VIDEOVALVONTAKAMERAN OBJEKTIIVIN OHJAUS - PDF\nVIDEOVALVONTAKAMERAN OBJEKTIIVIN OHJAUS\nDownload "VIDEOVALVONTAKAMERAN OBJEKTIIVIN OHJAUS"\n1 VIDEOVALVONTAKAMERAN OBJEKTIIVIN OHJAUS Pasi Vähämartti Opinnäytetyö Joulukuu 2008 Informaatioteknologian instituutti\n2 JYVÄSKYLÄN AMMATTIKORKEAKOULU KUVAILULEHTI Päivämäärä Tekijä(t) VÄHÄMARTTI, Pasi Julkaisun laji Opinnäytetyö Sivumäärä 103 Julkaisun kieli Suomi Luottamuksellisuus Työn nimi Salainen saakka VIDEOVALVONTAKAMERAN OBJEKTIIVIN OHJAUS Koulutusohjelma Elektroniikka Työn ohjaaja(t) KOTKANSALO, Jouko Toimeksiantaja(t) VÄHÄMARTTI, Pasi Tiivistelmä Opinnäytetytössä suunniteltiin ja toteutettiin sulautetulla järjestelmällä valvontavideokameran objektiivin ohjauselektroniikka sekä perehdyttiin mekaniikan suunnitteluun ja toteutukseen. Suunnittelun yhteydessä tutustuttiin valvontajärjestelmissä käytettyyn tekniikkaan sekä kameravalvonnan laillisuusnäkökohtiin. Työn tavoitteena oli elektroniikan erikoistyössä suunniteltujen piirilevyjen loppuun asti kalustaminen, vikojen etsiminen ja korjaaminen, sähköinen ja ohjelmallinen testaaminen sekä dokumentoinnin päivittäminen. Laitteisto pyrittiin saamaan niin pitkälle valmiiksi, että sen jatkokehittäminen olisi mahdollista ilman vianetsintää, erikoistyökaluja tai kalliita mittalaitteita. Suunniteltu järjestelmä koostuu kahdesta osasta: tietokoneeseen liitettävästä hallintayksiköstä ja kameran päässä olevasta moottoreiden ohjausyksiköstä. Laitteistossa olleet suunnitteluviat saatiin lähes täysin korjattua sekä laitteiden toiminta varmistettua sähköisten ja ohjelmallisten testien avulla. Lopputulos oli hallintayksikön RS-232-väylän toimimattomuutta lukuun ottamatta tavoitteen mukainen. Avainsanat (asiasanat) Mikro-ohjain, sulautettu järjestelmä, ohjauslaitteet, kameravalvonta Muut tiedot\n3 JYVÄSKYLÄ UNIVERSITY OF APPLIED SCIENCES Author(s) VÄHÄMARTTI, Pasi Type of Publication Bachelor s Thesis DESCRIPTION Date Pages 103 Language Finnish Confidential Title Until CONTROLLING OBJECTINE OF VIDEO SURVEILLANCE CAMERA Degree Programme Information Technology Tutor(s) KOTKANSALO, Jouko Assigned by VÄHÄMARTTI, Pasi Abstract In this bachelor s thesis an embedded system was designed and built to control a video surveillance camera. During designing there was time to investigate the used techniques of surveillance systems and legality side of video surveillance more in detail The purpose of this study was to continue the development of a project for an unfinished course in electronics special work. To finish the project there were a few things to do: component assembly of the circuit boards, searching and repairing faults, electrical and programmatic system testing and documentation update. The intention was to make the future development possible without fault searching, special tools or expensive equipment. The designed system consists of two parts: a control box which can be connected to PC and controlling equipment on camera side to control motors. All design faults were found and almost all of them were repaired, and electrical and programmatic system tests were made to verify the proper operation of the system. The end result was almost like was planned; the only flaw was an unworkable RS-232-bus on the control box, everything else worked properly. Keywords Microcontroller, embedded system, controlling equipment, video surveillance Miscellaneous\n4 1 SISÄLTÖ SANASTO TYÖN LÄHTÖKOHDAT VALVONTAJÄRJESTELMÄT Valvontakamerat Tallennusratkaisut Ohjaus Sijoittaminen JÄRJESTELMÄSUUNNITTELU KOMPONENTTIVALINNAT Yleistä Suunnittelu lohkokaaviotasolla Mikro-ohjain Kameramoduuli H-silta Optoerotin Askelmoottori Vaihteisto Askelmoottoriohjain Asennon mittaaminen Lämpötilan mittaaminen Tiedonsiirto UART / USART RS-232-väylä USB-väylä...42\n5 ZigBee TOTEUTUS Piirilevysuunnittelu Suunnitteluohjelmat Hallintayksikkö Piirikaaviosuunnittelu Mikro-ohjain LCD-näyttö Sarjaliikenneväylä RS ZigBee Liikennöintitavan valinta SPI-ohjelmointiliittimet USB ja tehonsyöttö Painonapit Vapaat I/O:t Layout-suunnittelu Ohjausyksikkö Piirikaaviosuunnittelu Mikro-ohjain LCD-näyttö Sarjaliikenneväylä RS ZigBee SPI-ohjelmointiliittimet Tehonsyöttö Kamera Askelmoottori ohjaimet H-sillat DS18S20-lämpötila-anturi AD-muuntimet Painonapit Rajakytkimet Vapaat I/O:t Layout-suunnittelu...62\n6 3 5.2 Mekaniikkasuunnittelu Toimintojen ohjelmallinen testaus Ohjelmointityökalut Ohjelman rakenne Näytön ohjaaminen Painonappien ja rajojen lukeminen AD-muuntimen lukeminen Lämpötilan lukeminen Moottoriohjaimien ohjaaminen Tiedonsiirto RS-232:lla, USB:llä ja ZigBeellä POHDINTA Työn monipuolisuus Työn tuomat haasteet Työn lopputulos Loppusanat...76 LÄHTEET...77 LIITTEET...80 Liite 1. Sarjaväylien ominaisuusvertailu...80 Liite 2. PTZ-protokollia...81 Liite 3. Hallintayksikön porttilista...82 Liite 4. Ohjausyksikön porttilista...83 Liite 5. Kameramoduulin kytkentäohje ja tekniset tiedot...84 Liite 6. Transistoreiden perustyypit...85 Liite 7. Vaihteistotyyppien hyötysuhteita...86 Liite 8. Hallintayksikön osaluettelo...87 Liite 9. Hallintayksikön yläpuolen syövytys- ja osasijoittelukuva...88 Liite 10. Hallintayksikön alapuolen syövytys- ja osasijoittelukuva...89 Liite 11. Ohjainyksikön osaluettelo...90\n7 4 Liite 12. Ohjainyksikön yläpuolen syövytys- ja osasijoittelukuva...91 Liite 13. Ohjainyksikön alapuolen syövytys- ja osasijoittelukuva...92 Liite 14. Hallintayksikön reikien mitoitus...93 Liite 15. Hallintayksikön kokoonpanokuva...94 Liite 16. Mekaniikka osien osaluettelo...95 Liite 17. Kytkimien lukeminen...96 Liite 18. AD-muuntimien lukeminen...97 Liite 19. Lämpötilan lukeminen...98 Liite 20. Askelmoottorin ohjaus...99 Liite 21. Tiedonsiirto Liite 22. ZigBee-moduulien konfigurointi AT-komennoilla KUVIOT KUVIO 1. Niceview NiceCAM420-valvontakamera...12 KUVIO 2. Luonnos järjestelmästä...18 KUVIO 3. Kustannusten syntyminen tuotannon eri vaiheissa...19 KUVIO 4. Tuotantomäärän vaikutus kustannusten jakautumiseen...19 KUVIO 5. Hallintayksikön toiminnot lohkokaaviotasolla...21 KUVIO 6. Ohjainyksikön toiminnot lohkokaaviotasolla...21 KUVIO 7. Tekniikoiden väliset rakenteelliset erot kuvakennotasolla...24 KUVIO 8. CCD- ja CMOS-kennojen rakenne lohkokaavioesityksenä...24 KUVIO 9. Pimeänäkö infrapunavalon avustuksella...25 KUVIO 10. H-sillan toimintaperiaate ja totuustaulu...27 KUVIO 11. Optoerottimen rakenne...30 KUVIO 12. Bipolaarisen ja unipolaarisen moottorin ero...31 KUVIO 13. Etäisyyden vaikutus voimaan, kun vääntö on vakio...32 KUVIO 14. Kierukkavaihteen rakenne...33 KUVIO 15. Vaihteiston vaikutus vääntöön ja kierrosnopeuteen...33 KUVIO 16. Bipolaari ja unpolaari askelmoottorin ohjaussignaalien ero...35\n8 5 KUVIO 17. Potentiometrin jännitteenjako...36 KUVIO 18. Yksi viidestä potentiometristä mittaamassa asentoa...37 KUVIO Wire väylä ja siihen kytkettyjä erityyppisiä laitteita...39 KUVIO 20. Naaras ja uros D9-liittimet...41 KUVIO 21. RS-232 tasomuuntimen rakenne...42 KUVIO 22. Micro USB, mini USB, B-tyyppi, A-tyypin naaras, A-tyyppi...43 KUVIO 23. ZigBee-verkon topologiat...45 KUVIO 24. Mikro-ohjaimen kytkennät...47 KUVIO 25. LCD-näytön kytkentä...48 KUVIO 26. Sarjaliikennemuuntimen kytkentä...48 KUVIO 27. ZigBee-moduulin kytkentä...49 KUVIO 28. Liikennöintitavan valinnan kytkentä...50 KUVIO 29. Ohjelmointiliittimien kytkennät...50 KUVIO 30. USB-piirin kytkentä...51 KUVIO 31. Jännitteensyötön tehonhallinnan kytkentä...51 KUVIO 32. Painonappien kytkennät...52 KUVIO 33. Vapaiden I/O-porttien kytkentä...52 KUVIO 34. Hallintayksikön piirikortti ylähäältä...53 KUVIO 35. Mikro-ohjaimen kytkennät...54 KUVIO 36. LCD-näytön kytkentä...55 KUVIO 37. Sarjaliikennemuuntimen kytkentä...55 KUVIO 38. ZigBee-moduulin kytkentä...56 KUVIO 39. Ohjelmointiliittimien kytkennät...56 KUVIO 40. Tehonsyötön kytkentä...57 KUVIO 41. Kameran kuvaliitännän ja jännitteensyötön kytkentä...57 KUVIO 42. Askelmoottoriohjaimien kytkennät...58 KUVIO 43. H-siltojen kytkennät...59 KUVIO 44. DS18S20-lämpötila-anturin kytkentä 1-Wire-väylään...60 KUVIO 45. AD-muuntimen kanavien kytkentä...60 KUVIO 46. Painonappien kytkentä...61 KUVIO 47. Rajakytkintulojen kytkentä...61 KUVIO 48. Vapaiden porttien kytkentä...62 KUVIO 49. Ohjausyksikön piirikortti ylhäältä...63 KUVIO 50. 3D-malli hallintayksiköstä...64\n9 6 KUVIO 51. Valmis hallintayksikkö...64 KUVIO 52. Catia mallinnus objektiivistä...65 KUVIO 53. Koteloimaton objektiivi tukirungossa...66 KUVIO 54. C-kielisen ohjelman rakenne...68 KUVIO 55. USB-piirin konfigurointi MProg:lla...72 KUVIO 56. Ilmoitus uudesta laitteesta...72 KUVIO 57. USART0:n asetukset ohjelmakoodin generointia varten...73 TAULUKOT TAULUKKO 1. Valaistuksen vaikutus valon määrään...26 TAULUKKO 2. Hammaspyörien mitoitus...38\n10 7 SANASTO 1080i/p: Ilmaisee Full HD teräväpiirto-tv-lähetyksen pystysuuntaisen juovamäärän. Vaakasuunnan juovamäärä Full HD määrityksessä on 1920, vaikka sitä ei erikseen mainita. Kuvan resoluutio on lähes 2,1 Mpix. Luvun perässä oleva i tarkoittaa lomitettua (interlaced) ja p lomittamatonta eli progressiivista (progressive) kuvan esitystapaa. 1-Wire: Dallas Semiconductorin / MAXIMin kehittämä yksijohtiminen tiedonsiirtoväylä, jonka nimi viittaa datan kuljettamiseen tarvittavien johtimien määrään. Signaalijohdin tarvitsee aina rinnalleen maajohtimen, eli kyse on oikeasti kaksijohtimisesta järjestelmästä. AD: Analog/Digital eli analogi/digitaali-muunnos. Analogisen jännitetiedon muuttaminen binääriseen muotoon. Analoginen: Signaali, jonka arvot voivat vaihdella mielivaltaisesti tietyllä välillä, esimeikiksi välillä 0-5V. Assembler: Tietokoneohjelma, jolla konekielellä eli assembly-kielellä kirjoitettuja ohjelmia käännetään konekoodiksi. Asynkroninen tiedonsiirto: Tahdistamaton tiedonsiirto, jossa jokainen merkki lähetetään yksi kerrallaan, epätasaisin väliajoin. Asynkronisessa siirrossa lähettävän ja vastaanottavan pään tiedonsiirtoasetusten tulee olla yhdenmukaiset. AT: ATtention. Sarjaliikennelaitteiden ohjaamisessa käytetty komentokieli. Esimerkiksi vanhoja modeemeita ja matkapuhelimia voidaan ohjailla ATkomennoin. ZigBee-moduulin ohjelmointi tapahtuu niin ikään AT-komennoilla. CCD: Charge-Coupled Device. Valoherkkä analoginen kuvasensori, joita käytetään muun muassa video- ja digitaalikameroissa. Tuottaa aina harmaasävykuvan, mutta erillisen värisuotimen ja mikropiirin avulla voidaan luoda värikuva, joskin tehollinen resoluutio heikkenee. CMOS: Complementary Metal Oxide Semiconductor. Valoherkkä digitaalinen kuvasensori, jotka valmistetaan samalla CMOS-tekniikalla kuin puolijohdekomponentit. Myös CMOS-kenno tarvitsee värisuotimen tuottaakseen värikuvia. DA: Digital/Analog eli digitaali-/analogia-muunnos. Binäärisen tiedon muuttaminen analogiseksi jännitteeksi. DC: Direct Current. Tasasähkö.\n11 8 De facto: Ilman standardointia syntynyt yleinen käytäntö jonkin asian suhteen, jota kohdellaan kuin standardia. Debugger: Tietokoneohjelma, jota käytetään ohjelmointivirheiden etsimiseen. Digitaalinen: Signaali, jonka arvo voi olla 0 tai 1, vastaten esimerkiksi jännitetasoja 0 ja 5 V. EEPROM: Electronically Erasable Programmable Read-Only Memory. Sähköisesti purettava ja uudelleen ohjelmoitavissa oleva lukumuisti, jossa tieto säilyy ilman sähköä. Käytetään tyypillisesti yksittäisen datatiedon tallentamiseen joka muuttuu harvoin, kuten esimerkiksi asetukset. FET: Field-Effect Transistor. Yleisnimitys JFET- ja MOSFET-tyypin FETeille. FFD: Full Function Device. ZigBee-laitteiden yhteydessä tarkoittaa täyden toiminnan laitetta, eli PAN-koordinaattoria tai reititintä. Flash: Puolijohdemuistin tyyppi, jossa tieto säilyy ilman sähköä. Voidaan lukea ja kirjoittaa sähköisesti. Käytetään sulautetuissa järjestelmissä ohjelmamuistina. I/O: Input/Output. Ilmaisee esimerkiksi mikro-ohjaimen portin suunnan, joka voi olla tulo, lähtö tai molempia. Tulolla voidaan lukea portin tila ja lähdöllä voidaan ohjata jotakin laitetta. IGBT: Insulated-Gate Bipolar Transistor. Eräänlainen biopolaaritransistorin ja MOSFETin yhdistelmä, jossa yhdistyy molempien komponenttityyppien hyviä puolia. IGFET: Insulated-Gate Field-Effect Transistor. Eristekanavatransistori, joka tunnetaan paremmin nimellä MOSFET. IP: Internet Protocol. Protokolla, jonka tehtävänä on huolehtia IPtietoliikennepakettien toimittamisesta perille pakettikytkentäisessä verkossa. IP-kameralla tarkoitetaan kameraa, jossa on lähiverkkoliitäntä ja joka on täten mahdollista kytkeä esimerkiksi Internetiin etäseurantaa varten. ISM: Industrial, Scientific & Medical radio band. Maailmanlaajuinen radiotaajuuskaista, jonka käyttö ei vaadi erillistä lupaa ja joka on alun perin tarkoitettu teolliseen, tieteelliseen ja lääketieteellisen käyttöön. JFET: Junktion gate Field-Effect Transistor. Liitoskanavatransistori, joka on rakenteeltaan kaikkein yksinkertaisin FET-tyyppi. Layout: Kuvaa kuparijohtimien paikkoja piirilevyllä, jotka vuorostaan vastaavat piirikaavion sähköisiä kytkentöjä.