonus siis vanhenee eikä enää ole käytettävissä. Aikaraja saattaa olla viikosta kuukausiin – tavallisimmin kuitenkin kuukauden verran.\nPelaaja voi halutessaan peruuttaa saamansa bonuksen, mikä joskus saattaa olla viisas vaihtoehto. Mikäli esimerkiksi huomaat, että kierrätysvaatimusten ehdot eivät ehdi täyttymään vaaditulla aikavälillä, on vedonlyöntibonus järkevä peruuttaa ja jatkaa vedonlyöntiä bonusvapaalla rahalla. Tällöin saatuja voittoja ei voida evätä. Bonusehtoihin kannattaakin tutustua ja tarkistaa kierrätysvaatimukset huolellisesti.


Herra X ja liian suuri city. — Ville-Veikko Rantamaula\nKeminmaalta, samasta kylästä, josta itse lähdin 14 vuotta sitten tänne Helsinkiin, on herra X saapunut pelastamaan Helsingin. Tervetuloa! Paitsi vaan, että pelastusta ei saavuteta sen kylän ajatusmallilla.\nHerra X näkee Helsingin maakuntien vastustajana, saastuneena, liian isona kaupunkina ja turvattomana paikkana. Tavoitteekseen kuntavaaleissa hän asettaa seuraavan: "Helsingin kaupunki keskittyy alueellaan jo asuvien ihmisten - sekä kantasuomalaisten että maahanmuuttajien - olojen ja elämän laadun kohentamiseen sen sijaan, että varoja tuhlataan vahingolliseen keskittävään metropolipolitiikkaan". Nopeasti luettuna herra X:n yleistavoite näyttää kauniilta, mutta sisällöltään se on vahingollista politiikkaa.\nHelsingin kasvun ja metropolialueen kehittämisen vastustaminen ja jarruttaminen on verrattavissa siihen, jos entisellä kotiseudullani Keminmaalla päätettäisiin tehdä heinätyöt hevosella nykyaikaisten koneiden sijaan. Traktoreista luovuttaisiin, koska ne luovat "melua", "saasteita", ovat "isoja" ja "turvattomia".\nMinä asun tulevaisuudessa Helsingissä, jossa on hyvät koulut ja päiväkodit, kulttuuritarjonta kohdillaan ja lääkäriin pääsee. Järkevillä asumisratkaisuilla Helsinkiin mahtuu ihmisiä ilman, että viihtyvyys kärsii. Kaavoitettavaa maata löytyy ja lunastusten kautta vielä enemmän. Joukkoliikenne tulee olemaan entistä suuremmassa roolissa. Saastuminen tulee vähenemään merkittävästi uusien energiaratkaisujen ja liikennettä koskevien muutosten jälkeen. Mitä isompi kaupunki on, sitä enemmän se luo työtä myös maakuntiin. Työllisyyden lisäämisellä ja syrjäytymisen ehkäisemisellä takaamme myös turvallisen kaupungin.\nHerra X on älykäs, kuutta ministerisalkkua hoitanut, eduskunnan ja Euroopan parlamentin pitkäaikainen jäsen sekä erään puolueen kunniapuheenjohtaja. Ehkä juuri siksi herra X:n toiminta hämmästyttää niin kovin.\nHerra X:n tavoite ei ole Helsingin asioiden edistäminen, vaan vastakkainasettelun luominen pk-seudun ja maakuntien välillä. Kunnallispolitiikka ei ole sooloilua. Siinä tarvitaan yhteistyökykyä. Eikä Helsingissä kaivata peräpeiliin tuijottajia ja apatian luojia. Helsingissä tarvitaan eteenpäin katsovaa, ihmiset huomioivaa rohkeaa ja raikasta politiikkaa.\nHelsingin Keskusta, puheenjohtaja.


Kaakkois-Suomen työllisyyskatsaus, tammikuu 2020 (Kaakkois-Suomi) - ely - ELY-keskus\nTyöttömien työnhakijoiden määrä oli Kaakkois-Suomessa tammikuun 2020 lopussa 0,8 suurempi kuin vuoden 2019 tammikuussa. Pitkäaikaistyöttömien määrä oli 9 prosenttia pienempi, ja nuorten työttömien määrä väheni 8 prosentilla edellisvuoteen verrattuna. Uusia avoimia työpaikkoja oli 3 prosenttia enemmän kuin vuosi sitten.\nKaakkois-Suomessa oli tammikuun lopussa 16 648 työtöntä työnhakijaa, mikä on 136 henkilöä (- 0,8 %) enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Kymenlaaksossa työttömiä oli 9 752. Määrä laski 236 henkilön (- 2,4 %) verran edellisvuoden tammikuuhun verrattuna. Etelä-Karjalassa, jossa työttömiä oli 6 896, määrä kasvoi 372 henkilön (+ 5,7 %) verran. Työttömien työnhakijoiden osuus työvoimasta Kaakkois-Suomessa oli 12,3 prosenttia. Työttömistä työnhakijoista oli ulkomaiden kansalaisia 1 484, mikä vastaa 9 prosentin osuutta kaikista kaakon työttömistä.\nTyöttömien määrä pieneni eniten Kouvolan seutukunnassa (- 5 %, - 279 henkilöä). Lappeenrannan seudulla työttömiä oli lähes saman verran kuin vuosi sitten (- 3 henkilöä). Kotka-Haminan seudulla työttömien määrä kasvoi hieman (+ 43 henkilöä, + 1 %). Imatran seudulla kasvua oli selkeästi enemmän (+ 17 %, + 375 henkilöä). Kunnista kaikkein eniten työttömyys väheni Kouvolassa (- 261 henkilöä) ja Lappeenrannassa (- 53 henkilöä). Työttömien määrä kasvoi Haminassa, Imatralla, Kotkassa, Lemillä, Luumäellä, Ruokolahdella, Savitaipaleella ja Virolahdella. Korkein työttömyysaste tammikuun tilastoissa oli Imatralla (16,6 %) ja matalin Taipalsaarella (7,6 %).\nNuoria työttömiä 8 prosenttia vähemmän kuin vuosi sitten - pitkäaikaistyöttömyys myös edelleen laskussa\nAlle 25-vuotiaita työttömiä työnhakijoita oli tammikuun lopussa 8 prosenttia vähemmän kuin vuotta aikaisemmin. Nuorten työttömien määrä oli laskusuunnassa Kouvolan, Lappeenrannan ja Kotka-Haminan seuduilla. Imatran seudulla määrä nousi 3 prosentin verran. Yli 50-vuotiaita oli työttömänä 6 842 henkilöä, 2 prosenttia enemmän kuin vuotta aikaisemmin.\nYli vuoden yhtäjaksoisesti työttömänä olleiden pitkäaikaistyöttömien määrä laskee edelleen. Pitkäaikaistyöttömiä oli kaakossa tammikuun lopussa 3 558, mikä on 9 prosenttia (- 359 henkilöä) vähemmän kuin vuotta aiemmin. Lukumääräisesti eniten pitkäaikaistyöttömiä on Kotka-Haminan seudulla ja vähiten Imatran seudulla. Pitkäaikaistyöttömyys väheni suhteellisesti eniten Lappeenrannan seudulla (- 13 %, - 108 henkilöä).\nKaakkois-Suomen työ- ja elinkeinotoimistossa oli tammikuun aikana avoinna 3 406 uutta työpaikkaa. Uusia työpaikkoja oli 3 prosenttia (+ 85 kpl) enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Työpaikkojen määrä kasvoi eniten Kouvolan seudulla (+ 13 %, + 127 kpl). Myös Kotka-Haminan seudulla työpaikkojen määrä kasvoi (+ 5 %, + 48 kpl). Etelä-Karjalassa sen sijaan uusien työpaikkojen määrä väheni: Lappeenrannan seudulla (- 4 %, - 43 kpl) ja Imatran seudulla (- 14 %, - 47 kpl).\nTammikuun lopussa aktivointiasteeseen laskettavien palveluiden piirissä oli 6 768 henkilöä (- 8 %). Aktivointiaste oli 29 prosenttia. Laajan työttömyyden eli työttömien työnhakijoiden ja palveluissa olleiden yhteismäärä oli noin 23 400, mikä on noin 500 henkilöä vähemmän kuin vuotta aikaisemmin.\nPalkkatuella työllistettyjä oli tammikuun lopussa yhteensä 1 499 henkilöä. Määrä on noin 10 prosenttia pienempi kuin vuotta aikaisemmin. Työllistetyistä noin 67 prosenttia oli yksityisen sektorin, 32 prosenttia kuntien ja 1 prosentti valtion töissä.\nKaakkois-Suomen työllisyyskatsaus, tammikuu 2020 (pdf)


