Riikka Couture - Invisalign mukana Pariisin muotiviikoilla | Ebeling Hammaslääkärit\nUusi mallistoni Reves Volants julkaistiin Pariisin muotiviikoilla 1.10.2018 ja Invisalign oli tietenkin menossa mukana. Muotteja pidin matkalla niin muotikuvauksissa kuin näytöksen takahuoneessakin. Juuri ennen lavalle menoa muotit oli helppo sujauttaa taskuun ja kävellä lavalle itsevarmana suoristuneen hymyn ansiosta.\nOn se kumma kuinka hymy vaikuttaa kaikkeen, omaan itsetuntoon etenkin, ja sen ansiosta luo iloa myös ympärillä oleville.\nAloittaessani hoidon muutama kuukausi sitten, oli ideana saada hymyäni suoristettua mahdollisimman paljon juuri muotiviikkojen takia. Tiedostin, ettei hoitoa saisi vietyä loppuun ennen itselleni tärkeää tapahtumaa, mutta jo pieni hampaiden suoristuminen oli minulle tärkeää. En kuitenkaan osannut kuvitela millaisia muutoksia niinkin lyhyt aika kuin 10 viikkoa olisi saanut aikaan. Ennen matkaa halusin laittaa alkukuvan sekä sen hetkisen tilanteen vierekkäin, ja olin äärimmäisen hämmästynyt. Viikkoja taisi olla tuolloin 9 ja suoristus mitä oli tapahtunut, sai itsenikin hämmästymään. Huomaamatta hymy oli suoristunut.\nEnnen lähtöäni olimme ajoittaneet käyntini niin, että sain muotit kolmeksi viikoksi mukaan. Se mikä hoidosta tekee itselle erittäin mieluisan, on sen joustavuus. Viivyin Ranskassa kolme viikkoa ja näin ollen minun oli helppo lähteä muottien kanssa matkaan. Reissatakkin voi, kunhan muistaa kertoa suunnitelmistaan lääkärilleen, jotta saa muotteja tarpeeksi mukaan. Näin ollen itse hoito on helppoa ja suoristus pysyy aikataulussa. Erkin kanssa asioiminen oli helppoa ja matkaan oli ihana lähteä suoristuneella hymyllä ja iloisella mielellä. Olen todella herkkä ja itselle lääkärin luoma fiilis, on jo puoli hoitoa ja itselle on ollut todella tärkeää, että hampaita on kiva mennä suoristamaan vastaanotolle.\nVinkkejä Invisalign hoidon kanssa reissuun:\nKerro matkastasi hyvissä ajoin hammaslääkärillesi, näin ollen he osaavat varata tarpeeksi muotteja matkallesi mukaan\nPidä kalvot aina mukanasi ja suussa aina vain kun mahdollista. Näin ollen matkasi ei pidennä suunniteltua hoitoaikaasi\nHuolehdi käsihygieniasta normaalia enemmän reissatessasi Invisalignin kanssa, sillä muotteja saattaa joutua ottamaan suusta normaalia enemmän esimerkiksi, jos istahtaa kaupungilla kävellessä viinille tai rannalla haluaa syödä jäätelön. Muotit on helppo ottaa pois ja laittaa takaisin missä vain\nHymyile mahdollisimman paljon. Se kerää katseita ja tuo ihania hetkiä elämään ja auttaa rentoutumaan reissatessa\nNyt ollaankin jo yli puolessa välissä oikomishoitoa. Aika on mennyt nopeasti, mutta palataan pian!


