kk1813 by Kulma kunta - Issuu\nHesburger askeleen lähempänä\nReippaasti kohti kesää! Voita\nPerjantaina 08.05.2013 Nro: 18\nNummenpakanviikko tulvii ohjelmia\nLuonnollisesti Exuviance Skin Caring Foundation SPF15, 30ml öljytön meikkivoide, joka takaa luonnollisen lopputuloksen. Meikkivoiteessa on aurinkosuoja 15.\nTule shoppailemaan Putiikkiviikoille! Putiikkiviikot Turun erikoiskaupoissa 2.-11.5.\nIlahduta Äitiä kaunein kukkasin erillaisin ja persoonallisin. Kukat kimppuun tai asetelmaan pihalle tai parvekkeelle roikkumaan. Tervetuloa Kukka-Tuirelle ihastumaan meidän laajaan valikoimaan.\n44 € Järjestämme apteekissamme 10. toukokuuta kello 11-17 Liikkujan apteekki -tapahtuman. Tuote-esittelyjä, maistatuksia, tarjouksia ja arvonta. Tapahtumassa voit lisäksi käydä InBody-kehonkoostumusmittauksessa ja oman ajan voit varata etukäteen apteekissa tai www.pyhahenrik.fi\nPalvelemme pyhinäkin klo 8:30-18:00 Hautausmaantie 30, Turku\np. (02) 236 0176, 050 348 6264\nPÄÄKIRJOITUS Itä-Turussa 8.5.2013\nHurttivuoren yllätys Rakennuslautakunnasta kuului loppuviikolla kummia. Hurtinkadulle jalkautunut lautakunta linjasi, että Lännen YH-Asunnot Oy:n palvelukotisuunnitelmat eivät ole toteuttamiskelpoisia. Tämä ei tarkoita hankkeen kariutumista, mutta palvelukodin luonnosteleminen alkaa taas puhtaalta paperilta. Tällä kertaa naapurit ja haastavan kallioinen maasto pitää huomioida aiempaa paremmin. Rakennuslautakunnan kanta on mullistava, koska viime vaalikaudella istuneet rakennuslautakuntalaiset suhtautuivat hankkeeseen suopeasti. Tai ainakin yleinen kanta tuntui olevan, että kyseessä on kaavan mukainen rakentaminen ja että asiaan ei ole nokankoputtamista. ”Kaavan mukainen rakentaminen, kaavan mukainen rakentaminen”, toisteltiin. On myös merkillepantavaa, että edellinenkin rakennuslautakunta teki alueelle katselmuksen. Se ei näkynyt päätöksen-\nteossa. Miltei kaikki rakennuslautakunnan jäsenet vaihtuivat syksyn kuntavaalien jälkeen, mikä vaikutti Hurtinkadun tilanteeseen merkittävästi. Tilanne ei ollut Hurtinkadulla niin vaihtoehdoton, kuin viime vaalikaudella istunut lautakunta antoi ymmärtää. Olisiko tästä paletista vedettävissä yleisempiäkin johtopäätöksiä? Monesti puhutaan politiikan vaihtoehdottomuudesta ja puolueiden samankaltaistumisesta. Maan hallitus harjoittaa aina samanlaista politiikkaa – hallituksen kokoonpanolla ei ole väliä. Näin toimitaan, koska ei ole muuta vaihtoehtoa. Muuten saapuvat heinäsirkkaparvet. Olisiko kuitenkin niin, että vaihtoehtoja kyllä löytyy, kunhan niitä vain halutaan etsiä. Ehkä etsintään tarvitaan myös hitunen rohkeutta.\nTPS juhli faniristeilyllä Turun Palloseuran pelaajat ja fanit viettivät kuusi vuotta kestäneen Vladimir Jursinovin valmentajakauden päättäjäisiä perinteisellä faniristeilyllä (Kk 6.5.1998). Jursinov oli jo siirtynyt Venäjän maajoukkueen valmennustehtäviin, ja Tepsin peräsimeen oli tarttunut Hannu Jortikka. Edustusjoukkueen kakkosvalmentajan paikalta C-junioreiden valmen-\ntajaksi siirtyneeltä Jukka Koivulta löytyi uskoa Tepsin omiin junioreihin. Koivu arveli, että viiden vuoden kuluttua Tepsin edustusjoukkueen ykköskentässä pelaa ainoastaan seuran omia kasvatteja. SM-liigakausi 1997-1998 päättyi turkulaisten pettymykseen, kun runkosarjan voittanut TPS jäi lopulta liigan viidennelle sijalle. Lauri Simola\nTyöttömyys on iso haaste yhteiskunnallemme. Nuorten työttömyyteen sisältyy erityinen riski syrjäytymiskierteeseen joutumisesta jo ennen kuin aikuisuudesta ja työelämästä on saatu edes hädin tuskin maistiaisia. Kataisen hallitus loi yhdeksi kärkihankkeekseen nimetyn nuorisotakuun vastatakseen kasvavaan nuorisotyöttömyysongelmaan. Laki tuli voimaan vuoden alusta. Nuorisotakuu tarjoaa alle 25-vuotiaille sekä alle 30-vuotiaille vastavalmistuneille koulutus-, työkokeilu-, työpajatai työpaikan kolmen kuukauden sisällä työttömäksi ilmoittautumisesta. Uusimman työllisyyskatsauksen mukaan maaliskuun lopussa alle 25-vuotiaita työttömiä työnhakijoita oli 37.000, mikä on 7.400 enemmän kuin vuosi sitten. Takuu on jäänyt torsoksi. Työ- ja elinkeinominisHannu Virta (vas.), Hannu Jortikka ja Kari Jalonen osallistuivat teriö linjasi hiljattain, että TPS:n faniristeilylle (Kk 6.5.1998). Suomi tarvitsee 200.000\nKuuluuko roskaaminen kulttuuriimme?\nTyöntekijämiehen kokonaiseläkeaika on 17,2 vuotta, kun taas ylemmäntoimihenkilömiehen 19,2 vuotta. Naisten vastaavat luvut ovat 23 ja 23,7. Työkyvyttömyys- ja muu varhaiseläke on työntekijöillä todennäköisempi ja kestoltaan pidempi kuin toimihenkilöillä.” PAMin puheenjohtaja Ann Selin Pam-lehdessä 26.4. Ainainen valitus koiran jätöksistä on alkanut ja jatkuu edelleen. Maailman paras albumi on kuitenkin Marvin Gayen Mutta eikö kukaan huoWhat’s Going On. Se on musiikillisen loistava ko- maa sitä järjetöntä ihkonaisuus, yllättävä, lyriikoiltaan haastava yhteiskun- misten heittämää roskan taa kritisoiva, elämän perusarvoja miettivä nuoren mie- määrää, jota on niin auhen tilitys.” totienvarret kuin kevyenJyrki ”Njassa” Jantunen kolumnissaan Helsingin Sano- liikenteen väylät täynnä, missa 3.5. koulujen ympäristöstä puhumattakaan. Ja jopa asumusten pihoilla. Jos keneltä tahansa kysyy, niin jokainen haluaa terEikä tältä roskalta sääsveellistä ja puhdasta ravintoa. Sellaista löytää mo- ty edes metsä- tai kuntonen kaupankin hyllyiltä, jos osaa tarkasti valita, mutta jos poluilla. haluaa ravinnon hankinnan ohella myös raitista ilmaa, On tupakka-askia, karkhyötyliikuntaa ja mielen rauhaa, niin kohta on taas sen kipaperia karkkipaperin aika. Pientareilta ja metsistä alkaa punkea esiin yrttejä, perään, nenäliinaa, kaikuusenkerkkiä, korvasieniä.” kenlaista muovia, kaikenToimittaja Kylli Salo Kunnallislehdessä 30.4. kokoisia muovipusseja, koiran kakkaa kakkapussissa, vaatteita, lasia, metallia,\nuutta yksityisen sektorin työpaikkaa vuoteen 2019 mennessä. Tavoite on kova, sillä Suomesta on hävinnyt kymmeniätuhansia teollisia työpaikkoja viimeisten vuosien aikana. Vuosina 2001–2010 pk-yritykset loivat noin 77.000 uutta työpaikkaa, ja näistä noin 56.000 syntyi alle 20 hengen yrityksiin. Työn tekemisestä ja työllistämisestä on tehtävä aina kannattavaa ja yrittäjyydestä houkuttelevaa. Perussuomalaiset haluavat kohentaa yrittäjien asemaa yhteiskunnassamme parantamalla esimerkiksi konkurssilainsäädäntöä. Epäonnistumisen ei pidä johtaa vuosikymmenien velkavankeuteen, vaan konkurssissa tilit tasataan ja sen jälkeen jokainen voi lähteä rakentamaan tulevaisuuttaan puhtaalta pöydältä. Jokainen yrittäjä aloittaa pienestä, mutta voi olla tulevaisuuden työnantaja toisille. Maria Lohela (ps.)\nTarvitaanko Itä-Turkuun lisää ruokapaikkoja?\nlasten mehutetroja ja niin edelleen. Vastaa osoitteessa www.kulmis.fi! Nämä eivät koskaan maadu. Vastausaikaa on keskiviikosta maanantaihin. Koirankakat orgaanisena jätteenä maatuvat ja muuttuvat mullaksi. Itse koiran hankkimisen jälkeen olen joka kevät omat vakioreittini puhdistanut keräämällä nämä roskat, ja en ole ainoa roskien kerääjä. Mutta koko lähiötä, koko kaupungista puhumattakaan, ei muutama ihminen pysty siivoamaan. Ääniä maanantaiaamuun mennessä: 73 kpl. Onko tämä järjetön suomalaisen kauniin luonnon roskaaminen jotenkin kulttuurissamme vai mikä mättää. Eeva Savola\nPitäisikö Kaarina liittää Turkuun? kyllä 44% ei 56%\nTEKSTARIT • Terassillamme istuskeli kaksi citykania. Ovatko muut tehneet havaintoja pääkaupunkiseudulta tulleisiin pupuihin? Pian näitä vilisee Num-\nmenmäellä joka pihalla. – Huolestunut. • Uusia asukkaita kohdellaan Turussa ennakko-\nluuloisesti. Johonkin lokeroon pitää arvuutella tai määritellä vaikka ei ihmistä edes tunne. Trampoliinissa hyppien pojat huusivat ”siivoo-\nja”! Tosiasiassa meidän perheessä kummallakin on korkeakoulututkinto. Ei ole mopin varressa tarvinnut olla edes opiskeluaikana. Kaikki\nkunnia siivoojille, teet- • Asfalttitiet ovat histe arvokasta työtä satoriallisen surkeassa moin autonpesijät. Toikunnossa! Määrärahat vottavasti näistä pikku pois piipertäjiltä ja tienhuutelijoista tulee edes pitoon, niin kansa kiittää siivoojia. varmasti!\nKULMAKUNTA 08.05.2013 N:o 18\nRakennusaikataulu selviää lähiaikoina\nHesen saapuminen askelta lähempänä\nVarissuon Hesburger nousee Littoistentien ja Suurpäänkadun kulmaukseen.\nLauri Simola Varissuo Hesburgerin hampurilaisravintolan saapuminen Varissuolle on ottanut aikaa. Kulmakunta uutisoi jo kolmisen vuotta sitten (Kk 15.12.2010) hampurilaispihvien paistuvan Littoistentien ja Suurpäänkadun kulmauksessa viimeistään kesällä 2012 – todennäköisesti aikaisemmin.\nHesburgerin aikataulut kuitenkin venähtivät. Ympäristönsuojelutoimisto havaitsi hampurilaisravintolalle suunniteltua tonttia reunustavassa Marjavuori-puistossa kasvavan suojeltavaksi luokitellun pähkinäpensaslehtoesiintymän. Asemakaavanmuutosehdotuksen viilaamista jouduttiin jatkamaan, mikä pisti Varissuon Hesburgerin suunnitelmat jäähylle.\nAskel eteen Nyt Varissuon Hesburger on taas askelta lähempänä. Kaupunkisuunnittelu- ja ympäristölautakunta hyväksyi 16. huhtikuuta asemakaavanmuutosehdotuksen, jossa pähkinäpensaslehto on merkitty suojeltavaksi. Hesburgerin varatoimitusjohtaja Jari Vuoti sanoo tuoreen kaavan tulevan lainvoimaiseksi 24. toukokuuta, jos kaavas-\nta ei valiteta. Hampurilaisravintolaketjun suunnitelmat Varissuon Hesburgerin suhteen tarkentuvat vasta, kun kaava saa lainvoiman. - Muun muassa tontin muoto on muuttunut, mikä pitää huomioida suunnitelmissa. Varmaa kuitenkin on, että Varissuolle tulee nimenomaan drive in –ravintola, Vuoti kertoo. Salmela-Yhtiöt Oy:n hallituksen puheenjohtaja Heikki Salmela arvioi Kul-\nmakunnalle (15.12.2010), että Varissuolle kaavaillun Hesburgerin rakentamisaika on noin seitsemästä kahdeksaan kuukautta. Varissuon Hesburger valmistuisi alkuvuodesta 2014, jos kaava saa lainvoiman toukokuun lopussa ja rakennustöihin päästään pikapuoliin kaavan lainvoimaiseksi tulemisen jälkeen – olettaen, että Salmelan rakennusaika-arvio pitää edelleen kutinsa.\nHurtinkadun palvelukotisuunnitelmat menevät uusiksi Lauri Simola Hurttivuori Hurtinkadulle suunnitellun palvelukodin piirustukset palaavat arkkitehdin työpöydälle. Rakennuslautakunta jalkautui torstaina tarkastelemaan osoitteessa Hurtinkatu 10 sijaitsevaa tonttia ja katsoi, että Lännen YH-Asunnot Oy:n palvelukotisuunnitelmat eivät ole toteuttamiskelpoisia. Rakennuslautakunnan puheenjohtaja Saara Ilvessalo (vihr.) sanoo, että vaikka lautakunnan jäsenet olivat tutustuneet hankkeen karttakuviin ja muuhun materiaaliin, palvelukotikäyttöön suunnitellun tontin haastavuus korkeuseroineen konkretisoitui vasta paikanpäällä. Ilvessalon mukaan täyttömaata olisi tarvinnut ajaa Hurtinkadulle huomattavat määrät: palvelukodin kivijalasta olisi laskeutunut kolmen metrin kaistale täyttömaata 45\nasteen kulmassa. - Katselmuksella myös huomasi selvästi, että metsä on aktiivisessa virkistyskäytössä. Ilvessalo sanoo Rakennuslautakunnan kiinnittäneen huomiota, miten läheltä palvelukoti viistäisi viereisen rivitaloyhtiön takapihoja. - Palvelukodin pelastustie olisi kulkenut lähimmillään vain 4,5 metrin päässä takapihoista. Nyt Rakennuslautakunta vaatii Lännen YH-Asunnot Oy:ltä uutta, paremmin maaston muodot huomioivaa, palvelukotisuunnitelmaa. - Lautakunta suhtautuu myönteisesti palvelukoti-hankkeeseen, mutta paikka oli näille suunnitelmille sopimaton. Toivottavasti saamme uudet palvelukotisuunnitelmat mahdollisimman nopeasti, Ilvessalo sanoo. Rakennuslautakunnan päätöksestä palauttaa palvelukotisuunnitel-\nRakennuslautakunnan puheenjohtaja Saara Ilvessalo (vihr.) toivoo, että lautakunta saa uudet palvelukoti-suunnitelmat pöydälleen mahdollisimman ripeästi.\nma uuteen valmisteluun tekee erikoisen se, että viime valtuustokaudella istunut Rakennuslautakunta oli suunnitelmalle myötämielinen. Myös silloin paikalla järjestettiin katselmus. Alun perin Lännen\nYH-Asunnot Oy suunnitteli Hurtinkadulle 6.000 kerrosneliömetrin palvelukotia, joka olisi toteutettu kahdessa vaiheessa. Niin sanotuille tavallisille vanhuksille ja muistisairaille suunnatun palvelukodin asukasmääräksi ilmoitet-\ntiin 54 ja henkilöstötarpeen arvioitiin olevan noin 40. Sittemmin suunnitelmia viilattiin vielä astetta kevyempään suuntaan. Kulmakunta ei tavoittanut Lännen YH-Asunnot Oy:tä kommentoimaan asiaa.