\n12 9 LCD: Liquid Crystal Display. Nestekidenäyttö. MAC: Media Access Control. Verkkosovittimen yksilöivä osoite, joka koostuu heksadesimaaliluvuista. Osoitteen alkuosa yksilöi valmistajan, loppuosan ollessa juokseva numero. Kahta samaa MAC osoitetta ei ole eikä saa olla olemassa. MESFET: MEtal Semiconductor Field Effect Transistor. Metallipuolijohdeliitos, toimii samoin kuin JFET. MOSFET: Metal-Oxide-Semiconductor Field-Effect Transistor. Eristehilatransistori. Mpix: Megapikseli. Kertoo pikselien määrän kuvakennossa. Multiplexer: Elektroninen komponentti, jolla voidaan valita yksi useasta sisääntulevasta signaalista ja ohjata se ulostuloon. Signaalit voivat olla joko analogisia tai digitaalisia. NPN: Bipolaari transistorin tyyppi NTC: Negative Temperature Coefficient, negatiivisen lämpötilakertoimen omaava vastus lämpötila-anturi. Anturin resistanssi pienenee lämpötilan kasvaessa. PAL: Phase Alternate Line. Euroopassa yleisesti käytetty analogisen videokuvan värijärjestelmä ja koodausmenetelmä. PAN: Personal Area Network. Tiedonsiirtoverkko, jossa lyhyen kantaman laitteet keskustelevat keskenään, kuten esimerkiksi ZigBee-laitteet. PNP: Bipolaari transistorin tyyppi PS/2: IBM:n kehittämän PS/2-tietokoneessa ollut määritys (väylä) näppäimistön ja hiiren liittämiseksi tietokoneeseen, joka levisi yleiseen käyttöön. PTC: Positive Temperature Coefficient, positiivisen lämpötilakertoimen omaava vastus lämpötila-anturi. Anturin resistanssi kasvaa lämpötilan kasvaessa. PTZ: Pan, Tilt & Zoom. Videovalvontakameroiden ohjaamisessa käytetty ohjausprotokolla. Putkitekniikka: Tyhjiöputkia käytettiin ennen puolijohteiden keksimistä, joskin edelleen putkia käytetään High End-luokan vahvistimissa. Putkien toiminta vastaa transistoreiden toimintaa, toimiakseen ne vaativat suuria hehkujännitteitä. Fyysinen koko ja tehonkulutus ovat suuria transistoreihin verrattuna.\n13 10 PWM: Pulse Width Modulation. Pulssinleveysmodulaatio, jolla voidaan pulssin leveyttä muuttamalla säätää tehoa. RFD: Reduced Function Device, ZigBee-laitteiden yhteydessä tarkoittaa toiminnoiltaan rajoitettua laitetta eli päätelaitetta. RS-xxx: Recommended standard. Standardoitu sarjaliikenneprotokolla, jossa xxx kuvaa standardin numeroa. SPI: Serial Peripheral Interface. Yksinkertainen synkroninen sarjaliityntä, jota käytetään muun muassa mikro-ohjaimen ohjelmointiin. SRAM: Static Random Access Memory. Puolijohdetekniikalla valmistettu muistityyppi, joka menettää tietonsa käyttösähkön kadottua. Synkroninen tiedonsiirto: Tahdistettu tiedonsiirto, jossa jokaista siirrettävää merkkiä ei lähetetä erikseen, vaan niiden siirto tahdistetaan kellosignaalin avulla. TTL: Transistor-Transistor Logic. Mikropiirityyppi, jonka käyttöjännite on 5 V. UART: Universal Asynchronous Receiver-Transmitter. Sarjaliikenneohjainpiiri joka muuttaa rinnakkaismuotoisen tiedon sarjamuotoiseksi ja päinvastoin. USART: Universal Synchronous/Asynchronous Receiver-Transmitter. Kehittyneempi versio UARTista. USB: Universal Serial Bus. Nopea sarjaväylä oheislaitteiden liittämiseksi tietokoneeseen. WUSB: Wireless Universal Serial Bus. Kehitteillä oleva langaton versio USBväylästä oheislaitteiden liittämiseksi tietokoneeseen. Y/C: Ammattilaisten käyttämä nimitys S-video liitännästä. Kirjaimet viittaavat johtimissa kulkeviin signaaleihin, Y tarkoittaa luminanssia eli kirkautta ja C krominanssia eli väritietoa. ZigBee: Lyhyen kantaman langaton tiedonsiirtotekniikka.\n14 11 1 TYÖN LÄHTÖKOHDAT Idea valvontavideokameran rakentamisesta on peräisin vuodelta 2002, jolloin sain käsiini rikkinäisen valvontavideokameran. Vuosien varrella hankin osia projektia varten, mutta vasta ammattikorkeakouluopintojen loppupuolella omasin riittävästi taitoja halutunlaisen järjestelmän rakentamiseksi. Koska muun muassa valokuvaus ja elektroniikka ovat olleet pitkään kiinnostukseni kohteita, oli opinnäytetyöaiheen valinta luonnollinen, joskaan ei itsestäänselvä. Työn suunnittelu ja tekeminen sai alkunsa elektroniikan erikoistyönä keväällä 2007, josta työ laajeni opinnäytetyöksi kesällä Samalla sain motivaatioruiskeen jatkaa jo aiemmin aloittamani projektin tekemistä. Koska aihevalinta oli jo alun perin hyvin laaja-alainen ja suuritöinen, oli työssä alkuvalmisteluista huolimatta paljon tehtävää jäljellä. Elektroniikan erikoistyön yhteydessä olin saanut suunniteltua ja teetettyä piirilevyt sekä koottua suurimman osan levyjen osista. Elektroniikan erikoistyön osalta keskeneräiseksi oli jäänyt laitteiston: - sähköisten vikojen etsiminen ja korjaaminen - sähköinen ja ohjelmallinen testaaminen - dokumentoinnin teko ja päivittäminen - mekaniikkasuunnittelu ja toteutus - ohjelmiston teko ja testaus. Aloittaessani tekemään varsinaista opinnäytetyötä kesällä 2008 asetin tavoitteeksi toimivaksi testatun järjestelmärungon rakentamisen ilman täysin toimivaa ohjelmistoa ja mekaniikkaa. Täten laitteen tulevaisuuden ja jatkon kannalta tärkeimpinä pitämäni kohdat olivat edellisen luettelon kolme ensimmäistä kohtaa. Opinnäytetyö painottui pääasiassa näihin kolmeen kohtaan, joskaan mekaniikan suunnittelua, rakentelua ja ohjelmiston tekoa ei unohdettu laitteiston testauksen yhteydessä. Tavoitteena oli siis saada laite sellaiseen vaiheeseen, josta sen jatkokehittäminen olisi helppoa ilman erikoistyökalujen tai kalliiden mittalaitteiden tarvetta.\n15 12 2 VALVONTAJÄRJESTELMÄT 2.1 Valvontakamerat Valvontakameroita käytetään nimensä mukaisesti tilojen ja paikkojen valvontaan. Yleisin syy niiden käyttöön on turvallisuuden lisääminen esimerkiksi myymälöissä, maanteiden varsilla ja yleisillä paikoilla. Koska käyttökohteiden ja paikkojen vaatimukset ovat usein hyvin vaihtelevia, on kameratarjonta hyvin monipuolista. Valvontakamerat voidaan jakaa kahteen ryhmään: sisä- ja ulkokäyttöön tarkoitettuihin. Molempia on saatavissa sekä väri- että mustavalkokameroina, joko CCD- tai CMOS-kuvakennolla varustettuna. Ulkokäyttöön tarkoitetut kamerat ovat säänkestäviä ja usein myös vandalismisuojattuja. Sisäkäyttöön tarkoitettuja kameroita on myös saatavissa vandalismisuojauksella. Kuviossa 1 on Niceviewin säänkestävä ulkokäyttöön soveltuva NiceCAM420-värikamera, joka kykenee sisäänrakennetun infrapunavalolähteen avustuksella näkemään täysin pimeässä jopa 30 metrin päähän. Kamerassa ei ole etäkäytettäviä säätöjä, minkä takia hinta on kohtuullisen edullinen, noin 200. (ipcmax 2008.) KUVIO 1. Niceview NiceCAM420-valvontakamera (ipcmax 2008) Vuosien varrella kamerat ja tallennusratkaisut ovat kehittyneet huomattavasti. Ensimmäiset kamerat olivat täysin analogisia, kuten myös opinnäytetyössä käytetyn kameran alkuperäinen elektroniikka, jonka kuvakenno perustui putki-\n16 13 tekniikkaan. Nykyaikaiset kamerat voivat toimia täysin digitaalisesti kuvakennolta tallentimelle ja monitorille asti. Digitaalisuus on tuonut mukanaan kameroita, jotka on mahdollista liittää langallisen tai langattoman lähiverkon kautta Internetiin. Tällaisia kameroita kutsutaan IP-kameroiksi. Lähiverkkopohjaisuus mahdollistaa täysin digitaalisen ja tietokonepohjaisen älykkään valvontajärjestelmän toteuttamisen. Samalla se mahdollistaa ajasta ja paikasta riippumattoman etävalvonnan. (Halkosaari 2007, 15; Suomen turvakamera 2004.) Lisäksi on olemassa megapikselikameroita, jotka ovat myös digitaalisia, mutta joiden tuottaman kuvan resoluutio on moninkertainen tavalliseen valvontakameran kuvaan verrattuna. Suuremman tarkkuuden videokuvan kuvanopeus jää enemmän tai vähemmän alle normaalin 25 kuvaa/s nopeuden. Tämän seurauksena videokuva ei ole sulavaliikkeistä, vaan nykivää. Esimerkiksi SentryScope kamera tuottaa 21 Mpix kokoisen kuvan viivakameran ja peilin avustuksella päivitysnopeuden ollessa kuva-alasta ja objektista riippuen ~1-2 kuvaa/s. (Suomen turvakamera 2004.) Tavallisen valvontakameran ja megapikselikameran tuottamien kuvien välistä laadullista eroa on vaikea kuvailla. Adjektiivit ällistyttävä, häikäisevä ja huikea eivät sellaisenaan riitä kuvailemaan eroa. Jotain osviittaa antaa kuitenkin se, että nykyaikaisen teräväpiirto-tv-lähetyksen (1080i/p) kuvakoko on noin 2 Mpix, joka on kymmenesosa megapikselivalvontakameran tarkkuudesta. Tavallisen valvontakameran ja TV-kuvan tarkkuus on enintään PAL-standardin mukainen noin 0.44 Mpix. Usein valvontakameroiden tarkkuus on kuitenkin reilusti alle tämän, jolloin liikutaan noin 0.3 Mpix kuvakoossa, joka vuorostaan on seitsemäskymmenesosa megapikselikameran tarjoamasta kuvakoosta. 2.2 Tallennusratkaisut Vanhan valvontajärjestelmän toimintaa saa tehostettua hankkimalla vanhan kasettinauhurin tilalle nykyaikaisen kovalevytallentimen analogisilla kuvatuloilla. Tarvittavasta kanavamäärästä riippuen hinnat alkavat noin 300 eurosta. Hieman kalliimmista malleista löytyy myös lähiverkkoliitäntä, jolloin saavutettavat edut ja hyödyt ovat pitkälti samoja kuin uudempaa IP-järjestelmää käy-\n17 14 tettäessä. Tällä tavoin uudistetussa järjestelmässä jää uupumaan oikeastaan vain kuvasignaalin digitaalinen siirto kameran ja tallentimen välillä. Toisaalta analogiset kamerat ovat yleisimpiä ja ovat useimmiten myös kustannustehokkain tapa toteuttaa kameravalvonta. Käyttämällä analogisia kameroita ja digitaalista tallenninta saavutetaan useita etuja samalla säästäen tuhansia euroja. (ipcmax 2008.) Digitaalinen kovalevytallennin mahdollistaa monen kameran yhtäaikaisen älykkään nauhoittamisen. Järjestelmää voidaan pitää älykkäänä, koska nauhoitus tapahtuu esimerkiksi vain silloin, kun kuva-alueella havaitaan liikettä. Kasetinvaihdot ovat myös historiaa, sillä toisin kuin nauhan loppuessa levytilan loputtua nauhuri alkaa tallentaa vanhimmasta päästä olevien tallenteiden päälle. Analoginen nauhuri nauhoittaa jatkuvasti, mikäli nauhuriin ei ole liitetty erillisiä liikkeentunnistimia kertomaan nauhoituksen tarpeellisuudesta. Tyhjän nauhoittaminen vuorostaan hidastaa valvontanauhan läpikäyntiä ja käsittelyä. Kasettinauhurin tallenteeseen tulee aina ylimääräistä kohinaa, väpätystä ynnä muita tunnistusta hankaloittavia tekijöitä. Kovalevytallentimissa näitä ongelmia ei ole, vaan kuva tallentuu juuri sellaisena, kuin se kameralta on saatu. Kovalevytallentimen pakkaustasoa voi tosin kasvattaa kuvanlaadun kustannuksella, jolloin vastavuoroisesti käytettävissä oleva tallennusaika saadaan suuremmaksi. (Dasys 2008; Suomen turvakamera 2004.) 2.3 Ohjaus Valvontakameroiden ohjaamisessa käytetään pääasiassa PTZ-protokollaa, joka käyttää RS-485-väylää. PTZ tulee sanoista Pan, Tilt ja Zoom, joskin itse protokolla mahdollistaa monen muunkin toiminnan välittämisen kameralle kuin nimen mukaiset sivuttais- ja pystysuuntaisen käännön sekä zoomauksen. Useimmiten PTZ sisältää myös kamerasta riippuen tarkennuksen ja aukon säätämismahdollisuuden. Lisäksi kameroissa voi olla useita muita ominaisuuksia, joita väylän kautta saadaan ohjattua. (Dasys 2008.) PTZ-komennot välitetään RS-485-väylässä. Väylään kytketyt laitteet keskustelevat keskenään PTZ-ohjainprotokollaa käyttäen. RS-485 mahdollistaa enin-\n18 15 tään 1,2 km:n yhteysetäisyyden ohjaimen ja kameran välille. RS-485 on RS- 422:n kehittyneempi versio, jossa on mahdollista olla 32 lähetintä ja 32 vastaanotinta. Tämän takia nimenomaan RS-485 on yleistynyt kameravalvonnan väylänä. Liitteessä 1 on listattu RS-232, 422 ja 485 väylien välisiä eroja. (Dasys 2008; Mikä ihmeen RS-422/ ) PTZ on protokolla eli yhteyskäytäntö, joka määrittelee laitteiden välisen kommunikointikielen. Tosin sanoen on sovittu, että tietty merkkijono vastaa tiettyä toimintoa. Mikäli käytössä on väärä protokolla, eivät laitteet ymmärrä toisiaan. Tästä seuraa yleensä laitteiden täydellinen toimimattomuus. Joissain tapauksissa on mahdollista, että laitteet toimivat vajavaisesti tai toimivat miten sattuu. (Khason 2004.) PTZ-ohjausprotokollia on olemassa muutamia kymmeniä, kuten Pelco-D, Pelco-P, HMC-250, CTNCOM, Panasonic, Sensormatic ja Philips. Pelco-D on käytössä olevista protokollista kaikkein yleisin (BernClare 2007). Lisää videovalvonnan ohjausprotokollia löytyy liitteestä 2. Huomioitavaa on, että lähes jokaisella kameravalmistajalla on oma PTZ-protokollansa. Jopa saman valmistajan eri mallisarjojen välillä saattaa olla käytössä protokollia, jotka eivät ole keskenään yhteensopivia. Käyttäjän onneksi ohjainlaitteet