Joensuun reissun jälkeen askartelin mömmöillen yhden ainokaisen kortin. Yritän tehdä vaihtaria Anu-Riikan iki-ihanalle kortille. Toivottavasti tämä on mieluisa.\nOsallistun tällä kortillani LeilaMumman KAIKKI MUKAAN-haasteeseen. Haasteessa pyydetään kertomaan ja kuvaamaan mistä saan energiaa.\nMinun energialähteeni on värit.\nTein korttini mixedmedia-tekniikalla.\nKuva lakattu, kivihippunen tietenkin mukana ja kaiken maailman mömmöt.\nIhanaa Loppiaista kaikille\nLähettänyt enkulin käsityöt klo 22.45\nEi ihme, ei ihme. Kiitos samoin sinulle.\n6. tammikuuta 2014 klo 7.42\nAnu-Riikka Lampinen kirjoitti...\nOih, miten upea. Kyllä kiitos kelpaa todellakin :) Ihanuus. Yritän saada vaihtaria huomenna jo postiin. :)\n6. tammikuuta 2014 klo 8.33\nVärit ovatkin sitä voimaa antavaa. Pimeänä aikana värejä kaipaa enemmänkin vielä, vaikka toisaalta, kesälläkin rakastan pinkkiä, turkoosia...\nHuomasithan sähköpostissa olleet vaihtopyynnöt, jotka laitoin jo eilen?\n6. tammikuuta 2014 klo 8.57\nKaunis -ilo katsella.\n6. tammikuuta 2014 klo 9.04\nKaunis, upea ja energinen kortti!!\nKiitos osallistumisesta KAIKKI MUKAAN haasteeseeni ja onnea arvontaan.\n6. tammikuuta 2014 klo 10.01\nPitäisi osallistua ja kertoa että sinun korteistasi saa energiaa :)\nLinkkejä haasteisiin kävin myös "linkuttelemassa", jos sitä itsekin saisi vähän enemmän askartelurintamalla aikaan...\n7. tammikuuta 2014 klo 18.56\n9. tammikuuta 2014 klo 11.11


Led Lenser MH8 otsavalaisin Paristo. Musta - Totalshop.fi\nEtusivu TUOTTEET TÖIHIN / MUUT TYÖVARUSTEET / Taskulamput & muut valaisimet / Led Lenser MH8 otsavalaisin Paristo. Musta\nLedlenser MH8 otsavalaisimen muunnat kädenkäänteessä käsivalaisimeksi uuden kiinnitysmekanisminsa ansiosta.Valaisimen lataat kätevästi magneetti-USB -johdolla tai mikäli latausmahdollisuutta ei ole, voit käyttää 2 kpl 1,5V AA-paristoja. MH8 -otsavalaisimessa on kaksi energianhallintatilaa, val...\nLedlenser MH8 otsavalaisimen muunnat kädenkäänteessä käsivalaisimeksi uuden kiinnitysmekanisminsa ansiosta.\nValaisimen lataat kätevästi magneetti-USB -johdolla tai mikäli latausmahdollisuutta ei ole, voit käyttää 2 kpl 1,5V AA-paristoja. MH8 -otsavalaisimessa on kaksi energianhallintatilaa, valaisukulman- ja valokeilansäätö sekä perinteisen valkean valon lisäksi voit valita halutessasi punaisen, vihreän tai sinisen valon, tilanteesta riippuen.\n• Kantama: 180 / 120 / 40 metriä\n• Paino: 139 g akun kanssa\n• Paristo: 1 kpl AA-paristo


Legendaarisen BMW R71 -pyörän sähköinen klooni ReVolt on pian ennakkotilattavissa – kryptovaluutalla | Uutiset | Motouutiset\nEtusivu Uutiset Legendaarisen BMW R71 -pyörän sähköinen klooni ReVolt on pian ennakkotilattavissa – kryptovaluutalla\nTorstai 26.11.2020 12:00\nAmerikkalainen sähkömoottoripyörävalmistaja ALYI tiedotti, että sen tulevan ReVolt-pyörän voi ennakkotilata joulukuusta lähtien. Yrityksen rahoituskumppani RevoltToken myy tokeneita eli rahakkeita, joilla voi ennakkovarata pyörän ja sitten käyttää niitä pyörän lopulliseen ostoon.\nReVolt-sähkömoottoripyörä sai palstatilaa jo pari vuotta sitten, kun sen valmistaja, Alternet Systems Inc. (ALYI) kertoi alkavansa valmistaa BMW R71 -moottoripyörän sähköistä kloonia.\nRevoltToken on itsenäinen liiketoimintayritys, joka tekee yhteistyötä ALYI:n kanssa, ja rahoittaa tämän liiketoimintasuunnitelmaa. RevoltToken työskentelee nyt alustava kryptovaluuttatarjouksen kanssa saadakseen kasaan 100 miljonaa dollaria ALYI:n rahoittamiseen.\nLisätietoja RevoltTokenin osallistumisesta ReVoltin BMW R71 kloonisähkömoottoripyörän ennakkotilauksiin tulee myöhemmin.\nReVolt BMW R71 -kloonisähkömoottoripyörä tulee saataville vain Pohjois-Amerikassa. Se tulee myyntiin sekä täydellisenä, valmiina yksikkönä että rakennussarjana, josta ostaja voi asentaa tarvittavat osat oman alkuperäisen BMW R71 -moottoripyörän runkoon.\nLisätietoja ReVolt-pyörästä saat suoraan valmistajan nettisivustolta täältä.\nTeksti Erkki Mäki, kuvat Revolt\nSivuvaunu-Uralinkin äiti, vuosimallin 1931 BMW R71, josta on luvassa sähkömoottorilla varustettu 'uusi' versio.