\nKerho- ja muskarihaku alkoi Hakuaika seurakuntien päiväkerhoihin ja muskareihin alkoi viime viikon torstaina. Hakuaikaa on toukokuun loppuun saakka. Päiväkerhojen ja muskareiden toimintakausi alkaa elokuun puolivälissä ja jatkuu toukokuuhun saakka. Päiväkerho on 3-5 -vuotiaiden lasten kasvupaikka. Kerhon arki on leikkimistä, liikkumista, käsillä tekemistä ja taiteen ilmaisemista. Maksuttomat ja laadukkaat päiväkerhot kokoontuvat kaksi kertaa viikossa kolmen tunnin ajan kerrallaan. Päiväkerhossa lapsiryhmä ja varhaiskasvatukseen perehtyneet lastenohjaajat pysyvät samoina koko kauden ajan. Seurakuntien muskareissa alle kaksivuotiaat kasvavat laulaen, soittaen, liikkuen ja kuunnellen. Muskareita ohjaavat lastenohjaajat tai Turun konservatorion muskariopettajat. Muskareiden lukukausimaksu on 25 euroa. Osoitteessa www.kirkonrotta.fi on lisätietoja hausta sekä toiminnasta ja toimipaikoista. Sivuilla voi myös täyttää hakulomakkeen.\nPäällystystöitä Ravattulassa Kesän päällystystyöt käynnistyivät maanantai-illalla valtatiellä 10. Valtatietä 10 päällystetään noin 1,5 kilometrin matka Ravattulan kohdalta sekä kantatielle 40 johtavat rampit. Liikennehaittojen minimoimiseksi päällystystyöt tehdään yöaikaan kello 20– 06 välisenä aikana. Maanantaina alkanut päällystysrupeama kestää noin 10 päivää. Töiden aikana liikenteellä on koko ajan käytössä toinen ajokaista kymppitiellä. Kantatielle johtavat rampit kuitenkin suljetaan liikenteeltä päällystämisen ajaksi. Yhden rampin päällystäminen kestää muutaman tunnin. Ramppeja päällystetään 9.-10.5. välisenä yönä ja 13.–15.5. välisinä kahtena yönä. Autoilijoiden kannattaa mahdollisuuksien mukaan käyttää tällöin vaihtoehtoisia reittejä. Mahdollinen sade voi sotkea päällystysaikataulu ja viivästyttää tiemerkintöjen tekemistä.\nNummi Nummen kylässä oli 1500-luvulla kuusi taloa: Pappila, Kuikkula, Kylä, Simola, Tammi ja Veräjänkorva (Korvala). Talot oli rakennettu umpikartanoiksi, jossa rakennukset ja aita sulkevat pihapiirin kokonaan. Turun palon (4.9.1827) jälkeen ihmiset muuttivat halvempien hintojen perässä Kaarinan puolella olevaan Nummenpakkaan. Vuonna 1905 se muodostettiin Nummenmäki-nimiseksi taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Alue siirtyi Kaarinalta Turulle vuoden 1939 aluejaon jälkeen, jolloin taajaväkinen yhdyskunta samalla lakkautettiin. Lähde: Wikipedia\nNummenpakanviikko tulvii tapahtumia Lauri Simola Nummi\nNummenmäen Pientalot ry:n Ulla Vahtera, Jukka Tuohi ja Reijo Aulio kutsuvat kansaa Nummenpakanviikon pyörteisiin.\naanantaina alkava Nummenpakanviikko valtaa Pakan nyt kolmatta kertaa. Kaupunginosaviikkoihin kuuluvan tapahtumaviikon ohjelma on taas monipuolistunut, ja kaiken kirjava ohjelma näkyy ja kuuluu idyllisen Pakan jokaisessa sopukassa. Nummenpakanviikon järjestelyjen päävastuu lepää edellisten vuosien tapaan Nummenmäen Pientalot ry:n harteilla, vaikkakin kaupunginosaviikkoon ottaa osaa peräti 17 eri yhdistystä ja toimijaa. - Yhdistyksiä on mukana enemmän kuin aikaisemmin – ja tulijoita olisi ollut lisääkin. Aiempaa monilukuisempi joukko näkyy ohjelmassa: jokaiselle löytyy varmasti jotakin kiinnostavaa, Nummenmäen Pientalot ry:n puheenjohtaja Jukka Tuohi vakuuttaa. Nummenpakanviikon\norganisaattorina toimiva Nummenmäen Pientalojen tiedottaja Ulla Vahtera nyökkää. Ja miksi ei nyökkäisi: ohjelmisto kattaa kulttuurikentän laidasta laitaan. Viikon mittaan nautitaan rockista, karaokesta, runoudesta, tanssimusiikista ja ruumiinkulttuuriksi laskettavavasta nappulafutiksesta. Luvassa on myös raskaampaa asiaa. T-talolla torstai-iltana kokoontuvaan Pakan Parlamenttiin osallistuvia kaupungin virkamiehiä voi hiillostaa alueen ajankohtaisilla asioilla. Paikalle saapuvat ainakin liikennesuunnitteluinsinööri Eero Paavola, kaavoitusarkkitehti Christiane Eskolin ja Sivistystoimialan toimialajohtaja Timo Jalonen. Kolmikko taitaa ainakin kaavoitusasioihin, liikennekiemuroihin sekä koulu- ja päiväkotipuoleen liittyvät\nPaka tutuksi paseruksella\nOhjelmiston yksi aiempien vuosien ehdottomista vetonauloista on ollut Pakan paserus. Paseruksilla tututkin nurkat näyttäytyvät uudessa valossa, kun paserusmestari Viri Teppo-Pärnä opastaa paseruskansan huomion kiinnittymään seikkoihin, joita tavallinen kaduntallaaja ei juuri noteeraa. Noteeraamisen arvoisia yksityiskohtia voi löytää esimerkiksi taidokasta käsityötä olevasta vanhasta peltikatosta tai vaikkapa iäkkään rakennuksen kivijalasta. Pitää vain osata katsoa. Tämän vuoden paseruksella keskitytään erityisesti Pakan rintamamiestaloihin ja ihaillaan vuoden 2011 pihakilpailussa toisen sijan saavuttanutta pakalaista omakotipihaa. - Erityisesti paseruksille\non osallistunut runsaasti väkeä muualtakin Turusta, Vahtera huomauttaa.\nNummenmäen Pientalojen omakotitalkkareiden työnjohtaja Reijo Aulio arvioi Nummenpakanviikkojen olevan kaiken vaivan väärti, vaikka järjestäjätahot eivät hyödy rahallisesti valtavasti työtä vaativasta tapahtumasta. - Yhdessä toimimiselle on suuri tarve, ja Nummenpakanviikot luovat kylähenkeä. Niin, ja osallistaminen on yksi kaupunginosaviikkojen teemoista, Aulio sanoo. Tuohi lisää viikon toimivan muualla asuville oivan tarjottimen tutustua Pakaan. - Ja tapahtumat tarjoavat ex-pakalaisille paikan, jossa tavata vanhoja tuttuja. Vähän niin kuin lip- Tämä on Klaapotti. Sen käyttötarkoitus paljastetaan laupakioskit ennen vanhaan, antaina Lauri Viljasen puistossa järjestettävässä kirpputoAulio miettii. ri-tapahtumassa, Aulio vihjaa.\nMaanantai 17.45 Juhlakulkue lähtee Kaarinan VPK:n talolta Kuuvuoren kentälle. 18.00 Kesäjuhla Kuuvuoren kentällä. Juhlapuhujana Kulttuurilautakunnan pj., itsekin Pakalla asuva Maija Perho (kok.). Tiistai 18.00 Tiistai-illan Vesper Pyhän Katariinan kirkossa. Esiintymässä muun muassa Nummenmäen Näyttämön nuoret solistit. Keskiviikko 18.00 Perinteinen Nummenpakanpäivä Nummen koulussa. Torstai 18.00 Pakan Parlamentti T-talolla. Perjantai 19.00 Siltatanssit Halisten vanhalla sillalla. Lauantai 16.00 Kuuvuorirock Nummen keskuspuistossa. Sunnuntai 16.00 Pyhäpäivän Paserus Pakalla. Lähtö Nummenpuistokadun ja Paaskunnankadun kulmasta. Viikon koko ohjelma löytyy osoitteesta: http://kaupunginosaviikot.net/wp-content/uploads/2013/04/Nummenpakka-13.5.-19.5..pdf\nUPEA RETKISETTI KAUPAN PÄÄLLE! Osta väh. 3 kg Royal Canin -koiranruokaa, saat kaupanpäälle KYLMÄLAUKUN ja koiran JUOMAPULLON! Osallistu\nARVONTAAN – voit voittaa Haltin ulkoilupuvun!\nseuraavaa ostosta varten!\nKoiranpäivät myös Royal Canin Facebook-sivuilla\nLemmikkitarvikeliike PetSet Hämeentie 24, Turku Puh. 040 777 0556 petset.turku@gmail.com www.petset.eu Avoinna: Ma-pe 10–18, la 10–14\nSuomessa vietettiin ensimmäistä äitienpäivää vuonna 1918 Suomessa ensimmäistä äitienpäivää vietettiin vuonna 1918. Suomeen äitienpäivän toi kansakoulunopettaja ja kansanedustaja Vilho Reima. Silloin äitienpäivää vietettiin toukokuun kolmantena sunnuntaina, mutta vuonna 1927 päiväksi vakiintui nykyinen käytäntö. Viralliseksi liputuspäiväksi äitienpäivä tuli vuonna 1947. (Lähde: Wikipedia)\nTunteiden vuoristorata vei äitienpäivänä Lauri Simola Turku\n- Lähetänkö kortin biologiselle äidilleni, joka hylkäsi minut? Jos lähetän, teenkö väärin Turun äitiäni kohtaan? Äitienpäivä merkitsi adoptoidulle Marja-Liisa Salmiselle ristiriitaisia tunteita. Vuonna 1942 syntynyt\nSalminen tuotiin Turkuun puolen vuoden ikäisenä. Perillä odottivat kaukaiset sukulaiset, jotka olivat suostuneet ottamaan tytön hoiviinsa vanhuuden tueksi ja turvaksi. Salminen oli syntynyt avioliiton ulkopuolisesta suhteesta. Hänen biologinen äitinsä ei mennyt naimisiin lapsensa isän kanssa, vaan äidin vei vihille toinen mies. Mies ei hyväksynyt lasta perheeseen, ja Salmisen tie vei kaukaa pohjoisesta länsirannikolle. Salmisen kasvattivanhemmat adoptoivat tytön virallisesti, kun Salminen oli viisivuotias. - Lapsuuteni oli ihan hyvä. Todennäköisesti parempi kuin pohjoisessa olisi ollut. Adoptiovanhempani olivat pienyrittäjiä, jotka tulivat toimeen ihan kohtalaisesti. Adoptiovanhempien huomattavan korkea ikä kuitenkin paljasti, etteivät kyseessä olleet Salmisen biologiset vanhemmat. - Minua kiusattiin siitä, etteivät nuo voi olla sinun vanhempiasi. Minä käänsin asian niin, että minulla onkin kaksi äitiä ja kaksi isää.\n”Kuin vieraassa paikassa”\nSalminen tapasi biologisen äitinsä ensimmäistä kertaa 10 vuoden ikäisenä. - En kutsunut häntä äidiksi. Olen sitä mieltä, että ihmisellä voi olla vain yksi äiti, vaikka puolustauduinkin kiusaajia vastaan kahdella äidillä. Tapaaminen ei muutenkaan ollut erityisen sykähdyttävä.\nMarja-Liisa Salminen esittelee kuvaa, jossa hän poseeraa siskopuolensa ja biologisen äitinsä kanssa. – Hän ei koskaan pyytänyt anteeksi, että antoi minut pois.\n- Tuntui ihan kuin olisi kylässä jossain täysin vieraassa paikassa ja vieraiden ihmisten luona.\nSukkia ja kiiltokuvia\n- Kun sain omia lapsia, biologinen äitini lähetteli heille villasukkia ja yritti ilmeisesti olla mummun roolissa. Se tuntui naurettavalta. Minulle hän lähetti kiiltokuvia, kun olin jo aikuinen. Ehkä häneltä jäi se vaihe minun lapsuudestani elämättä, ja hän yritti jotenkin paikata asiaa. Biologinen äiti ei koskaan käynyt Salmiselle läheiseksi. - Kyläilin hänen luonaan ehkä kymmenisen kertaa. En saanut vuodatettua yhtään kyyneltä hänen hautajaisissaan. Hän ei\nkoskaan pyytänyt anteeksi, että antoi minut pois. Hän vain vetosi olosuhteisiin. Salminen teki työuransa lastenhoitajana Tyksin synnytyslaitoksella. Oma tausta vaikutti työnkuvaan. - Aina, kun joku synnyttäneistä äideistä antoi lapsensa pois, halusin itse huolehtia vauvan kantokassiin. Kyyneleet tulivat silmiin, mutta halusin olla se, joka lähettää lapsen matkaan. Biologisesta isästään Salminen otti selvää vasta myöhemmällä iällä, noin kymmenisen vuotta sitten. Edesmenneen isän puolelta paljastui kuusi sisarpuolta. - Kun selvitin, kuka isäni oli, sain juuret. Keho-\ntan kaikkia adoptoituja ja huostaan otettuja ottamaan selvää biologisista vanhemmistaan, hankkimaan juuret. Niillä on merkitystä. Palataan vielä Salmisen lapsuuden äitienpäiväongelmaan: lähettikö hän koskaan äitienpäiväkorttia biologiselle äidilleen? - En. En pystynyt kirjoittamaan hänelle sanaa ”äiti”.\nSalminen vetää vastaperustettua adoptoitujen aikuisten vertaisryhmää, joka on kokoontunut yhden kerran. Seuraava kokoontuminen järjestetään 16. toukokuuta kello 17.30. Ryhmä kokoontuu Turun Seudun Nivelyhdistyksen tiloissa osoitteessa Aninkaistenkatu 14 B 3. Tapaamiset ovat maksuttomia, ja niihin toivotaan etukäteisilmoittautumisia. Ilmoittautua voi numeroon 040-7190967.\nNorssissa vietettiin vappujuhlia\nappuaattona Turun normaalikoulussa oltiin vapputunnelmissa. Alakoululaisten ”Stage on vapaa” keräsi auditorion täyteen iloisia koululaisia opettajineen. 15 ohjelmanumeroa siivitti koulun väen vapun viettoon. Tänä vuonna pääosassa oli musiikki. Lahjakkaat lapset esit-\ntivät musiikkia niin laulun kuin soitonkin muodossa. Tunnissa ehdittiin kuulemaan muun muassa laulut Tipitii, Telefooni Afrikasta ja Achy Breaky Heart sekä muutama pianoesitys ja yksi huiluesitys. Tunnelma kohosi esitysten myötä, ja opettajien esitys sai aikaan varsinaisen taputusryöpyn\noppilailta. Yläkoululaiset uhmasivat vappuaaton kylmää säätä menemällä ulos. Puffetti oli katettu koulun pihalle ja sieltä sai ostettua edullisesti esimerkiksi limua ja karkkia. Kylmä sää ei karkottanut innokkaita puffettiasiakkaita ja-myyjiä.\nNorssin 6C-luokka haaveili ikuisesta nuoruudesta eli he lauloivat Forever Young-biisin.\nNorssin yläkoulaiset uhmasivat vappuaaton kylmää säätä pistämällä pystyyn puffetin.\nTurun normaalikoulun 4C luokka esitti kappaleen Achy Breaky Heart.