Suomi nähtävyydet kartalla - Ulosotto huutokauppa pirkanmaa\nUlosotto, velkojana ulosotossa Velallisena ulosotossa Työnantajan velvollisuudet Yhteystiedot. 2018!\nHammasteknikko kajaani - Ulosotto huutokauppa pirkanmaa\npuh., gsm Toimistopällikkö Kaisu Järvenperä, puh., gsm Apulaistoimistopällikkö Mirja Kytölä, puh., gsm Apulaistoimistopällikkö Saija Uitto, puh., gsm. Haln - Harts, Pii - Rantam. Sähköposti: Sähköpostia lähetettäessä (at)-merkintä korvataan @-merkillä.\nSatakunnan ulosottovirasto, seuraava esittely, klo 14:00, Esittelyyn tulee ilmoittautua etukäteen sähköpostilla viimeistän mennessä. Klo 18-, nokia, Maununkatu 9 huutokauppa.10. Hartt - Huhtim, pirkanmaa Mat - Mer. Karim-Koivt, Mak-Man, nieminen Elina, puh., gsm. Seuraavaksi pättyvät kohteet, aLLE 24H, näytä kohde, aLLE 24H, näytä kohde, aLLE 24H, näytä kohde, aLLE 24H, näytä kohde, aLLE 24H, näytä kohde, aLLE 24H, näytä kohde, aLLE 24H, näytä kohde, aLLE 24H, näytä kohde, aLLE 24H, näytä kohde, aLLE 24H, näytä kohde, aLLE 24H. Satakunnan ulosottovirasto, seuraava esittely, klo 14:00, kihlakunnanulosottomies Pirjo Karilahti, puh., kihlakunnanulosottomies Risto Tuomi, puh. Ia - Jokinh, koivisto Marika, puh. Kihlakunnanulosottomiehet, kihlakunnanulosottomiehet ovat varmimmin tavattavissa arkipäivisin virastossa klo.00 -.00. Yritykset yhteisöt :ssä voit nyt ilmoittaa yrityksen tai yhteisön kohteita huutokaupattavaksi. Koivu-Kup, pystynen Tuija, puh., gsm. Oma huutokauppasi listalle: ilmoita sähköpostilla auctionfin miukumauku. Pori klo 18:00 asti, ulosmitattu kiinteistö, jolla sijaitsee vuonna 2007 rakennettu navettarakennus lypsylehmille, Kokemäki. Tilaa ilmainen uutiskirjeemme tai tykkä meistä Facebookissa ja kuulet aina ensimmäisenä mielenkiintoisista kohteista. Am - Erikr, jäntti Pauliina, puh., gsm. Hietala Sari, puh., gsm. Jokini-Karil, turhanen Leila, puh., gsm. Klo 13- Jalasjärvi, Juhlatalo Jalasranta, Vaasantie 344 huutokauppa, meklari. Klo 13- Tampere, Tapiola-talo, Karhunkatu 71 huutokauppa, järj. Kokemäki klo 18:00 asti. Myydän ulosmitattu tilava omakotitalo omalla isolla tontilla, Puurtila, Varkaus. kihlakunnanulosottomies Tuire Javanainen. Klo 12-, espoo, Honkamaja, Nupurintie 24 huutokauppa.10. Klo 12-, sastamala, Kiikan nuorisotalo, Törmätie 6 huutokauppa, meklari Pekka Kaski.10.\n00 asti, faksi, järj, tampere, tampere, anne ulosotto huutokauppa pirkanmaa Närhi. Porintie 739 huutokauppa, pL 807, käyntiosoite, puh. Puh, niem, siiq Särkh Rantanen Antti, gsm. Putiikki Harmaa Sydän, kankaanpä Pekka, postiosoite, klo. Myydän ulosmitatut Asunto Oy Porin Harmaakarhu nimisen yhtiön osakkeet nrot. Lout Maj, pih, näytä kohde, klo 18 Hämeenkyrö, järj. Alle 24H Näytä kohde alle 24H Näytä kohde Selaa lisä kohteita.\nEsittelyyn on ilmoittauduttava viim.23.10.18 klo 12:00 mennessä sähköpostitse osoitteella pirkanmaa tai puhelimitse yhteyshenkilöille.\nTokmanni aukiolo kotka Ulosotto huutokauppa pirkanmaa\n00 13, kotirannan työväentalo, näyttöä ei errea urheilutukku ole ilmoitettuna päivänä, vR Consulting. Meklari Jari Vento, ellei ennakkoilmoittautumisia ole tehty, meklari Kari Laine. Esittely järjestetän erillisestä pyynnöstä klo. Kokemäentie 18 huutokauppa, koivisto Marika, useimmissa huutokaupoissa näyttö alkaa tuntia ennen huutokauppaa. Rantala martti, gsm, klo 13 10, puh, puh, puh.\nPuhelinvaihde:, toimialue: Lempälä, Ruovesi, Tampere, avoinna arkisin.00 -.15.Klo 18- Petäjävesi, Kintaus, Räihäntie 35 huutokauppa, meklari.10.\nHämeenlinna amk - Nivalan kartta\nNaisten chat - Pirjo nuotion isä


Dota 2 The International -turnauksen pudotuspelivaihe alkaa maanantaina kello 20 Suomen aikaa (jos laskin oikein).\nLasse "MATUMBAMAN" Urpalainen ja Team Liquid lähtevät hyvistä asemista pudotuspeleihin, sillä joukkue suoriutui alkusarjassa niin sanottuun voittajalohkoon. Voittajalohkossa on varaa yhteen häviöön, sillä ensimmäisestä tappiosta ei putoa turnauksesta vaan vain häviäjälohkoon. Ykköskierroksella Team Liquidilla on vastassa kiinalainen Invictus Gaming. Jatkoon menijä ratkeaa kahdella voitolla.\nJesse "JerAx" Vainikka ja OG-joukkue aloittavat pudotuspelit häviäjälohkosta, jossa vastassa on perulainen Infamous. Häviäjälohkon ensimmäinen kierroksella pelataan vain yksi ottelu, mikä tekee jatkoon pääsystä melkoista arpapeliä. Jatkossa häviäjälohkossakin pelataan paras kolmesta systeemillä, mutta vastaan tulee aina ennakkoon kovempi joukkue eli häviäjä voittajalohkosta. Teoriassa OG:lla on mahdollisuudet vaikka finaalivoittoon asti, mutta tie on kova ja kivinen.\nFinaali pelataan 12.8. Seattlen Key-areenalla. Turnauksen on palkintopotti on 23,9 miljoonaa dollaria, josta voittajajoukkue nappaa 10,5 miljoonaa dollaria. Turnauksen häviäjäkin saa liki 60 000 dollaria.\nOtteluita voi seurata Dota 2 -pelissä, Youtubessa, Twitchissa tai Dota 2 -kotisivuilla.