Tuhannen työhakemuksen mies, omin sanoin: Introvertit\nKeskustelin hiljattain kaverini kanssa ja hänen mielestään en ole yhtään enempää introvertti kuin hänkään. Katsoimme yhdessä dokumenttia, joka kertoi vuoden 2008 finanssikriisiin johtaneista muuttujista.\nDokumenttia kerkesimme katsoa vain puolet, koska kaverini täytyi lähteä toiselle kaverille kylään. Hän siis asuu toisella paikkakunnalla ja palatessaan kotipaikkakunnalle, on hänellä tiedossaan monien kavereiden näkeminen. Koko vierailunsa ajan hänellä puhelin piippasi ja hän vietti aikaa somessa.\nHelposti sai vaikutelman hänen olevan multitaskaaja vai mikä tuon multitasking-termin vapaa suomennos mahtaa ollakaan. Minun näkökulmastani näytti siltä, että hän oli vain puolittain kylässä luonani, sillä henkisesti hän oli muualle, chattaillen toisten kanssa.\nJäin tuosta pohtimaan, onko ihmiskontaktit hiljalleen sukupuuttoon kuoleva tapa kommunikoida. Itsekin käytän suosittuja nimeltä mainitsemattomia pikaviestimiä. Hmm, mikähän ajatus on nimittää noitakin pikaviestimiksi? Siksikö, että meidän täytyisi olla aina tavoitettavissa? Olen tehnyt kuitenkin periaatepäätöksen, etten hyppää välittömästi katsomaan puhelinta kun se piippaa. Tarkistan viestit kun minulle sopii. Se on osa mindfullness-tekniikkaa, jonka olen ottanut osaksi elämää.\nOlen priorisoinut viestintälaitteen käytön seuraavasti:\nEn katso vastustavani teknologiaa, mutta huomasin jossain vaiheessa käyttäytyväni kuin addikti ja tuolloin oivalsin sen johtuvan jatkuvasta pyrkimyksestä olla läsnä fyysisesti yhdessä paikassa ja henkisesti monessa. Tuo yhtälö ei vaan toiminut kohdallani, sillä tunsin itseni jatkuvasti väsyneeksi ja riittämättömäksi.\nSiksi irtipäästäminen ja tavoittamattomissa oleminen on lisännyt henkistä hyvinvointia. Toki ystäväni ovat toisinaan nyreissään siitä, etten vastaile välittömästi heidän chat-viesteihin, mutta heille olen kertonut prioriteeteistäni ja toisinaan he jopa muistavat sen, miksei minua tavoita.\nIntroverttinä kaipaan usein aikaa yksikseni toipuakseni ihmiskontakteista. Se on varmasti monelle mysteeri, miten voi väsyä ystävien näkemiseen. Se on mysteeri minullekin. Minulla on kourallinen läheisiä ystäviä ja näen heitä nykyään hyvin harvoin. Joka kerta heitä tavatessani olen viihtynyt erinomaisesti, siksi ihmettelenkin miksi kuitenkin tarvitsen omaa aikaa.\nSiitä olen päässyt tutkimaan introverttiyden aihetta ja tullut siihen tulokseen olevani sellainen. Palaan vielä kaveriini, joka oli kylässä. Omasta mielestään hän on introvertti, ulospäin suuntautunut sellainen. Itse en olisi ihan varma, sillä hän on ammatillisesti suuntautunut töihin, jossa ollaan tekemisissä ihmisten kanssa asiakaspalvelutehtävissä. Hänellä on satoja FB-kavereita ja hän on puhunut useita puhelimia loppuun....\nItsellä oli joskus FB-alkuhuumassa sata kaveria. Vuosien varrella olen saanut karsittua luvun 30:n tietämille. Puhun puhelimessa 5-15 min kuukaudessa ja nekin usein puhelinmyyjien kanssa. Olen ollut töissä asiakaspalvelutehtävissä ja takaisin niihin minua ei aja edes vauhkoontunut villihevoslauma. Voihan se olla, että olen tavanomaista enemmän sisäänpäinkääntynyt persoona.\nViime syksynä kun olin kotisairaanhoidon autokuskina ja minulla oli ilo kuljettaa yhtä kaltaistani hoitajaa asiakkaalta toiselle. Joskus emme sanoneet toisillemme kuin "moi ja "heippa" ja se ei ollut kummankaan mielestä yhtään kiusallista. Kun aikaa kului ja tutustuimme ja aloimme enemmän keskustelemaan niin tuo hoitaja kertoi ihmetelleensä väitettäni olla introvertti, sillä hänen mielestään olen hyvä pitämään keskustelua yllä ja puhun paljon.