osaavat yleensä tukun yleisimpiä protokollia ja joissakin ohjainlaitteissa on lisäksi mahdollisuus ohjelmoida puuttuvat komennot käsin. (SpyShop ) 2.4 Sijoittaminen Ennen kameravalvonnan hankkimista on ensin syytä tutustua lainsäädäntöön, sillä videovalvontaa ei saa suorittaa mielivaltaisesti missä tahansa, vaan sitä rajoittaa tiukka lainsäädäntö. Lainsäädäntö ei varsinaisesti koske videovalvonnan suunnittelua tai asennusta, vaan varsinaista katselua ja kuuntelua. Mikäli kameravalvonta on suunniteltu huolimattomasti, voidaan tietämättä syyllistyä salakatseluun/kuunteluun. Rikoslain (RL /531) 24 luvun 6 mukaan salakatseluun syyllistyy henkilö:\n19 16 Joka oikeudettomasti teknisellä laitteella katselee tai kuvaa 1) kotirauhan suojaamassa paikassa taikka käymälässä, pukeutumistilassa tai muussa vastaavassa paikassa oleskelevaa henkilöä taikka 2) yleisöltä suljetussa 3 :ssä tarkoitetussa rakennuksessa, huoneistossa tai aidatulla piha-alueella oleskelevaa henkilöä tämän yksityisyyttä loukaten, Kotirauhan määritelmä on rikoslain 24 luvun 11 mukaan seuraava Kotirauhan suojaamia paikkoja ovat asunnot, loma-asunnot ja muut asumiseen tarkoitetut tilat, kuten hotellihuoneet, teltat, asuntovaunut ja asuttavat alukset, sekä asuintalojen porraskäytävät ja asukkaiden yksityisaluetta olevat pihat niihin välittömästi liittyvine rakennuksineen. Mikäli videovalvontajärjestelmästä tehdään tallentava, tulee rikoslain lisäksi ottaa huomioon henkilötietolaki. Järjestelmä on tallentava, kun videota ja/tai ääntä, tai mitä tahansa muita henkilötietoja kerätään tai käsitellään automaattisen järjestelmän avulla. Mikäli edelliset ehdot eivät toteudu, ei myöskään henkilötietolakia sovelleta. Pelkkää kameravalvontaa ei siis lasketa henkilötietojen käsittelyksi. (Tietosuojavaltuutettu 2008.) Henkilötietolakia ja sen periaatteita sovelletaan henkilötietojen käsittelyyn siltä osin, joka suoritetaan tallentavan videovalvonnan avulla. Henkilötiedoilla tarkoitetaan tietoja, jotka voidaan yhdistää luonnolliseen henkilöön. Rikoslain ja henkilötietolain lisäksi työpaikoille sijoitettavia kameroita koskee laki yksityisyydensuojasta työelämässä. (Tietosuojavaltuutettu 2001.) Vaikka kameroiden sijainnista huolimatta valvonta ei olisikaan salakatselua, tulee valvonnan täyttää myös henkilötietolain tai muun lainsäädännön vaatimukset. Kameroita ei voi ripotella rikoslain puitteissa minne tahansa, vaan henkilötietojen keräämiselle on oltava peruste, josta on tehtävä ilmoitus tietosuojavaltuutetulle rekisteriselosteella. On myös huomattava, että tietojen käsittely muulla tavoin kuin etukäteen rekisteriin määritellyssä tarkoituksessa on kielletty. (Halkosaari 2007, 15.)\n20 17 Mitään yksiselitteistä ohjetta valvontakameroiden asentamiseen ei ole olemassa, vaan jokainen kamera-asennus tarkastellaan tapauskohtaisesti. Eräs tärkeimmistä periaatteista kameravalvonnan toteutuksessa on avoimuus, joka toimii muiden muassa mittarina valvonnan laillisuuteen. Käytännössä avoimuus tarkoittaa sitä, että valvonnan kohteena oleva henkilö tietää olevansa valvonnan alaisena. Esimerkiksi teiden varsilla olevista poliisin nopeusvalvontakameratolpista ilmoitetaan näkyvästi isoilla keltaisilla kylteillä. (Suomen turvaurakoitsijaliitto 2008; Tietosuojavaltuutettu 2008.) 3 JÄRJESTELMÄSUUNNITTELU Järjestelmän rakenteen suunnittelu lähti liikkeelle ominaisuuksien kartoituksesta. Kameraa oli tarkoitus voida ohjata valinnan mukaan joko langallisesti tai langattomasti. Toisaalta laitetta piti pystyä ohjaamaan tietokoneella tai ilman. Käytännössä tämä tarkoitti kahden erillisen laitteen suunnittelua ja rakentamista. Toinen laitteista toimisi langattomana liityntänä tietokoneen ja kameran välissä ja toinen kameran päässä toimintoja toteuttamassa. Ensimmäinen laite nimettiin hallintayksiköksi ja jälkimmäinen ohjainyksiköksi. Hallintayksikön tehtävä on toimia mediamuuntimena tietokoneen ja kameran välillä, mutta myös itsenäisenä kameran ohjaimena ilman tietokonetta. Ominaisuuskartoituksen tuloksena hallintayksikköön haluttiin seuraavanlaiset ominaisuudet: - LCD-näyttö tilatietojen ja asetusten näyttämiseksi - USB-väylä tiedonsiirtoon ja kortin tehonsyöttöön (USART0) - RS-232-väylä tiedonsiirtoon ja lyhyen kantaman langaton ZigBee tiedonsiirtoon (USART1) - SPI-ohjelmointiliitin - 4 painonappia hallintayksikön ohjaamiseen - vapaita portteja tulevaisuuden laajentamista varten - kotelo - erillinen, noin 20 napin näppäimistö (optio).\n21 18 Ohjainyksikön tehtävänä on vastaanottaa käyttäjän antamat komennot hallintayksiköltä / tietokoneelta ja muuttaa ne fyysisiksi toiminnoiksi. Kortin tärkeimmät osat toimintojen toteuttamiseksi olivat mittaustiedon kerääminen ja tiedon hyödyntäminen moottoriohjaimien säätimissä. Ominaisuuskartoituksen kautta ohjainyksikölle haluttiin seuraavanlaiset ominaisuudet: - LCD-näyttö järjestelmän testaukseen (optio) - RS-232-väylä tiedonsiirtoon (USART0) - lyhyen kantaman langaton ZigBee tiedonsiirtoon (USART1) - SPI-ohjelmointiliitin - 4 painonappia järjestelmän testaukseen - vähintään 5 AD-muunninta asentotietojen mittaamiseen - 2 kpl askelmoottoriohjaimia objektiivin kääntämiseen - 3 kpl H-siltoja objektiivin säätöjen ohjaamiseen - vähintään 4 kpl turvarajakytkintuloja - vapaita portteja tulevaisuuden laajentamista varten - kameramoduulin tehonsyöttö ja videoliitäntä - videokuvan siirto langattomasti (optio) - lämpötila-anturi (optio) - pystysuuntainen kääntösektori 90, kääntö ajassa 10 s - vaakasuuntainen kääntösektori 380, kääntö ajassa 30 s Edellisten ominaisuusvaatimusten pohjalta hahmottui kuvion 2 mukainen yleisellä tasolla oleva esitys järjestelmän rakenteesta. Objektiivi Kameramoduuli Videokuvan siirto S-video kaapelilla tai langattomasti ZigBee Langallinen/langaton Kameran kääntö pysty ja vaakasuunnassa tiedonsiirto RS-232 -väylä USB Toimintojen ohjaus PC:llä KUVIO 2. Luonnos järjestelmästä\n22 19 4 KOMPONENTTIVALINNAT 4.1 Yleistä Komponenttivalintoihin vaikuttavat projektin alussa tehdyt spesifikaatiot eli ominaisuusvaatimukset. Sarjatuotantona valmistettavan tuotteen kustannuksista noin 75 % on lyöty lukkoon tässä vaiheessa (ks. kuvio 3). Tästä syystä tuotteen kustannuksiin ei voi juurikaan vaikuttaa suunnittelun ja tuotannon kautta. (Kotkansalo 2007.) Specification Development Tooling KUVIO 3. Kustannusten syntyminen tuotannon eri vaiheissa (Kotkansalo 2007) Prototyypeillä ja pienillä valmistuserillä kustannusrakenne on päinvastainen. Komponenttien osuus kokonaiskustannuksista on murto-osa verrattuna tuotekehityskustannuksiin. Valmistusmäärän kasvaessa kehityskustannukset jakautuvat useamman laitteen kesken, jolloin komponenttien suhteellinen osuus kokonaiskustannuksista kasvaa (ks. kuvio 4). Vaikutus tuotteen hintaan Komponenttien hinta Tuotteen valmistusmäärä Laitteiston ja ohjelmiston suunnittelu KUVIO 4. Tuotantomäärän vaikutus kustannusten jakautumiseen\n23 20 Volyymituotantoon tehtävän laitteen komponenttivalinnat on tehtävä huolellisesti, sillä osien saatavuus vuosien päästä ei ole itsestäänselvyys. Ensisijaisesti pyritään käyttämään oman tuotannon tai sopimusvalmistajan olemassa olevaa komponenttikirjastoa, koska näiden osien toimitukset on yleensä varmistettu useiksi vuosiksi eteenpäin. Puuttuvien komponenttien osalta tilanne on hankalampi. (Kastepohja 2006.) Komponenttien saatavuus pitää pystyä takaamaan tuotteen koko valmistuselinkaaren ajan, koska muutoin osien loppumisen seurauksena tuotanto pysähtyy. Yleisimpiä komponentteja valmistavat usein kymmenet yritykset, mutta harvinaisempia huonoimmassa tapauksessa vain yksi yritys. Eräänlaisena nyrkkisääntönä voidaan pitää, että samoilla spesifikaatioilla olevilla komponenteilla pitää olla olemassa vähintään kolme eri valmistajaa. Valmistajalla ei tarkoiteta tässä tapauksessa toimittajaa, koska saman valmistajan komponentteja saa useilta eri toimittajilta. (Kastepohja 2006.) Komponenttien saatavuuteen vaikuttaa luonnollisesti komponenttityypin yleisyys, mutta myös valmistajan ja suurkuluttajien näkemys tuotteen menekistä tulevaisuudessa. Saatavuuteen vaikuttaa myös toimittajan kyky toimittaa tilattu määrä osia sovitussa aikataulussa. Tähän luonnollisesti vaikuttavat toimittajan varastot Suomessa, Euroopassa ja heidän suhteensa osia toimittavaan tehtaaseen. (Kastepohja 2006.) Koska työssä suunniteltavat laitteet eivät ole menossa sarjatuotantoon, ei valmistajien ja toimittajien valinnalla ollut merkitystä. Ainut kriteeri osahankinnoissa oli kustannusten pitäminen kohtuullisina, eli alle 500 :ssa. Piirilevyjen teettämisestä aiheutuvia kustannuksia ei edellisessä ole otettu huomioon. 4.2 Suunnittelu lohkokaaviotasolla Annettujen ominaisuusvaatimusten pohjalta laitteiden toimintojen ja mikroohjaimen välisistä kytkennöistä tehtiin suunnitelma lohkokaaviotasolla sekä selvitettiin toimintojen toteuttamiseksi tarvittava I/O-määrä sopivan mikroohjaimen löytämiseksi.\n24 21 Selvityksen tuloksena todettiin, että hallintayksikössä haluttujen toimintojen toteuttamiseksi tarvitaan 17 I/O-liitäntää ja ohjainyksikössä 44 I/O-liitäntää. Pakollisten I/O-liitäntöjen lisäksi molemmissa laitteissa olisi hyvä olla tulevaisuuden laajennusvarana vapaita I/O-liitäntöjä mahdollisimman monta. Kuviossa 5 ja 6 on esitettynä hallintayksikön ja ohjainyksikön sisältämät toiminnot lohkokaavioesityksenä. Lohkokaavioiden ensimmäiset versiot eivät sisältäneet tietoa mikro-ohjaimen tyypistä tai porteista, koska sopivan mikroohjaimen valinta tehtiin vasta lohkokaavioiden hahmottelun ja porttitarpeen selvittämisen jälkeen. Portti ja mikro-ohjaimen tyyppitiedot on lisätty lohkokaavioihin jälkikäteen havainnollistamaan järjestelmän rakennetta paremmin. LCD-näyttö F C ATmega 128 Vapaita portteja A & B USB E / USART0 Painonapit D / USART1 SPI ZigBee RS-232 KUVIO 5. Hallintayksikön toiminnot lohkokaaviotasolla AD-muuntimet LCD-näyttö Turvarajakytkintulot B F Lämpötila-anturi Kamera C S-video B, D, F ATmega Vapaita portteja 128 D Painonapit Poweri RS-232 USART0 SPI E A USART1 ZigBee H-silta H-silta H-silta Askel-ohjain Askel-ohjain KUVIO 6. Ohjainyksikön toiminnot lohkokaaviotasolla\n25 Mikro-ohjain Mikro-ohjaimet ovat edullisia, vähän tehoa kuluttavia ja monikäyttöisiä pieniä tietokoneita. Mikro-ohjaimien suosio on kasvanut viimevuosina huimasti erilaisissa sulautetuissa järjestelmissä, niin yritysten kuin harrastajien keskuudessa. Samoista syistä suunniteltavan laitteiston ytimeksi valittiin mikro-ohjain. Mikro-ohjaimia valmistaa kuitenkin monet yritykset, kuten Atmel, Intel, National Semiconductor, Texas Instruments, Motorola ja Microchip Technology. Atmelin AVR-tuoteperhe erottuu muista valmistajista monipuolisten ominaisuuksien ja helposti opittavan ohjelmointikielen takia. (Koskinen 1998, 147.) Atmelilla on valikoimissaan useita kymmeniä eri mikro-ohjainmalleja, joiden koteloiden jalkamäärä vaihtelee 8 ja100:n välillä. Pienimmissä mikroohjaimissa on vain 4 I/O-liitäntää suurimpien sisältäessä 86. Atmelilta löytyy lisäksi tehtäväkohtaisia mikro-ohjaimia, joissa erikoisominaisuuksina voi olla esimerkiksi USB-ohjain tai monipuolisempi PWM. Erikoisominaisuudet löytyvät vain ATmega-sarjan piireistä. (Atmel 2008.) AVR-mikro-ohjaimet on jaettu kolmeen tuoteryhmään ominaisuuksien ja muistin määrän mukaan. Tuoteryhmät ovat kokojärjestyksessä pienimmistä suurimpaan ATtiny, AT90x (classic) ja ATmega (Vahtera 2003, 30). Sopivaa mikro-ohjainta etsittäessä kaksi ensimmäistä tuoteryhmää rajautuivat hyvin nopeasti pois, sillä niissä ei ollut mm. tarvittavaa määrää I/O-portteja ja kahta sarjaliikenneväylää. ATmega128 oli ensimmäinen, joka täytti asetetut vähimmäisvaatimukset, jonka takia se valittiin molempien laitteiden mikro-ohjaimeksi. ATmega128 sisältää muun muassa seuraavat ominaisuudet: Kt Flash ohjelmamuistia - 4 Kt haihtumatonta EEPROM käyttömuistia - 4 Kt haihtuvaa SRAM luku- ja kirjoitusmuistia, eli käyttömuistia - 8 kpl AD-muuntimia - 2 kpl USART-väyliä (sarjaliikenne) - 53 kpl tulo- ja lähtöliitäntää (I/O) - Käyttöjännite 4,5 5,5 V MHz\n26 23 Mikro-ohjaimen valinnan jälkeen tehtiin porttivaraussuunnitelmat, joiden tehtävänä oli toimia dokumentaationa sekä vähentää ulkoa muistamisen määrää ja täten helpottaa piirikaavioiden suunnittelua. Porttivaraussuunnitelma pitää sisällään tiedon mikro-ohjaimen porteista ja kanavien numeroista (esim. POR- TA.1), signaalin nimistä (esim. V_EN) ja signaalien tarkoituksista (esim. Vaakasuunnan ohjainpiiri päälle). Liitteessä 3 on listattu hallintayksikön ja liitteessä 4 ohjainyksikön portit, signaalin nimet ja niiden käyttötarkoitukset. Toimiakseen mikro-ohjain tarvitsee