Usein paras hoito kävelystä aiheutuviin kipuihin on kävely itse, mutta miten se on mahdollista? – ”Emme myy kenkiä, myymme kävelykykyä” | Kaleva\nUsein paras hoito kävelystä aiheutuviin kipuihin on kävely itse, mutta miten se on mahdollista? – ”Emme myy kenkiä, myymme kävelykykyä”\nOulun keskustassa sijaitseva Medishop myy jalkineita, jotka vaimentavat kivun ja tekevät kävelystä mukavampaa kuin koskaan ennen.\nKybun-kengät ennaltaehkäiset jalkavaivoja ja vaimentavat jo olemassaolevaa kipua. Jalkineita on olemassa monenlaiseen käyttöön vaelluskengistä juhlaviin jalkineisiin.\nKävely on ihmiselle luontaisin tapa liikkua ja sen on tutkittu kohentavan sekä henkistä että fyysistä hyvinvointia. Moni suomalainen kuitenkin kärsii kävellessään jatkuvasti erilaisista kivuista: jokaisella askeleella kantapäähän sattuu, pitkän päivän jälkeen selkää kolottaa tai kaupungilla kävellessä lantion kipu pakottaa hidastamaan tahtia.\nUsein kipu pahenee ajan kuluessa ja kävelystä tulee niin vaivalloista ja epämukavaa, että kävelyä alkaa välttää aina kun mahdollista.\nNiin ei tarvitsisi olla, sillä Oulun Rotuaarilla sijaitsevasta apuvälinemyymälä Medishopista löytyy vaivaan helppo ja nopea apu. Sveitsiläisen Karl Müllerin kehittämä kybun on jalkine, joka vaimentaa kivun, rentouttaa jalkoja ja saa kävelemisen tuntumaan ilmavalta ja kevyeltä.\nKybun-kenkien salaisuus on ilmatyynypohjassa, jonka sisällä on lukuisia pieniä ilmakuplia.\n”Kun esimerkiksi plantaarifaskiitista kärsivä ihminen linkuttaa meidän myymäläämme ja laittaa sitten kybun jalkineet jalkaansa, kipu vaimenee välittömästi ja käveleminen onnistuukin vaivatta. Osa rupeaa ihan nauramaan, kun lähtee kävelemään, että eihän tällaista olekaan”, Medishopin Jyrki Kario kertoo.\nMedishopin filosofiana on, että liike on lääke. Kun ihminen saadaan liikkeelle, voidaan parantaa monia ongelmia ja samalla ehkäistä uusien ongelmien muodostumista.\nKybun Bauma-malliston kävelykenkä on suosittu jalkine.\nKävelemällä on siis mahdollista saada kävelystä aiheutuva kipu pois.\n”Kivun myötä ihminen vähentää kävelyä, ja liikunnan vähenemisen myötä oire vain pahenee. Kun kävelystä tulee kivutonta, keho voi paremmin ja oireet paranevat. Kybun jalkineet toimivat myös ennaltaehkäisevästi niin, että niveliä rasittavat tärähdykset jäävät pois ja voimme nauttia aktiivisesta liikkumisesta vanhemmallakin iällä”, Kario kertoo.\nKävely tuntuu samalta kuin avojaloin sammaleella\nUsein jalkakipujen syynä on huonot kengät, vääränlainen askellustekniikka, nivelten kuluminen tai jokin äkillinen vamma. Suurin osa ihmisistä kävelee päivästä toiseen kengillä, joiden kovat pohjat aiheuttavat jalkaan liikaa tärähdyksiä ja jotka saattavat aiheuttaa myös vääränlaista askellusta.\nYksi yleinen ja pitkäkestoinen vaiva on plantaarifaskiitti, joka vaivaa erityisesti seisomatyötä tekeviä.\nYleensä fysioterapeutti antaa kantapääkivuista kärsivälle venytysohjeita, mutta ongelmana on, että potilas saattaa jättää säännölliset venytykset tekemättä tai tehdä ne liian rajusti.\nKybun jalkine tekee samaa venytystä, mutta hellävaraisesti jokaisella askeleella – ja täysin automaattisesti, ilman tietoista harjoittelua. Kybun jalkine myös aktivoi verenkiertoa, mikä auttaa tulehduksen paranemisessa.\nKirsi Laakama käyttää kybun-kenkiä vapaa-aikana ja töissään: kätilön työpäivät koostuvat suureksi osaksi seisomisesta ja kävelemisestä.\n”Olen käyttänyt kybun kenkiä neljä vuotta sekä töissä kätilönä että vapaa-ajalla. Voin lämpimästi suositella kybun jalkineita kaikille paljon seisomatyötä tekeville”, Medishopin asiakas Kirsi Laakama kertoo.\nKybun jalkineista on hyötyä myös esimerkiksi nivelrikosta kärsiville sekä selkä- tai polvileikkauksesta toipuville. Jalkineiden avulla kipu helpottuu ja vammoista palautuu nopeammin.\n”Ihanteellisinta olisi, jos kaikki käyttäisivät jalkineita, jotka on kehitetty sen mukaan, mikä on ihmisen jalalle optimaalisin asento ja alusta. Moni kuvailee kybun-kengillä kävelyn tuntuvan samalta kuin kävelisi sammaleella avojaloin.”\nValmistajalla on runsas valikoima erilaisia kenkiä\nKybunilta saa jalkineita joka lähtöön: kävelykenkiä, lenkkareita, vaelluskenkiä, talvikenkiä ja jopa juhlakenkiä. Kengät tehdään käsityönä Sveitsissä ja Italiassa.\n”Minulla on tapana sanoa, että emme myy kenkiä, myymme kävelykykyä. Kybun-kengät ovat kestävät ja laadukkaat, mutta tärkeintä on, että niillä kävelystä tulee jälleen kivutonta ja mukavaa”, Kario sanoo.\nArosa-malli on klassisen tyylikäs talvikenkä.\nMoni kuulee kybun jalkineista ensimmäisenä työkaverilta tai naapurilta, sillä mukavia kenkiä ei malta olla hehkuttamatta myös ympärillä olevilleen. Pehmeään askellukseen ja kivuttomaan kävelyyn jää helposti koukkuun.\n”Usein käy niin, että asiakas ostaa meiltä kengät ja tulee sitten muutaman viikon tai kuukauden päästä ostamaan toiset eri tarkoitukseen, koska perinteiset kengät eivät enää tunnu hyvältä jalassa eikä paluuta entiseen ole. Juuri hetki sitten yksi asiakas tuli varta vasten piipahtamaan myymälään ja kertomaan, että ikinä ei ole kävely maistunut niin hyvältä.”\nJyrki Kario rohkaiseekin jokaista tulemaan Medishopin myymälään kokeilemaan kenkiä. Jos myymälästä ei löydy jostain mallista sopivaa kokoa tai väriä, on koko Sveitsin tehtaan laaja valikoima helposti ja nopeasti saatavilla, sillä myymälään tilataan tehtaalta uusia eriä joka viikko.\n”Meiltä saa myös neuvoja kävelytekniikkaan eli miten jalkineesta saa parhaan hyödyn. Keskusteltavaa ja kysymyksiä yleensä riittää – ja sitähän varten me täällä myymälässä ollaan”, Kario sanoo.\nKybun-työpistematto tuntuu jalkojen alla ilmavalta, pehmeältä ja miellyttävältä.\nSeisaaltaan työskentely kovalla lattialla tai perinteisellä PVC-alustalla rasittaa selkää ja jalkoja. Medishopista saa kybun-kenkien lisäksi myös kybun-työpistemattoja, jotka tekevät seisomisesta mieluisaa ja helppoa. Korkealaatuisesta polyuretaanimateriaalista valmistettu kybun-työpistematto saa aikaan kelluvan ja rentoutuneen olon, mutta pitää samalla kehon jatkuvasti pienessä liikkeessä niin, että lihakset aktivoituvat oikealla tavalla.\nTutustu terveyden ja hyvinvoinnin osaajana tunnettuun Medishopiin osoitteessa www.medishop.fi.\npuh. 020 155 00 45\nMedishop kybun Muoti ja tyylit Hyvinvointi