\n(1-3/2013 vs. 1-3/2012)\n0207-numeroiden hinnat 8,35 snt/puhelu +lankapuhelimesta 7,02 snt/min tai matkapuhelimesta 17,17 snt/min\nMaskussa on nähtävää Masku on keskiajalla perustettu kirkkopitäjä. Maskusta on Raisioon 12 kilometriä, Naantaliin 15 kilometriä ja Turkuun 18 kilometriä. Uuden Maskun yksi nähtävyyksistä on marsalkka Mannerheimin syntymäkoti Askaisten Louhisaaressa. Masku huokuu historiallisia kohteita. Lemussa sijaitsee tunnettu luontokohde Oukkulahden lintuvesialue, joka kuuluu Natura-alueeseen.\nHemminki Maskulaisen jalanjäljillä Porvarisperheen pojasta kirkkoherraksi Emilia Virtanen Masku\nemminki Henrikinpoika Hollo syntyi noin vuonna 1550 Turussa porvarisperheeseen. Varmuutta ei tosin ole, syntyikö Hemminki Turussa vai Maskussa. Hemminki oli yhteiskunnallinen vaikuttaja. Hänet laitettiin kouluun, ja ajatuksena oli pappisura. Hän opiskeli Turun katedraalikoulussa, jossa hänen opettajanaan toimi ensin koulun rehtori, maisteri Eerik Herkepaeus (Härkäpää), joka edusti silloin suomalaisen sivistyneistön kärkeä.\nHärkäpään jälkeen rehtorin virkaan astui Jacobus Finno (Jaakko Suomalainen), ja hänen vaikutuksensa Hemminkiin oli ilmeisesti hyvin merkittävä. Jacobus Finno nimittäin kokosi vuonna 1583 Suomen ensimmäisen virsikirjan. Maskun kirkkoherraksi Hemminki nimitettiin vuonna 1586. – Hemmingin poika seurasi isänsä jalanjälkiä myös kirkkoherrana, kirkkoherra Jouko Henttinen Maskun seurakunnasta kertoo.\nHemmingin oma virsikirja\nKirkkoherran työn ohessa Hemminki laati oman virsikirjan ”Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikirja”, joka ilmeisesti ilmestyi vuonna 1605, tosin Hemmingin muistomerkkiin on kaiverrettu virsikirjan ilmestymisvuodeksi 1614. Hemmingin virsikirja sisältää hänen omia virsiään ja käännettyjä virsiä. Tunnetuin käännös lienee virsi Enkeli taivaan, joka on Martti Lutherin kirjoittama jouluvirsi. Vuoden 1986 virsikirjasMaskun seurakunnan kirkkoherra Jouko Henttinen esittelee HEMMINKI-nukkea.- Hemminki Maskulainen on edelleen tärkeässä roolissa Maskussa. Hän on meidän PR-henkilö.\nsa on 17 Hemmingin omiin virsiin pohjautuvaa virttä ja 28 hänen käännöksiinsä perustuvaa virttä. Hemminki Maskulainen laati myös latinankielisen laulukokoelman ” Piae Cantiones” suomennoksen. – Ne laulut olivat sen ajan iskelmiä, sillä silloin teinit lauloivat niitä kerjuureissuillaan. Teinit opiskelivat talvet, ja kesät kierrettiin kerjäämässä rahaa, Henttinen hymyiMaskun kirkon vieressä sijaitsee Hemminki Maskulaisen muistomerkki. Hänet on muistolee. merkin mukaan haudattu kirkon alttarin alle.\n”Hemminki on Maskun PR-henkilö”\nHemminki Maskulaista ei ole Maskussa unohdettu. – Hän toimii edelleen Maskun PR-henkilönä. Hän oli varmaan seurakuntansa tukipilari, tosin silloin otteet olivat kovemmat, Henttinen naurahtaa. – Luulen, että hän ollut voimakas persoona ja hän uskalsi käyttää sitä valtaa joka papistolle kuului 1500-luvulla. Hemminki osallistui esimerkiksi val-\ntiopäiville Tukholmassa. Maskun harmaakivikirkon vieressä sijaitsee Hemminki Maskulaisen muistomerkki, josta käy ilmi myös, että hänet on haudattu kirkon alttarin alle. – Alttarin alla sijaitsee ilmeisesti holvihauta, jota ei ole koskaan avattu. 1800-luvulla terveysviranomaisten käskystä kirkoista poistettiin vainajien luita, ja holvihauta todennäköisesti löydettiin niihin aikoihin.\nMaskun kirkon tienoo\nMaskun harmaakivikirkon remontti aloitettiin huhtikuussa. Remontoitu kirkko vihitään uudelleen käyttöön loppuvuonna.\nMaskun ensimmäinen kirkko on sijainnut samalla paikalla kuin nykyinen harmaakivikirkko. Nykyisen kirkon tarkkaa rakennusajankohtaa ei tiedetä, luultavimmin se sijoittuu vuosien 1490–1510 välille. – Ensimmäinen kirkko oli puinen. Nykyinen kivikirkko rakennettiin puisen kirkon tilalle. Maskun kirkon vintillä on tehty mielenkiintoinen löytö: sieltä löydettiin värjättyjä hirsiä. Nyt tutkitaan niiden ikää ja selvitetään, ovatko hirret alkuperäisen puukirkon hirsiä. Kirkko on rakennettu Raatomäelle, jossa sijaitsi aikoinaan pakanallinen uhrilehto. Humikkalan kalmisto sijaitsee aivan kirkon lähellä, aiemmin Myllymäki-nimellä tunnetulla, kukkulalla. Sieltä on löydetty viikinkiajan esineistöä. – Miehet oli haudattu lauta-arkkuihin ja naiset ruuhiarkkuihin.\nMaskun Rivieran virkistysalueella voi ulkoilla, pelata ja uida\nEmilia Virtanen Masku\nMaskun Rivieran virkistysalueella on myös puutteita. – Vessat ovat huonossa kunnossa. Niiden täytyisi olla huomattavasti paremmassa kunnossa. Täällä on toukokuussa esimerkiksi Rivieran kuntolenkki-tapahtuma, Kangas toteaa. – Valitettavasti Maskun Maskun kunnan vapaa-aikatoimen päällikkö Jyrki Kangas kunta ei pysty satsaaesittelee frisbeegolf-rataa Maskun Rivieran virkistysalumaan alueen siisteyteen eella. – Näyttelijä Valtteri Roiha puuhasi aktiivisesti tänne ja järjestyksenvalvontaan rataa ja hyvä niin. tarpeeksi. Täällä vallitsevat jokamiehen oikeudet, mutta välillä tuntuu, että – Kesäisin lapset viet- den ohjauspaikkana. tävät täällä uimapaikoilVirkistysalueella on joillakin ihmisillä on hiela koko päivän. 8-tien myös, aikoinaan EU-tu- man erilaiset käsitykset varrella olevan lammen kea saanut, täysimittai- oikeuksista ja velvollilisäksi löytyy muitakin nen, kansainväliset mitat suuksista. – Roskat pitää aina keuimapaikkoja. Yleensä täyttävä frisbeegolf-rarätä. muualta tulleet pysäh- ta. Hankkeen aktiivise– Välillä ongelmana ovat tyvät siihen uimaan, ja na puuhamiehenä toimi myös koiranulkoiluttajat. lämpimänä kesäpäivänä muun muassa LinnateTäällä saa ulkoilla koiran liikenne ruuhkautuu mel- atterista tuttu näyttelijä kanssa, jos koira on kytkoisesti autoilijoiden et- Valtteri Roiha. kettynä, mutta esimerkiksiessä pysäköintipakkoja. – Koululaisrata on hiesi koiraa ei saa uittaa uiYksi lampi toimii myös man helpompi kuin toinen mapaikoilla. Talvella hiihradio-ohjattavien venei- frisbeegolf-rata.\nMaskussa maata näkyvissä\nMaskun Rivieran virkistysalue sijaitsee aivan Turun kupeessa, alle puolen tunnin ajomatkan päässä aivan 8-tien varrella. Virkistysalue on suosittu ulkoilukohde, sillä siellä voi kiertää esimerkiksi kuntorataa kauniiden tekolampien vierestä. Myös luontoretkeilijöille virkistysalue tarjoaa oivalliset puitteet. Suokullan reitistö kuuluu osana Kuhankuonon reittiin, ja Maskussa voi aistia erämaan tunnelmaa pitkospuita ylitettäessä. – Kuntorata syntyi 1980-luvulla. Pituutta sillä on 3,5 kilometriä, ja se kulkee lampien välissä. Kesäisin kuntoradan pohjana toimii kivituhka, talvisin kuntoradalla hiihdetään, vapaa-aikatoimen päällikkö Jyrki Kangas Maskun kunnasta kertoo. Tekolampien vesi vaihtuu, ja se on lähdevettä. Uimaan siis uskaltautuu kesäkeleillä hyvillä mielin. Lammet tosin ovat erittäin syviä.\n– Täältä löytyy myös uutuutena kaksi rantalentopallo-eli beach volleykenttää.\nTutustu tonttimme! a a t n o j r a t w w w.m a\ns k u .f i\nTee löytöretki Maskuun! Monipuolinen Masku tarjoaa omakotitontteja Maskun Kajamossa, Piiksvuoressa, Tanilassa, Askaisten Haapaniemessä ja Lemun Kallelassa. Tontteja vuokrattavissa nyt myös kanta-Maskusta, Kajamon alueelta! Tontteja on moneen makuun: on metsää, on kalliota ja on peltoakin.Tule löytämään elämäsi kotipaikka. Ota yhteyttä! Keskustelemme mielellään kanssasi.\ntourat eivät luonnollisesti ole tarkoitettuja koirien ulkoiluttamiseen. 8-tien varressa Ruskontien uimalampia vastapäätä oleva lampi on tarkoitettu koirille, siellä eivät ihmiset ui.\nwww.vtry.fi tai Varissuon liikekeskuksen ilmoitustauluilta. â€˘ RikosuhripĂ¤ivystys: KĂ¤ytĂ¤nnĂśn neuvoja ja tukihenkilĂśitĂ¤ rikoksen kohteeksi joutuneille, heidĂ¤n lĂ¤heisilleen ja rikoksen uhrin asiassa todistaville. LĂ¤nsi-Suomen aluetoimisto, Yliopistonkatu 24 B 28, puh. 02-2355055. â€˘ Varissuon TyĂśttĂśmĂ¤t VT ry: Majanummen toimitalo, Hintsankuja 4, ma - pe 8-18, 02-2365202. Liikunnat: peruskunto/ keppijumppa/kuntopiiri, koripallo/salibandy. Ti klo:10.00 -13.00 ompelukerho. Keskiviikko klubi (naisille suunnattu kĂ¤dentaitojen tyĂśpaja) klo:11.00 - 14.00. Seniorikerho parittomat maanantait klo:12. Ke 8.5.ei lauluryhmĂ¤Ă¤. Huom.! 8.5.talo suljetaan klo 14.00. 9.5. talo suljettu. Katso palvelumme kotisivuiltamme:\nâ€˘ Turun Seudun Nivelyhdistys ry: 8.5. klo 15 â€œUutissi Turustâ€? Markku HeikkilĂ¤ jutustelee, ja elokuva â€œHaitarin sirpaleitaâ€? Turuttarien perustajasta Maire Tammenlaaksosta Auralassa Satakunnantie 10. 8.5 klo 17â€“19 yĂśikĂ¤isten vertaisryhmĂ¤ toimistolla, ja klo 18â€“20 luento â€œIkĂ¤Ă¤ntymisen ja liikunnan vaikutus , prof. Harri Suominen , Raision kirjasto.11.5 klo 9-15 Hansan Thaliatorilla nivelrikon kyselypĂ¤ivĂ¤ , paikalla Tyks hoitajia klo 10-14. Lonkka vertaisryhmĂ¤ toimistolla 13.5 klo 16â€“18 toimistollamme Aninkaistenkatu 14 B 3. â€˘ MLL Varissuon Yhdistys: Perhekahvila auki ma-pe klo 9.30. Muskarit ke klo 10 ja to klo 10.45. PĂ¤ivĂ¤lapsiparkki kahvilan auki-\noloaikoina. Iltalapsiparkki to klo 17â€“20 paitsi to 9.5. Touhula on suljettu. Parkkeihin toivotaan ilmoittautumista etukĂ¤teen! Suomenkielen opiskelua maahanmuuttajanaisille pe klo 11â€“13. KysythĂ¤n vapaita paikkoja etukĂ¤teen!Syksyn Tanssitan vauvaa ryhmĂ¤Ă¤n ilmoittautuminen on alkanut â€˘ Turun Seudun Vanhustuki ry: Toimisto LĂ¤ntinen PitkĂ¤katu 33 (auki ma - ke 9-12 ja to 12â€“16) puh. 044-5367741. Ke 8.5. klo 13 KĂ¤sityĂśkerho. Askarrellaan yhdistyksen hyvĂ¤ksi ja yhdistys hankkii materiaalit. Tarvitsemme joukkoomme lisĂ¤Ă¤ tekijĂśitĂ¤ ja ideoita. YksinĂ¤iset vanhukset kaipaavat jatkuvasti uusia tukiystĂ¤viĂ¤: juttukaveriksi ja seuraksi ulkoiluun. Soita 0445367721.www.vanhustuki.\nâ€˘ MLL Littoisten Yhdistys: Perhekerho perjantaina klo 9.30â€“11.30. LeikkiĂ¤, kahvia, pullaa ja seurustelua Littoisten monitoimitalolla. LisĂ¤tietoja: www. mll.fi/littoinen â€˘ YHDESSĂ„-yhdistys ry: Intercultural Center, Nisse Kavon katu 3 p. 0447445521. Toimisto auki ma-to 9-16, pe 9-14. Lukusali auki ma-pe 9-20, la-su 11â€“20. Toukokuussa vietetĂ¤Ă¤n Georgian kulttuuria esittelevĂ¤Ă¤ kuukautta. Tiistaina 14.5. klo 14â€“16 georgialaisia lastenleikkejĂ¤. Kulttuurikahvila torstaisin 14-18, toukokuussa myynnissĂ¤ georgialaisia herkkuja. Tee-se-itse ompelupaja tiistaisin ja perjantaisin 13â€“19. KĂ¤velyryhmĂ¤: Leppoisia lenkkejĂ¤ Varissuon alueella keskiviikkoisin klo 14â€“15.30. Toiminta on ilmaista ja kaikille avointa!\nOlympiamitalisti Pertti Karppinen ampuu lĂ¤htĂślaukauksen\nLittoistenjĂ¤rven ympĂ¤rijuoksu starttaa torstaina\nKATARIINAN SEURAKUNTA PyhĂ¤n Katariinan kirkko: to 9.5. klo 10 Helatorstain messu; Hirvonen, Viirros, LautjĂ¤rvi â€“ su klo 10 messu; ForsstrĂśm-Roivanen, Toljamo, LautjĂ¤rvi â€“ ti klo 18 Iltavesper, jĂ¤rj. Nummenpakan kaupunginosaviikot ja NummenmĂ¤en NĂ¤yttĂ¤mĂś Varissuon kirkko: to 9.5. klo 12 Helatorstain messu; Markkula, Viirros, Jouni Kuorikoski â€“ su klo 12 messu; ForsstrĂśm-Roivanen, Toljamo, LautjĂ¤rvi, klo 17 Ă„itienpvĂ¤n suklaakakkukahvikonsertti Etiopian ja Kenian kummilapsityĂśn hyvĂ¤ksi, vapaa pĂ¤Ă¤sy / tuo suklaatuote myyntiin hyvĂ¤ntekevĂ¤isyyteen â€“ ma klo 8.30 rukouspiiri â€“ ti klo 13 varttuneen vĂ¤en kerho â€“ ke klo 18.30 konsertti; Elena Eremejeva, mezzosopraano, Marina VĂ¤isĂ¤, urut, vapaa pĂ¤Ă¤sy Nummen srk.koti: ti 14.5. klo 10 perhekerho, klo 13 varttuneen vĂ¤en piiri Hannunniitun srk.talo: pe 10.5. klo 15 rukouspiiri â€“ ke klo 11 Annan tupa DiakoniatyĂśn ajanvaraus: Varissuon diakoniatoimistolla osoitteessa Kousankatu 6 tiistaisin ja perjantaisin klo 10-11.30 puh. 040 341 7172. Katariinanseurakunnan diakoniatyĂśn kesĂ¤: - Ajanvarausvastaanotto ja puhelinaika Varissuon kirkon diakoniatoimistossa Kousankatu 6 tiistaisin klo 10â€“11.30 puh. 040 341 7172. - Annantupa ke 29.5. klo 11-13 Hannuniitun seurakuntakodilla kesĂ¤keittotarjoilu 5e/ateria. - Omaishoitajille grillijuhla Nummen seurakuntakodilla ma 3.6. klo 12. - VarttuneenvĂ¤en kevĂ¤tjuhla ke 5.6. klo 13 Katariinan kirkossa ja Nummen seurakuntakodilla kakkukahvit. - Keskiviikkoisin klo 13 Nummen seurakuntakodin pihapiirissĂ¤ pihapelejĂ¤ ja kesĂ¤kahvila. - Yhteisvastuuvapaaehtoisten kesĂ¤inen virkistyspĂ¤ivĂ¤ Karin mĂśkillĂ¤ Kakskerrassa to 13.6. klo 15. Ilmoittautumiset diakoniatoimistolle tiistaisin.