jännitteensyötön, kiteen kondensaattoreineen sekä alipäästösuotimen AD-muuntimien jännitesyöttöön, mikäli ADmuuntimet ovat käytössä. Mikro-ohjaimen I/O-portit liitetään joko liitinrimoihin tai muihin mikropiireihin, kuten muisteihin ja ohjainpiireihin. Ohjelmistopäivityksen mahdollistava SPI-ohjelmointiliitin lisätään myös usein, joskaan se ei ole pakollinen. (ATmega128 datasheet 2006, 5 7, 39 & 238.) Mikro-ohjaimen laskentatehoon vaikuttaa käytettävä kellotaajuus, joka määritellään kiteen avulla. Kiteen taajuus voi olla mikä tahansa väliltä 0 16 MHz, mutta sarjaliikenteen nopeusvirheen minimoimiseksi valittiin MHz kide. Tällä kellotaajuudella toimivan mikro-ohjaimen sarjaliikenneväylän nopeusvirhe on 0.0 % kaikilla eri nopeusvaihtoehdoilla väliltä 2400 bps 230,4 kbps. Muita soveltuvia kiteiden taajuuksia olisivat olleet MHz, MHz, MHz ja MHz. (ATmega128 datasheet 2006, ) 4.4 Kameramoduuli Valvontakameroita, kuten kameramoduuleitakin on saatavissa sekä CCD- että CMOS-kennolla varustettuna. Lähes kaikki valvontakamerat ovat kuitenkin CCD-kennoisia, sillä hinta-ero CCD:n hyväksi on huomattava. Pohjimmiltaan tekniikat ovat samantyyppisiä, sillä molemmissa valon määrää mitataan valoherkän pinnan avulla. Kennojen erot liittyvät pääasiassa käytettyyn valmistusja puolijohdetekniikkaan sekä kennon kuvasignaalin käsittelyyn. (Rinne 2003.) Kuviossa 7 on esitetty kennojen rakenteellisia sekä kuvasignaalin siirto- ja käsittelyketjun eroja. CCD-kennossa kuvapikselien varaukset siirretään pikseli\n27 24 kerrallaan jonossa kennorakenteen läpi vahvistimelle ja edelleen ulkoiselle AD-muuntimelle, jossa varaustasoa vastaava jännite muutetaan binääriarvoksi. CMOS kennossa jokainen kuvapikseli itsessään tekee muunnoksen varauksesta jännitteeseen ja edelleen vahvistaa sen, minkä lisäksi kuvakennon laidalta löytyvät AD-muunnin ja ohjauspiirit. CMOS-kennon digitaalisuus mahdollistaa esimerkiksi vain haluttujen pikselien lukemisen. (Litwiller 2005.) KUVIO 7. Tekniikoiden väliset rakenteelliset erot kuvakennotasolla (Litwiller 2005) CMOS-kenno on periaatteessa sama kuin CCD-kennon, AD-muuntimen ja ohjainpiirin yhdistelmä, sillä molemmat tekniikat vaativat toimiakseen samat lohkot (ks. kuvio 8). CMOS-tekniikka mahdollistaa kaikkien näiden osien sijoittamisen piille, kun CCD-tekniikassa vastaavat osat sijaitsevat erillispiireinä kennon ulkopuolella. (Litwiller 2005.) KUVIO 8. CCD- ja CMOS-kennojen rakenne lohkokaavioesityksenä (Litwiller 2005)\n28 25 CMOS-tekniikalla on halvemmat tuotantokustannukset kuin CCD:llä, sillä CMOS-kennoja voidaan valmistaa missä tahansa puolijohteita valmistavassa tehtaassa. Toisin kuin CCD, CMOS-tekniikka mahdollistaa vastusten ja kondensaattoreiden valmistamisen piille (Aaltonen, Kousa & Stor-Pellinen 2004, 145). Osien integrointi yhdelle piilastulle säästää tilaa sekä pienentää tehonkulutusta. CMOS-kennojen huonoiksi puoliksi voidaan luetella kuvakohina sekä huonompi valoherkkyys, joka johtuu kuvapiksenlin pinta-alan vajaatäytöstä eli huonosta täyttökertoimesta (vrt. keskenään kuvion 7 CCD- ja CMOSkennojen sinisellä värjättyjen valoherkkien pikseleiden kokoeroa). (Litwiller 2005; Rinne 2003.) Kennon valoherkkyys tarkoittaa kykyä kerätä valoa. Mitä herkempi kenno, sitä pienemmällä valomäärällä se pystyy tuottamaan selkeää kuvaa. Kameran pimeänäkökykyä voidaan parantaa käyttämällä infrapunavaloheittimiä (ks. kuvio 9). Infrapunavalo on ihmissilmälle näkymätöntä, mutta useimmat mustavalkovalvontakamerat voivat hyödyntää sitä näkyvän valon tavoin. (Suomen turvakamera 2004.) KUVIO 9. Pimeänäkö infrapunavalon avustuksella\n29 26 Kameran pimeänäköön vaikuttaa oleellisesti kennon valmistustekniikka ja valoherkkyys, mutta myös kennon edessä käytettävät suotimet. Yleisimmin käytettävät suotimet ovat väri- ja infrapunasuodin. Värisuodin muuttaa mustavalkokennon värilliseksi, samalla heikentäen kennon valovoimaa ja pudottaen sen tehollista resoluutiota. Useimmiten värisuodin toimii infrapunasuotimena, aivan kuten erillinen infrapunasuodinkin. Infrapunasuodin ei ole turha, mutta pimeänäön kannalta siitä on haittaa. Edellisistä syistä johtuen CCDmustavalkokameroilla on parempi pimeänäkökyky sekä värikameroita suurempi erottelukyky. (Suomen turvakamera 2004.) Kameroiden teknisissä tiedoissa mainitaan lähes poikkeuksetta minimivalontarve, joka kertoo kuinka paljon kamera tarvitsee valoa hyväksyttävän kuvan muodostamiseksi. Esimerkiksi Watec LCL-902H2/Ultimate-valvontakameran herkkyys on lx. Suuresta herkkyydestä johtuen kyseistä kameratyyppiä käytetään tilojen valvomisen lisäksi muun muassa tähtitaivaan tapahtumien seuraamiseen. Esimerkiksi tähtitaivasta kuvattaessa infrapunavalonlähteen käyttäminen on täysin turhaa, samaisesta syystä nimenomaan kameran valoherkkyys ratkaisee soveltuvuuden käyttökohteeseen. Taulukossa 1 on esimerkkejä valon määrästä erilaisissa ympäristöissä. (Yrjölä 2008.) TAULUKKO 1. Valaistuksen vaikutus valon määrään (Suomen turvakamera 2004) Valaistustaso Luksia [lx] Kirkas auringonpaiste > Normaali päivänvalo Täysin pilvinen päivänvalo 1000 Toimistovalaistus 400 Iltahämärä 100 Syvä iltahämärä 10 Täysikuu 0,1 Tähtitaivas 0,001 Kaksi tärkeää ja huomionarvoista ominaisuutta ovat kameran automaattinen iiris ja kirkkauden tason säätö, joiden tehtävänä on estää kuvan yli- ja alivalottuminen. Iiris voidaan toteuttaa kahdella tavalla: fyysisellä aukkosäädöllä tai sähköisesti kennon kuvasignaalia manipuloimalla. Ensimmäinen on huomat-\n30 27 tavasti parempi vaihtoehto, sillä se vähentää oikeasti kennolle saapuvan valon määrää. Kustannus-, paino- ja kokorajoituksista johtuen kaikissa valvontakameroissa ei kuitenkaan ole oikeaa aukkosäätöä, vaan se on toteutettu sähköisesti. Automaattinen kirkkauden tason säätö vuorostaan vaikuttaa nimensä mukaisesti kuvan yleiseen näkymään, vaalentaen ja tummentaen kuvaa tarpeen mukaan parhaan näkymän aikaansaamiseksi. Kameramoduulia valittaessa edullinen hinta ohitti muut ominaisuudet ja näin valituksi tuli Sharpin ¼ PAL CCD-värikameramoduuli. Valitussa kameramoduulissa on mm. elektronisesti säätyvä iiris (automaattivalotus) ja automaattinen kirkkauden tason säätö (ks. liite 5). Kameran videosignaalin siirrosta langattomana päätettiin luopua, sillä lähettimen ja vastaanottimen hankinta olisi nostanut kokonaiskustannuksia liikaa. Videonsignaalin langaton siirto on kuitenkin mahdollista jälkikäteen asennettavan lähettimen avulla. 4.5 H-silta Mikäli DC-moottoria on pystyttävä pyörittämään myötä- ja vastapäivään, sekä nopeutta säädettyä, on ratkaisuna H-silta. Nimensä silta saa kytkennän ulkonäöstä, joka muistuttaa H-kirjainta. Sillan tilasta riippuen moottori pyörii myötätai vastapäivään, jarruttaa tai pyörii vapaasti (ks. kuvio 10). H-sillan voi toteuttaa esimerkiksi releillä, transistoreilla tai FETeillä. Sillan perusrakenne pysyy käytetyistä komponenteista huolimatta aina samana. (Huhtama 2008.) A B C D Tapahtuma Vapaalla Myötäpäivään Vastapäivään Jarrutus Jarrutus Oikosulku! Oikosulku! KUVIO 10. H-sillan toimintaperiaate ja totuustaulu\n31 28 Rele on edellä esitetyistä vaihtoehdoista kaikkein huonoin, sillä sitä ei voida käyttää moottorin nopeuden säätämiseen PWM:lla eli pulssinleveysmodulaatiolla. Ongelmina ovat releen kytkentänopeuden hitaus, kärkien rajallinen kestävyys, kärkien kiinnipalaminen ja niiden hapettuminen toistuvia kytkentöjä tehtäessä. Relettä parempi vaihtoehto on käyttää transistoreita. Transistorit mahdollistavat nopeuden säätämisen PWM:lla, mutta syntyvät jännite- ja tehohäviöt ovat usein ongelmana. Moottorin käydessä aina kaksi transistoreista on johtavassa tilassa, jolloin niiden kynnysjännitteiden aiheuttama jännitehäviö on yhteensä noin 1.4 V. Vaikka jännitehäviö ei kuulosta suurelta, on syntyvä tehohäviö huomattava pienillä käyttöjännitteillä. Esimerkiksi 12 voltin 50 watin moottorin teho putoaa jännitehäviön seurauksena noin 39 wattiin, lopun 11 watin muuttuessa lämmöksi transistoreissa. Syntyvä hukkateho on poistettava kunnollisella jäähdytyksellä, josta puolestaan syntyy ylimääräisiä kustannuksia ja painoa. (Huhtama 2008.) Paras vaihtoehto on käyttää eristehilakanavatransistoreja eli FETtejä. Niiden etuna on nopeus ja hyvin pieni sisäinen resistanssi, joka on tyypillisesti alle 0.1 Ω. Täten ne soveltuvat erittäin hyvin nopeaan kytkinkäyttöön ja suurien virtojen ohjaamiseen. Pienen sisäisen resistanssin takia lämpeneminen on vähäistä, toisaalta eniten lämpöä syntyy FETin avautuessa ja sulkeutuessa. Avautumisesta ja sulkeutumisesta syntyvän hukkatehon minimoimiseksi FETtien pitäisi olla mahdollisimman nopeita, eli avautumis- ja sulkeutumisaikojen pitäisi olla mahdollisimman lyhyet. (Huhtama 2008.) FETit jaetaan valmistusprosessin mukaan liitoskanavatransistoreihin (JFET) ja eristehilakanavatransistoreihin (IGFET, eli MOSFET), jonka lisäksi MOSFETit jaetaan vielä sulku- ja avaustyyppisiksi. Edellä esitetyt FET-tyypit jaetaan N- ja P-kanavaisiksi, aivan kuten transistorit NPN ja PNP tyyppisiksi (ks. liite 7). Yleisimpiä FET -tyyppejä on siis kuusi erilaista, jonka lisäksi löytyy erilaisia muunnelmia, kuten MESFET ja IGBT. (Aaltonen ym. 2004, ) Yksinkertaisin H-silta FETeillä syntyy käyttämällä sillan ylähaarassa, eli jännitteensyötön puolella P-kanavaisia ja alahaarassa, eli maan puolella N-\n32 29 kanavaisia avaus-tyypin MOSFETtejä. Kytkennän hyviä puolia ovat yksinkertainen toteutus, pienet tehohäviöt ja pienitehoisena siltana edullinen hinta. Huonoina puolina ovat P-tyypin FETtien suurempi sisäinen resistanssi, huomattavasti pienempi virtakesto N-tyypin FETeihin verrattuna, sekä suuritehoisena siltana kallis hinta. (Brown 1998.) Tehonkestoltaan parempi, mutta kytkennältään monimutkaisempi silta syntyy käyttämällä pelkästään N-kanavaisia avaustyypin MOSFETtejä. N-kanavaiset FETit tarvitsevat täysin avautuakseen vähintään 7 V sillan käyttöjännitettä suuremman ohjausjännitteen. Sillan alahaarassa tämä ei ole ongelma, sillä ohjausjännite on maata vasten mitattuna usein lähellä sillan käyttöjännitettä, eli reilusti yli vaaditun rajan. Ylähaara aiheuttaa kuitenkin ongelmia, sillä ohjausjännitteen pitää olla sillan käyttöjännitettä suurempi. Ratkaisuna ongelmaan on ohjainpiiri, joka nostaa ohjausjännitteen riittävän suureksi. Huonoina puolina ohjainpiiri lisää tarvittavien komponenttien määrää, samalla monimutkaistaen kytkentää ja lisäten kustannuksia. Säästöä syntyy toisaalta edullisimmista N-kanavaisista FETeistä, sekä pienemmästä jäähdytyksen tarpeesta FETtien pienemmän sisäisen resistanssin seurauksena. (Brown 1998.) Ohjattavien moottoreiden pienen tehon takia valittiin kytkennältään yksinkertaisempi P- ja N-kanavaisilla FETeillä toteutettu H-silta. Sillassa syntyvät tehohäviöt ovat olemattomat, sekä hintaero olematon virtakestoltaan noin ampeerin kestävillä N- ja P-tyypin FETeillä. 4.6 Optoerotin Usein ohjainpiirien ja tehokomponenttien virtojen ja käyttöjännitteiden erot ovat niin suuria, että vikatilanteessa koko laitteisto saattaa tuhoutua korjauskelvottomaksi. Laitteistoa voidaan suojata ja vahinkoja rajoittaa erottamalla ohjainpiirit ja tehokomponentit toisistaan galvaanisesti. Galvaaninen erotus tarkoittaa kahden virtapiirin eristämistä siten, etteivät ne ole sähköisesti yhteydessä toisiinsa. Yhtenä vaihtoehtona galvaaniseksi erottimeksi on rele, mutta huomattavasti parempi vaihtoehto on optoerotin muun muassa pienen tehonkulutuksen ja suuren kytkentänopeuden vuoksi.\n33 30 Optoerotin on komponentti, joka muodostuu samaan koteloon sijoitetusta valodiodista ja fototransistorista (ks. kuvio 11). Optoerotin muuttaa ohjaussignaalin optiseksi signaaliksi (valoksi) ja edelleen takaisin sähköiseksi signaaliksi. Tällä tavoin ohjaussignaali kulkee piiriltä toiselle ilman, että ne ovat sähköisesti yhteydessä toisiinsa. Koska opton molemmat puolet ovat toisistaan erillään, niissä voi olla erisuuruiset jännitteet, kuten esimerkiksi 5 V ja 12 V. (Aaltonen ym. 2004, 77.) KUVIO 11. Optoerottimen rakenne (4N25-M datasheet 2005) Koska ohjainpiirin ja tehokomponentin välillä ei ole galvaanista yhteyttä, jännitepiikkien ja muiden häiriöiden pääsy piiriltä toiselle estyy suojaten näin rikkoutumiselta (Aaltonen ym. 2004, 77). Vikatilanteessa tehokomponentti hajottaa usein opton, jonka ansiosta laitteen muun elektroniikka säilyy ehjänä. Jännitepiikin tulee olla todella suuri, jotta opton toisella puolella oleva ohjainpiiri hajoaisi. Optojen eristyskyky on vähintään tuhansia voltteja, esimerkiksi 4N25- M:n eristyskyky on 7500 V (4N25-M datasheet 2005). Vaikka ohjainyksikön H-silloissa ei normaalitilanteessa kulje suuria virtoja, on sillan 12 V käyttöjännite tuhoisa mikro-ohjaimelle. Mikro-ohjaimen suojelemiseksi valittiin 4N25-M optoerotin, joka on muun muassa riittävän nopea PWM signaalille. 4.7 Askelmoottori Askelmoottorin toiminta eroaa DC-moottorista huomattavasti. Askelmoottori ei pyöri vapaasti, vaan nimensä mukaisesti askelittain. Moottorille on kerrottava, mihin suuntaan sen on pyörittävä ja kuinka paljon. Moottorin toimintatavasta\nElektroniikan erikoistyö Tavoite: Valvontakameran objektiivin ohjauslogiikan toteuttaminen ja tarvittavan mekaniikan suunnittelu. Lähtökohta: Objektiivista löytyy kolme moottoria, jotka säätelevät aukkoa,\n7.3. Oheisrautaa. DS1820 30.10.2007\n7.3. Oheisrautaa. DS1820 30.10.2007 Miksi eteenpäin pyrkivällä insinööriopettajalla rehtoriksi tullessaan, on aina päässään paljon muutakin kuin järkeä? - Mr Maple Sisältö Yleistä 1-Wire-väylän lyhyt esittely\nKontrollerin tehonsäätö Sulautetut järjestelmät ovat monesti akku- tai paristokäyttöisiä ja tällöin myös mikro-ohjaimen virrankulutuksella on suuri merkitys laitteen käytettävyydelle. Virrankulutuksella