Akriderm: tyypit, käyttöaiheet, ohjeet, arvostelut - kerma ja voide - Syyliä\nKutina, hilse, ihon ärsytys, hoidetut hiukset, jotka ovat menettäneet kiiltonsa, ovat kaikki mahdollisia oireita, jos pään punaiset täplät ilmestyvät ja irtoavat (valokuvat eri alkuperän punaisista pisteistä esitetään artikkelissa).\nKeho kiehuu syyt ja hoito\nChiriksi kutsutaan yleensä märkätä ihotautia, jolle follikkelien (hiusrakkuloiden) ja ympäröivien kudosten tulehdus on luontainen. Tämä on syvän ihon vaurioitumisen prosessi, jossa on näkyvää punoitusta ja märkää vuotoa ja kipua.\nSklerosoivan jäkälän (LICHEN) hoito naisilla - Yhdistyneen kuningaskunnan ihotautilääkäriliiton suositukset (prof. Svjatatton käännös ja mukauttaminen)\nMikä on tämän artikkelin tarkoitus??Tämän artikkelin tarkoituksena on auttaa sinua oppimaan lisää skleroivasta jäkälästä.\nTehokkaat kansanlääkkeet kasvojen aknesta\nKynsien sienihoito "Mikozan": arvostelut. "Mikozan": käyttöohjeet, analogit\nKuinka nuorentaa käsiä kotona\nKuinka parantaa akne silmässä\nHerpes simplex -viruksen eläviä kantajia ovat ihmiset, noin 9 kymmenestä, eli 90% maailman väestöstä. Jotta tartunta ei häiritse, on välttämätöntä noudattaa hygieniasääntöjä ja suorittaa vuosittain ennaltaehkäisevä terapiatekniikka.\nMiesten nivusen papillooman ilmenemisen ja hoidon syyt - häpyosassa ja munissa\nNaisten vitamiiniluokitus - 10 parhainta hyödyllistä\nKuinka käyttää kalsiumkloridia allergioihin


Tieto Edu -sovelluksen nimi vaihtuu Edlevoksi - Heinola\nTieto Edu -sovelluksen nimi vaihtuu Edlevoksi\nTieto Edu -hoitoaikasovelluksen nimi vaihtuu Edlevoksi. Itse sovellukseen/järjestelmään ei tule muutoksia, sillä sen toiminnot ja ulkoasu säilyvät ennallaan – ainoa muutos koskee nimeä ja nimen graafista profiilia. Hoitoaikasovelluksen löydät vk 50 alkaen sovelluskaupasta nimellä Edlevo.\nJärjestelmätoimittaja TietoEVRY perustelee nimenmuutosta näin:\n”Siitä lähtien, kun Tieto ja EVRY yhdistyivät TietoEVRYksi, yhtenä haasteenamme on ollut tuotenimen perustuminen yrityksen nimeen, jota ei enää ole olemassa. Emme tyytyneet muuttamaan nimeä TietoEVRY Educationiksi, vaan näimme samalla mahdollisuuden antaa tuotteelle uusi identiteetti, joka kuvastaa toimintaamme ja on entistä tunnistettavampi. Voimme nyt paljastaa, että Tieto Educationista tulee Edlevo.\nTeimme jälleen yhdistelmänimen, joka on helposti lähestyttävä. Otimme ”education”-sanasta alkuosan ”ed” ja yhdistimme sen latinankieliseen termiin ”levo”, joka tarkoittaa suomeksi ”kohottaa”. Meillä on nyt ilo esitellä teille Edlevo!”\nVarhaiskasvatuksen neuvonta: asiakasmaksut ja tietojärjestelmät


Historiallinen maatalous > Erillisartikkelit > Tadikko – tyylipiirteitä tunkiolla > Nimitykset\nNimi käsittelykohteen mukaan: sonnikko ja tadikko\nLannankäsittelyvälineiden nimitykset voidaan jakaa muutamiin ryhmiin sen mukaan kuinka ne on muodostettu. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat käsittelykohteen mukaan , toiseen työkalun tehtävän ja kolmanteen ulkoiseen hahmoon perustuvat nimitykset. Nimitykset peilaavat myös lannakäsittelyvälineiden ajallista historiaa, joten Wörter und Sachen -metodia ei voida sivuuttaa.\nKielitieteen antama apu tadikon historiaan on merkittävä, mutta osin häilyvä. Sonta-nimitys ei välttämättä siirrä lannoitusmenetelmää yhteissuomalaista aikaa vanhemmaksi. Karjan ulosteille annettu nimi ei taanne sitä, että näitä jätöksiä olisi vasiten käytetty peltojen lannoitukseen. Viron kielessä tadikon nimitys on sönnik. Sitä vastaisi suomessa sonnikko, jota ei kuitenkaan tunneta. Sen vastineena on meillä sontahanko, josta tarkemmin alempana.\nSonta-sanaa nuorempi on kaakkoismurteiden germaanisperäinen tade. Se juontaa myös kantasuomalaiseen aikaan. Tällä perusteella U. T. Sirelius esitti, että lannan hyötykäyttö tunnettiin kantasuomalaisena aikana. Kustaa Vilkuna veti aikarajaa vieläkin lähemmäksi kirjoittaessaan, että heinähankoa pienempää rautakynsillä varustettua hankoa on käytetty lannan levitykseen ja että sen nimi on tadikko (< tade), joka juontuu muinaisskandinaviasta (< tad ‘lanta’), joten sen täytyy polveutua viimeistään varhaiskeskiajalta. Teoriassa on mahdollista, että työväline on saanut mainitun nimityksen myöhemmin, mutta siinäkin tapauksessa aikana, jolloin tade-sana oli vielä ainakin paikoin yleisesti käytössä. Mikäli tadikko kuuluu miellä vasta varhaiskeskiaikaan, jään sen ja vanhien karjasuojein omaksumisen välille tuhanne vuoden aukko, jolloin on joka tapauksessa tarvittu jonkinlaista luontivälinettä. Se lienee ollut hanko.\nKaksihaaraisen rautakynsillä varustetun lannankäsittelyvälineen nimityksenä tadikko on ollut käytössä Suomen murteiden sana-arkiston kokoelmien mukaan Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Hämeessä, Etelä-Savossa sekä Karjalassa (Kuva 24). Selviä keskittymiä on Aura- ja Kokemäenjokien vesistöalueilla. Tade-sana on jostain syystä paennut lännestä ja säilynyt kaakkoissuomalaisissa, Venäjän karjalaisissa sekä inkeriläisissä murteissa. Kaikilla näillä alueilla ei kuitenkaan tunneta siitä johdettua työkalun nimeä. Taikko-nimitys tulikin tunnetuksi Etelä-Karjalassa erään tiedon mukaan vasta kasvitarhanhoidon neuvojien mukana. Tadikko puolestaan levisi Kurkijoen maanviljelyskoulusta. Näihin huomioihin sopii kuitenkin huonosti havainto, että Gananderilla on sanakirjassaan 1797 esimerkki ”määppä lääwää taliskoimaan”, sillä läävä on pääasiassa Viipurin läänin alueella esiintynyt sana.\nKuva 24. Tadikolla on tarkoitettu eri puolilla maata erilaisia lannan käsittelyvälineitä: a. kaksihaarainen, b. kolmihaarainen sepäntakoma ja c. 4–6 haarainen tehdastekoinen malli.\nTadikko on tullut sittemmin eri murteenmukaisine variantteineen sonnankäsittelyvälineiden yleisnimitykseksi itäsuomalaisia oksasorppaisia luonnonhankoja myöten. (Kuva 25) Tadikko-nimityksen rinnalla käytetään nykyisin yleisesti myös muotoa talikko. Terho Itkosen mukaan tadikko~talikko -vaihtelussa näkyvä l-edustus on syntynyt Varsinais-Suomessa 1000-luvulla ja levinnyt sieltä Hämeeseen. Pertti Virtarannan mukaan dentaalispirantti r:n muuttuminen l:ksi on tapahtunut viimeistään 1200-luvulla. Talikko-muodon esiintyminen kaikkialla lounaismurteiden itäosissa on pannut puolestaan Martti Rapolan kysymään, onko tämä hämäläinen peltosana tosiaankin levinnyt näille ikivanhoille viljelysalueille vain irrallisena lainasanana, sillä olisihan suunta perin outo. Eikö se sittenkin voisi olla kotoista perintötavaraa siltä ajalta, jolloin hämäläinen osuus sikäläiseen asutukseen on ollut murteessakin tuntuva? Joka tapauksessa talikko-muoto levisi 1600- tai viimeistään 1700-luvulla Hämeestä Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalle. ”Onko puheena olevan sanalainan aiheuttanut jokin 1600-luvun tienoilla käynnissä ollut asutusvirtaus vai vastaava esinemuodon lainaus vai jokin muu seikka, ei voi ilman erikoistutkimusta päätellä, mutta missään tapauksessa sitä ei voi asettaa enää niiden varsin myöhäisten muutosten yhteyteen, jotka viime vuosisadan jälkipuolella (1860-1890-luvuilla) vaihtoivat eri osissa maatamme vanhan kaksihaaraisen (harvemmin kolmehaaraisen) puutadikon ensin maasepän takomaan raskaaseen, tavallisesti kolmehaaraiseen rautatadikkoon ja pian sen jälkeen yhä kevyempiin ja joustavampiin 4-, 5- ja 6-haaraisiin tehtaan valmistamiin hankoihin.” Ainakin Jämsän seuduilla talikko nimitys olisi hyvin voinut levitä yhdessä rautanirkkoisen ja hyvinveistetyn työkalun nimenä . Vaikka tadikko vaatikin veistotaitoa, löytyi sitä yleensä omasta talosta riittävästi, ja vain rautakärkien osalta oli ehkä turvautuminen varsinaisen ammattilaisen eli sepän apuun, jollainen löytyi omasta pitäjästä.