\nKun kerroin mitä hänestä tiedän ja perään kysyin, mitä kaikkea hän minusta tietää, hän vastasi:"olet naimisissa ja....", tuli pitkä hiljaisuus kun hän itsekin tajusi mitä tarkoitin. Ihmiset eivät nimittäin tajuakaan keskustelutilanteen psykologiaa. Muutamalla avainkysymyksellä toisesta saa helposti toisen avautumaan ja kertomaan kaikennäköisiä juttuja elämästään ja keskustelun päätteeksi toiselle jää mielikuva hyvästä ja vuorovaikutteisesta keskustelusta. Todellisuus kuitenkin on sellainen, että olen jatkuvasti kysellyt hänen asioistaan ja näin välttynyt kertomasta yhtään mitään omistani.\nSamaan aikaan toisen kertoessaan innoissaan itsestään, ajattelen usein omia asioitani kun en aidosti ole kiinnostunut hänestä. Tarkoitukseni on välttää tilannetta, jossa itse joudun kertomaan itsestäni. Välillä poimin avainsanoja ja esitän niistä kysymyksiä, näin tulee vaikutelma siitä, että oikeasti seuraisin keskustelun kulkua.\nKyvystäni on jossain määrin apua työmaailmassa selviytymisessä, kunhan sinne ensin pääsee. Haastattelutilanteet ovat todella kiusallisia minulle, sillä ne on pyhitetty lähes täysin itsensä kehumiselle ja markkinoimiselle. Kaksi suosikki-inhokkiani... Useimmissa haastatteluissa kuitenkin olen onnistunut vakuuttamaan haastattelijan ja saamaan työpaikan.\nOngelmaksi on muodostunut sinne haastatteluun pääseminen, sillä standardinmukaisiin hakupapereihin on aika vaikeata sisällyttää palasia valovoimaisesta persoonastani. Minulla on ollut onni saada työstää papereitani monien konsulttien avulla ja niistä olen kehuja saanutkin.\nSeuraava ongelma onkin yli kolmen kuukauden katkokset työhistoriassa. Konsulteilta ja aiheeseen liittyvien artikkeleiden mukaan työttömyyden venyessä yli 3 kk:n mittaiseksi, työllistyminen muuttuu liki mahdottomaksi. Tämän olen omakohtaisesti huomannut paikkansa pitäväksi...\nNykytrendi muuttuu koko ajan siihen suuntaan, että pitäisi olla erittäin ulospäinsuuntautunut. Olen usein käyttänyt esimerkkihenkilönä A. Stubb:ia ja olen ajatellut, jos olisin hänen näköisensä&kaltaisensa, en varmasti painiskelisi nykyisten ongelmien parissa työn saamisen suhteen.\nMe kaikki olemme erilaisia ja se on ihmislajimme rikkaus. Minä en voi muuttua introvertistä ekstrovertiksi, voin ainoastaan näytellä sellaista hetken ajan päästäkseni tavoitteisiini. Parempi olisi jos ei tarvitsisi yrittää pakottaa itseään toisten luomiin muotteihin, aina ei vain voi olla oma kummallinen itsensä, koska muut ihmiset...\nAlla aiheesta kirjoittamiseen innoittanut artikkeli:\nNykypsykologian mukaan jako introvertteihin ja ekstrovertteihin on armottoman yksinkertaistava, kertoo Helsingin Sanomat. Laajalle levinnyt Carl Gustav Jungin teoria jakaa ihmiset ulospäinsuuntautuneisiin ekstrovertteihin ja sisäänpäinkääntyneisiin introvertteihin.\nEkstrovertit saavat energiaa sosiaalisista kontakteista, kun taas introvertit kaipaavat yksinäisyyteen lataamaan akkujaan. Jako on ollut hyvin paljon esillä viime vuosina.\nEsimerkiksi Ruotsissa palkittiin viime vuonna vuoden Human Resources -kirjana asiaa käsitellyt kirja. Linus Jonkmanin kirjoittaman Introvertit – Työpaikan hiljainen vallankumous -kirjan pääväite on, että ekstrovertit ovat viimeisen 50 vuoden aikana alistaneet introvertit toisen luokan kansalaisiksi.\nJonkmanin mukaan tämä näkyy etenkin työmarkkinoilla, joissa pitäisi olla nykyään sosiaalinen ja verkostoitua. Introvertit eivät tähän Jonkmanin mukaan pysty.\nHän myös väittää, että introvertit ovat lahjakkaiden ihmisten joukossa enemmistönä.