\nLauri Simola Littoinen\nKUULUTUKSET: Katariina evl\nLittoistenjĂ¤rven ympĂ¤rijuoksu starttaa jĂ¤lleen ensi viikon torstai-illansuussa Ristikallion koululta. Tapahtuman juoksujohtajaksi nimetty Lions Club Littoisten aktiivi Vesa Maunu odottaa, ettĂ¤ innokkaita liikkujia lĂśytĂ¤Ă¤ paikalle vielĂ¤ viime vuotta enemmĂ¤n. Vuosi sitten jĂ¤rven kiersi lĂ¤hes sata henkilĂśĂ¤. - Turun TyĂśpaikkaliikunta â€“ TUPI on lĂ¤htenyt mukaan uutena yhteistyĂśkumppanina. SiinĂ¤kin mielessĂ¤ voi olla, ettĂ¤ osallistujamĂ¤Ă¤rĂ¤ kasvaa, Maunu arvioi. YhtenĂ¤ vetonaulana paikalle saapuu kolminkertainen olympiakultamitalisti Pertti Karppinen,\nKuolleet: Katri Hartikainen 79 v, Veikko Kalevi Suominen 74 v, Riitta Hannele Helin 66 v, Ismo Antero Salminen 66 v, Ismo Antero Peuho 50 v\nLittoistenjĂ¤rveĂ¤ kierretĂ¤Ă¤n jĂ¤lleen ensi viikon torstaina. LittoistenjĂ¤rven ympĂ¤rijuoksun tuotto kĂ¤ytetĂ¤Ă¤n nuorisotyĂśn hyvĂ¤ksi. Viime vuonna tapahtumaan osallistui lĂ¤hes sata liikkujaa.\njoka lĂ¤hettĂ¤Ă¤ jĂ¤rvenkiertĂ¤jĂ¤t matkaan.\nMaunu muistuttaa, ettĂ¤ noin kahdeksan kilomet-\nrin lenkkiĂ¤ ei ole tarkoitus kiertĂ¤Ă¤ veren maku suussa, vaan jokainen voi valita itselleen sopivan kiertotahdin. - JĂ¤rveĂ¤ voi kiertĂ¤Ă¤ juos-\nten, hĂślkĂ¤ten, kĂ¤vellen tai sauvakĂ¤vellen. Tyyli on vapaa. Tapahtuman tuotto kĂ¤ytetĂ¤Ă¤n nuorisotyĂśhĂśn. LC Littoisten ja TUPI:n li-\nsĂ¤ksi tapahtumassa ovat mukana Littoisten TyĂśvĂ¤en Urheilijat, Liedon ErĂ¤nkĂ¤vijĂ¤t. Partiolaiset huolehtivat jĂ¤rvenkiertĂ¤jien ruokahuollosta; osanottomaksuun kuuluu partiolaisten keittĂ¤mĂ¤ hernekeittoannos. Maksun vastineeksi osallistujat saavat myĂśs historiallisen Littoinenmitalin. LittoistenjĂ¤rven ympĂ¤rijuoksu lĂ¤htee Ristikallion koululta 16.5. klo 18.30. Juoksuun voi ilmoittautua esimerkiksi lĂ¤htĂśpaikalla kello 17.30 alkaen.\nViper Arms jyrää naisenergialla lauantaina Bassossa Emilia Virtanen Varissuo\nPARTURI-KAMPAAMOT Menevää hard rockia soittava Viper Arms eli Soffe (vas.), Niina, Laura ja Päivi tuovat lauantaina Bassoon kunnon tujauksen rockia.(Kuva: Ville Solkinen)\nnsi lauantaina Basson lavan täyttää menevää hard rockia soittava Viper Arms. – Basson keikalla on luvassa jotain yllätyksellistä, bändin soolokitaristi Päivi lupaa. Bändi on saanut paljon kiitosta hyvästä keikkameiningistä. - Soitimme Barbe-QBarbiesin ja Pintandwefallin kanssa Klubilla helmikuussa, ja saimme paljon hyvää palautetta, Päivi hehkuttaa. Turkulainen Viper Arms syntyi vuonna 2002. Kokoonpano on vuosien mittaan muuttunut, mutta naisenergia ei ole hiipunut. Bändiin kuuluu Päivin lisäksi Niina, laulu ja rytmikitara, Laura, rummut ja Soffe, basso. – Keikkoja on buukattu melkoisesti. Viime viikonloppuna olimme Tampereen Hervannassa keikalla. Kesällä on tarkoitus mennä Viroon motoristifestareille. Lisäksi keikkoja on Turussa ja Lahteen menemme syksyllä, Päivi luettelee. Ahkerasti keikkaileva bändi ehtii harjoittelemaan kerran viikossa, vaikka kaikilla bändin jä-\nsenillä on joko päivätyö tai opiskelua. – Teemme itse kaikki biisimme. Yleensä säveltämisestä vastaa Niina, ja sovitamme kappaleet yhdessä treeniksellä, Päivi kertoo.\nSinkku ulos helatorstaina\nViper Arms valittiin vuosi sitten keväällä Turun nuorisoasiankeskuksen Rock Academy-projektiin, jota bändillä on vielä vuosi jäljellä. Huomenna helatorstaina Viper Armsilta tulee\nsinkku ”Closer”. Sinkun julkaisevat Turku Rock Academy ja V.R. Label Finland yhteistyössä. - ”Closer” on rouhevasti riffittelevä biisi, joka muistuttaa siitä, että menneisyys ei katoa vaikka maisemat taustapeilissä vaihtuvatkin, Päivi maalailee. – Se on tehty bändien Girlschoolin ja L7:n hengessä. – Tämä biisi on todella hyvä, ihan hittibiisikamaa.\nTurku Rock Academy on tarkoitettu bändeille Turku Rock Academy on Turun kaupungin nuorisoasiainkeskuksen luoma hanke. Hankkeen tarkoituksena on parantaa bändien toimintaa. Suomessa panostus bänditoimintaan on perinteisesti hyvin pientä esimerkiksi verrattuna moniin muihin harrastuksiin. Pilottivaihe käynnistyi keväällä 2012 kun mukaan valittiin 5 yhtyettä, jotka osallistuivat Turku Bandstand bändikilpailuun. Turku Rock Academy paneutuu kokonaisvaltaisesti musiikin tekemiseen ja esimerkiksi maan eturivin artistit pitävät klinikoita ja koulutuksia, joiden anti on mittaamattoman arvokasta bändeille. Lisätietoja Turku Rock Academysta saa kotisivuilta: www.turkubandstand.fi/rockacademy.htlm.\nTurun Perhelääkärit Työterveyshuolto KULTASEPÄT\nUudet asiakkaat: Yrittäjälle ilmainen terveystarkastus\nSuklaakonsertti äitienpäivänä Varissuolla Pääsymaksuna Varissuon kirkossa sunnuntaina 12.5. klo 17 alkavaan konserttiin on suklaaleivonnainen, suklaalevy tai muu suklaatuote, joka myydään samassa illassa eteenpäin Etiopian ja Kenian kummilapsityön\nhyväksi. Suklaata myös nautitaan konsertissa kahvin kera heti klo 17, ja sen jälkeen noin klo 17:30 on Lauramarian & Oliverin äitienpäiväkonsertin vuoro. Konsertti sopii kaiken ikäisille ja ilman tuomisia-\nkin pääsee sisään. Äitienpäivän Suklaakonsertti Varissuon kirkossa, Kousankatu 6, su 12.5. klo 17. Suklaaherkuttelua klo 17 ja varsinainen konsertti klo 17:30 alkaen.\nwww.eko.fi KESÄKUU: Laulun mestarikurssi .................... 5.-9.6. Pianon vapaan säestyksen kurssI .......................................... 24.-28.6. Akvarellimaalaus ....................... 24.-28.6. Pitsinnypläyskurssi I ................. 24.-28.6. Helmikoru .................................. 24.-26.6. Sorvauskurssi ............................ 24.-28.6. Arkiliikuntaa omassa olohuoneessa ............................. 24.-26.6. Ismakogia - keino hallita ryhtiä .......................................... 26.-28.6. Työelämän englantia ................ 24.-28.6.\nHEINÄKUU: Ikonimaalauskurssi ........................ 1.-6.7. Digikuvaus ja kuvankäsittely ........ 1.-5.7. Pitsinnypläys II ............................... 1.-5.7. Intialainen päänhieronta ...............5.-7.7. Kitaransoiton perusteet .................5.-7.7. Hopeaketjut .................................. 8.-10.7. Vanhojen huonekalujen entisöintija maalauskurssi .......................... 8.-12.7.\nSosiaalinen media tutuksi ........... 8.-12.7. Vanhojen huonekalujen verhoilukurssi .............................. 15.-19.7. ZUMBA® -maraton ....................15.-17.7. Taici-kiinalainen aamuvoimistelu........................... 16.-18.7. Englantia matkailijoille .............. 15.-19.7. Eng.keskustelukurssi .................22.-26.7. Espanjan kielen intensiivinen jatkokurssi ....................................22.-26.7. Aurinkolämpökeräimen rakentamiskurssi .......................22.-26.7. Laulua ja äänenkäyttöä oppimaan....................................29.7.-2.8. Hopeakorut levytekniikalla .....29.7.-2.8. Abien englantia .........................29.7.-2.8. NLP-johdantokurssi ..................29.7.-2.8.\nELOKUU: Viittomia kommunikaation tukena, alkeisjatko ...................................... 5.-8.8. Kanteleen teko .............................. 5.-9.8. Festivo – jousisoitinleiri nuorille 4.-10.8.\nTarjoukset voimassa ke 8.5. - su 12.5. tai niin kauan kuin tarjouseriä riittää\nTervetuloa myös HELATORSTAINA klo 9-18\nOman tuotannon PELARGONIAT\nÄidille kkotim Äidill imais mais i ia isia ORVOKKEJA EJA JA A\nKUKKATALO Upeat KUKKALAHJAT Kukkatalosta Värikkä äät, ihana at RUU UKKURUUSUT\n5.90 7.90 2.90\nIsot, runsaskukkaiset JALOHORTENSIAT\nRunsaasti erilaisia valmiita ISTUTUKSIA\nPerinteiset, suositut RUUKKUATSALEAT\nPerintteiset kotimaiset ÄITTIENP PÄIVÄRUUSUTT\nRAISIOSSA Piriläntie 2  Puh. 438 9977  Avoinna arkisin 9-20, la-su 9-18  www.kukkatalo.fi


Askel askeleelta marjan marja - tässä on 3 suosittua reseptiä\nVillisikojen ja hirvenliha, villisikojen sika tai villisikapatukka ovat ruokia, joita syömme hyvin mielellään. Muista kuitenkin, että sekä villisianliha että hirvenliha tai peuranliha vaativat sopivaa päällystystä hirvenlihalle, mikä tekee niiden mausta selvemmän. Katsotaan siis, mikä on paras resepti peuranlihan peittaamiseen tai hirven peittaamiseen.\nVillisian marinadi punaviinillä - yksinkertainen resepti\nHirven peittaamiseen on olemassa monia reseptejä. Jos kuitenkin haluamme, että villisika-, hirven-, ankka- tai kalkkunamarinadi on hieman kuiva ja ilmeikäs, meidän tulisi valita hirvenmarinadi kuivalla punaviinillä. Punaviini sopii täydellisesti villisian lihan, mutta myös hirvenlihan makuun.\nKatsotaan siis, kuinka hirvenmarinadi tulisi askel askeleelta valmistaa siten, että peuran, metsäkauris- ja villisianlihan marinointi sujuu ongelmitta ja lihan maku korostuu entisestään. Tässä on resepti lihan marinoimiseksi, jota voimme myöhemmin käyttää villisian muhennoksen valmistamiseen.\n5 rkl viinietikkaa,\nmausteet: 12 katajyvää, 6 laakerinlehteä, 15 maustepippuria, 15 jyvää pippuria.\nJos emme pidä valkosipulin mausta, voimme vähentää sen määrää puoleen.\nSekoita viini etikan ja oliiviöljyn kanssa.\nMurskaa mausteet laastissa.\nSekoitamme kaikki ainesosat yhteen.\nValmiit villisian marinadi voidaan kaataa lihamme päälle ja jättää jääkaappiin 1 tai 2 päiväksi.\nVillisian marinadi korianterilla ja suolaisilla - katsotaanpa resepti\nHirvien, villisikojen, metsäkaurien ja luonnonvaraisten lintujen lihan marinointireseptit vaihtelevat. Villisian laardi on myös erittäin suosittu, samoin kuin usein valmistettu sianpata. Villisian marinadin lisäksi kannattaa tutustua resepteihin, joissa ei käytetä viiniä.\nKatsotaan siis, mitä meidän on tiedettävä reseptistä, jossa suolaiset ja korianteri ovat ainesosia.\nmausteet: teelusikallinen cayenne-pippuria, 4 laakerinlehteä, 6 katajansiemeniä, 6 jyvää maustepippuria, 25 jyvää korianteria, 2 tl suolaisia.\nMuista, että marinadin määrä riippuu myös marinoitavan hirven määrästä.\nMurskaa korianteri ja kata huolellisesti laastissa.\nLisää mausteisiin balsamiviinietikkaa, oliiviöljyä, cayenne-pippuria, hunajaa, laakerinlehtiä ja maustepippuria.\nAinesosien sekoittamisen jälkeen voimme aloittaa pelin marinoinnin. Muista samalla, että liha tulisi jättää marinadiin noin 24 tunniksi. Katso myös tämä kalkkunan suolakurkkua käsittelevä artikkeli .\nToinen versio villisian marinadille - nopea ja yksinkertainen resepti\nKun päätämme suolakurkkun suolakurkkua, meillä on vaikea valinta, nimittäin mistä marinadimme tulisi koostua. No, kaikki riippuu makumme mieltymyksistä. Älkäämme kuitenkaan unohtako, että jotkut ainesosat ovat erittäin tärkeitä, jotta villisian liha maistuu selkeämmin.\nTällaisia ainesosia ovat muun muassa punaviini, joka paitsi parantaa riistan lihan makua myös tekee siitä pehmeämmän. Joten kun päätämme tehdä villisikapaistosta, meidän on kiinnitettävä siihen huomiota, koska kukaan ei halua syödä kovia lihapaloja. On myös syytä mainita, että muhennosta valmistettaessa villisikojen sardilla voi olla myös tärkeä rooli, mutta tämä on täysin erilainen aihe.\nJoten katsotaanpa, kuinka tehdä ainutlaatuinen ja melko epätavallinen villisian marinaatti, joka valloittaa makuhermomme.\n0,5 kuppia kuivaa punaviiniä,\n3 rkl balsamietikkaa,\n4 teelusikallista sinappia\n3 rkl mausteista ketsuppia,\nmausteet: 12 katajanjyvää, 8 jyvää maustepippuria, 1 tl cayenne-pippuria, 4 laakerinlehteä.\nTietysti, jos emme pidä liian mausteisista marinaateista, voimme korvata mausteisen ketsupin miedolla ketsupilla ja vähentää myös cayenne-pippurin määrää. Sinapin osalta suositellaan Dijonin sinappia, mutta voimme käyttää mitä tahansa muuta, joka pidämme eniten.\nSekoita viini, balsamietikka, oliiviöljy, ketsuppi ja sinappi keskenään.\nMurskaamme kaikki risteykset laastissa.\nLisää loput mausteet viinin, etikan, öljyn, ketsupin ja sinapin seokseen.\nSekoitamme kaiken huolellisesti keskenään.\nTällä tavalla valmistettu villisian marinaatti on nyt valmis marinoitavaksi. Muista kuitenkin, että liha on marinoitava vähintään 24 tuntia, mutta voimme myös jättää sen 48 tunniksi, minkä ansiosta mausteen maku on voimakkaampi.