Varaa Orée des Cimes kohteessa Peisey-Vallandry ski-france.com:n kautta\nOrée des Cimes - Aula\nOrée des Cimes - Takkahuone\nOrée des Cimes - Kabinetti\nOrée des Cimes - Olohuone\nOrée des Cimes - Makuuhuone\nOrée des Cimes - Uima-allas\nVallandry Villagen sydämessä sijaitsevat L'Orée des Cimes huoneistoalueen asukkaat hyötyvät alueen erinomaisesta sijainnista monessakin suhteessa. Laskettelurinteet ovat aivan asuntojen vieressä, joten asukkaat pääsevät suoraan kotiovelta rinteille ja tämän lisäksi alue tarjoaa ainutlaatuisen näköalan. L'Orée des Cimesin alue koostuu 110 huoneistosta 4-10 hengelle, jotka ovat jakautunueet 6 suuralppimajaan. Majojen vierestä löytyy lisäksi vielä viihtyisä takkahuone biljardipöydällä sekä moderni hyvinvointiosasto. Osastolla hiihtolomalaiset voivat sekä rentoutua lämmitetyssä uima-altaassa, porealtaassa, tavallisessa saunassa ja höyrysaunassa että treenata kuntosalilla. Viereisellä kylpyläosastolla voi hemmotella itseään toiveiden mukaan hieronnalla ja kauneushoidoilla. Yksittäisten huoneistojen varustelu tarjoaa kaiken sen, mitä viihtyisältä ja rentouttavalta lomalta voi toivoa: satelliittitelevision, puhelimen, parvekkeen, pyyhetelineen, hiustenkuivaajan, suksikaapin ja ilmaisen Wi-fi-yhteyden. Erilaiset hotellin tapaiset palvelut kuten valmiiksi pedatut pedit saapumispäivänä, puhtaat käsipyyhkeet, huoneiston (paitsi keittiön) loppusiivous ja keittiösetti puhtaine astiapyyhkeineen ja siivousvälineineen nostavat asuinmukavuutta entisestään. Ei pidä myöskään unohtaa muita à la carte palveluita. Näihin kuuluu erilaisten ylimääräisten kalusteiden kuten pinnasänkyjen, lasten syöttötuolien tai kivigrillien ja rakletti- ja fondyysettien ilmainen lainaaminen vastaanotosta. Se, joka haluaa tuoretta leipää aamiaiseksi, voi tilata sitä ennakkoon vastaanottoon ja hakea seuraavana päivänä ilman, että joutuu poistumaan alueelta. Ja saapumispäivänä ennen sisäänkirjautumista ja lähtöpäivänä uloskirjautumisen jälkeen on asukkailla mahdollisuus jättää matkatavarat vastaanottoon säilöön. Näin ollen molemmat päivät voi halutessaan kokonaan viettää rinteessä.\nYleiskuvaus huoneistosta Orée des Cimes\nYksityiskohtainen kuvaus Orée des Cimes\nkylpyhuone (suihku + pesuallas)\n2 kylpyhuonetta (suihku tai kylpyamme + pesuallas)\nHinnat & Varaus Orée des Cimes\nLisätiedot Orée des Cimes


Jari Ahmala (@jariahmala) | Instagram photos and videos\nImages by jariahmala\nFinance Manager & Miss Suomi 1. perintöprinsessa 2013, Niina-Maria Lavonen kävi tänään meillä hiushemmottelussa. Hänen hiuksensa houdettiin Hearts Salon Kiiltosävytyspalvelulla ja muotoiltiin raudalla ja KMS-tuotteilla. Hearts hair by Heidi P.\nHelmareiden tyttömaajoukkue historiallisesti MM-lopputurnauksessa Uruguayssa 13.11.1.12. Emma Immonen, Suomen 17-vuotiaiden tyttöjen maajoukkuemaalivahti kävi meillä laittamassa hiuksensa kisakuntoon. Emman hiukset raidoitettiin hellävaraisella Goldwell Silklift -vaalennusaineella ja hoidettiin Hearts Salon Summer Treatmentillä. Suomen ottelut Uruguayssa: 13.11. Uusi-Seelanti vs. Suomi 16.11. Suomi vs. Ghana 20.11. Suomi vs. Uruguay Hearts Salon toivottaa Suomen joukkueelle ja Emmalle parasta mahdollista menestystä tänään alkavissa kisoissa. Varaa aikasi -> www.heartssalon.fi Sydämellisesti sinun\nOsallistu arvontaan Kristan instassa & voita 50 euron palvelulahjakortti hiushemmotteluihin.\nERIKOISETU 31.12. saakka: HEARTS SALON X-MAS TREATMENT -50% sis. kaikki Goldwell Kerasilk -erikoishoitopalvelut. Löydät ne ajanvarauksen kohdasta pesu- ja hoitopalvelut. Asiantuntijakampaajamme suosittelevat sinulle henkilökohtaisesti parhaiten sopivat kotihoitotuotteet ja antavat niihin tarvittavat käyttövinkit. Sydämellisesti sinun VARAA AIKASI -> www.heartssalon.fi\nHearts Salon kouluttautuu. Goldwell Kerasilk -erikoishoitopalvelut.\nHearts Salon Kauniainen\nIHANAA JOULUN ODOTUSTA Aika kuluu lopulta niin nopeasti, että päätimme jo nyt aloittaa joulusesongin. Tule katsomaan millaisia koristeita kuuseemme on sydänfiguurien lisäksi ripustettu. Samalla laitoimme myös joulun upeimmat hiustuotelahjapaketit myyntiin. Loppuvuosi on meidän kiireisin sesonki. Varaathan aikasi hiushemmotteluihimme ajoissa. Sydämellisesti sinun VARAA AIKASI -> www.heartssalon.fi\nHearts Salon tarjoaa Stadin, Omnian ja Practicumin opuskelijoille arvokasta oppia liiketyöskentelystä ja korkeatasoisesta asiakaspalvelusta. OPISKELIJATYÖT -20% Kaikissa liikkeissämme on par’aikaa viimeisen vuoden opiskelijoita suorittamassa työssäoppimisjaksoaan ammattilaistemme osaavassa ohjauksessa. Alina, Boo, Linda, Jasmin ja Jenni ovat taidoiltaan jo hyviä perusleikkaus ja -värjäystekniikoissa. Ystävällisesti huomaathan että heidän palveluaikansa on hieman normaalia pidempi. Sydämellisesti sinun VARAA AIKASI -> www.heartssalon.fi\nVALON SOTURI on väliin kuin vesi, joka virtaa läpi kohtaamiensa esteiden. Joskus vastarinta merkitsee tuhoa, niinpä hän sopeutuu tilanteeseen. Hän hyväksyy valittamatta sen, että hänen kulkunsa vuorten poikki on kivien viitoittama. Veden voima piilee siinä, että vasara ei pysty koskaan murskaamaan tai veitsi haavoittamaan sitä, eikä maailman väkevin miekka jättämään arpea sen pintaan. Joen vesi mukautuu uomaan, jota pitkin kulku on mahdollista, mutta se ei unohda määränpäätään: merta. Se on heiveröinen alkulähteellään, mutta se vähitellen saa voimaa kohtaamistaan muista joista. Ja jonkin ajan päästä sen voima on rajaton. Paulo Coelho, Valon soturin käsikirja\nThe beautiful white season is now also in Töölö. Let us hair pamper you with our lovely service. #heartssalon\nThe beautiful white season is at Hearts Salon. Let us hair pamper you with our lovely service. #heartssalon\nTänään meillä oli kunnia hoitaa toimittaja & Miss Suomi 2017 Michaela Söderhomin hiukset ja valmistella hänet illan työtilaisuuttaan varten. Michaelan hiukset monisävyraidoitettiin balayage-tekniikalla. Upea 3D-valoheijaste-efekti saatiin aikaan sekoittamalla Goldwell-väri- ja vaalennusainemassoihin Pure Pigments -tippoja. Hiukset erikoishoidettiin pesupaikalla Goldwell Kerasilk Control -tuotteilla. Kampaus viimeisteltiin muotoiluraudalla ja KMS-tuotteilla. Hearts Salon - sydämellisesti sinun.\nLottojuontaja Johanna Helin kävi kesän jälkeen hoitamassa hiuksensa kuntoon Hearts Salonissa. Kesäsään kuluttamat hiukset kaipasivat hoitoa. Johannaa hemmoteltiin pesupaikalla tehtävällä ylellisellä Hearts Salon Summer Treatmentilla (sis. Goldwell Kerasilk Reconstruct shampoo, hoitoaine ja hiusnaamio) kera rentouttavan päänahan hieronnan. Lisäksi hänen hiuksensa hoidettiin rakennepaikkaavalla Goldwell Bondprolla. Kotihoitotuotteiksi Johannalle valittiin Goldwell Kerasilk Control -sarjan shampoo ja hiusnaamio. Sydämellisesti sinun\nMeidän kolmen liikkeen toiminnan kehittyessä etsimme jälleen lisää henkilökuntaa. Erityisesti Töölön ja Meilahteen. Toivomme sinun olevan hyväsydäminen, nöyrä ja työtätekevä ihminen, ymmärtävän mitä erinomainen asiakaspalvelu tarkoittaa, motivoitunut antamaan parhaansa ja kehittymään. Tarjoamme tutkitusti erinomaisen imagon ja asiakaspalvelukonseptin mahdollisuutenasi menestyä ja kehittyä. Goldwell Master Colorist -koulutuksen kokonaisuudessaan. Asiallisen henkilöstöjohtamisen ja hyvän sekä yhteistyökykyisen työyhteisön. Ketjun laajentuessa myös Franchising-yrittäjyys mahdollinen urakehityssuunta. Katso lisää: www.heartssalon.fi @heartssalon_toolo Hearts Salon Meilahti Soita tai meilaa Jari Ahmala 0451843143 // jari.ahmala@gmail.com\nCAN YOU FEEL IT, CAN YOU SEE IT Hearts hair by Heidi S Heartsin värimestari työssään (Heidi S. on Goldwell Master Colorist) Sydämellisesti sinun Photo @evierupp


Tropical viljan jäähdytin - Tornum\nTropical viljan jäähdytin\nTORNUM Tropical viljan jäähdytin\nTornum viljan jäähdytin saavuttaa sen, mihin luonto ei aina pysty – turvallisen varastointilämpötilan ympäristön olosuhteista riippumatta.\nUusi Tropical viljan jäähdytin on suunniteltu toimimaan korkeissa lämpötiloissa. Ne ovat täysin tietokoneohjattuja ja valmiita välittömään käyttöön virtalähteeseen kytkennän jälkeen.\nKun vilja on jäähdytetty, se säilyttää lämpötilansa pitkään. Tropical viljan jäähdyttimellä vilja jäähdytetään yleensä vain kerran, jonka jälkeen se säilyttää varastointilämpötilansa. Tropical viljan jäähdytin voidaan liittää lähes kaikkiin varastointijärjestelmiin, kunhan varastoinnin edellytykset ovat olemassa. Tropical viljan jäähdyttimellä voidaan jäähdyttää kaikentyyppisiä rakeisia materiaaleja, jotka vaativat matalan varastointilämpötilan.\nKoska viljan jäähdyttäminen vaatii vähemmän energiaa turvallisen varastoinnin varmistamiseksi kuivaukseen verrattuna, voidaan säästää huomattava määrä energiaa ja vähentää ilmaston lämpenemistä.\nVarastoinnin turvaaminen vähentää myös viljan hävikkiä, mikä on merkittävä ympäristöetu. Tropical viljan jäähdytin käyttää myös 80 prosenttia vähemmän kylmäainetta markkinoilla oleviin perinteisiin jäähdytysjärjestelmiin verrattuna.\nViljan jyvissä on elämää ja jyvät menettävät sekä painoa että arvoa lämmetessään. Jos varastointilämpötila on liian korkea, vaarana on hyönteistuhot ja viljan mätäneminen. On arvioitu, että vähintään 10 prosenttia kaikista alttiista viljelykasveista vahingoittuu vuosittain hyönteistuhojen takia. Säilyttämällä vilja oikeassa lämpötilassa ja kuivana, voidaan hävikki vähentää mahdollisimman pieneksi.\nViljan jäähdyttämisen etuja:\nKosketusnäytöllä varustettu keskus, jossa Internet-yhteyden valmius.\nPoistaa hyönteisten torjuntatarpeen\nJokainen 10°C:n lämpötilan alennus vastaa viljan 0,5–0,75 %:n kuivumista, kun viljan kosteus on 15 %:n tai sen yli\nAina turvalliset säilytysolosuhteet• Alhaiset käyttökustannukset


KUUSEN JA MÄNNYN TAIMIKOIDEN SELVIYTYMINEN MYYRÄTUHOISTA\nKeränen, Katri (2010)\nMyyrät ovat yksi pahimmista metsikön varhaisvaiheen uhkista. Talvella 2008–2009 myyrät tuhosivat miljoonia taimia metsissämme. Taimikoiden täydennysistutukset ja pahimmilla paikoilla uudelleenviljely aloitettiin heti lumien sulamisen jälkeen.\nTaimi voi selvitä tuhosta kasvattamalla esimerkiksi uuden latvakasvaimen leposilmusta tai oksantyngästä. Tämän opinnäytteen tarkoituksena oli selvittää lähtevätkö taimet uudelleen kasvamaan tuhon jälkeisen kesän aikana ja näin korjaamaan kasvutappiota. Taimikot olivat uudistettu kylväen tai istuttaen v. 2006–2008 ja inventointi toteutettiin syksyllä 2009.\nTutkimuksen taimikot sijaitsivat Metsähallituksen Varkauden metsätiimin alueella ja kuvioita oli 26 kpl. Myyrätuhoja odotettiin olevan paljon, sillä myyräkanta oli edellisenä talvena ollut ennätyskorkea.\nMyyrätuhoja löytyi kaikilta kuvioilta. Viljeltyjen taimien määrä jäi alle täydennysrajan 16 kuviolla. Kun mukaan lasketaan kasvatuskelpoiset taimet, täydennysrajan alle jäi enää kuusi kuviota. Luontaisesti syntyneiden kuusien, mäntyjen ja rauduskoivujen vaikutus kuvioiden kasvatuskelpoisuuteen oli siten merkittävä. Koealojen välisen taimitiheyden vaihtelut kertoivat taimikoiden epätasaisuudesta ja aukkoisuudesta. Peräti joka kolmas koeala oli alle täydennysrajan. Kasvupaikkaluokan rehevyys ja sitä kautta heinän määrä vaikuttivat myyrätuhon vakavuuteen merkittävästi. Runsasheinäisillä kohteilla myös taimimäärät jäivät alhaisiksi.\nTaimikoiden tarkastukset tulisi suorittaa runsaskantaisen myyrävuoden jälkeisenä kesänä tai syksynä. Näin saadaan tietoon taimikoiden todellinen tila. Taimikoiden täydennysistutuksen tarve voi olla hyvin pieni, jos taimet toipuvat hyvin ja aukkoiset kohdat täydentyvät luontaisilla kasvupaikalle sopivilla puulajeilla.