\n"Mitä korkeampi älykkyysosamäärä, sitä todennäköisemmin kyseessä on introvertti. Valtaosa Mensan jäsenistä on introverttejä", Jonkman kirjoittaa. Obamakin onnistui\nTyöterveyspsykologi Miia Rautiainen Mehiläisestäei usko näin mustavalkoiseen ajatteluun.\n"On jännää, että tämä kahtiajako tulee aina vain uudestaan takaisin", hän toteaa Helsingin Sanomissa.\nRautiaisen mukaan ihmisten ulospäinsuuntautuneisuudessa on eroja, mutta niiden pohjalta ei voi tehdä esimerkiksi ennustuksia siitä, miten ihminen menestyy erilaisissa työtehtävissä. Ihmisen persoonaa ei voi rajata näin mustavalkoisesti ja terve ihminen osaa käyttää eri ominaisuuksiaan eri tilanteissa.\nKaikissa ihmisissä on Rautiaisen mukaan sekä ekstroverttiä että introverttiä. Siksi rauhalliseen työskentelyyn tottunut voi oppia myös työskentelemään ryhmissä ja toisin päin. Hyvä esimerkki tästä on Yhdysvaltain presidentti Barack Obama, jota pidetään introverttinä.\nKeittiöpsykologisointi voi auttaa\nTyöelämä on muuttunut vaikeammaksi ja sosiaalisuutta ylikorostetaan. Siksi Rautiainen näkee tällaisessa keittiöpsykologisoinnissa hyötyjäkin.\n"Tällaiset termit kuin introvertti ja ekstrovertti ovat vain ajattelun työkaluja, mutta jos ihmiset oppivat niiden avulla tiedostamaan paremmin omia tarpeitaan, se on tietenkin positiivista", Rautiainen sanoo.\nOn kuitenkaan turhaa selittää, että joku ei kestä avokonttoreita, koska on introvertti. Avokonttorien häly kuormittaa kaikenlaisten ihmisten aivoja, olivatpa nämä kuinka ulospäinsuuntautuneita tahansa. Rautiainen muistuttaakin, että suurin osa ongelmista työelämässä johtuu muista asioista.\n"Näillä termeillä ei siis pitäisi selittää pois kaikkia ongelmia. Tärkeintä olisi, että työntekijöitä kuunneltaisiin."\nTunnisteet: introvertti, tuhannen työhakemuksen mies, työttömyys, vaalien välissä


Sonata Arctica - Page 6 - Stratovarius Community\nPost by Guest » Sun Feb 16, 2003 10:57 am\nMinä instrumentaali - fanina olen taas pettynyt siihen, että levyllä ei näköjään ole ainuttakaan instrua.\nPost by monsterman » Sun Feb 16, 2003 2:27 pm\nSainpas itsekin promoa kuunteluun. Täytyy kyllä muutaman kuuntelukerran jälkeen todeta, että olen hieman eri linjoilla FreedomFighterin kanssa.\nMielestäni tällä levyllä SA vihdoin nousee Straton rinnalle, jopa ohi. Tämä ei ole enää Strato "kopio" vaan omaa Sonataa.\nVerrattuna esim. uuteen Stratovariukseen, Sonata voittaa 10-4. En pitänyt Straton uudesta, mutta tämä uusi SA tulee soimaan piiiitkään soittimessa. Elements ei viihtynyt kuin pari viikkoa.\nKoko levy täynnä toinen toistaan parempia kappaleita, ylilyönteihin ei sorruta. Jos tämä levy pitäisi arvostella lehteen niin olisi viikon, ei, kuukauden, eikä, ehkä jopa vuoden lätty!\nPost by StratoPummi » Sun Feb 16, 2003 3:32 pm\nmä en ymmärrä.. minusta Sonata ei koskaan ole kuulostanut samalta, kuin Strato.. hmm.. laulavatkin ihan eri asioista..\nnoh.. toivottavasti pidän Sonatan uusimmasta..\nSiihen en usko että niin yllättäisivät, että menisivät suur-suosikeistani Bodomista tai Stratosta ohi..\nhyvä kolmonen, jolta odotan silti paljon..\nPost by JSM » Sun Feb 16, 2003 3:34 pm\nMistäs te noita promoja olette saaneet? Suhteilla? Sonatan vieraskirjassakin on joitain ulkomaalaisia, jotka ovat kuulleet Winterheart's Guildin muitakin biisejä kuin Victoria's secret. Ei kai sitä viellä ole ulkomailla julkaistu? Vai lieneekö netissä jaossa? Tämä odottaminen alkaa tympiä. Victoria's secret on aika hyvä biisi. Ei Sonatan paras mutta aika kärkipäähän sijoittuu. No, Victoria's secretiä ja Bodomin Hate Crew Deathrollia kuunnellessa ajan pitäisi kulua ihan hyvin.