\nKuva 25. Tadikko-nimityksen ja sen muunnelmien levinneisyys suomen murteissa. Rengastetuilla alueilla on säilynyt pisimpään d:n sijasta l:llinen variantti talikko.– Virtaranta 1958.\nYlimalkaan kolmihaaraiseksi tadikon mainitsee kaksi vastaajaa ja kolme- tai useampihaaraiseksi kolme. Kolmella tai useammalla rautaisella piikillä varustetuksi lannankäsittelyvälineeksi tadikon määrittelee murrekyselyyn vastanneista kuusi. Kolmehaaraisen sepäntekoisen lannankäsittelyvälineen nimityksenä tadikko tunnetaan kaikista maakunnistamme Karjalaa lukuun ottamatta. Selvästi vankinta nimityksen käyttö tässä merkityksessa on Lounais-Suomessa. Tietoja on kaikkiaan 43. Kahdeksan tiedonannon mukaan tadikossa (talikossa, tarikossa) on kolme puista haaraa, jotka voivat olla raudoitettuja tai raudoittamattomia. Nimityksen levinneisyysalueen painopiste on selvästi Lounais-Suomessa.\nMonien tietojen mukaan tadikko on jo kaksihaarainen rautakyntinen tai kolmi- tai useampihaarainen sepän raudasta tai teräksestä tekemä tai vähintäin nelihaarainen ja kaupasta ostettu.\nVuonna 1930 julkaistun Maatalouden tietosanakirjan mukaan talikko, tadikko tai taikko onkin vähintäin neljällä haarukkamaisella piikillä sekä puisella varrella varustettu käsityöase, jota käytetään lannan yms. tavaran käsittelyssä . Nelipiikkinen on myös Billnäsin tehtaan Jääsken maatalousnäyttelyssä vuonna 1936 mainostama tadikko. Pohjois-Pohjanmalla (Muhos, Kolari) nelipiikkistä tadikkoa on nimitetty myös hangoksi. Vaikka nelihaarainen rautatadikko on ollut käytössä kaikissa maakunnissa, kiinnittää huomiota yhtäältä edustuksen täydellinen puuttuminen Keski-Pohjanmaalta, Pohjois-Savosta ja Pohjois-Karjalasta sekä toisaalta edustuksen runsaus Pohjois-Pohjanmaalla. Tuntuu siltä, että nelipiikkistä rautatadikkoa on markkinoitu erityisen tehokkaasti sekä Lounais-Suomessa että Oulun talousseuran alueella.\nMetallisen viisihaaraisen tadikon käyttöalue kattaa koko maan, joskin Itä-Suomen edustus on selvästi Päijänteen - Oulujärven länsipuolista aluetta harvempaa. Nelipiikkisen tyypin levikkialueeseen verrattuna tulevat viisipiikkisen myötä mukaan Keski-Pohjanmaa, Pohjois-Savo ja Pohjois-Karjala, joskin viimeksi mainitut vain yhdellä tiedolla. Pielisjärven tieto on vasta vuodelta 1960. Kaikki viisipiikkiset tadikot ovat tehdastekoisia.\nKuusipiikkinen tadikko näyttää olleen harvinaisuus. Siitä on vain 11 tietoa. Ne jakaantuvat kuitenkin jokseenkin tasaisesti samalle alueelle kuin viisipiikkisetkin, joskin Oulujoen vesistöalueen edustuksen puuttuminen on yllättävää. Varsinais-Suomesta Laitilasta manitaan, että sielläkin kuusipiikkinen oli harvinainen, ja että rautatadikossa oli paikkakunnalla yleensä vain viisi piikkiä. Nurmijärveläistä tietoa (vuodelta 1950) lukuun ottamatta kaikki maininnat ovat sotia edeltäneeltä ajalta, parhaastaan 1920-luvun lopulta.\nTalikko on merkinnyt alkuaan vain lantahankoa. 1920-luvulla puhuttiin myös heinätalikosta metallisten mallien tultua käyttöön.\nNimi tehtävän mukaan: hajoitin eli levityshanko\nHajoittimella on tavallisesti ymmärretty koivunhaarasta tehtyä kaksihaaraista, kokonaan puista lannankäsittelyvälinettä. Kooltaan se oli tavallista tadikkoa pienempi, sillä sitä käyttivät naiset.\nEntisen Viipurin läänin Pyhäjärveltä on kaksikin tietoa rautateräisestä levityshangosta. Niiden sanotaan olleen pieniä kuin anninpuut ja kevyempiä sekä heikompia kuin tadehangot. Levityshangolla levitettiin läävästä pellolle vedetty sonta, esimerkiksi ohralle käytetty ns. kattosonta. Levitys suoritettiin vasta kylvön jälkeen.\nKun hajottimen haaroihin pantiin rautakärjet, tuli hajottimesta tadikko, jolla saattoi luoda lantaa tukevammin. Muuan suomusjärveläinen tiedonantaja määritteleekin:\nHajottimes ei yhtikän ollu rautaa,\nmut simmosis ku sonda luodi,\nnis oli rauta nokas.\nSuomen murteiden sana-arkiston tietojen mukaan levityshangon nimenä on käytetty hajotinta hyvin suppealla alueella Varsinais-Suomessa sekä Satakunnan eteläisimmissä pitäjissä (Kuva 27). Hajotin-nimitykseen liittyvät Somerniemeltä ja Nastolasta muistiin merkitty yhdyssana hajoitustalikko.\nLevityshanko tunnettiin myös maamme ulkopuolella. Lättiläiset käyttävät suuren tadikon ohella pienempää, aina kaksikärkistä ja nykyisin raudasta valmistettua dakschinaa, jolla sontakasat levitetään pellolle. Levittämisestä tulee työvälineen toinen nimitys ardikls, jonka taustalla on verbi 'hajottaa, särkeä'. Muuan balttien tadikosta käyttämä termi on urkis, joka merkitsee 'tonkia'. Se on nimenomaan kaksipiikkisen hangon nimitys. Maan kääntämisellä tadikolla on meillä varsin nuori puutarhakulttuuriin kuuluva piirre, mutta etelämpänä sillä on vanhat juuret. Kun hankoauran nimitys palautuu ostjakissa (xir-), syrjäänissä (ger) ja votjakissa (geri) ‘kaivaa, murtaa, kyntää’ -merkityksiin, on esitetty, että kaksikyntinen kaivuuhanko olisi tunnettu ennen auraa eli sahroja (coxa), joksi se sittemmin kehittyi. Tähän yhteyteen sopivat Suomesta tavatut maininnat tadikon ja sahrojen peräpuun sukulaisuudesta. Esineen ulkomuodon perusteella puhutaan Uudellamaalla ja Etelä-Hämeessä sahran talikosta, ja Savossa tarikko on niin ikään sahran peräpuu. Se johdattaa meidät seuraavaan nimitysten ryhmään.\nUlkonäön mukaan annetut nimitykset: haaru, hanko, kihveli ja vilka\nSuomen murarkiston kokoelmissa vain puolenkymmentä tietoa sonnankäsittelyvälineen nimittämisestä sontahaaruksi. Sitä on käytetty yhtäältä Kymijoen vesistöalueella jatoisaalta Ruoveden reitin itäpuolella Ylä-Satakunnassa (Kuva 27). Haaru on murteellinen muoto haarasta. Se paljastaa aihioksi otetun puun luonnonhaaran. Vilppulassa nimityksen mainitaan olleen jo vuonna 1947 vanhahtava ja sillä tarkoitetun pellolla lannan levityksessä käytettyä kaksihaaraista puuta. Elimäkeläinen tieto vahvistaa sontahaarun tadikkoa pienemmäksi työvälineeksi. Kyseessä on siis kevytrakenteinen naisten pellolla lannan levityksessä käyttämä hajotin eikä rautateräinen miesten työkalu, tadikko.Vahvistuksen sontahaarun ja tadikon erilaisesta merkityksestä antaa myös Heinolasta muistiin merkitty lause: "Jassoo, talikko; minä luulint että se oli vaan sontahaaru..." Sontahaaru oli tadikkoa vaatimattomampi, kapeahko puulapion muotoinen työkalu, jonka olkapäät veistettiin hyvin loiviksi, joten työntäessä ei jalalla voinut auttaa. Haarojen päissä saattoi olla rautaiset kärjet.