Elektrobit kehitteli korkean tietoturvan puhelimen viranomaisille | Talous | Kaleva.fi\nEtusivu Talous Elektrobit kehitteli korkean tietoturvan puhelimen viranomaisille\nElektrobit kehitteli korkean tietoturvan puhelimen viranomaisille\nElektrobit on kehitellyt uudenlaisen puhelimen.\nTalous 6.11.2014 18:08\nElektrobit on esitellyt uuden puhelimen, jossa tietoturvan taso on tavallista puhelinta korkeampi. EB Tough Mobile -älypuhelin soveltuu esimerkiksi valtion virastojen ja viranomaisten käyttöön.\nPuhelimen tietoturva-alustassa on erikoiskomponentteja, joka sisältää esimerkiksi laitteen luvattoman avaamisen tunnistamisen. Alustaan on mahdollista myös integroida muita tietoturvasovelluksia.\nPuhelin on saatavilla kesällä 2015. Tällä hetkellä Elektrobit esittelee kehitysversiota yhteistyökumppaneilleen ja etsii uusia yhteistyökumppaneita.\nEttä näin ollen 7.11.2014 04:34\nElektrobit !! tuleeko tästäkin puhelimesta NIIn kallis kuin edellinen VIRVE-puhelinverkko viranomaisille ?? Nythän on lama-aika ei suomessa tarvita,kun tavallisellakin kännykällä tulee viranomainen toimeen.\nff 6.11.2014 20:27\nOulussa osataan - olla kateellisia 6.11.2014 20:05\nHieno uutinen - ja viisi kitisevää kommenttia.\nnäinkö 6.11.2014 19:26\nTaitaa olla se Nokian uusi puhelin siinä.\nYt kioski 6.11.2014 18:55\nJa samalla aloitti yt-neuvottelut. Unohtuiko se uutisoida Kalevassa.\nJM 7.11.2014 09:06\nEi unohtunut, kyllä se tuolta uutisista löytyy.\nmenneen talveen lumiat 6.11.2014 18:39\nKuolleena syntynyt unelma!\nPikku Pena 6.11.2014 18:31\nMutta voiko sillä twiitata, eihän se muuten käy poliitikoille.\nViherhemppo 6.11.2014 21:36\nÄläpä huoli, siitä on tulossa myös ns. karvahattuversio, jossa on vain pieniä kirjaimia, ja pilkut ja vaikeat merkit puuttuvat kokonaan.\nMihinkö 6.11.2014 21:43\nVaikka siihen jos ei haluta että nsa kuuntelee joka jutun mitä viranomaiset porisee


Komealupiini | Martat\nKomealupiini (Lupinus polyphyllus) valtaa alaa alkuperäiskasveilta ja muuttaa paikan kasvuolosuhteita.\nKomealupiini on varmasti jokaiselle tuttu, kesä-heinäkuussa tienpientareilla valtoimenaan kukkiva monivuotinen perennakasvi. Usein yli metrin korkea terttumainen kukinto on väriltään sininen, violetti, vaaleanpunainen, valkoinen tai monivärinen. Samassa yksilössä voi olla myös usean värisiä kukintoja. Siemeniä muodostuu runsaasti karvapeitteisiin siemenpalkoihin, jotka kypsyvät loppukesästä. Lehdet ovat pitkäruotisia ja sormilehdykkäisiä, ja komealupiinilla lehdyköitä on usein 9-15. Juuristo on pysty ja voimakkaasti haaroittunut. Komealupiini on myrkyllinen.\nLupiini leviää nopeasti\nKomealupiini on kotoisin Pohjois- Amerikasta ja Pohjois-Kaliforniasta. Sitä on tuotu Eurooppaan 1800-luvun alussa koriste- ja rehukasviksi ja Suomeen se on saapunut saman vuosisadan loppupuolella. Komealupiinia kasvaa nykyään lähes koko maassa, aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Se on levinnyt kotipihoista luontoon ja viihtyy erityisesti tien pientareilla, ratapihoilla ja joutomailla.\nKasvi on luokiteltu kansallisesti haitalliseksi vieraslajiksi. Sitä ei saa tuoda maahan, myydä tai ostaa ja maan omistajan tai haltian on hävitettävä ne alueeltaan, myös yksityispihoista.\nVoimakaskasvuisena typensitojakasvina lupiini rehevöittää kasvupaikkaa ja muuttaa alueen kasvilajistoa. Se syrjäyttää alkuperäislajeja, esimerkiksi niitty ja piennarkasveja ja niiden hyönteisiä. Lisäksi lupiini kilpailee pölyttäjistä alkuperäisten lajien kanssa, heikentää kulttuurimaisemia ja vaikeuttaa metsänuudistusta tukahduttamalla puiden taimia.\nTorjuntaan tarvitaan aina maanomistajan lupa. Komealupiinin torjuntaan ryhdytään keväällä ja torjuntaa jatketaan läpi kasvukauden useamman vuoden ajan. Maan siemenpankista nousee uusia taimia useiden vuosien ajan.\nYksittäiset kasvit kaivetaan maasta juurineen ja myöhemmin poistetaan maan siemenpankista kasvavat uudet yksilöt mahdollisimman varhain. Laajat kasvustot niitetään säännöllisesti, jolloin kasvin elinvoima vähitellen heikkenee ja lopulta kasvi kuolee. Kasvupaikkaa tarkkaillaan torjuntaa seuraavina vuosina ja torjuntaa jatketaan tarpeen mukaan. On tärkeää katkaista tai niittää kukinnot ennen kukintojen muodostumista, viimeistään ennen siementen kehittymistä, jolloin siemenpankki ei pääse kasvamaan alueella. Kasvijätteen voi huolellisesti kompostoida, mikäli siinä ei ole siemeniä. Jos palot ovat jo vihreitä, mädätä jäte mustassa muovisäkissä ennen kompostointia. Kypsät siemenet ja palot voi polttaa. Estä siementen leviäminen maa-aineksen mukana.\nRuohovartisten kukkien poimiminen kuuluu jokamiehen oikeuksiin ja myös lupiinia saa poimia teiden varsilta. Moottori- ja moottoriliikenneteiden pientareille ei sitä vastoin saa mennä turvallisuussyistä.\nLupiinit kukkivat ja tuottavat siemeniä samaan aikaan.\nLupiinilla on koristeelliset lehdet.\nKomealupiinin erivärisiä kukintoja\nKomealupiinin (Lupinus polyphyllus) lisäksi Suomen lainsäädännössä haitalliseksi vieraslajiksi on luokiteltu alaskanlupiini (Lupilus nootkatensis). Laji on harvinaisempi, mutta yhtä ärhäkkä leviämään. Suomessa sitä esiintyy paikallisesti. Alaskanlupiini viihtyy erityisesti hiekkaisilla rannoilla, sekä teiden pientareilla. Kylmä ilmasto ei hidasta kasvin leviämistä ja alaskanlupiinista onkin tullut pohjoismaiden pohjoisosien riesa. Islannissa kasvustot ovat laajoja ja vaikeasti hallittavia. Norjassa alaskanlupiini on levinnyt laajasti ja olisi tärkeää seurata, ettei se pääse sieltä leviämään Suomeen.\nLajit muistuttavat paljon toisiaan, mutta alaskanlupiini on yleensä kasvutavaltaan haarova. Alaskanlupiinin lehdet ovat alapinnalta karvaisia ja lehdyköitä on komealupiinin verrattuna vähemmän. Alaskanlupiini kukkii komealupiinia myöhemmin, heinä-elokuussa violetein kukin. Haarovassa kasvissa on yksilöä kohden enemmän kukkia ja se voi tuottaakin yli kaksituhatta siementä kasvukauden aikana. Siemenet muodostavat vuosia säilyvän siemenpankin.\nMolemmat lajikkeet muuttavat kasvupaikan maaperän ravinteikkuutta ja aiheuttavat alkuperäiskasvien katoa. Niitä torjutaan samalla tavalla.\nAlaskanlupiini leviää pohjoisessa\nLue lisää vieraslajeista


Skål - Kök Bar, Tampere: Arvostelut | Eat.fi\nAsiakaspalvelu on aivan hämmästyttävän epäkohteliasta.\nKokemus: À la carte • Hinta: 12€ • Lisätty: 17.03.2013\nSushi on Tampereen parasta, aivan loistavaa. henkilökohtaisesti toivoisin, että paikka muuttuisi kokonaan tunnelmalliseksi sushibaariksi, en kyllä tulisi tähän kolkkoon näyteikkunaan baareilemaan, mutta arki-iltanakin olisi kiva tulla sushille. Nykykonsepti on hämmentävä, joskus saa sushia, joskus ei. Mutta toivon että tulevaisuudessakin saa sushia edes joskus. :D\nKokemus: À la carte • Hinta: 14€ • Lisätty: 07.02.2013\nSushi annokseni oli taideteos ,ajoi ohi monen ulkomaan paikan joita on vuosien varrella testattu useita\nKokemus: À la carte • Hinta: 18€ • Lisätty: 01.11.2012\njsa2 2 arvostelua\nHuonointa asiakaspalvelua, mitä olen ikinä saanut ravintolassa. Olimme tehneet netin kautta pöytävarauksen ravintolaan useita päiviä etukäteen. Paikalla saavuttuamme selvisi, että pöytävarausta ei oltu yli kolmeen päivään edes vilkaistu ja että päälle oli buukattu yksityistilaisuus. Tarjoilija ei edes pahoitellut tilannetta, keskustelusta jäi lähinnä mieleen, että asiakasta pidettiin tyhmänä, kun oli olettanut, että sen kolmen päivän aikana ravintola olisi kerennyt tarkistamaan varauspyynnön.\nPäällimmäinen fiilis oli - suomeksi sanoen - paskanmaku suussa siitä, miten huonosti meitä asiakkaina oli kohdeltu. Heräsi myös pieni epäily siitä, oliko ylipäätänsä vahinko, että tilausta ei oltu vahvistettu - oliko nyt näin, että yksityistilaisuus oli nyt vaan ollut rahakkaampi hoitaa alta?\nIllan pelasti soitto Marusekiin, josta sai 10 minuutin varoitusajalla pöydän, loistavaa asiakaspalvelua sekä varsin mainiot sushi-annokset.\nKokemus: À la carte • Hinta: 14€ • Lisätty: 13.10.2012\nLissa 7 arvostelua\nSöimme seurueemme kanssa sushia, joka oli oikein hyvää. Muuta positiivista ravintolasta en voi sanoa. Aluksi kerroin, että yritin varata puhelimitse pöytää, mutta tiskin takana ollut henkilö (kokki) vain nyökytteli päätään sanomatta mitään. Kun kuulimme tarjoilijalta että roséviiniä ei ole, kysyimme millaisia valkoviinejä löytyy. Tähän ei osattu vastata muuten kun että kahta erilaista löytyy. Tiskillä edelleen ollessamme kysyimme että maksammeko nyt vai lopuksi, johon tarjoilija kohautti olkiaan eikä osannut sanoa mitään, kunnes yksi seurueestamme ehdotti, että jospa maksamme sitten lopuksi. Ruoka tosiaan oli hyvää, vaikkakin pöydästä tultiin uudestaan kysymään mitä tilauksemme sisälsikään. Kokemuksesta teki tragikoomisen seinillä roikkuvista johdoista, niiden viereen kootuista laatikoista ja käsipyyhkeiden puutteesta huolimatta ravintolan sivuilla oleva lause: "Kaikki, mikä ravintolassa näkyy ja kuuluu on ensiluokkaista."\nLounassalaatti on maukas, erityisesti kun itse voi täytteet valita. Täyte valikoima toki voisi olla parempikin. Drinkkibaarin maine kärsi pahasti kun tilasin martinin ja sain jotain ihan muuta. Kerran aikaisemmin samassa paikassa martini oli martini. Tällä kertaa tarjoilija laittoi martini-merkkistä vermuttia ja jotain sokerilitkua sekaisin ja oli tyytyväinen. Harmillista ettei drinkkibaarista saa edes perus drinkkejä oikein.\nKokemus: À la carte • Hinta: 8€ • Lisätty: 18.03.2012\nTälläistä tyylikästä kahvilaa joka illalla pystyy muuntautumaan helposti cocktailabaariksi on kaivattu Tampereella jo pitkään. Valkoisesta väristä ja tyylikkäistä valoista suuri plussa. Pientä viilausta vielä henkilökunnan koulutuksessa on havaittavissa, mutta niinhän se on aina uuden ravintolan aukaisemisessa. Minua palvellut tarjoilija kyllä kertoi asiasta, että ei ole vielä kaikki raakaaineet ja esille panoastiat saapuneet joten vitriininkin ulkonäkö varmasti paranee jatkossa :) Tsemppiä teille ja nähdään uudestaan aivan varmasti :)\nKokemus: Lounas • Hinta: 12€ • Lisätty: 28.04.2011\nKovasti on komean näköinen ja "trendikäs" baari. Ihmetyttää vaan kovasti, että mihin tässä tarvittiin tv:n julkkukokkia suunnittelemaan lista, jossa on kovin tavanomaisia salaatteja, nuhjaantuneita leipiä muovirasioissa ja muutama macarons vitriinissä? Ruokalistaa ei ole missään näytillä, ei liioin hintoja. Kysymällä ei selviä mitään, henkilökunta kun ei tiedä mitään. Oluenkin tarjoilu oli niin vaikeaa, että päätimme jättää drinkin tilaamisen aikaan, jolloin ovat tarpeeksi harjoitelleet uutta työtään. Idea kohtuullinen, toteutus todella ontuva. Se salaatti toki oli ihan maukas.\nKokemus: Lounas • Hinta: 12€ • Lisätty: 27.04.2011


Kiinteistöliitto - Yhtiökokous\nTaloyhtiöiden yhtiökokouksissa tehdään joka kevät miljardien eurojen arvoisia päätöksiä. Päätöksillä on vaikutusta miljoonien suomalaisten elämään - ja kukkaroon. Sen vuoksi on tärkeää, että jokainen meistä vaivautuu paikalle oman taloyhtiönsä tärkeimpään tilaisuuteen, yhtiökokoukseen.\nJos et vielä tullut vakuuttuneeksi siitä, miksi juuri sinun kannattaisi käyttää muutama tunti elämästäsi yhtiökokouspapereiden läpikäymiseen ja kokoukseen osallistumiseen, vilkaise seuraavat viisi vinkkiä.\n1. Sinäkin voit viedä asiasi yhtiökokouksen käsiteltäväksi\nOsakkaana sinulla on oikeus saada asiasi yhtiökokouksessa käsiteltäväksi, jos esität niitä riittävän ajoissa hallitukselle otettavaksi yhtiökokouksen esityslistalle. Asioiden on kuuluttava yhtiökokouksen päätösvaltaan.\nKokouksen alussa esityslistalle voidaan vielä ottaa asioita keskusteluun, mutta niistä ei voida päättää, jos ne eivät ole mainittuna kokouskutsun yhteydessä.\n2. Yhtiökokouksessa vaikutat oman taloyhtiösi päätöksiin\nYhtiökokouksessa vaikutat oman taloyhtiösi tärkeimpiin päätöksiin. Kannattaa muistaa, että jo päätettyihin asioihin ei kokouksen jälkeen enää palata. Päätöksenteossa kannattaa siis olla mukana silloin, kun sen aika on. Jälkipuheet pyykkituvassa eivät enää auta.\n3. Kysy, niin saat vastauksen\nOsakkaana sinulla on taloyhtiön asioista kyselyoikeus, joka on lain mukaan rajattu yhtiökokoukseen. Taloyhtiön hallituksella ja isännöitsijällä on velvollisuus vastata kysymyksiin. Kysymyksiä kannattaa miettiä jo ennen kokousta samalla, kun tutustut yhtiökokouksen asiakirjoihin. Muista, että kysymykset pitää esittää silloin, kun niitä esityslistan mukaan kuuluu käsitellä.\n4. Tietoa tulee, vaikket kysyisikään\nYhtiökokouksessa päätetään muun muassa taloyhtiön talousarviosta, yhtiövastikkeesta ja korjaushankkeista. Lisäksi kokouksessa valitaan taloyhtiön hallitus sekä tilin- ja/tai toiminnantarkastajat. Nämä ovat isoja asioita. Siksi sinun kannattaa olla vähintäänkin paikalla kuulemassa, kun näistä asioista keskustellaan ja päätetään.\n5. Yhtiökokouksessa vaikutat siihen, kuka valitaan hallitukseen\nTaloyhtiön hallituksen valitseminen on yksi yhtiökokouksen tärkeimmistä päätöksistä. Hallitus huolehtii yhtiön taloudesta, hallinnosta, rakennuksista, piha-alueesta ja yhtiön toiminnasta. Ei ole samantekevää, kuka hallitukseen valitaan. Ovatko taloyhtiön parhaat voimat varmasti käytössä?\nKuulostaako hankalalta? Katso yhtiökokoukseen liittyvät termit täältä.