Vivi Gade-joulukortti 3 - Askarteluideat\nMihin: 174,63 €\nLeikkaa kaavan mukaan kaksi samanlaista sydäntä, puno ne yhteen ja varmista teippilaitteella.\nLeikkaa punaisesta kartongista sydän, kirjoita siihen teksti geelikynällä ja kiinnitä teippilaitteella korttipohjaan. Kiinnitä (halutessasi) lenkki punottuun sydämeen ja sydän korttipohjaan tarratyynyillä. Viimeistele vaalean alueen nurkat vielä helmenpuolikkailla.\nKiinnitä pyykkipoikaan kuvioteippiä.


Kengurumaassa | Onnenpäivä\n18/02/2015 18/02/2015 / A. K. Nikkinen\nUusista sandaaleista on jo ehtinyt tulla pieni hiertymä jalkaan, sen verran monta kymmentä kilometriä olen viime päivien aikana kävellyt ympäri Sydneyn kaupunkia, satamaa ja puistoja. Tässä tallustellessani olen ehtinyt myös tekemään jos jonkinlaisia pieniä havaintoja:\nIhmisiä on paljon ja he kävelevät paikasta toiseen.\nPaljon, paljon tyylikkäitä pukumiehiä ja business-naisia.\nJos joku ei ole tyylikäs, puhuu hän venäjää.\nKun itse olen hiestä märkä, eivät pukuihmiset näytä hikoilevan lainkaan.\nVaikka näyttääkin, että ihmisillä on kova kiire, voi silti nähdä pukuihmisiä lueskelemassa kirjaa rakennuksen portailla ja kahviloissa.\nOnpas paljon aasialaisia.\nIhmiset ovat todella pitkiä (paitsi ne aasialaiset)\nKatukuvassa ei näy ylipainoisia ihmisiä juuri lainkaan.\nTytöt alakerran salilla tietävät kuinka kyykätään ja vedetään maasta.\nLiikenne, liukuportaat ja ihmismassat kulkevat väärällä puolella väärään suuntaan.\nSushi on edullista ja sitä on paljon tarjolla.\nPork belly tuntuu olevan jonkinasteinen kansallisruoka.\nKengurussa on yllättävän voimakas riistan maku.\nAlan ymmärtämään ihmisten puhetta vasta kolmannen, neljännen sanan jälkeen.\nHihitän aina, kun hissiääni ilmoittaa leveästi ”thirty-ninth flooooaaaaaahh”.\nApteekista saa Strepsilssejä.\nEn tiedä onko se vaan meidän hotellin vessa, mutta vesihanakin toimii väärinpäin.\nPaikallinen Shiraz on ihan järkyttävän hyvää (ja sitä saa hotellin loungesta joka ilta ilmaiseksi…)\nVaikka kohdalleni sattunut maahantuloviranomainen oli mulkvisti, vaikuttavat paikalliset muuten ystävällisiltä.\nKalpea kaliforniansuomalainen polttaa itsensä yhdessä päivässä.\nNyt jatkan taas lomailua, heipat!\nAustralia, matkailu, Sydney\n← Nainen ja mies pakkaavat matkalle\nMitä oikeasti teen yrittäessäni näyttää tärkeältä →\n6 kommenttia artikkeliin ”Kengurumaassa”\nNäyttää ihanalta, tulee ikävä tuonne! Siellä vaihtui mun uusivuosi -15 (: Ja tein ihan saman huomion noiden ihmismassojen kulkemisesta väärään suuntaan. Musta on jotenkin jännä että siellä se vasemmanpuoleisuus ylettyy ihmisten kulkusuuntiinkin, kun taas Lontoossa ei.\nNoista kaikista ”vaarankatisyyksista” lienee syyttaminen englantilaisia isantia (jep, se vesihana toimii myos vaarinpain joka paikassa :))\nJa kylla ihmiset Englannissakin kulkee vasemmalla puolella myos kavellen, Lontoossa on nykyaan vaan niin paljon muualta tulleita, etta siella kaikki kulkee missa sattuu 😀 Mutta vahan ”syrjemmalla” tilanne on jo toinen (ja siihen on pirun vaikea tottua, etta jalkakaytavallakin kavellaan vasenta puolta :))\nFinn in Brissy\nIhania huomioita! 😀 Ite oon pongannut samoja juttuja täällä pohjosemmassa Brisbanessa. Ihmettelin myös hiukan, että ylipainoisia ihmisiä ei näy juurikaan vaikka Australiassa asuu muistaakseni Meksikon ja USA:n jälkeen maailman lihavimmat ihmiset. Mutta asia selkeni, kun käytiin suurkaupunkien ulkopuolella että sieltähän niitä löytyy!\nHei vitsi! Noi samat värikkäät ”terrakotta-patsaat” on Kampissa esillä 😀\n”Onpas paljon aasialaisia” 😀 Hehe, ihania huomioita 🙂 Musta on tullu täällä juurikin se vasemmanpuolenliikenteenpoliisi, thaimaanreissulla ”ärsytti” kaikki muut turistit jotka ei osannet pysyä tai väistellä vasemman puolen liikenteen suunnan mukaan ja töissä se jenkkipomo joka vielä vuoden tänne muuton jälkeen kävelee väärällä puolen toimiston käytävää 😀\nNäin jälkikäteen voisin lisätä vielä listaan, että ihmiset noudattavat uskomattoman säntillisesti nopeusrajoituksia (suorastaan shokeeraavaa, kun tulee Kaliforniasta) ja ihmiset osaavat käyttää haarukkaa ja veistä (myöskin melkoinen yllätys Kalifornian jälkeen) 😀


« Edellinen: Aloite 138\nSeuraava: Aloitteet 143-145 »\nKunta-, kaupunki-, alue-, maakunta- sekä maa- ja metsätalousaloitteet\n139 Turkistarhaus ja turkistuotteiden myynti EU:ssa tulee kieltää\n140 Turkistarhaus kiellettävä siirtymäajan kuluessa\n141 Turkistarhaus tulee kieltää lailla\n142 Turkistarhauksen lopettaminen\nPuoluekokous yhtyy aloitteisiin ja SDP ottaa tavoitteekseen saada Suomeen turkistuotannon ja turkisten myynnin kieltävä lainsäädäntö sekä sosiaalisesti ja oikeudenmukaisesti kestävä ohjelma asteittaiseksi turkistuotannosta luopumiseksi seuraten niiden maiden malleja, joissa turkistarhaus on jo loppunut tai loppumassa siirtymäajan jälkeen. SDP pyrkii siihen, että vastaava lainsäädäntö omaksutaan EU:n tasolla ja turkisten tuottaminen ja kauppa kielletään koko unionin alueella.\nPuoluekokous yhtyy aloitteisiin sillä muutoksella, että turkistuotteiden myynnistä sallittaisiin edelleen laillisesta metsästyksestä ja lihantuotannon sivutuotteena syntyvät turkistuotteet.\nPuoluekokous ei yhdy aloitteisiin, mutta velvoittaa puoluetta toimimaan niin, että elävien turkiseläinten vienti EU:n ulkopuolelle kielletään ja että vapaaehtoisesti turkisalasta luopuville yrittäjille tarjotaan tukea uudelleenkoulutukseen ja alanvaihtoon valtion kustantaman ohjelman avulla. Lisäksi puoluekokous edellyttää, että puolue kiinnittää erityistä huomiota turkiseläinten hyvinvointiin ja pyrkii turvaamaan mahdollisimman lajityypilliset elinolosuhteet turkiseläimille. Puolueen tulee myös edistää tarhoilla tapahtuvaa valvontaa, näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.\nPuoluekokous ei yhdy aloitteisiin, mutta velvoittaa puoluetta toimimaan niin, että elävien turkiseläinten vienti EU:n ulkopuolelle kielletään ja että vapaaehtoisesti turkisalasta luopuville yrittäjille tarjotaan tukea uudelleenkoulutukseen ja alanvaihtoon valtion kustantaman ohjelman avulla.\nTytti Luoma · Savo-Karjala 2\nEmilia Kangaskolkka, Tytti Luoma ja Veli-Matti Hurskainen\nEsitämme, että puoluehallituksen päätösesityksestä poiketen puoluekokous yhtyy aloitteisiin kieltää lainsäädännöllä turkistarhaus sekä turkistuotteiden myynti Suomessa asteittain.\nSuomalaista turkisteollisuutta on pitkään puolusteltu sillä, että jos tuotantoa ajetaan alas Suomessa, se siirtyy esimerkiksi Kiinaan. Todellisuudessa Suomi on jo pitkään nimenomaan edistänyt kiinalaista turkisteollisuutta. Suomen turkistarhaus ei myöskään ikävä kyllä ole ulkoisilta olosuhteiltaan eettisempää kuin Kiinassa. Ei ole siis olemassa minkäänlaista tutkimusnäyttöä siitä, että Kiinassa eläinten olot poikkeaisivat pääsääntöisesti merkittävästi Suomen turkistarhoista. Kiinassa tarhauksen määrä on kymmenkertainen Suomeen verrattuna ja tarhauksessa on hyvin erilaisia ja erikokoisia toimijoita. Kiinassa pyritään kuitenkin samoihin standardeihin kuin Euroopassa, joten Kiinan teolliset turkistarhat ovat Euroopan tarhoja vastaavia. Suomi on itse asiassa ollut itsekin negatiivisessa valossa mediassa maailmalla mm. tarhaeläinten liikaruokinnan, kannibalismin ja eläinten huonojen elinympäristöjen vuoksi.\nLisäksi täytyy muistaa, että Suomen lait säädetään sen mukaan, mitä me pidämme oikeudenmukaisena Suomessa. Emme säädä lakejamme sen mukaan, onko jokin laillista tai eettistä muualla maailmassa. Emme sallisi muutakaan epäeettistä käytäntöä Suomessa vain sillä perusteella, että se on jossakin muussa maassa laillista. Suomen turkistarjonnalle ei ole tälläkään hetkellä riittävää kysyntää, vaan tarhauksen volyymi supistuu jatkuvasti ja hintoja poljetaan. Myös turkistarhauksen työllisyysvaikutukset ovat olleet julkisuudessa liioiteltuja. Turkisala ei ole kovin avoin työllistämislaskelmiensa kanssa: tarkemman erittelyn alan suorasta työllistävyysvaikutuksesta se on julkaissut vuonna 2015. Sen mukaan alan työllistävyys oli 3174 henkilötyövuotta, kun kuitenkin sittemmin esimerkiksi tilastokeskuksen mukaan ala on työllistänyt vuonna 2018 yhteensä 1245 henkilötyövuotta. Vuodesta 2015 turkisyritysten määrä on laskenut peräti 255 yrityksellä. Esitämme, että puoluekokous velvoittaa puoluetta valmistelemaan toimenpideohjelman, joka takaa nykyisten turkistarhaajien oikeudenmukaisen siirtymän uudelle alalle esimerkiksi uudelleen kouluttautumisen avulla.\nViime vuosina turkistarhauskieltoja on säädetty maailmalla yhä nopeammalla tahdilla ja Suomi on jäämässä asiassa jälkeen. Eurooppalaiset siis vastustavat turkistarhausta ja yhä useampi maa on jo kieltänyt tai kieltää turkistarhauksen epäeettisenä. Suomi on yksi harvoja Euroopan maita, jossa turkistarhausta harjoitetaan nykyisessä laajuudessaan, vaikka esimerkiksi vuonna 2019 Taloustutkimuksella teetetyn kyselyn mukaan suurin osa (74 %) suomalaisista suomalaista vastustaa nykymuotoista turkistarhausta.\nEsitämme, että turkistarhauksen Suomessa kieltämisen lisäksi SDP ottaa tavoitteekseen muuttaa lainsäädäntöä EU tasolla (tehtävä turkistarhauskieltoa koskeva direktiivi). Turkistarhaus on jo muutoinkin selkeästi siirtymässä Euroopassa menneisyyden elinkeinoksi. Suomen on siis otettava muista EU-maista mallia ja kiellettävä turkistarhaus lailla siirtymäajalla eikä olla enää jälkijunassa asian suhteen. Muun Euroopan tapaan Suomi voi kieltämällä turkistarhauksen olla omalla esimerkillään vaikuttamassa myös siihen, että turkisten globaali kysyntä mm. muotialalla laskee. Suomen tulee siis toimia muun Euroopan tavoin edelläkävijänä ja esimerkkinä: kun turkikset häviävät eurooppalaisesta katukuvasta, niitä ei haluta enää muuallakaan. Esimerkiksi muotiteollisuudessa useat yritykset ovat jo luopuneet turkisten käytöstä (esim. Gucci, Prada, Chanel, Michael Kors, Versace, Furla, Coach).\nYhteenveto: esitämme, että puoluehallituksen päätösesityksestä poiketen puoluekokous yhtyy aloitteisiin kieltää lainsäädännöllä turkistarhaus sekä turkistuotteiden myynti Suomessa asteittain, edistää lainsäädäntömuutosta EU tasolla (tehtävä turkistarhauskieltoa koskeva direktiivi) ja, että puoluekokous velvoittaa SDP:tä valmistelemaan toimenpideohjelman, joka takaa nykyisten turkistarhaajien oikeudenmukaisen siirtymän alalta esimerkiksi uudelleen kouluttautumisen avulla.\n– Muutosesitys 2\nVarsinais-Suomi pk-ryhmä · Varsinais-Suomi\n… valtion kustantaman ohjelman avulla. Lisäksi puoluekokous edellyttää, että puolue kiinnittää erityistä huomiota turkiseläinten hyvinvointiin ja pyrkii turvaamaan mahdollisimman lajityypilliset elinolosuhteet turkiseläimille. Puolueen tulee myös edistää tarhoilla tapahtuvaa valvontaa, näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.\n– Muutosesitys 3\nSavo-Karjala pk-ryhmä · Savo-Karjala\nPuoluehallituksen esitystekstin lisäksi seuraava lisäys…\nLisäksi puoluetta velvoitetaan edistämään turkistilojen eläinten hyvinvoinnin valvontaa, turkistarhojen hyvinvointisertifioinnin velvoittavuutta sekä sen edelleen kehittämistä niin Suomen kuin EU:n sisällä.\n– Muutosesitys 4\nHelsinki pk-ryhmä · Helsinki 7\nPuoluekokous yhtyy aloitteisiin ja velvoittaa puolueen ryhtymään toimiin tavoitteenaan turkistarhauksen kieltävä lainsäädäntö ja täten turkistarhauksen lopettaminen Suomesta tulevalla puoluekokouskaudella. Lainsäädännössä huomioidaan se, että siirtymä on sosiaalisesti kestävä. Elinkeinosta luopumiseen ennen määräaikaa kannustetaan tarjoamalla yrittäjille tukea uudelleenkoulutukseen ja alanvaihtoon valtion kustantaman ohjelman avulla. Samalla elävien turkiseläinten vienti EU:n ulkopuolelle kielletään.\nPuoluekokous velvoittaa puolueen pyrkimään siirtymäajalla siihen, että turkiseläinten oloja parannetaan, tarhojen valvontaa lisätään ja tarhojen laiminlyönneistä määrätään merkittävät sanktiot.\n– Muutosesitys 5\nPäivi Kukkonen · Kaakkois-Suomi\nPuoluekokous yhtyy aloitteisiin siltä osin, että turkistarhaus ja valtion tuki turkisalalle ajetaan alas hallitusti maassamme ja että turkiseläinten vienti EU:n ulkopuolelle kielletään ja että turkisalasta luopuville yrittäjille tarjotaan tukea uudelleen koulutukseen, työntekijöidensä työllistämiseen ja alanvaihtoon sekä uuden elinkeinon kehittämiseen valtion kustantaman ohjelman avulla.