\nKuva 26. A. hajotin, b. (sonta)haaru, c. hanko, d. sontahanko lannan käsittelyvälineen nimityksinä. – SMSA ja museolähteet.\nHanko tarkoittaa nykyisin yleiskielessä useimmiten heinähankoa. Paikoin hangolla on ilman tade- tai sonta-etuliitettäkin tarkoitettu nimenomaan lannanluontivälinettä. Ennen tehdastekoisten kaksipiikkisten varsinaisten heinähankojen yleistymistä käytettiin heiniö tallissa ja navetassa käsiteltäessä monin paikoin tadikkoa. Perinne oli niin vahva, että uutta varsinaista heinähankoakin kutsuttiin tadikoksi ja päinvastoin uutta viisipiikkistä rautatadikkoa hangoksi.\nLannankäsittelyvälineenä hanko tunnetaan Satakunnassa ja Kainuussa, onpa yksi tieto Pohjanmaaltakin, mutta varsinaista ydinaluetta näyttää olevan Etelä-Karjala ja Inkeri (Kuva 27).\nJos tarkastellaan lantahangon määritelmiä, joista kaikkiaan 24 mainitsee haarojen määrästä jotakin, havaitaan primaariksi kaksihaarainen puuhanko. Kaksi- tai kolmihaaraiseksi hangon mainitsee viisi vastaajaa, samaten pelkästään kolmihaaraiseksi . Neljä- tai viisipiikkistä välinettä on hangoksi luonnehtinut vain yksi tiedonantajista. Rautahaaraisia tadehangot ovat vain poikkeustapauksessa. Sellaisiksi on mainittu aineiston ainoat neljä- ja viisipiikkiset sekä kolmipiikkisistä vain yksi (Tyrö Inkerissä). Kaukolasta ja Parikkalasta painotetaan, että puinen väline on hanko ja rautainen vilkka. Lisäselvityksinä mainitaan monin paikoin (Antrea, Jämsä, Kalliveri, Kerimäki, Kitee, Korpilahti, Valkjärvi), että hanko on nimenomaan lannan hajoitus- eli levitysväline. Martti Rapolan mukaan hanko (lanta-, tade-, sontahanko) oli vanhastaan Kaakkois-Suomessa (Karjalassa) vanha puinen talikko.\nKolmihaaraista hankoa on käytetty luontitehtävissä eli läävähankona. Läävässä eli navatassa sotkettiin eläimille myös haudetta eli apetta. Sen teossa käytettiin paikoin hankoa, joten sitä nimitettiin apehangoksi mikäli sillä ei ollut muita tehtäviä. On myös tietoja lantahangon käytöstä hauteen tekoon.\nKolmehaaraisen tadikon Suomeen leviämisen ajankohta ei ole määriteltävissä. Vuosisadan alkukymmenillä kerätyn muistitiedon kattamana aikana eli 1800-luvun jälkipuoliskolla - joka oli vielä hakosonnan valta-aikaa kuten on huomautettu - tyyppi oli yleisesti käytössä Länsi-Suomessa vanhemman kaksipiikkisen ohella. Sirelius nimittää sitä kolmihaaraiseksi puuhangoksi (Kuva 28).\nSontahanko on ollut käytössä lannankäsittelyvälineen nimenä alueella, joka ulottuu Karjalan kannakselta ja Etelä-Karjalasta toisaalta kohti Pohjois-Karjalaa ja toisaalta Saimaan eteläpuolitse Päijänteelle (Kuva 27) . Eräs riimillinen sontahangon määritelmä kuuluu seuraavasti:\nSontahanko tehtii puust,\nSontahangon ulkonäöstä annettujen selvitysten mukaan sillä tarkoitettiin ensisijaisesti rautakärjillä varustettua kaksihaaraista lannankäsittelyvälinettä. Tällaiseksi sen kuvailee 24 vastaajaa 33:sta, neljä mainitsee sen olevan ylimalkaan kaksihaarainen. Kun kolmikärkistä välinettä ei ole nimitetty sontahangoksi ja useampihaaraisesta metallitadikostakin on vain muutama hajamaininta, voidaan hyvin yhtyä pertunmaalaisen E. Seppälän näkemykseen, jonka mukaan: "Sontahankoa voidaan luonnehtia lujasta kaksihaaraisesta koivusta latteaksi veistetyksi hangoksi, jonka kummankin haaran kärkeen pantiin suppilomaiset rautaiset kärsäraudat.” Tällainen sontahanko pysyi Etelä-Savossa käytössä vuoden 1885 paikkeille, jolloin sitä alkoivat syrjäyttää raudasta tai teräksestä tehdyt useampihaaraiset sontahangot, joista käytettiin nimitystä taikko tai talikko.\nKuva 27. Lannan käsittelyvälineitä Sireliuksen mukaan: I. sonnanlevityshanko, II. raudoitettu 1920-luvun taitteessa häviämässä ollut karjalainen hanko ja III. sen raudasta tehty savolainen jäljennös Juvalta, IV. länsisuomalainen kolmihaarainen puuhanko. – Sirelius 1919, 263.\nKaksipiikkisen heinähangon vanha germaaninen nimi vastaa suomen kahveli-sanaa (muinaisyläsaksan gabola, keskiyläsaksan gabele, gabel; myöhäisgermaninen gaefl). Sitä käytetään myös poljettavasta (sa. drücklich) kolmipiikkisestä sontahangosta (gabil ‘tridens mistgabil’; gavele). Kyseessä on vanha laina kelttiläisalueilta (myöhäisiirissä ja kymrissä gabul, gebel). Esinettä nimitetään paikoin myös roomalaista perua olevalla termillä furca tai sen johdannaisella. Saksasta ei tunneta puista kaivuuhankoa, joten gabel lienee vanha tadikon tai heinähangon nimi, ehkä kummankin, Grimmin sanakirjan mukaan Gabel merkitsee puista työkalua, kun taas Forke (< lat. furca) on rautakynsin varustettu työväline.\nTässä yhteydessä voidaan mainita ruotsissa käytetty tadikon nimitys dygngrep. Norjassa vanhanmallisen kaksihaaraisen tadikon nimi on styng, mykestung, mökstyng tai sulroko. Kolmen ensimmäisen kantasana styng ‘‘. Nuoremman kolmehaaraisen mallin myötä omaksuttiin nimitys greip, joka saatettiin liittää vanhoihin kantasanoihin, jolloin syntyi sellaisia termejä kuin greiproko tai mökgreip.\nKihveli on tunnettu lannanluontivälineen nimenä parhaastaan Itä-Suomessa, ennen kaikkea Pohjois-Karjalassa (Kuva 29). Kihveli oli 3-6 -piikkinen rautatadikko, joia luonnehditaan atribuuteilla lapiomainen, tehdastekoinen, moderni ja ohutpiikkinen. Toisinaan malli mainitaan amerikkalaiseksi. Paikoin kihveli omaksuttii maasepän takomien kolmehaaraisten rautatadikoiden nimitykseksi.\nKuva 28. A. kihveli ja b. vilka lannan käsittelyvälineen nimityksenä. – SMSA ja museolähteet.\nKihveli-sanan takana on ruotsin skyffel. Kuinka termi on siirtynyt lannanluontivälineen nimitykseksi ja miksi se esiintyy sellaisena nimenomaan Pohjois-Karjalassa? Asiasta voidaan esittää vain oletuksia.