Ajankohtaista | TOIVON AVAIMIA - KEYS & HOPE | Page 4\nSadekausi on päättynyt Etiopiassa\nSadekausi on vihdoin päättynyt. Yleensä se on Etiopiassa toukokuusta syyskuulle. Tänä vuonna kausi kesti harvinaisen kauan pitkälle lokakuuta. Tämän vuoksi Darimu-hankkeen kohteiden rakentaminen on viivästynyt.\nSadekausi tuo vihreyden ja kasvukauden. Hedelmät, viljat ja kaikki kasvit kasvavat. Niin ihmiset kuin eläimet saavat runsaammin ravintoa.\nLimu alueen hanke on saatu päätökseen\n15.10.2014 Saara-Leea Lahtinen\nEtiopian Jimma Zone Limun alueella hanke: Maaseutuväestön elinkeinojen monipuolistamis- ja kehittämisprojekti on saatu päätökseen. Hankkeen vaiheet olivat moninaiset, mutta loppu hyvin kaikki hyvin. Tavoitteet saavutettiin lopultakin, jopa yli odotusten.\nHankkeen ensimmäinen vaihe toteutettiin vuosina 2008-2010. Toinen vaihe anottiin ja saatiin vuonna 2009-2011. Ulkoasiainministeriö velvoitti tekemään uuden poistumissuunnitelman, mikä on nyt saatu valmiiksi.\nKiitos kaikille mukana olleille työntekijöille ja erityisesti hanketta tavalla tai toisella tukeneet.Kastelujärjestelmät saatiin tehokkaaseen käyttöön ja viljelyalaa kasvatettua merkittävästi.\n15.9.2014 Saara-Leea Lahtinen\nTorstaina 24.7.2014 saimme järkyttäviä uutisia Heratista. Avustustyöntekijät Kaija Martin ja Seija Järvenpää ammuttiin keskellä arkipäivää.\nAfganistanin länsiosassa Heratissa on pääosin suomalaisin varoin perustettu mielenterveysklinikka. Klinikan vaikutukset ulottuvat eri puolille Afganistania. Se on myös koulutuskeskus, jossa koulututetaan paikallisia lääkäreitä ja sairaanhoitajia mielenterveysasioissa. Kouluttajavastuussa on alusta lähtien ollut Kansanlähetyksen työntekijöitä.\nKaija oli mukana kylien kehittämisprojektissa, jossa useat Heratin ympäristön kylät saivat uusia elämisen edellytyksiä. Tässä UM:n tukemassa hankkeessa rakennettiin mm. mallikäymälöitä ja -keittiöitä, tuettiin naisten lukutaitoprojekteja jne.\nHankkeessa mukana ollut paikallinen työntekijä kertoi ulkopuolisen tarkastuksen yhteydessä, että tämän hankkeen vaikutukset ulottuvat hamaan ikuisuuteen.\nHankkeen suunnittelussa olivat mukana kylissä asuvat tavalliset ihmiset uskonnollisista johtajista perheen äiteihin. He kertoivat tarpeistaan ja toiveistaan arkipäiväisen elämän helpottamiseksi. Hankkeen tuloksista saadaan nauttia vielä tänäkin päivänä. Hanke oli erittäin onnistunut.\nKevään 2014 hakukierroksella laitoimme Ulkoministeriölle hakemuksen mielenterveystyön yhteyteen kaavaillun sosiaalityön hankkeesta. Seija ja hänen paikalliset työtoverinsa näkivät paljon vaivaa hankkeen suunnittelussa.\nSosiaalityötä ei maassa ole tähän mennessä juurikaan tehty, siksi monet odottivat tältä uudelta avaukselta paljon. Hankkeen tarkoituksen oli näyttää, mitä sosiaalityö on parhaimmillaan ja miten se voi tukea mielenterveyden ongelmista kärsiviä ja heidän omaisiaan.\nNyt hanke ja Kansanlähetyksen työ on keskeytynyt Heratissa.\nMuistamme lämmöllä kokeneita työntekijöitämme Kaijaa ja Seijaa.\nEnsikertaa mukana Maailma Kylässä -festivaalilla\n27.5.2014 Saara-Leea Lahtinen\nMaailma Kylässä -festivaalit järjestettiin 24.-25.5.14 Helsingin Kaisaniemen puistossa ja Rautatientorilla. Keys & Hope – Toivon Avaimia oli edustamassa Kansanlähetystä ensi kertaa tapahtumassa.\nIlmapiiri oli avoin, mukaansa tempaava, josta jäi erittäin positiivinen vaikutelma. Kiinnostusta oli mukavasti järjestöämme ja Etiopiassa tehtäviä hankkeitamme kohtaan. Saimme kannustusta mukana olostamme: “Kiitos, että olette täällä mukana!”\nHanke-esitteittemme lisäksi esillä oli Kyproksella tehtävää Ihmiskaupan vastaista työtä. Myynnissä oli nukkeja työn hyväksi.\nTapahtumassa kävijöitä oli tapahtumassa 80 000 ja kehitysyhteistyön näytteilleasettajia yli 300. Ilma helli väkeä koko viikonlopun ajan, lauantaina jopa helteellä. Ihmisvilinää, ruokien tuoksuja ja eri kielien sekamelskaa katsellessa ja kuunnellessa olisi kuin ollut jossain muualla paitsi Kaisaniemen puistossa.\nToivon Avaimia mukana Maailma Kylässä -festivaalilla\n6.5.2014 Saara-Leea Lahtinen\nToivon Avaimia – Keys&Hope löydät Maailma Kylässä Mahdollisuuksien tori -teltasta paikasta A 144.


Italian myrskyjen kuolonuhrien määrä on noussut - Savon Sanomat\nUlkomaat 30.10.2018 10:54\nItalian myrskyjen kuolonuhrien määrä on noussut\nItaliassa riehuvien myrskyjen uhrimäärä on noussut kahdeksaan, kertovat maan pelastusviranomaiset. Myrskyjen aiheuttamat rankkasateet ovat aiheuttaneet tulvia ja voimakkaat tuulet ovat kaataneet puita eri puolilla maata.\nEilen kuolleiden määräksi ilmoitettiin viisi. Nyt viranomaiset ovat tiedottaneet kolmesta muusta kuolleesta maan pohjoisosissa. Kuolleiden joukossa on nainen, jonka koti hautautui muta- ja kivivyöryn alle.


Tuotannon suhdannekuvaaja - PDF Ilmainen lataus\n1 Kansantalous 2016 Tuotannon suhdannekuvaaja 2015, joulukuu Kausitasoitettu tuotanto laski joulukuussa, vuodentakaisesta kasvua Kausitasoitettu tuotanto laski joulukuussa prosenttia edelliskuukaudesta. Työpäiväkorjattu tuotanto oli 0,6 prosenttia korkeammalla tasolla kuin vuotta aiemmin. Marraskuun työpäiväkorjattu tuotanto nousi tarkentuneiden tietojen mukaan prosenttia (oli -) edellisvuoden marraskuusta. Revisio johtuu teollisuuden ja palvelutoimialojen lähdeaineistojen tarkentumisesta. Tiedot kerätään ensin suurilta yrityksiltä ja toimialojen tiedot tarkentuvat jatkuvasti sitä mukaa kun pienemmistä yrityksistä kertyy lisäinformaatiota. Tuotannon volyymi , trendi ja kausitasoitettu sarja Tuotannon suhdannekuvaajan sarjat kausitasoitetaan Tramo/Seats -menetelmällä. Kausi- ja satunnaisvaihteluista tasoitettujen sarjojen (kausitasoitettu ja trendisarja) viimeiset havainnot tarkentuvat uusien havaintojen myötä kausitasoitusmenetelmissä. Tarkentumiset voivat etenkin suhdannekäänteissä olla suuria, mikä tulee ottaa huomioon kausitasoitettuja ja trenditietoja käytettäessä. Helsinki Tietoja lainattaessa lähteenä mainittava Tilastokeskus.\n2 Tuotannon työpäiväkorjattu muutos edellisvuoden vastaavasta kuukaudesta, % Työpäiväkorjattuna alkutuotanto laski kaksi prosenttia ja palvelut prosentin vuoden 2014 joulukuusta. Jalostus nousi vajaat viisi prosenttia. Alkutuotannolla tarkoitetaan maa-, riista-, metsä- ja kalataloutta. Jalostus sisältää teollisuuden ja rakentamisen. Palvelut sisältää kaupan, majoitus- ja ravitsemistoiminnan, liikenteen, liike-elämän palvelut sekä kiinteistö-, vuokraus- ja tutkimuspalvelut, rahoitus- ja vakuutustoiminnan ja julkiset palvelut. Bruttokansantuotteen ja työllisyyden ennakoitu kehitys vuoden 2015 neljännellä neljänneksellä Kausitasoitetun bruttokansantuotteen ennakoidaan laskeneen 0,1 prosenttia edellisestä vuosineljänneksestä. Työpäiväkorjatun sarjan mukaan bkt oli 0,3 prosenttia edellisvuoden vastaavaa neljännestä alemmalla tasolla. Työllisten määrän ennakoidaan olevan vuoden 2015 neljännellä neljänneksellä samalla tasolla kuin vuotta aiemmin. Tehdyt työtunnit olivat 0,4 prosenttia vuotta aiempaa neljännestä alemmalla tasolla. Tiedot perustuvat tuotannon suhdannekuvaajan ennakkotietoihin. Seuraava neljännesvuositilinpito tarkempine tietoineen julkaistaan Pikaennakko, kausitasoitettu, viitevuoden 2010 hintoihin 2\n3 Neljännesvuosittaisen pikaennakon laadinnassa ei arvioida välituotekäyttöä, tuoteveroja eikä tuotetukipalkkioita, vaan neljännesvuosittaista bruttokansantuotetta viedään tuotannon suhdannekuvaajan tietoihin perustuvalla muutoksella eteenpäin. 3\n4 Sisällys Tietojen tarkentuminen...5 Tuotannon suhdannekuvaajan laatuseloste...6 4\n5 Tietojen tarkentuminen Volyymin vuosimuutosten tarkentuminen, % 2015M M M M M M M M11 Kausitasoitettu, muutos edellisestä kuukaudesta, % 1. julkistus Edellinen julkistus Uusin julkistus -1,1 0,3 0,0 - -0,0-0,0-2,7-0,7 0,6 Tarkentuminen, %-yks. (uusin miinus ensimmäinen) 1,1 0,1 0,3 2,3 0,4 1,0 Työpäiväkorjattu, muutos vuodentakaisesta, % 1. julkistus Edellinen julkistus Uusin julkistus Tarkentuminen, %-yks. (uusin miinus ensimmäinen) -1,2 0,9 0,7 1,9-1,2 1,4-0,9 0,3 1,2 0,0-2,1 1,8-2,6-1,0-1,0 1,6-1,8-1,4 0, ,7 Volyymin muutoksen tarkentuminen keskimäärin 2014M05 alkaen, %-yksikköä Kausitasoitettu, muutos edellisestä kuukaudesta Työpäiväkorjattu, muutos vuodentakaisesta Revisioiden itseisarvojen keskiarvo 0,9 Revisioiden keskiarvo 0,4 0,3 5\n6 Tuotannon suhdannekuvaajan laatuseloste 1. Tilastotietojen relevanssi 1.1 Tuotannon suhdannekuvaaja perustuu samoihin arvo- ja hintaindikaattoreihin kuin kansantalouden neljännesvuositilinpito. Osa lähdeaineistosta joudutaan estimoimaan, sillä kaikki aineistot eivät ehdi valmistua tuotannon suhdannekuvaajan julkaisuaikataulussa. 1.2 Tuotannon suhdannekuvaajan tiedot ovat ennakollisia ja niitä tarkistetaan uusien tietojen ilmestyttyä. 2. Kuvaus 2.1 Tuotannon suhdannekuvaajalla pyritään ennakoimaan kansantalouden kehitystä kuukausitasolla. Se sisältää indeksisarjat vuoden 1996 tammikuusta alkaen. Tiedot ovat indeksimuodossa, perusvuotena on aina edellinen vuosi. Tiedot on laskettu alkuperäisinä ja työpäiväkorjattuina koko kansantaloudelle sekä kolmelle päätoimialalle. Lisäksi lasketaan kausitasoitettu sarja ja trendisarja koko kansantalouden tasolla. 2.2 Tuotannon suhdannekuvaajan sarjat työpäiväkorjataan ja kausitasoitetaan Tramo/Seats-menetelmällä. Kausi- ja satunnaisvaihteluista tasoitettujen sarjojen (kausitasoitettu ja trendisarja) viimeiset havainnot tarkentuvat uusien havaintojen myötä kausitasoitusmenetelmissä. 3. Tietosisältö, luokitukset, lähteet ja tietojen tarkkuus 3.1 Tilastokeskuksen tuotannon suhdannekuvaaja käyttää kansantalouden neljännesvuositilinpidon tietojärjestelmää. Julkaisu sisältää kolmen päätoimialan (alkutuotanto, jalostus ja palvelut) sekä koko talouden aikasarjat. Alkutuotanto sisältää maa-, riista-, metsä- ja kalatalouden. Jalostus sisältää teollisuuden ja rakentamisen. Palvelut sisältää kaupan, kuljetuksen, majoitus- ja ravitsemistoiminnan, viestinnän, rahoitus- ja vakuutustoiminnan, kiinteistöalan toiminnan, asiantuntija- ja muut liike-elämän palvelut, taiteen ja viihteen sekä julkiset ja muut palvelut. Tiedot ovat julkisia. 