\nLast edited by JSM on Sun Feb 16, 2003 1:39 pm, edited 1 time in total.\nPost by SirJuzzi » Sun Feb 16, 2003 3:57 pm\nPistetäämpäs sitten edittiä kehiin ja vähän off-topicia: Noiden promojen suhteen pitäisi olla mielestäni huomattavasti varovaisempia, ja vähemmän avokätisiä, niin tuota ei tapahtuisi. Esim. tuo OSIn levy; mistään päin nettiä en löytänyt edes yhtään ainutta klipsiä ennen julkaisupäivää.\nLast edited by SirJuzzi on Sun Feb 16, 2003 2:02 pm, edited 1 time in total.\nPost by JSM » Sun Feb 16, 2003 4:01 pm\nSe on kuulemma netissä jo, koko levy... Itse en ole tosin törmännyt, mutta siitä oli topicci jo Dream Theaterinkin messulaudalla, eli ilmeisesti koko maailma tietää jo...\nJoo, huomasin, että Kazaassa oli sen levyn biisejä. Lataamaan en ruvennu. Ja näytti olleen vaan yhellä käyttäjällä.\nPost by monsterman » Sun Feb 16, 2003 4:26 pm\nLast edited by monsterman on Thu Jan 01, 1970 2:00 am, edited 1 time in total.\nPost by Figaro1 » Sun Feb 16, 2003 4:26 pm\nAinahan hyvät levyt jostain syystä pääsevät nettiin pari päivää ilmestymisen jälkeen,minäkin löysin nuo biisit. En kyllä aio niitä ladata,en. Levyä sen sijaa odotan kovasti.\nPost by Malva » Sun Feb 16, 2003 5:15 pm\nPost by everon » Sun Feb 16, 2003 7:06 pm\nPost by StratoPummi » Sun Feb 16, 2003 7:10 pm\ntuskinpa kuitenkaan.. aika lapsellistahan se olisi tulla tänne kehumaan "promoilla" tänne impattuaan ne netistä..\non ihmiset täällä kuitenkin sen verran fiksuja/asiallisia, että kai se on uskottava.. promoja ne äijät vaan on saanut jostain..\nPost by Dethroned » Sun Feb 16, 2003 11:14 pm\nPost by corppu » Mon Feb 17, 2003 8:33 am\nMillainen on tämä uusi tänään 17.2. virallisesti ilmestyvä sinkku Victoria´s Secret?\nVarmaan ollut jo perjantaina kaupassa?\nBändin sivuilta maininta, uuden levyn ilmestymispäivä aikaistettu, uusi ilmestymispäivä 10.3.2003\nPost by Malva » Mon Feb 17, 2003 9:48 am\ncorppu, se sinkku on loistava.\nMinäkin yritän käyttää suhteita hyväksi, että saisin promon. Mutta kun en ole edes kuullut huhuja promoista vielä.\nPost by Dethroned » Mon Feb 17, 2003 1:57 pm\nPost by Garnet » Mon Feb 17, 2003 1:58 pm\noudot sanat siinä on...\nSing in silence on oikea helmi...\nWhen Death wants to kiss you and you want kiss Him back...hieno kohta...\nkuuntelen juuri Respect the Wilderness. Mahtava biisi.\nPost by StratoPummi » Mon Feb 17, 2003 5:06 pm\nGarnet perhana.. minustakin End of This Chapter on paras ja siinä on tunnelmaa.. taisin sen joskus täällä jo kailottaa.. kai.. kuitenkin Haven; Sing in Silence on ihan hyvä piisi, ei vain aivan kuumimpaan kärkeen..\nPost by FreedomFighter » Tue Feb 18, 2003 6:59 pm\nmä en ymmärrä.. minusta Sonata ei koskaan ole kuulostanut samalta, kuin Strato.. hmm..\nAivan, ei todellakaan ole. Molemmat nyt kyllä ovat powermetallia... Samalla periaatteella Strato kuulostaa/(kopioi) ihan Helloweenilta, tai Hammerfall kuulostaa ihan Stratolta.. tai Edguy tai... Niin, eihän tuossa ole mitään järkeä, kun oikeasti kuuntelee niitä biisejä/bändejä. Ei SA ole ikinä kuulostanut Strato kopiolta. Luojan kiitos.\nTotta on, että uusin SA on vähän erilaista, kuin edeltävät levyt...\nPost by monsterman » Tue Feb 18, 2003 7:51 pm\nSiksipä oma kirjoitukseni olikin "lainausmerkeissä".\nMutta tätäkin aihetta voisi jatkaa loputtomiin... Toinen tykkää äidistä, toinen tyttärestä... Tai sitten joku kummastakin!\nPost by FreedomFighter » Tue Feb 18, 2003 8:01 pm\nLast edited by FreedomFighter on Tue Feb 18, 2003 6:02 pm, edited 1 time in total.