\n– Muutosesitys 6\nMikko Hänninen · Pirkanmaa\nEsitän, että puoluekokous yhtyy aloitteisiin sillä muutoksella, että turkistuotteiden myynnistä sallittaisiin edelleen laillisesta metsästyksestä ja lihantuotannon sivutuotteena syntyvät turkistuotteet.\n– Muutosesitys 7\nSilja Nurmi · Hämeen piiri 1\nPuoluekokous yhtyy aloitteeseen ja ottaa tavoitteekseen saada Suomeen turkistuotannon ja turkisten myynnin kieltävä lainsäädäntö sekä sosiaalisesti kestävä ohjelma asteittaiseksi turkistuotannosta luopumiseksi seuraten niiden maiden malleja, joissa turkistarhaus on jo loppunut tai loppumassa siirtymäajan jälkeen. SDP pyrkii siihen, että vastaava lainsäädäntö omaksutaan EU:n tasolla ja turkisten tuottaminen ja kauppa kielletään koko unionin alueella.\nPuoluehallituksen lausunto aloitteisiin 139-142\nAloitteissa esitetään turkistarhauksen kieltämistä seuraavasti:\n– lainsäädännöllä ja niin, että turkistarhaus lopetetaan sosiaalisesti kestävällä ohjelmalla ja muiden jo turkistarhauksen jo lopettaneiden tai lopettavien malleja seuraten ja että SDP vaikuttaa vastaavan lainsäädäntö omaksutaan EU:n tasolla (139)\n– kohtuullisen määräajan/siirtymän kuluessa elinkeinonharjoittajat huomioiden (140 ja 142)\n– turkistarhauksen kiellon lisäksi se on kriminalisoitava (141).\nSuomessa on noin 1 000 turkistarha ja tarhoista valtaosa sijaitsee Pohjanmaalla. Turkisala tuotti vuonna 2018 veroja ja sosiaalivakuutusmaksuja Suomeen 139 miljoonaa euroa. Ala on tuonut 2010-luvulla nettovientituloina Suomeen 300-810 miljoonaa euroa vuodessa, keskimäärin noin 500 miljoonaa euroa vuodessa. Vuonna 2018 turkisviennin arvo oli 317 miljoonaa euroa. Merkitys paikallistalouteen etenkin Pohjanmaalla on merkittävä. Turkiselinkeinon suora työllisyysvaikutus on 5 035 henkilöä, kerrannaisvaikutusten ollessa tätä suuremmat.\nElinkeinonharjoittajien määrä on laskenut huippuvuosista 80-luvulta ja tarhaajien keski-ikä on yli 50 vuotta. Toisaalta kasvatettavien eläinten määrä on kasvanut tai pysynyt samana, mikä kertoo tilakoon kasvusta ja alan ammattimaistumisesta. Samaan aikaan turkistenkäyttöä vaateteollisuudessa on kritisoitu yhä voimakkaammin erityisesti Euroopassa, mm. eettisten syiden kuten eläinten pito-olosuhteiden vuoksi. Moni muotiliike ja brändi on lopettanut turkisten käytön. Toisaalta, ala kasvaa Kiinassa, josta on tullut maailman merkittävimpiä turkistuottajamaita. Suomalaiset tarhaajat ovat edistäneet alan leviämistä Kiinaan kuljettamalla maahan esimerkiksi siitoseläimiä ja kouluttamalla tarhaajia. Kiina on tärkein turkisnahkojen vientimaa.\nMaailman mittakaavassa 2010-2018 on kasvatettu ja ollut myynnissä kautta historian eniten turkisnahkoja, mikä johtuu etenkin Kiinan lisääntyneestä minkinkasvatuksesta. Vuoden 2019 ennakkoarvioiden pohjalta näyttää, että Tanskassa on kuitenkin tuotettu enemmän minkkiä kuin Kiinassa.\nTurkiseläinten pito-olosuhteet ovat herättäneet säännöllisin väliajoin keskustelua. Erityisesti verkkopohjainen häkkikasvatus on herättänyt kysymyksen, kuinka eläimet voivat harjoittaa lajityypillistä käyttäytymistä näissä olosuhteissa. Häkkikasvatusta on perusteltu eläinten terveydellä, sillä lois- ja sienitartunnat verkkopohjasta ovat vähäisempiä kuin maa-alustasta.\nPääosa turkiseläimistä kasvatetaan varjotaloissa. Ne ovat sivuilta avoinna olevia katoksia, joihin eläinten häkit on sijoitettu keskikäytävän molemmin puolin. Hallikasvatus on yleistynyt erityisesti minkkituotannossa. Halleissa ammoniakkipitoisuus heikentää ilmanlaatua, eikä samanlaisia ulkoilman virikkeitä ole tarjolla kuin varjotaloissa. Tarhatulla ketulla on häkissä oltava tilaa 0,8 m2 ja minkillä 0,25 m2 . Vertailun vuoksi eläintarhoissa ketuilla, supikoirilla ja naaleilla on oltava ulkotarha, jonka pinta-ala on vähintään 600 m².\nKeskustelua turkiseläinten olosuhteista ovat ylläpitäneet laiminlyönnit tarhoilla. Ruokaviraston tilaston mukaan Turkiseläintiloja tarkastettiin vuonna 2018 89 ja niistä 37 %:lla havaittiin puutteita. Tämä on selkeästi enemmän kuin vuonna 2017 (23 %). Tilaa kohti laskettuna laiminlyöntejä oli keskimäärin 2,3, mikä on vähemmän kuin edellisenä vuonna (3,2). Yleisimmin puutteita havaittiin suoraan eläinten hyvinvointiin liittyvissä vaatimuksissa. Turkiseläinten asianmukaisessa lopettamisessa havaittiin laiminlyöntejä 11 tilalla. Häkin pohjaverkon muovipäällysteessä oli puutteita 12 tilalla. Sopiva pureskelu- ja virikemateriaali puuttui kymmenellä tilalla. Kahdeksalla tilalla minkin ja hillerin pitopaikoissa ei ollut kuivitettua ja riittävän suurta pesäkoppia. Sairastuneista ja vahingoittuneista turkiseläimistä ei huolehdittu asianmukaisesti neljällä tilalla. Kahdeksalla tilalla havaittiin laiminlyöntejä liittyen tarhan aitaamiseen tai eläinten karkaamisen estämiseen muulla tavoin.\nTurkiselinkeino on kehittänyt sertifiointijärjestelmän, jossa hyvinvointiasiat ovat osana tilan toiminnan kehittämistä. Fureva on elokuussa 2015 käyttöön otettu ProFur Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liitto ry:n turkiseläinten terveydenhuoltojärjestelmä. Järjestelmän painopisteinä ovat tuotannon mahdollisten ongelmakohtien selvitys ja suunnitelmallinen terveydenhuoltotyö sekä turkistilan tuotannon ja tuottavuuden kehittäminen ja tautitilanteiden ennaltaehkäisy. FIFURin tilasertifiointi (vuodesta 2005) on turkisalan kattavin sertifiointiohjelma maailmassa ja se sisältää Euroopan komission 2019 tunnustaman WelFur-turkiseläinten hyvinvointiohjelman, joka tuli käyttöön 2017 sekä tietenkin ajantasaisen lainsäädännön. Lähes kaikki liiton jäsenet kuuluvat järjestelmään.\nTurkistarhaus on luvanvaraista toimintaa. Lupaviranomainen on aluehallintovirasto. Turkistarhalla on oltava voimassa oleva ympäristölupa. Alaa säännellään tarkasti ja turkiseläinten olosuhteista säädetään valtioneuvoston asetuksella turkiseläinten suojelusta. Asetus on uudistettava eläinsuojelulain kokonaisuudistuksen yhteydessä.\nPuoluehallitus pitää ongelmallisena sitä, ettei lainsäädäntöä ja etenkin turkisasetusta ole kyetty uudistamaan niin, että ne edistäisivät turkiseläinten hyvinvointia. Vaikka ala on kehittänyt jatkuvasti vapaaehtoista hyvinvointisertifiointia, ovat valvonnassa havaitut puutteet edelleen korkealla tasolla. Usealla tarhalla siis laiminlyödään eläinten hyvinvointimääräyksiä. Lisäksi puoluehallitus haluaa kiinnittää edelleen huomiota puolueen kantaan, jossa elävien eläinten vienti maihin, joissa lainsäädäntö on kehittymätöntä, kiellettäisiin. Tämä asia ei ole edennyt ja viimeksi alkuvuodesta eläviä eläimiä kuljetettiin Kiinaan siitostarkoituksessa. Puoluehallitus pitää huonona kehitystä, jossa kasvatus siirtyy sellaisiin maihin, joissa eläinten olosuhteet ja valvonta ovat Suomen tasoa heikommat.\nPuoluehallitus tunnistaa kehitykseen, jossa yleinen mielipide ja eläinoikeusajattelun korostuminen näyttää pikkuhiljaa vähentävän turkisten kysyntää Euroopassa. Jatkuva eläinten olosuhteiden parantaminen tarhoilla, tutkimus eläinten hyvinvoinnista ja käyttäytymisestä sekä valvonnan lisääminen tarhoilla puoltavat kuitenkin sitä, ettei puoluehallitus kannata alan kieltämistä kokonaan. Puoluehallitus perää turkisalalta entistä vaikuttavampia toimia eläinten hyvinvoinnin ja eettisen hyväksyttävyyden lisäämiseksi.\nLisäksi lainsäädäntö tulee uudistaa ripeästi niin, että turkiseläinten pito-olosuhteet kohenevat selvästi nykytilaan verrattuna.\nSosialidemokraattiset Nuoret ry esittää SDP:n 46. Puoluekokoukselle, että puolue ottaisi tavoitteekseen turkistuotannon ja turkisten myynnin kieltämisen EU:n alueella. Kielto on saatettava voimaan vaiheittain huomioiden tuottajien eläinten hyvinvointiin ja ympäristöystävällisyyteen tekemät panostukset sekä aluepoliittiset vaikutukset. Turkistarhaus on muuttumassa menneisyyden elinkeinoksi Euroopan laajuisesti.\nYhä useampi maa on jo tehnyt tai on tekemässä eettisen päätöksen tarhauksen lopettamiseksi. Suomessakin alan työllisyysvaikutukset ovat jatkuvasti väheneviä ja tarve. Pohjoismaiden toinen merkittävä turkistuottaja Norja on jo saattanut voimaan turkistuotannon kieltävän lainsäädännön ja myös Kalifornia on kieltänyt turkisten tuotannon ja myymisen.\nEläinten epäeettisen kohtelun lisäksi turkistuotannolla on huomattavia kielteisiä ilmasto- ja ympäristövaikutuksia. Turkistuotanto kuormittaa vesistöjä ja aiheuttaa välillisesti ilmastopäästöjä. Turkiseläinten rehuksi käytetään huomattavia määriä Itämeren kalaa, jonka käyttöä ihmisravinnoksi tulisi edistää korvaamaan muita eläinperäisiä ravintoaineita sekä ilmastollisista että Itämeren ekologisen tasapainon edistämiseen liittyvistä syistä.\nSDP ottaa tavoitteekseen saada Suomeen turkistuotannon ja turkisten myynnin kieltävä lainsäädäntö sekä sosiaalisesti kestävä ohjelma asteittaiseksi turkistuotannosta luopumiseksi seuraten niiden maiden malleja, joissa turkistarhaus on jo loppunut tai loppumassa siirtymäajan jälkeen. SDP pyrkii siihen, että vastaava lainsäädäntö omaksutaan EU:n tasolla ja turkisten tuottaminen ja kauppa kielletään koko unionin alueella.\nLöydät tämän aloitteen aloitekirjasta sivulta 268\nTölö Unga Socialister ry ja Eurooppademarit-Tähti ry\nTurkistarhauksen hyväksyttävyys vähenee jatkuvasti niin Suomessa kuin koko Euroopassa. Yhä useampi maa Euroopassa on kieltänyt turkistarhauksen kokonaan tai rajoittanut sitä niin, että tarhaus elinkeinona loppuu. Suomi on jäämässä kyseenalaiseen joukkoon salliessaan turkistarhauksen. Myös isot kansainväliset vaateketjun ovat yksi toisensa jälkeen ilmoittaneet luopuvansa turkisten käytöstä.\nTurkiseläinten hyvinvointiongelmat ovat kiistattomia. Pakkosyöttö, liian pieni ja virikkeetön elintila sekä erilaiset sairaudet piinaavat eläimiä. Turkistarhaus ei kestä eettistä tarkastelua.\nTurkistarhaus elinkeinona pienenee koko ajan. Riittävän siirtymäajan kuluessa tarhaajien on mahdollista siirtyä muihin elinkeinoihin.\nTölö Unga Socialister ry ja Eurooppademarit-Tähti ry esittävät, että\npuoluekokous velvoittaa puolueen toiminaan sen eteen, että turkistarhaus kielletään Suomessa kohtuullisen määräajan kuluessa.\nLöydät tämän aloitteen aloitekirjasta sivulta 269\nSosialidemokraattisen Puolueen tulee kieltää turkistarhaus ja kriminalisoitava se lainsäädännöllä. Turkistarhaus on epäeettistä, eikä yhtäkään eläinkunnan edustajaa tule vangita ja kasvattaa vain käyttääkseen sen nahan.\nKuljetusalan Demarit ry:n jäsen Anita Hellman\nSuomessa tapetaan joka syksy noin 35 miljoonaa turkiseläintä.\nTurkistuotanto on ollut Suomessa merkittävä elinkeino. Tällä hetkellä turkistarhaajien määrä on pienentynyt samalla kun turkisten suosio on vähentynyt.\nVuonna 2018 teetetyn mielipidetutkimuksen mukaan 69% suomalaisista vastustaa nykymuotoista turkistarhausta. Nykymuotoisen turkistarhauksen kannalla on vain 17% suomalaisista.\nSuomi elää turkistarhauksen suhteen menneisyydessä. Useat maat (mm. Japani, Iso-Britannia, Kroatia, Belgia, Tanska, Saksa) ovat kieltäneet turkistarhauksen tai määrittäneet lainsäädännössään\nturkiseläimille lajinmukaiseen käytöksen ja elinympäristön mahdollistavan kasvatusympäristön, että tämä on johtanut käytännössä turkistarhauksen loppumiseen (esim. Ruotsi ja Saksa). Sveitsissä eläinsuojelulainsäädäntö käytännössä estää turkiseläinten tarhaamisen.\nTurkisten vastustaminen on osa yhteiskunnassa tapahtuvaa muutosta. Monet kuuluisat muotitalot ovat jo irtisanoutuneet turkisten käytöstä alan epäeettisyyden vuoksi. Kaliforniassa on kielletty turkisten myynti kokonaan. Yhteiskunnassa kiinnitetään entistä enemmän huomiota eläinten oikeuksiin.\nSuomi on tässä suhteessa takapajula. Turkistarhojemme karmaisevista oloista on kerrottu myös brittimedioissa. Tarhaaminen on epäeettistä, eläimet pakotetaan elämään pienissä häkeissä, niillä ei ole mahdollisuutta mihinkään lajinmukaiseen käyttäytymiseen tai toimintaan ja monilla tarhoilla lainsäädäntöön suhtaudutaan piittaamattomasti. Eläin ei nykymaailmassa voi olla loputtoman riiston kohde, eläinten hyvinvointia ei voi enää ohittaa.\nSDP ottaa kannan, että turkistarhaus tulee kieltää. SDP ei voi enää tässä asiassa olla tulevaisuuspuolue, mutta voimme ainakin siirtyä nykypäivään.\nSiirtymä voidaan tehdä niin, että siinä huomioidaan elinkeinon harjoittajat, on asiantuntijoiden, lainsäätäjien, hallituksen ja eduskunnan tehtävä miettiä siihen sopivat tavat. Murros niin työssä kuin elinkeinoissa on jatkuvaa, joten uusi tilanne tämäkään ei ole.