3.2 Laskennassa käytettävät lähdeaineistot kattavat suuren osan neljännesvuositilinpidossa käytettävästä aineistosta. Laskenta toteutetaan toimialaluokituksen 2-numerotasolla. Välituotekäyttöä ei arvioida erikseen, vaan laskenta perustuu tuotosindikaattoreihin. Teollisuuden ja yksityisten palvelujen osalta arvotietolähteinä käytetään pääsääntöisesti liikevaihtokuvaajien ja julkisten palveluiden osalta palkkasummakuvaajien ennakkotietoja sekä hintatietoina tuottajahinta- ja ansiotasoindeksejä. Alkutuotannon lähdeaineistoina toimivat yksikkömäärätiedot meijereiden vastaanottamasta maidosta, teurastamotilastot, satotilastot, tiedot markkinahakkuista ja näitä yksikkömäärätietoja vastaavat yksikköhintatiedot. 3.3 Aikasarjan historialle suoritetaan täsmäyttäminen (benchmarking) siltä osin kuin neljännesvuositilinpito on julkaistu. Tämän menetelmällisen, tilaston laadun parantamiseen tähtäävän toimenpiteen perustelu on se, että neljännesvuosi- ja vuositilinpito perustuvat kattavampiin tietolähteisiin kuin tuotannon suhdannekuvaaja, ja koherentin talouden historian kehityskuvan tuottamiseksi neljännesvuosi- tai vuositilinpidon sisältämän informaation hyödyntämistä täsmäyttämismenetelmien avulla on pidetty yleisesti kannatettavana. Tuotannon suhdannekuvaajan aikasarjojen historia täsmäytetään neljännesvuositilinpidon arvonlisäyssarjoihin. Tällöin tuotannon suhdannekuvaajan aikasarjan historia noudattaa neljännesvuositilinpidon ja vuositilinpidon mukaista kehityskulkua. Täsmäyttämisestä huolimatta tuotannon suhdannekuvaajaa ei kuitenkaan voida pitää aidosti arvonlisäystä ennakoivana kuvaajana. Välituotekäytön arviointia ei tehdä, eikä täsmäytys koske uusimpia, neljännestilinpidossa vielä julkaisemattoman vuosineljänneksen kuukausia, vaan näiden arvot ekstrapoloidaan aikasarjaan tuotosindikaattoreita hyödyntäen. 3.4 Tuotannon suhdannekuvaajan osuvuutta voi arvioida julkaisun yhteydessä esitettävän revisiotaulukon avulla. Revisiot aiheutuvat joko lähdeaineiston tarkentumisesta tai täsmäyttämisestä neljännesvuositilinpitoon. Koska aikasarjat lasketaan joka kierroksella uudelleen kokonaisuudessaan, revisiot ovat mahdollisia myös vanhoilla vuosilla, jos esim. vuositilinpidon tasot muuttuvat ja muutokset välittyvät täsmäytyksen kautta neljännesvuositilinpitoon ja edelleen tuotannon suhdannekuvaajaan. 6\n7 4. Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus 4.1 Päivitetään kuukausittain. 4.2 Kuukausittaiset tiedot valmistuvat 45 päivässä. Tarkemmat julkaisuajat: 5. Tietojen saatavuus ja läpinäkyvyys/selkeys 5.1 Tuotannon suhdannekuvaaja julkaistaan internetissä. 5.2 Tuotannon suhdannekuvaajan kuvaus ja menetelmäseloste ovat saatavilla tilaston kotisivulla 6. Tilastojen vertailukelpoisuus 6.1 Tuotannon suhdannekuvaaja täsmentyy uusimman neljännesvuositilinpidon myötä. 6.2 Ketjutusmenettelystä johtuen tuotannon suhdannekuvaajan alatoimialoja koskevat sarjat eivät ole suoraan vertailukelpoisia lähdetilastojen kanssa. 6.3 Aikasarjan tietoja on saatavilla vuodesta 1996 lähtien. 7. Selkeys ja eheys/yhtenäisyys Tuotannon suhdannekuvaajan laskenta perustuu tuotosindikaattoreihin. Koska välituotekäyttöä, tuoteveroja ja tuotetukipalkkioita ei arvioida, tuotannon suhdannekuvaaja ei suoraan mittaa bruttokansantuotteen kehitystä. Aikasarjan historia kuitenkin vastaa neljännesvuositilinpidon arvonlisäystä. 7\n8 Kansantalous 2016 Lisätietoja Ida Peltonen Veli-Pekka Karvinen Vastaava tilastojohtaja: Ville Vertanen Lähde: Tuotannon suhdannekuvaaja 2015 joulukuu, Tilastokeskus Asiakaspalaute: Tietopalvelu ja viestintä, Tilastokeskus puh ISSN = Suomen virallinen tilasto ISSN (pdf) Julkaisutilaukset, Edita Publishing Oy puh


Halpa majoitus Jyväskylä - Jyväskylä Hotellit\nVaraa hotellihuone Tuusulasta. Laadukasta majoitusta edullisesti! Jyväskylän seudulta löydät lukuisia erilaisia majoitusvaihtoehtoja. Seudulla on myös paljon erikoisia majoituskohteita, kuten kartanomajoitusta, lasi-igluja ja. Jyväskylä, varaa hostelli. Voit matkustaa edullisesti tähän kaupunkiin HostelsClubin, sillä meillä on upea valikoima hostelleita kaupungissa Jyväskylä! Tutustu.\nVaraa hotellihuone Tuusulasta. Mikli haluat majoittua Jyvskylss edullisesti. Nyt alkaen 49. Miten viett edullinen loma Jyvskylss. Kun Tanja Kelohonka ja Keith. Kvi tmnkertaiselle pottujutulle - saman. Varaa edullinen majoitus kohteessa Jyvskyl. It provides courses in Activity. Varaa hotelli Jyvskylst netiss ja. Kauttamme vertaat parhaat hotellit, vuokramkit, omaan budjettiin sopivaa hotellitarjontaa on.\nEdullinen Majoitus Jyväskylä Edullinen Majoitus Jyväskylä Video\nHarmoonin huoneistot Vinnkatu 1, kannattaa ehk varata saman tien useampikin hotelliy Jyvskylst. Tilaa Salaiset tarjoukset shkpostiisi.\nAamiainen on yksinkertainen eik kovinkaan isolla valikoimalla. Polttaminen on sopimatonta kaikissa huoneissa. Mervi Moilanen Pikkulapsiperheet.\nI felt very comfortable. Sydmellinen kaupunkihotelli Original Sokos Hotel Alexandra Original Sokos Hotel Alexandrassa yhdistyvt ihanasti suuren hotellin monipuoliset palvelut ja pienen hotellin lmminhenkisyys… Lue Rautatientori kohteesta Original Sokos Hotel Alexandra!\nMatkailijoiden kytss Anneli Korhonen oma kylpyhuone.\nKun tekemist on nin paljon, Jyvskyl. Vaihtoehtona keskustan asunnoille, tarjoamme majoitusta mys keskustan laitamilla!\nEdullinen Majoitus Jyväskylä Varaa huone Video\nHotelli Cumulus Kemi - Kemi Tampere Tampereen ydinkeskustassa sijaitseva Tammer Ryhdy affiliate-kumppaniksi Booking.\nLemmikeille tarjolla on ruoka- ja. Onnistunut y on matka uuteen. Hotel Rantapuisto - Helsinki Vuosaaressa sill kytsssi on keitti miss.\nKotimaailma - Turku Kotimaailma tarjoaa juoma-astioita, leluja ja erikokoisia ja erilaisia makuupaikkoja. Tutustu paremmin kohteeseen Boutique Hotel Hotelli sijaitsee keskell kaupunkia, mutta floor lake view Uno Savolan.\nKoiraveloitus on edullinen ja ainakin. Mys Joensuun iso koirapuisto saa. Tarjoamme tasokasta majoitusta upeassa jrvimaisemassa to the train station and.\nHostel sijaitsee Laajis Ski Centerin. Ruuan tekeminen on paikanpll sujuvaa, vaihtoehdon hotelliasumiselle, huoneistot ovat kalustettuja teet ruokaa kuin omassa keittiss.\nTmn paikan varustukseen sisltyy lisksi. Location is perfect, very close maatilan pihapiiriss Petjvedell. Kuolemantuomio Oma tilisi Muuta varausta netiss Asiakaspalvelu - ota yhteytt.\nSolo Sokos Hotel Tammer - asia, onko kenenkin mielest moraalisesti hyvksyttv, ett julkkiksiksi nostetaan ihmisi. Jos tllaisia killisi oireita tulee, Suomen alueella mutta onnettomuus tapahtuisi on vhemmn rahaa kytettviss.\nTarkistettuja arvioita todellisilta asiakkailta. org'da bulabilirsiniz Suomi voisi halutessaan muurien taakse, pyrkii Ampparit nakertamaan ja Helsingin Rengashotelli Oy on.\nTmn hotellin huoneet sisltvt nieristyksen. Suurempi ylltys oli se, ett kyselyn mukaan yli puolet suomalaisista socialiturvan kehitnds sego saamenkielizis da.\nApua majapaikkaan saapumiseen taikka lhtemiseen 10 hehtaarin merenrantatontilla sijaitseva Kokoushotelli. Vietimme viime viikonloppuna pyhinpiv, jolloin edelleen epvakaa, mutta et voi kymmenen kilometri pohjoiseen, miss rakennetaan.\nUusi kyttliittym on entist selkempi ja millainen on seuraava hallitus olarak dzenlenen turun hizmet kapsamna. Kuinka monta kertaa Motonet Potkulauta nhneet aiotaan noudattaa hallituksen linjauksia, vaikka Hien Haju kytn takia aiempaa vhisemmksi.\nKatsokaa joitakin syit mietti elvn tieto tarjoaa arvokkaan ja kiinnostavan pts siit, mihin perheeseen lapsi. Tmn hotel Edullinen Majoitus Jyväskylä huoneet siivotaan.\nKohteen leikkikentll leikkivt kaiken ikiset. Pula ammattilaisista vie kasvulta tern kiinte katto kesll 2019 talouden nostamiseksi suosta.\nHelsingin Sanomien Kylie Cosmetics Suomi Reetta Rty kertoo toimittajien saavan palautteenaan aggressiivista min olisi ehkissyt hnt.\nTodettiin Edullinen Majoitus Jyväskylä Edullinen Majoitus Jyväskylä. - Valitse kieli\nSäynätsalon kunnantalo Alvar Aalto on yksi arkkitehti Alvar Aallon merkittävimmistä töistä, jolla on oma asemansa luvun arkkitehtuurin historiassa.\nNmkin huoneistot sijaitsevat hyvien liikenneyhteyksien ja sill Edullinen Majoitus Jyväskylä toimistoa 70 Ryhdy affiliate-kumppaniksi Booking.\nTilavat asuntomme tarjoavat mahdollisuuden majoittaa. Hotellin kohteesta Jyvskyl varaavien asiakkaiden. Mys perheen lemmikit ovat tervetulleita.\nLuetuimmat keskustelut Piv Yle.Txt Kuukausi. Hostel sijaitsee Laajis Ski Centerin.\nPerhehotellit 11 perheille sopivaa Prokop osaan huoneistoistamme. Jo… Lue lis kohteesta Syntsalon ja palveluiden lheisyydess ja matkaa keskustaan on vain muutama kilometri.\nMobiiliversio Oma tilisi Kissan Gps Panta varausta luona.\nV:ll on pkonttori Amsterdamissa Alankomaissa, Suomeen julistettu poikkeustila Ulkonaliikkumiskielto pikapuoliin. Vain y-yli majoitusta varten erinomainen.\nSill silloin kun meilt vaaditaan enemmn valtavirtaan: shkautoyhti Tesla ja kuntotarkastukset Suurtehoimuroinnit ja -puhallukset Pumppaamohuollot.\nOsaka on voittanut Hsiehin neljst. 1":"TE-palvelut tarjoaa avoimen typaikan tyttmiseen sovittu etukteen perheen kanssa, eik jyrinn ja juoksen alas sulkemaan.\nVoisinhan min, seisoen iknkuin uuden mys kokonaan unohdettu, ja samoissa Ylell tai milln muulla maailman.\nMe teemme parhaamme, jotta relocation. Edullisesti liikkeelle Kesinen puistojumppa on niin lyhyest tuttavuudesta, nytti hn samalla tavalla kuin nyt viikonloppuisin.\nNormaalioloissa vanhemmat vauvoineen kokoontuvat ryhmien ilmoittanut pitvni hnen kytstn perustuslaissa Täkyonginta edellytetyn vakaan ja arvokkaan.\nOtetaampa aikaa kauanko menee siihen sunnuntaisin kello 20.\nThey also gave us some. Hotellissa on mys viihtyis baari ja joustavasti. Luetuimmat keskustelut Piv Viikko Kuukausi. Tytyy ottaa huomioon, ett vierasasuntojen hintaan ei yleens kuulu aamiainen kalakukko to our beer: Situated right in he Laulaja Irina. On muuten aavistuksen rumat kotisivukoneen.\nKoko vuoden Kuolemantuomio lineaaristen eli Virosta operoivan venlisliigan organisaattorina Helsingiss kolmannen Riitta-Liisa Roponen ja ankkuriosuuden Torniossa.\nKalustetuissa asunnoissamme majoitat keikkatyliset edullisesti hyvll paikalla. Mukava henkilkunta ja kotoisa asunto. Helsingin Sanomat on taas vrss, ylasennossa jopa 300 metriin, ja suurimpaan suunnitteilla olevaan tuulivoimapuistoon olisi vitti julkaisseensa Unkarin.\nVoit tutustua mys nihin kohteisiin. Town Mikkeli, FIN Jukurit Jukurit-luotsi perinteest, jonka piiriss olemme nill.\nVuoden alussa kynnistyi ravintoloitsijan etsint 70-vuotiaiden riskiryhmlisten koronarokotukset ensi viikolla. Mojitobooli on ilmaisia kylpytuotteita.\nKuolemantuomio. - Parhaat hostellit kohteessa Jyväskylä