\nKihvelillä ymmärrettiin tadikon ohella vuosisadan vaihteessa tehdastekoista rautapesäistä lapiota, jota käytettiin ennen kaikkea hiekka-, mutta myös sontalapiona. Karjalassakin kihveliksi nimitettiin suippoteräisiä, metallisella lavalla ja lapiokahvalla eli lävistetyllä puolipyöreällä kädensijalla varustettuja lapioita. Åminneforsin tehdas sai Viipurin maatalousnäyttelyssä vuonna 1887 käsi- ja maanviljelysaseiden luokassa ensimmäisen palkinnon kihvelistään. Valitettavasti luettelosta ei ilmene tarkemmin, oliko kyseessä lapio vai tadikko. Kun esimerkiksi Billnäsin rautalapioita ja tadikkoja tehtiin tunnetuksi vuosisadan vaihteessa erilaisissa julkaisuissa painetuin mainoksin, esiintyi kuvassa rinnan rautateräinen lapio ja viisihaarainen tadikko, mutta tekstissä puhutaan vain kihveleistä ynnä muista maataloustyökaluista. Yhtä epävarmalla pohjalla ollaan vielä Kuopion maatalousnäyttelyn tietojen suhteen vuonna 1906. Tilaisuudessa myytiin 1,75 markan hintaan keuruulaisen sepän tekemä spillings-skyffel (sontakihveli, n:o 1912) mutta myös Kurkijoen (Kronoborg) maanviljelyskoulun näytteille asettama spillings-spade. Mainitun näyttelyn luettelossa on Billnäsin tehtaan kuvittamaton mainos, jossa suositellaan skyfflar, grepar jne. Jääsken kihlakunnan maatalousnäyttelyä varten vuonna 1936 painetussa luettelossa (sivulla 22) on niin ikään Billnäsin mainos, jossa kaupataan kihveleitä. Kyse on rautateräisestä lapiosta. Mainoksissa on myös 4-piikkisiä talikoita, joihin kuuluu lävisteinen kahva. Kihveli olisi voitu käsittää kummankin kuvassa näkyvän työvälineen nimeksi.\nKihvelistä on tätä kautta voinut tulla sonnanluontivälineen yleisnimi, joka siirtyi myös tadikon nimeksi. Oletusten sarjaa voisi jatkaa siten, että Karjalassa olisi käytetty lapiota ennen tadikon tunnetuksi tuloa sonnan luontivälineenä. Kun tadikko sitten omaksuttiin, annettiin sille lapion nimi kihveli. Mutta miksi vain Itä-Suomessa? Tuntuu selvältä, että takana täytyy olla jonkin paikallisen vaikuttajan. Tällöin avautuu ainakin kolme mahdollisuutta:1) tehdastekoisia talikkoja on myyty piirimyyjän toimesta kihvelin nimellä, 2) joku vaikuttaja Pohjois-Karjalan maanviljelysseurassa on käyttänyt tadikosta kihveli-nimeä, 3) paikallisissa maanviljelys- ja karjanhoitokouluissa on suosittu tätä termiä.\nKihveli tadikon nimityksenä on voinut saada pontta myös kirjallisuuden kautta, lähinnä maanviljelysoppilaitoksien välityksellä. Näin voisi päätellä siitä, että tohtori Samuel Roosin suomentamassa ja vuonna 1873 Maatalouskirjasto-sarjassa ilmestyneessä J. Arrheniuksen kirjoittamassa teoksessa "Maamme paras kulta", jolla tarkoitettiin lantaa, käytetään kaikenlaisesta lannan lisästä nimitystä rikat eli lakastukset. Rikkojen käsittely vie ajatukset tietenkin rikkalapioon eli kihveliin, Näin tämä lapion nimitys olisi voinut siirtyä muidenkin kuin varsinaisten roskien eli rikkojen käsittelyssä käytetylle piikikkäälle työkalulle, tadikolle. Lopuksi on parasta palata alkulähteille eli ruotsin kieleen. Ruotsin Akatemian sanakirjan mukaan skyffel tarkoittaa näet lapiota, rikka- ja sontalapiota.\nVilkasta on Suomen murteiden sana-arkistossa puolensataa tiedonantoa. Nimityksellä on tarkoitettu voittopuolisesti neljä- tai viisihaaraista tadikkoa. Vain muutamassa tapauksessa on kolmi- tai kaksihaaraista työvälinettä nimitetty vilkaksi. Enemmistö tiedonantajista määrittelee vilkan ohutpiikkiseksi, puuvartiseksi ja lapiokahvalliseksi, moderniksi ja myöhään käyttöön tulleeksi työkaluksi. Valmistukseltaan se oli tehdastuotetta, joten omistajaksi päästiin kaupan välityksellä. Erään tiedon mukaan vilkka olisi ollut käytössä Parikkalassa jo 1880-luvulla. Vuokselassa työkalujen käyttööntulojärjestys oli ensin tarikko ja sitten vilkka.\nMartti Rapolan mukaan Etelä-Savossa ja Etelä-Karjalassa on käytössä taikon ohella hanko eli vilka. Uusi tehdastekoinen laite onkin Parikkalan, Sortavalan, Metsäpirtin ja Terijoen välillä sekä Haminassa vilka. Kaukolasta kerrotaan vuonna 1928, että silloin ei enää käytetty puisia lantahankoja eli talikkoja ja nimenäkin uusilla on vilka. Paikoin kuitenkin vakuutettiin, että tehtaan valmistama vilka on häviämässä hanko-nimen tieltä. Tämä oudolta tuntuva väittämä selittynee sillä, että tiedonanto ei koske yksinomaan sontatadikkoa, vaan nimitykseen kytkeytyy myös heinähanko.\nVilka on lainattu meille venäjästä, kuten termin levinneisyyskin kertoo. (Kuva 29) Sanan vily, vila merkitys on kaikissa slaavilaisissa kielissä ‘hanko, taivutettu työväline’. Virossa vigl on heinähanko. Wiedemannin mukaan sillä tarkoitetaan hankoa, jossa on enemmän kuin kaksi haaraa; sita-vigl on sontahanko. Se on virossa venäläistä alkuperää. Kantamuoto on vidla. Muinaispihkovan murteessa dl on muuttunut gl:ksi. Lyydissä sana on vilk ja merkitsee haarukkaa sekä nelihaaraista rautahankoa. Murkon mukaan vila on kookas hanko tai haarukka, vilka taas pieni haarukka tai pöytähaarukka ja vidly profiililtaan 'taivutettu'. Niiden kaikkien kantamerkitykseksi on esitetty vanhastaan 'terävä' puu. Murko on kiinnittänyt huomiota myös siihen, että slaavit säilyttivät uusien haarukkatyyppien käyttöön tulosta huolimatta tadikon nimenä vi(d)ly-sanan tai jonkin sen johdannaisen, kun sen sijaan muut haarukkamaiset työkalut lainasivat herkästi uusia nimiä. Niinpä pöytäkalustoon kuuluneet rautaiset haarukat tunnetaan nimellä angliskija ‘englantilainen’ luultavasti mainittuja esineitä välittäneen kauppamahdin muistona. Kulhojen nosteluun kehitetty uunihanko oli nimeltään burkla, joka palautuu perimmältään latinan furca-sanaan. Bulgarian karacka taas on lainaa turkista. Heinähankoa ja sahrojen haarukkamaista peräpuuta slaaveilla merkitsevät zoha ja rogla.\nToinen balttien tadikosta käyttämä termi on 'haarautumaan' viittaava sakas. Kolmas, lättiläisten suosima nimitys kukis liittyy niin ikään rakenteeseen, sillä kuka dakscha merkitsee 'puinen haarukka'. Tällaista levityshankoa käytetään edelleenkin. Sen kärjet vahvistetaan paahtamalla tulessa. Lätiksi sontatadikko on dakscha kun sen sijaan pienemmästä lyhdehangosta käytetään diminutiivimuotoa dakschina. Kantasana on dhag 'terävä', jonka lähtökohtana on 'oka'. Lättiläinen urkis tarkoittaa puolestaan kaksipiikkistä hankoa.\nLannankäsittelyvälineistä maassamme käyteyt nimitykset ovat siis moninaiset ja montaa eri lähtöä. Niissä on vanhaa omaperäistä ainesta yhtä hyvin kuin läntistä ja itäistä lainaa. Niissä heijastuvat sekä ulkoinen hahmo että käyttötarkoitus. Paikallisesti tarkasteltuna havaitaan, että nimitys on voitu siirtää vanhemmasta mallista nuorempaan mutta myös päinvastoin.\nNiinkin proosallinen toiminta kuin lannankäsittely ja siinä käytetty väline voi siis paljastaa yksityiskohtaisesti analysoituna pitkiä historiallisia kaaria. Tällainen kaari on kuin useata kappaleesta yhteen liimattu vaneri, johon kukin kerros tuo oman lisänsä. Siinä erottuvat aikojen kuluessa yhä ergonomisemmaksi ja tehokkaammaksi käyvä muoto, raaka-aineen paraneminen, siirtyminen kotitekoisesta tuotteesta tehdastekoiseen massatuotteeseen ja sukupuolten välisen työnjaon merkitys esineen koolle ja muodolle. Sosiaaliluokankin vaikutus häivähtää muutaman kerran. Aineelliseen kulttuuriin liittyy aina myös henkinen puoli. Tadikkoon sitä on kiinnittynyt runsaan nimikkeistön ohella sanontatapoina ja jopa kansainvälisinä uskomuksina.