The Devil Wears Prada täyttää 15: Meryl Streepin Miranda Priestly on pomonainen, joka on sen arvoinen - Hollywood | Heinäkuu 2022\nThe Devil Wears Prada täyttää 15: Meryl Streepin Miranda Priestly on pomonainen, joka on sen arvoinen\nMeryl Streepin syntymäpäivänä katsomme hänen Miranda Priestlyään elokuvasta The Devil Wears Prada. Hän saattaa olla vaativa pomo, mutta hän on varmasti sen arvoinen.\nMeryl Streep juhlii 72-vuotissyntymäpäiväänsä, ja tässä on muistelma yhtä hänen menestyneimmistä rooleistaan Paholainen pukeutuu Pradaa.\nKun The Devil Wears Prada julkaistiin 15 vuotta sitten, sitä pidettiin täysi-ikäisenä elokuvana Andylle, jota näyttelee Anne Hathaway, jonka elämä pyörii pomonsa Miranda Priestlyn ympärillä, jota näyttelee Meryl Streep. Vaikka ensimmäisellä katselukerralla saattaa näyttää siltä, että Andy on sankaritar ja Miranda on huono, elokuvan ympärillä viime vuosina tapahtunut monimutkainen Internet-diskurssi on saanut meidät tarkastelemaan elokuvaa eri näkökulmista, sillä keskustelu naisista työpaikalla on muuttunut dramaattisesti.\nAluksi The Devil Wears Prada näyttää tavalliselta rom-comilta, jossa Andyn henkilökohtainen elämä romahtaa, koska hänen pomonsa Miranda on liian vaativa. Hän odottaa täydellisyyttä kaikilla osastoilla, haluaa joukkueensa olevan A-pelissä kaikkina aikoina eikä siedä keskinkertaisuutta, koska hän rastittaa kaikki nuo ruudut itse. Kuten Andy itse tunnustaa elokuvassa - Jos Miranda olisi mies, tällainen käytös ei olisi saanut hänelle 'Dragon Lady' -leimaa, mutta häntä mieluummin kehuttaisiin työmoraalistaan. Yksinkertaisesti sanottuna Mirandan kaltainen nainen ansaitsee tulla juhlimaan, ja elokuva korostaa sitä jokaisessa kohtauksessa, jossa hän esiintyy. Tarkemmin katsottuna on lähes mahdotonta löytää elokuvasta kohtausta, jossa Miranda ei ole töissä ja joka osoittaa hänen omistautumisensa työtään kohtaan.\nOtetaan esimerkiksi nyt ikoninen 'cerulean villapaita' -kohtaus. Miranda keskustelee koko ajan muotihistoriasta samalla, kun hän yrittää löytää täydellisen lookin lehdestä. Vaikka Andy ei osaa erottaa kahta vyötä toisistaan, Miranda ymmärtää muodin voiman ja osaa kouluttaa hänet siihen. Elokuva tutkii käsitystä menestyvistä naisista työpaikalla useissa paikoissa. Toinen avioero, toinen julkinen skandaali ja kova kilpailu, jota Mirandan on kestettävä säilyttäen tiukan ulkonäön, osoittavat vain, että hän ei voi päästää vartioimaan hetkeäkään, koska hänen maailmassaan haavoittuvuus, jota perinteisesti pidetään naisellinen piirre, vastaa heikkoutta.\nMeryl Streep, joka näytteli Mirandaa lähes täydellisyyteen, on erinomainen näyttelijä. Ja vaikka hän on esittänyt urallaan uskomattomia esityksiä, The Devil Wears Prada oli hänelle suuri lähtökohta genren suhteen. Siihen asti Meryl nähtiin yleensä vakavissa draamaelokuvissa, mutta The Devil Wears Prada lupasi katsojilleen, että hän ei voinut tehdä väärin, vaikka hän olikin näennäisesti valtavirran kevytmielisessä elokuvassa.\nMeryl Streep ja Anne Hathaway still-elokuvassa The Devil Wears Prada. Lue myös|Meryl Streep, aksenttien kuningatar: Pikakatsaus hänen hallintaansa 5 videossa\nHiljattain Entertainment Tonight -lehden jälleennäkemishaastattelussa Meryl ja pukusuunnittelija Patricia Field puhuivat hänen hiustyylinsä valinnasta elokuvassa. Patricia muisteli, että studio ei ollut vakuuttunut siitä, että Mirandalla oli lyhyet valkoiset hiukset, mutta kun Streep käveli toimistoon, hän veti Mirandan ja huone hiljeni. Patricia muistutti, että se oli näyttelijän taika, joka saattoi vain kävellä sisään sanomatta sanaa ja silti tulla kuulluksi. Anne Hathaway, joka oli myös mukana haastattelussa, muisteli, että hänen ensimmäisen lukemisensa aikana Streepin kanssa hän tajusi hiljaisuuden voiman ja kuinka asian sanominen kuiskauksella voi olla paljon arvovaltaisempaa kuin sen huutaminen.\nMerylin dialogit elokuvasta ovat nyt saavuttaneet kulttistatuksen, kiitos lukemattomien meemien, jotka ilmestyvät yleensä kevään tienoilla, mutta 15 vuotta sitten tehdyssä ja edelleen kestävässä elokuvassa on jotain arvostettavaa. The Devil Wears Prada sisältää kaksi naishahmoa, jotka ovat erillään toisistaan, mutta heidän eronsa tekevät tästä elokuvasta uudelleen katsomisen arvoisen. Ja jokaisella toistuvalla katselukerralla huomaat varmasti, että Andy ei ole niin avuton ja Miranda ei todellakaan ole se vampy, jollaiseksi hänestä on tehty.\nhbo suljettujen ovien takana


Erkkeri (1995) välittää sekä myynti- että vuokrahuoneistot. Päätoimialueena Lauttasaari-keskusta, myös lähi-Espoo. Kysy tarjoustamme. Muistathan Dicken-sopimuksemme!\nAutokeskus Oy on suomalaisen, maamme merkittävimpiin autoalan toimijoihin kuuluvan\nAro-Yhtymän, omistama täyden palvelun autokauppaketju.\nBMW, FORD, NISSAN, SKODA JA PEUGEOT sekä yli 1200 vaihtoautoa.\nAUTOKESKUKSEN muut palvelut:\n-Merkkihuollot (BMW, Ford, Nissan, Skoda, Peugeot, Alfa Romeo, Fiat, Mini, Jeep, Dodge, Chrysler ja monimerkit)\n-Vauriokorjaukset ja pienkorjaukset\n-Rengaspalvelut ja rengashotelli\n-Tuulilasit (sijaisauto veloituksetta lasinvaihdon ajaksi)\nKatsastukset, sijaisautot ja pesupalvelut\nAutomyynti, uudet- ja vaihtoautot\np. 020 506 5292\n020 506 5031


Paananen, Hanna; Turunen, Anssi (2017)\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli kartoittaa niitä tekijöitä, jotka saavat 16-30-vuotiaita nuoria kiinnostumaan Punaisen Ristin vapaaehtoistoiminnasta. Tavoitteena oli tuottaa tietoisuut-ta vapaaehtoistyöstä nuorille ja saada Punaisen Ristin Savonlinnan osastolle keinoja siihen, kuinka nuoria saataisiin toimintaan mukaan. Tiedon tuottaminen oli tärkeää, jotta Punaisen Ristin vapaaehtoistoiminta Savonlinnassa saataisiin säilytettyä. Työn idean valitseminen sai alkunsa kiinnostuksesta olla mukana kehittämässä vapaaehtoistoimintaa ja halusta saada tietoa siitä, miten se tukee sairaanhoitajan työnkuvaa. Opinnäytetyön toimeksiantajana on Punainen Risti Savonlinnan osasto.\nTyössä käytettiin kvalitatiivista sekä kvantitatiivista tutkimusmenetelmää (N=30). Aineisto koottiin Webropol-kyselyllä, jonka tekemiseen linkki julkaistiin Facebookin sairaanhoitaja-opiskelijat ryhmässä. Kohderyhmän rajauksena oli 16-30-vuotiaat nuoret. Tutkimuksen vastaajamäärä rajattiin 30:een. Aineisto analysoitiin teemoittelun sekä tunnuslukujen avulla.\nTutkimuksessa kävi ilmi, että nuoret pitävät vapaaehtoistyötä tärkeänä toimintana. Nuorilta löytyy mielenkiintoa vapaaehtoistoimintaa kohtaan ja suurin osa 60% (n=18) vastaajista voisivat kuvitella tekevänsä vapaaehtoistyötä jossain vaiheessa elämäänsä. Vapaaehtois-toiminnassa toimimiseen vastaajat toivovat saavansa riittävästi perehdytystä ja tukea. Nuoret olivat hyvin tietoisia Punaisen Ristin näkyvimmistä auttamismuodoista, kuten ensiapu, keräykset, kriisiapu sekä verenluovutus, mutta muista auttamismuodoista tietämys oli vähäisempää. Vastaajat toivoivat vapaaehtoistoiminnan tuovan työkokemusta ja motivoivana tekijänä nuoret pitivät erityisesti työtodistuksen ja kokemuksen saamista, sekä muiden auttamisesta saamaansa iloa.\nTutkimustulosten perusteella voidaan päätellä, että olisi tärkeää lisätä tietoisuutta nuorten keskuuteen Punaisen Ristin eri auttamismuodoista ja toimintaan liittymisestä, jotta nuor-ten olisi helpompi päästä toimintaan mukaan.


Imatranajon veteraani Reijo Myllymaa: "Masokismia olla rata-aidan väärällä puolella" | Motoristit | Motouutiset\nEtusivu Motoristit Imatranajon veteraani Reijo Myllymaa: "Masokismia olla rata-aidan väärällä puolella"\nMaanantai 22.8.2016 07:38\nImatranajon radan varsi täyttyi katsojista viimeistään aika-ajojen jälkeen, kun varsinaiset kilpailut alkoivat. Kisayleisön joukosta löytyi Imatranajoissa itsekkin aikanaan ajanut, BMW-piireissä hyvin tunnettu Hämeenlinnalainen Reijo Myllymaa. Kisapyörien suhahtaessa ohi hän ehti värikkäin sanakääntein kertoa vähän omasta historiastaan. Näiden tarinoiden äärellä olisi viihtynyt pidempäänkin.\n– Olen ajanut kakarasta asti. Ensin enskaa ja myöhemmin motocrossia. Jäärata on ollut päälajini, siitä yleensä saa elinkautisen, viime talvenakin ajoin veteraaneissa, ainakin kaksi SM-pronssia voittanut Reijo Myllymaa nauraa.\n– Täällä Imatralla ajoin vuosina 1983-85. Ei silloin voitosta tapeltu, mutta minulla oli hiton hauskaa niinkuin yleisölläkin.\n– En oikein osaa sanoa, mistä innostus moottoripyöräilyyn on lähtenyt. Enoni ajoi aikanaan luotettavuusajoissa (nyk. enduro). Vauhti ja vaaralliset tilanteet ovat aina kiinnostaneet ja niitä on kyllä vuosien varrella riittänyt. Kai miehenä tämmöinen pärinä ja pauke kiinnostaa. Minulla on aina ollut "bensaa suonissa".\n– Olen aina sanonut, että haluan katsoa kaikki kisat pyörän päältä. Ihan vain nostalgiasyistä oli nyt tultava paikalle. Onhan tämä masokismia olla tässä radan varrella katsomassa, kun muut vuorostaan pitävät radalla hauskaa. Entiseen verrattuna nämä nykyiset kisat ovat vähän hajuttomia ja mauttomia. Nyt mennään turvallisuus edellä, mikä on tietysti hyvä asia. Siitä huolimatta vaaran tunne on konkreettinen. Kisakuskit hallitsevat ottamansa riskin ja sen tuntee niin, että molemmat rintakarvat nousevat pystyyn.\nKuva Tapio Sippolan muistojen albumista. Alkuperäinen kuvatekstit: 'Repa lämmittelee käsiään ison RM:n sylinterin miellyttävässä lämmössä.'\n– Tulimme tänne Imatralle myös tapaamaan tuttuja ja nimenomaan telttamajoituksessa. Perinteiden vaalimista siltäkin osin. Jäärata-ajon lisäksi vuosittain ajokilometrejä tulee ihan kiitettävästi 10-15 000 km. Tänä kesänä kävin Espanjassa, Portugalissa, Ranskassa ja Saksassa.\n– Vuosittain pohjoisen ja etelän Pystymettä ovat ihan vakiot. Se on kurjuuden maksimointia. Siinä on sekoitus sadismia ja rajojen hakemista, niinkuin tässäkin kun katsoo kisoja. Siinä testataan mitä mies kestää. Lapin Pystymettästä kylmässä ja sateisessa kelissä kotiin tullessa, oma sauna ja punkka tuntuvat vitsin hyvältä. Mutta minähän olenkin teräsmies, raudoilla kasassa, Laosissa tapahtuneen onnettomuuden jäljiltä, mutta se on jo ihan toinen tarina. Aina ja joka paikassa on ollut helvetin hauskaa, kiteyttää Reijo Myllymaa.\nReijo Myllymaan Laosin ja muidenkin hänen tekemiensä reissujen värikkäitä matkakertomuksia voi käydä lukemassa BMW-moottoripyöräkerhon sivuilla täällä.\nNopea selaus eri foorumeilla paljastaa lisäksi, että Reijo Myllymaan puoleen käännytään kun moottoripyörässä ilmenee ongelmia. Hänen erityisosaamistaan ovat vanhemmat BMW-moottoripyörät, mutta kyllä uudemmillekkin malleille ja muille merkeille on apua ongelmiin löytynyt.\nvalokuvat: Tapio Sippolan albumi Eija Kyllönen