\nPost by StratoPummi » Tue Feb 18, 2003 9:17 pm\nniin.. en kirjoittanut sitä sen takia, että olisit tarkoittanut Sonatan olevan kopio, vaan ihan yleisellä tasolla, muttah.. jooh..\ntoivottavasti pidän SA.n uusimmasta.. FF:n kritiikki oli kovaa ja asiallista.. mutta kyllä silti luotan, että tulee vuoden toiseksi paras albumi..\nPost by Malva » Tue Feb 18, 2003 9:35 pm\nFreedonFighter vissiin imuttelee kaikkien levyt netistä ennen aikojaan. Vautsi...\nPost by FreedomFighter » Tue Feb 18, 2003 9:57 pm\nHmm... Ei ole taidettu käydä bändien keikoilla kovin paljoa.\nNightwish soittaa MD:n tahdissa Stratolla jonkin verran ja Sonatalla ei tähän mennessä käytännössä oikeastaan ollenkaan...\nPost by FreedomFighter » Tue Feb 18, 2003 10:05 pm\nTopicci ei näy taaskaan kuin print topicin kautta, mutta Malva... Hmmm...\nMitäköhän tuohon syytökseen vastaisi.\nSatun tuntemaan Tonyn henkilökohtaisesti ja kateellisten panettelijoiden viestejä ei oikein jaksa lukea.. Hävettäisi sanoa Tonylle, etä olisin ripannut bändiä...\nSo, fuck you, jos tuollaisia syytöksiä kehtaat esittää...\nPost by Malva » Tue Feb 18, 2003 10:39 pm\nFreedomFighter, Hmm.... Ja lesotat sitten sillä täällä? Kyllä Tony varmaan tykkää. Ja tiedän erään toisenkin joka on "kaveri" sonatan kanssa mutta on ripannut sekin. Ja minä sanoisin sitä ihan rippaamiseksi ellet sitten saanut levyä lahjaksi.\nPost by StratoPummi » Tue Feb 18, 2003 10:50 pm\nhei.. freedomi.. mitä luulet, että täällä tapahtuu, jos ja kun kävitkin kehumaan/ilmoitit että sinulla on promo, jonka sait suhteilla..? tottakai täällä epäillään ja ollaan kateellisia.. minäkin olen kateellinen ja epäilen..\njos et jaksa niitä "kateellisten panetteluja" lukea niin jätä kertomatta tommoset asiat..\nei tommosta moni nimittäin hevillä usko.. noh.. kuitenkin..\nPost by FreedomFighter » Wed Feb 19, 2003 8:09 am\nOkei. Pidän seuraavalla kerralla omana tietonani, niin ei tarvitse kenenkään tulla "vittuilemaan".\nPost by Malva » Wed Feb 19, 2003 11:08 am\nFreedomFighter, voisinpas sanoa sulle vaikka mitä, mutta enpäs sano...\nPost by Wellu » Wed Feb 19, 2003 1:27 pm\nJänniä juttuja nuo promojen haltijat... Tony nimittäin oli tänään aamulla SuomiPopin haastattelussa ja kertoi siinä samalla, että oli vasta eilen saanut ensimmäisen kerran käsiinsä Japanin version semmoisena kuin se tulee kauppoihin. Tänään oli sitten nähnyt vastaavan Spine-version. Ja sen kokemuksen perusteella mitä mulla on Spinen promoista, niin ne vastaa tasan myyntiversioita (levyssä vain lukee Promotional copy not for sale) eli taitavat tulla painosta samaan aikaan.\nSaattaahan niitä levyjä toki olla CD-Rnä liikkeellä ihan promona. Itsekin sain oman kopioni bändiltä CD-Rnä, joten tiedä häntä.\nTony muuten on YleXllä haastattelussa X-Ryhmässä tänään illalla.\nPost by StratoPummi » Wed Feb 19, 2003 4:42 pm\nMalva mä voin sun puolesta..\nFreedomFighter; "vaikka mitä"


Käynnistä päätöksentekotaitosi, käynnistä unelmasi - Saaristomokit\nIhmisillä on luontainen taipumus haluta asioita- haluamme tiettyjä ruokia, vaatteita, taloja, työpaikkoja jne. Haluamme asioita, jotka saavat meidät tai ihmisiä, joistä välitämme, tuntemaan olonsa hyväksi. Tässä ei ole mitään vikaa, kunhan teemme oikeat valinnat itsemme, muiden ja toivottavasti planeetamme suhteen.\nVoit käynnistää päätöksentekotaitosi kaikki valmiudet kriittisen ajattelun avulla. Jos unelmasi sattuu olemaan mökin hankkiminen, joka on rannan vieressä, sinun on harkittava tarvittavia toimenpiteitä saavuuttakseesi sen. Elämäsi on käsissäsi ja sinun on oltava aktiivinen tehdääksesi siitä hyvän.