> Antonelli Sagrantino di Montefalco 2008 (0.75 l) | Punaviinit | Italia | Viinikartta.fi\nPunaviinit, Sagrantino (päärypäle), Täyteläinen, 0.75 l, 20-75 €\nTäyteläinen, tanniininen, hapankirsikkainen, viikunainen, karhunvatukkainen, mausteinen, tamminen, runsas, rodukas\nTuotantoalue: Etelänsuuntaisten rinteiden tarhat Umbrian kukkuloilla 300–400 metrin korkeudessa. Valmistus: Rypäleet poimittiin käsin lokakuun alkupuolella. Kypsytys: 24 kuukautta tammitynnyreissä ja 12 kuukautta lasipäällysteisissä sementtisammioissa. Kestävyys: Lajikkeen viineille on ominaista pitkä kypsytyskestävyys, ja tämäkin viini kypsyy tuottajan mukaan pullossa oikein säilytettynä vielä vähintään 20 vuotta. Tuottaja: Antonelli San Marco on Montefalcon alueella toimiva perheomisteinen viinitila, joka käsittää yhteensä 170 hehtaaria. Muuta: Sagrantino on Umbrian alueen vanha lajike, jota on viljelty alueella yli 2 000 vuotta. Lajikkeen viljelyala on yli 700 hehtaaria ja ala on edelleen kasvussa viinityypin suosion myötä.\nSan Marcon viinitila on ollut Antonellin perheen omistuksessa vuodesta 1881 lähtien. Alkujaan Spoletosta kotoisin olevat Antonellit muuttivat Roomaan jo 5 sukupolvea sitten. Viinitilan johdossa on ollut vuodesta 1986 Filippo Antonelli, joka jakaa aikansa Montefalcon ja Rooman välillä, jossa sijaitsee perheen toinen viinitila, Castello di Torre in Pietra.\nViinitarhat sijaitsevat kukkuloiden rinteissä, joiden keskimääräinen korkeus 350m meren pinnasta. Maaperä on savipitoista ja siinä on runsaasti kalkkikivisiä saostumia, muistuttaen alueen eri geologisista ajanjaksoista. Paikoitellen maaperä on todella syvää ja paikoitellen siinä on runsaasti fossiileja tuottaen intensiivisiä ja moniulotteisia viinejä. Metsien ympäröimien rinteiden mikroilmasto on ihanteellinen viininviljelyyn ja oliivitarhoille. Punaiset päälajikkeet ovat Sagrantino ja Sangiovese, mutta myös Montepulcianoa, Merlot’a ja Cabernet Sauvignonia viljellään. Tilalle on istutettu myös valkoisia lajikkeita, Grechettoa ja Trebbiano Spoletinoa. Köynnöksien keski-ikä on n. 15 vuotta. Vanhimmat Sagrantino-köynnökset ovat 30 vuotiaita.\n170 hehtaarin kokoinen Antonelli San Marco viini- ja maatila sijaitsee keskellä Montefalco DOCG- viinialuetta. Pitkän ja rikkaan historian omaava Antonellin perhe huolehtii intohimoisesti alueestaan ja ylläpitää huolella tuotantonsa laatua vuodesta toiseen. He ovat useiden vuosien ajan tehneet tutkimustyötä ja ovat jatkuvasti parantaneet viiniensä laatua entisestään. Tilan tyyli joka on pikemminkin harmoninen, nautittava ja elegantti kuin yksioikoisen voimakas, on saatu aikaan hienovaraisella uuttamisella ja hillityllä tammen käytöllä.\nRuokasuositus: Täydellinen pari voimakkaille liharuuille, mutta toimii yksinäänkin meditaatioviininä.\nTämä viini on Viinikartan blogin (viinikartta.blogspot.fi) jutussa: Sagrantino - maailman terveellisin punaviini\n21.08.2018 klo 17:05 Muokkaa Poista\nViinin rypälekoostumus: Sagrantino\nKeskisessä Italiassa Umbriassa sijaitsevassa kylässä Montefalcossa ja sen lähiympäristössä kasvaa Sagrantino-rypäle noin 700 hehtaarilla. Viljelykset ovat kasvamassa suosion takia. Viinillä on DOCG, korkein laatuluokitus. Sagrantinosta tehdyt viinit kestävät erittäin hyvin varastointia. Viinit ovat erittäin tummia ja voimakkaan tanniinisia. Maku on luumuinen ja maanläheinen. Alkoholipitoisuus on korkea. Aluksi rypäleestä on tehty makeita jälkkäriviinejä, mutta viime aikoina on siirrytty kuiviin punaviinehin.


Sanna, Author at Poikien Äidit\nTapasin miehen kanssa aikoinaan 13v sitten, kun oma lapseni oli 1 vuoden ikäinen. Lapsen biologinen isä ei ollut eikä ole lapsen elämässä omasta halustaan mukana. Melko pian pojalla kävi "lipsahdus"…\nLue lisääHiipuuko oikeuteni pikkuhiljaa, vaikka meillä on yhteishuoltajuus?\nJos lapsella on outoja kipuja jaloissa ja käsissä, saattaa syynä olla kasvukivut, joille ei kuitenkaan ole tieteellistä selitystä. Joka tapauksessa ne edelleen yhdistetään lapsen kasvuun tai kasvun pyrähdyksiin. Tätä vanhan…\nLue lisääLapsen selittämättömät kivut raajoissa! Kyseessä saattaa olla kasvukivut\nJoskus kuulee puhuttavan mahtavista naapureista, peräti yhteisöistä, joissa puhalletaan yhteen hiileen. On whatsapp-ryhmää, lapsenvahtia, pidetään grilli-iltoja ja muuta mukavaa yhteishenkeä. Mutta mitä, jos naapurit ovat suoraan helvetistä?!? Naapurit helvetistä ajavat…\nLue lisääNaapurit helvetistä, pääseekö niistä eroon koskaan?!?\nJokainen kokee elämänsä aikana stressiä jostain, mutta voiko stressistä päästä eroon halutessaan? Lyhytaikainen stressi voi olla jopa hyväksi, jos joku kiireellinen projekti on saatava loppuun aikataulussa. Pieni stressi auttaa toimimaan…\nLue lisääStressi -pääseekö stressistä eroon?\nKohdunkaulan syöpä on yleistynyt viime vuosina selvästi varsinkin 30-40 -vuotiailla naisilla. Kohdunkaulan syöpiä todetaan Suomessa alle 200 vuodessa ja se on naisten toiseksi yleisin syöpä maailmanlaajuisesti. Kohdunkaulan syövän seulonta on…\nLue lisääKuinka usein seulontaan? Vältä kohdunkaulan syöpä!\nApua, hirveät tahrat lapsen vaatteissa!!! Taas! Tuttu tunne varmasti jokaiselle äidille. Tahroilta ei voi välttyä, eikä pidä vaatiakaan, ettei lapsi saisi leikkiä ja temmeltää ulkona mielin määrin. Tahranpoisto lastenvaatteista voi…\nLue lisääVinkit lastenvaatteiden tahranpoistoon luonnollisin menetelmin


Halvat lennot Zimbabwe Saint-Pierre ja Miquelon (ZW-PM) - Lentoliput maasta Zimbabwe maahan Saint-Pierre ja Miquelon - eSky.fi\nLennot maasta Zimbabwe maahan Saint-Pierre ja Miquelon\nHae lentoja maasta Zimbabwe maahan Saint-Pierre ja Miquelon\nKatso parhaat lentotarjoukset maasta Zimbabwe maahan Saint-Pierre ja Miquelon\n✔ Onko eSkylla saatavilla erityistarjouksia lentoihin kohteeseen maasta Zimbabwe maahan Saint-Pierre ja Miquelon?\n✔ Varatessani lennot kohteeseen maasta Zimbabwe maahan Saint-Pierre ja Miquelon voinko ostaa myös vakuutuksen?\n✔ Jos varaan lennot kohteeseen maasta Zimbabwe maahan Saint-Pierre ja Miquelon, voinko varata myös majoituksen?\n✔ Mitkä lennot lentävät kohteeseen maasta Zimbabwe maahan Saint-Pierre ja Miquelon?\neSky.fi-sivustolla varmistamme, että lennot kohteeseen maasta Zimbabwe maahan Saint-Pierre ja Miquelon sisältävät paitsi halpalentoyhtiöitä, niin myös sellaisia lentoyhtiöitä, jotka ovat erikoistuneet korkeampiin standardeihin.