maailmasta ja kirkosta: September 2007\nHuonosta muistista ruumis kärsii: olin unohtanut kokonaan että eilen eli maanantaina oli Pisara-tekstin dead-line. Niinpä asiasta muistuttava puhelu tuli pienoisena yllätyksenä.\nReippaana uutistoimittajana kuitenkin lupasin tekstin heti huomiseksi ja onneksi se syntyi liki salamavauhtia. Sitä joudutti, että olin jo muutaman päivän herkutellut piispa Eeron ajatuksella uskosta kiitollisuutena ja kiitollisuudesta uskon muotona.\nAjatuksessa on jotain läpeensä viehättävää.\n”Kiitos sinulle Jumala että saan tuntea sinut. Tai: kiitos sinulle Jumala, että olet antanut minun nähdä kaiken tämän kauniin/tavata nämä ihanat ihmiset/elää juuri nyt ja olla onnellinen”.\nKiitollisuutena ilmenevä usko ei ole suorittamista, eikä ratkaisuja, se vain on. Kiitollisuus suuntautuu uskon kohteeseen, sellainen usko ei pyydä mitään itselleen tai muille, se vain suuntaa katseensa Jumalaan.\nJos usko olisi kuin kiitollisuutta, se olisi kuin hengittämistä.\n”Hyvä Jumala, minä vain katselen sinua ja hyvyyttäsi. Kiitän siitä, että saan olla tässä, eikä minun tarvitse sanoa eikä tehdä mitään”\nTällainen usko on tosi kaukana suorittavasta ja ulospäin tietoisesti esiintyvästä uskosta. Se ei myöskään kiivaile oikeasta opista tai korostuksista.\nLuulen, että jos ihmiset osaisivat kutsua Jumalalle suunnattuja kiitollisia huokauksiaan uskoksi, meillä olisi tässä maassa paljon enemmän uskovaisia. Nythän moni kokee, ettei hänellä oikeita kokemuksia tai muuten riittävän vahvaa uskoa, jotta uskaltautuisi Jumalan varaan.\nEipä niitä ilmeisesti tarvitakaan. Kiitollisuus riittää.\nposted by Sirkku Nyström at 12:36 PM 1 comments\nKyllä Hesarilla vaikutusta on.\nEn muistanut, miksi, mutta muistin että täytyy mennä Anhavaan, koska näyttelyarvio oli niin kiinnostava.\nGalleria Anhavassa oli Henry Vuorila-Stenbergin näyttely, jossa oli vain yhdeksän suurta työtä.\nEnsiksi: lähes kaikki oli myyty. Hintataso jotain 12 000 – 16 000 euroa per teos.\nToiseksi: työt olivat melkoisen järkyttäviä = puhuttelevia.\nKolmanneksi: ne muistaa kun on kerran nähnyt.\nNeljänneksi: kahdessa työssä oli mustalle pohjalle maalattu lähes musta ristiinnaulittu.\nViidenneksi: muistumat taidehistorian peruskuvastoon olivat selviä ”oppimattomallekin” kävijälle.\nEn ole koskaan erityisesti pitänyt Vuorila-Stenbergin töistä, mutta sehän ei merkitse etteivätkö ne voisi olla hyvin vaikuttavia.\nKummallista, miten paljon kristinusko pilkahtelee tämän päivän kulttuurissa. Se näkyy ainakin kuvataiteissa, musiikissa, runoudessa ja kirjallisuudessa. Ja tietysti teatterissa.\nVuorila-Stenbergin maalauksissa oli syvästi henkilökohtainen tuntu. Vaikka teos tarvitsee aina katsojansa, näistä töistä jäi vaikutelma tekijästä, joka on niin täysin keskittynyt kuvansa tekemiseen, ettei hän edes muista mahdollisia katsojia.\n”Job” oli heti tuttu ja se onkin ollut aiemmin esillä. Luultavasti olen nähnyt siitä lehtikuvan. Tuskan ja kärsimyksen mies Job on kuvassa polvillaan, suu huutoon auenneena. Järkyttävintä ovat miehen jotenkin sulaneet piirteet. Mieleen nousivat Hiroshiman uhrit, joiden kudokset ikään kuin valuivat pois.\nLieneeköhän niin, että elämänkaaren kuljettua tiettyyn pisteeseen ihminen alkaa pohtia kärsimystä ja elämän mieltä? Kristillisessä maassa lapsuutensa viettänyt hakeutuu helposti tuttuun kuvastoon ja tuttujen kertomusten pariin. Jollei tällaista pohjaa ole, vastauksia etsitään vaikkapa filosofiasta tai muista uskonnoista.\nNäyttelykirjassa Vuorila-Stenberg kertoo, miten ratkaisevaa hänelle oli nähdä Mathias Grünewaldin maalaus haudassa makaavasta ristiinnaulitusta. Kyseinen työ on puhutellut syvästi monia muitakin. Kerrotaan, että Dostojevski sai epilepsiakohtauksen katseltuaan taulua hautaan lasketusta ja runnellusta Jeesuksesta.\nJottei mieli jäisi aivan synkkyyden tilaan, sen nostamiseen on oiva lääke Kiasman nurmikolla syyskuun loppuun saakka seisova ”Janin taidetuunaamo”. Kahdessa kontissa on esillä mitä hilpeimpiä töitä, jotka on tehty parantelemalla jo olemassa olevaa taidetta. Moni toritaiteen mestarinäyte oli muuttunut melko siedettäväksi Jani Leinosen käsissä. Oli hintakin tosin noussut. Yksikään tuunattu taulu ei maksanut alle tuhannen euron.\nJani Leinonen taitaa olla loistoesimerkki luovasta ihmisestä. Hänen tai hänen kavereittensa mielikuvituksesta syntyy riemukkaan kerettiläisiä ideoita taiteen supermarketeista taiteen tuunaamoihin.\nErityisesti Leinonen rakastaa muiden suomalaisten tavoin Elovena-tyttöä. Neito saa Leinosen käsissä mitä uskomattomampia rooleja ja paljastaa samalla katsojalle, miten ihanteellinen kuva meillä taitaa Elovena-neidosta olla.\nposted by Sirkku Nyström at 12:20 PM 0 comments


Lapsen rentoutumisen psykofysiologia ja hyödyt : ohjelehtinen\nHaimila, Noora; Kulomaa, Iiris (2017)\nOpinnäytetyö tehtiin PSHP:n toimeksiannosta. Tarkoituksena oli tuottaa informatiivinen ja helppokäyttöinen lapselle suunnattu ohjelehtinen siitä, mitä rentoutumisessa tapahtuu, ja mitä hyötyjä rentoutumisesta on. Ohjelehtisen kohderyhmä rajattiin 7 - 13 -vuotiaisiin. Tavoitteena oli opinnäytetyön kautta antaa hoitohenkilökunnalle tietoa aiheesta sekä lisätyökalu psykiatrisessa hoidossa olevien lasten hoitotyöhön. Opinnäytetyö tehtiin toiminnallisella, tuotokseen painottuvalla menetelmällä. Kirjallisuuden avulla selvitettiin mitä rentoutumiseen kuuluu sekä fyysisellä, että psyykkisellä tasolla. Työelämäyhteyden toiveesta tarkasteltiin myös psykiatrisessa hoidossa olevan kouluikäisen lapsen rentoutumiseen kuuluvia erityispiirteitä.\nFysiologisessa rentoutumisreaktiossa hengitys ja syke rauhoittuvat. Parasympaattinen hermosto aktivoituu tasapainottaen autonomisen hermoston toimintaa. Välittömiä rentoutumisen seurauksia ovat mielialan rauhoittuminen, virkistyminen, keskittymisen ja muistin tehostuminen sekä tasapainoisuuden tunteen lisääntyminen. Unen laatu, tunteiden luova käyttö ja itsetuntemus paranevat rentoutumisen myötä. Fyysisiä vaikutuksia ovat energiatason kasvaminen, verenpaineen lasku, lihasten rentoutuminen, ruuansulatuksen tehostuminen, lämmön tunne sekä immunologisen-, hormonaalisen- ja hermostollisen järjestelmän parempi toiminta. Rentoutumisen tuomat muutokset vaikuttavat myös ihmisen kokemusmaailmaan.\nRentoutuneeseen olotilaan pääsy vaatii riittävää ajatustoiminnan keskittämistä itseen. Lapset hyötyvät kehontuntemuksen ja tietoisen läsnäolon hallinnasta. Näiden opettelu kehittää itsestä huolehtimisen taitoa, vahvistaa minä-identiteettiä sekä lisää itsensä hyväksymistä. Psykiatrisessa hoidossa olevien lasten erityispiirteet tulee huomioida rentoutuksessa. Rentoutumisen tulee olla lapsikohtaista ja -lähtöistä. Käytettyjen menetelmien tulee sopia lapsen tilanteeseen, sillä lapsen traumatausta saattaa laukaista rentoutuessa trauman uudelleen kokemisen.\nTuotos on tehty työelämän tarvetta vastaavaksi. Kehittämisehdotuksena on tuottaa materiaalia eri rentoutumismenetelmistä sekä tutkia traumaa kokeneiden lasten rentoutumista ja vakauttamista.


Koordinaatit: 49°57′04″N, 7°07′00″E\nTraben-Trarbach on pieni, 6 000 asukkaan kaupunki Moselin laaksossa, Bernkastel-Wittlichin seudulla Rheinland-Pfalzin osavaltiossa, Saksassa. Siihen kuuluu myös läheiset kylät.\nTrabenin ja Trarbachin kylät yhdistyivät kaupungiksi vuonna 1906. Molemmilla paikkakunnilla on pitkä historia, Traben perustettiin kirjallisten lähteiden mukaan 800-luvulla ja Trarbach neljä vuosisataa myöhemmin. Protestanttisena kaupunkina muuten katolisella seudulla varsinkin Trarbachilla oli hyvät suhteet Preussiin, jonka kuningas Vilhelm II vieraili Trarbachissa 1800-luvun puolivälissä. Yhdistymisen jälkeen Traben-Trarbach nousi Euroopan toiseksi suurimmaksi viinikaupan keskukseksi Bordeaux’n jälkeen. Kaupunki päätti tuolloin rakentaa sillan Moselin yli, ja arkkitehtikilpailun voitti professori Bruno Möhring Berliinistä. Vanhasta sillasta on jäljellä ainoastaan jugendtyylinen porttirakennelma Trarbachin puolella, mutta muualla kaupungissa voi ihailla hyvin säilyneitä jugendhuviloita.\nViinikaupan merkitys Traben-Trarbachissa on laskenut tasaisesti vuoden 1906 jälkeen, ja suurimmaksi elinkeinoksi on noussut matkailu.\nMoselin laaksolle on yleisesti ilmeistä suuret korkeusvaihtelut. Traben sijaitsee Moselin pohjoisella puolella loivassa rinteessä levittyen leveästi Moselin rannoille. Trarbach puolestaan on keskittynyt hieman Moselista etelään olevaan solaan.\nTraben-Trarbachiin pääsee parhaiten junalla ja autolla. Autolla tultaessa täytyy kuitenkin laskeutua jyrkkiä rinteitä mutkitellen loppumatka, mutta tiet ovat yleisesti hyvässä kunnossa. Trabenissa sijaitsevalla juna-asemalta pääsee Koblenziin. Lentomatkustajille suositellaan Frankfurt–Hahnin lentoasemaa, josta pääsee Traben-Trarbachiin junalla vaihtaen Koblenzissa.\nWolfin kylä Traben-Trarbachissa Moselin varrella.\nMont Royal, ranskalaisten vuonna 1687 rakentama ja vuonna 1698 tuhoama valtaisa linnoitusalue.\nGrevenburgin linnanrauniot, 1350-luvulla rakennettu ranskalaisten tuhoama linna.\nKeski-Moselin museo sijaitsee Böckingsin barokkihuvilassa. Preussin kuningas ja ranskalainen runoilija Apollinaire ovat yöpyneet huvilassa.\nIkonien talo, ukrainalaisen ikonitaiteilija Alexej Saweljewin (1918 Kiova – 1906 Traben-Trarbach) maalaamia ikoneita.\nVanha kaupungintorni, 1350-luvulla rakennettu kaupungintorni entisöitiin vuonna 2004.\nAktiviteetit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMoselin laaksossa on kattava ja hyväkuntoinen pyöräilyreitistö sekä retkeilypolkuja. Trarbachin puolella sijaitsevassa Bad Wildsteinissa sijaitsee Moselin laakson ainoa kylpylä.\nTraben-Trarbachin kaupungin kotisivut\nWikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Traben-Trarbach.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Traben-Trarbach&oldid=18518069”


JomaCast kuunneltavissa Suplassa – vieraana Petri Pennanen ja teemana mestariksi kasvaminen! | Superpesis\n/ &nbspJomaCast kuunneltavissa Suplassa – vieraana Petri Pennanen ja teemana mestariksi kasvaminen!\nPetri Pennanen luotsasi Joensuun Mailan seurahistorian ensimmäiseen Suomen mestaruuteen. Kuva: Joona-Pekka Hirvonen\nJomaCast on Joensuun Mailan oma podcast, jossa studioisäntä Petja Vuojärvi haastattelee viikoittain vaihtuvia vieraita. Ensimmäisessä jaksossa kuultiin mestaripelinjohtaja Petri Pennasen mietteitä.\nJoensuun Maila debytoi miesten Superpesiksessä 2004. Lopullinen murtautuminen terävimpään kärkeen on tapahtunut 2010-luvulla. Seurahistorian ensimmäiset viisi mitalia olivat pronssisia vuosilta 2013–2017, kunnes kaksi peräkkäistä Suomen mestaruutta hullaannuttivat kaupungin täysin.\nJomaCastissa on luvassa mielenkiintoisia tarinoita joensuulaisen pesäpalloilun ympäriltä. Ensimmäisessä jaksossa Petri Pennanen palaa ajassa taaksepäin ja taustoittaa sekä omaa urapolkuaan että lähtökohtia seuran menestysputkelle.\nJomaCastin ensimmäinen jakso julkaistiin Suplassa tiistaina.


Gurun opissa: Mistä Suvivirsi kertoo? - Kirkko ja kaupunki\nGurun opissa: Mistä Suvivirsi kertoo?\nSuvivirsi kertoo siunauksesta, jota ei voi selittää. Voit vain liittyä sen virtaan.\n”Mettä mehiläinen kerää, trip-trap. Koko luomakunta herää, trip-trap”, lauloi M. A. Numminen riehakkaasti 1970-luvulla. Laulu tunnetaan säkeestä: ”Tir-lir-lei, mä tuskinpa häiritsen, kevät vei jo hallan ja pakkasen. Tir-lir-lei, mä tuskinpa häiritsen, riemuin näin laulelen.” Olavi Virta levytti Kotiharjun päällä -nimisen laulun jo 1950-luvulla.\nSuvivirressä on samaa henkeä. Tänäkin keväänä käydyn kiihkeän Suvivirsi-keskustelun jälkeen se on alkanut tuntua jopa protestivirreltä. Yhä se on osa suomalaista sielunmaisemaa. Sitä lauletaan koulujen kevätjuhlissa, häissä ja hautajaisissa, kirkoissa ja kesämökeillä. Se kuuluu suomalaiseen suveen.\nSuvivirrestä alkaa kesä. Monen ajatukset se vie myös menneisiin kesiin ja elämän taitekohtiin. Se havahduttaa näkemään luonnon ja elämän kiertokulun.\nKukkaan puhkeava luonto muistuttaa Jumalan hyvyydestä ja huolenpidosta. Lintujen laulu kutsuu kiitokseen. Auringon lämpö on sulaa siunausta.\nHavahtuminen elämän kulkuun ei synny pakosta eikä kiitosvirsi käskystä. Aito havahtuminen ja rukous nousevat sydämen sopukoista. Suvivirsi viriää, kun sisimpäsi herää Luojasi hyvyyteen, jota et talven kohmeessa tajunnut.\nJumalan hyvyys tapahtuu. Sitä ei käsketä. Ei Jumalakaan sitä käske. Se viriää hänessä ja virtaa koko luomakuntaan.\nJokainen luotu on Jumalan sanaa ja säveltä. Kaikki ovat hänestä lähtöisin. Kaikki luodut elävät hänen siunauksestaan.\nKun veisaat tai rukoilet, olet mukana selittämättömässä siunauksen virrassa. Et ole yksin, sillä kaikki luodut kurottavat Luojansa puoleen. Kaikessa elämässä – sen vilinässä, syntymisessä, kuolemisessa ja pysähtymisessä – on mukana luomisen alkuperäinen kaiku. Luomakunta ei ole mykkä.\nPelkästään se, että olet ja hengität, on siunausta. Joka hengenvedolla saat Jumalalta lahjaksi jotain hänestä itsestään. Otat vastaan Jumalan siunauksen ja olet mukana luomisen ihmeessä. Tajuat, miten hauraan kaunis elämä on ja miten sitä kannattaa suojella ihmeellisenä lahjana.