7 Syytä Wildz Casinon suureen suosioon | EkstraPoint\n7 Syytä Wildz Casinon suureen suosioon\nHaluaisitko ansaita hiukan ekstra rahaa kun olet tylsistynyt kotona, tai ehkäpä haluat vähän viihdykketä lounastauolle? Etsintäsi voi olla ohi! Olit sitten kokenut pelaaja, tai aivan uusi kasinomaailmassa, Wildz Casino näyttää sinulle miltä oikean nettikasino pelaamisen tulisi näyttää ja tuntua. Auttaakseen sinua päätöksessä, me olemme keränneet seitsemän syytä, miksi sinun kannattaisi kokeilla Wildz Casinoa, kun etsit uutta nettikasinoa. Täällä sinua myös odottaa Wildz Casino Arvostelu,jonka voit lukea jos kaipaat vielä lisätietoa.\n1.Mobiili tai tietokone - sinä voit valita sinulle sopivimman tavan pelata\nSinun ei tarvitse siirtyä maalliselle kasinolle kokeillaksesi onneasi. Sen sijaan, voit vain avata tietokoneesi tai mobiili-laitteesi, ja pelkästään muutaman klikkauksen kuluttua pääset aloittamaan seikkailun, joka vie juuri sen verran kuin haluat.\nJos haluat jännittävän kokemuksen liikkeellä, voit ladata Wildz Casino sovelluksen täältä: https://www.casino-apps.net/apps/wildz-casino-app/\n2. Ei tylsien käyttäjätietojen täyttämistä - vain viihdykettä\nKaukana ovat päivät, jolloin sinun piti täyttää monien sivujen mittaisia lomakkeita ennen kuin pääsit sisälle nettikasinoon. Yksinkertaisesti kirjoita Wildz Casino mille vain nettisivulle, ja voit kirjautua sisään alle minuutissa. Kun olet saanut varmennus koodin puhelimeesi ja lisännyt sen kirjautumistietoihisi, olet valmis toimintaan!\nJos tarvitset apua rekisteröinnissä, talletuksissa, nostoissa, tai muissa kasinoon liittyvissä kysymyksissä, voit ottaa yhteyttä asiakaspalveluun, joka on paikalla 24/7 live chatin ja sähköpostin avulla.\nPalvelu on saatavulla englanniksi, ranskaksi, saksaksi, norjaksi sekä tietenkin suomeksi.\n3. Kannustava tervetulotarjous\nTämä Wildz Casino bonus tarjoaa sinulle yhden parhaista saatavilla olevista tervetulobonuksista! Se on vastustamaton yhdistelmä kirjautumisbonusta, talletuksen tuplaamista, ja ilmaiskierroksia.\nPalkitseva tervetulotarjous sisältää seuraavan:\nWildz casino bonus aloittaen 100% talletus bonuksella aina 500€ asti (minimitalletus 10$)\n200 ilmaiskierrosta, jotka annetaan 8 päivän aikana (25 kierrosta per päivä)\nLisää ilmaiskierroksia ja Cashback bonuksia Wildz casino bonus koodeilla (talletusta ei vaadita)\nOta huomioon, että talletukset 10€ ja 500€ tuplataan 100%. Jos talletuksesi ylittää 500 euroa, saat maksimi 500 euron bonusrahan.\n4. Turvalliset ja yksinkertaiset maksutavat\nWildz Casino tarjoaa laajan valikoiman suosittuja maksutapoja kotiutusten ja talletusten tekemiseen. Wildz hyväksyy pankki siirtoja (vain nostoille), luottokortteja kuten VISA ja MasterCard, paysafecard vaihtoehtoja sekä e-lompakkoja kuten MuchBetter, ecoPayz, Skrill sekä Neteller. Sinun tulee vain valita mikä maksutapa sopii sinulle parhaiten.\nHe käsittelevät kaikki nostot 24 tunnin sisällä, mutta koko prosessi voi viedä kokonaisuudessaan 3 arkipäivää ennen kun rahat ovat tililläsi, joten ole kärsivällinen.\nJa voit unohtaa huolet kokonaan, sillä kaikki henkilö- ja tilitietosi ovat SSL salattu.\n5. Kanta-asiakasohjelma, jota et voi vastustaa\nWildz Casino tarjoaa yhden houkuttelevimmista kanta-asiakasohjelma. Jos olet Loyalty+ asiakas, voit saada jopa 20% cashback bonuksen, joka maksetaan viikoittain.\nSen lisäksi voit nauttia oikean rahan ilmaiskierroksista kuten myös monista muista eksklusiivista palkinnoista ja bonuksista, jotka eivät edes sisällä kierrätysvaatimuksia.\nEikä tässä vielä kaikki. Voit ottaa yhteyttä henkilökohtaisiin tilinhoitajaan, joka on paikalla puhelimitse tai sähköpostitse 24/7. Kaikki mitä sinun tulee tehdä on pelata, voittaa ja nostaa rahasi! Kuulostaa huikealta, eikö?\n6. Live casino pelit tuomaan oikean kasino kokemuksen\nWildz Casino antaa sinun myös pelata ja kilpailla muita pelaajia vastaan muista maista. Kuka tietää, ehkä tapaat uusia ystäviä.\nNyt voit liittyä satoihin live peleihin ja saada adrenaliini ryöppyjä pelaamalla joitakin suosittuja muunnelmia Blackjackista, Ruletista, Texas Hold’emista, Baccaratista ja monista muista Wildz Casinolla.\nLive Kasino pelien lisäksi voit kokeilla video slot pelejä, jackpot pelejä, rulettia sekä blackjackia ja niiden monia muunnelmia.\nKyllä, Wildz Casinolla on todellakin jokaiselle jotakin!\n7. Ohjelma, joka auttaa sinua voittamaan oikeaa rahaa\nSinä et halua hävitä? Kukapa haluaisi!\nToisin kuin perinteiset kasinot, nettikasinot kuten Wildz tekevät voittomahdollisuuden vielä suuremmaksi. Je antavat pelaajien käyttää oikeita bonuksia ja voittaa suurempia palkintoja.\nWildz Casino on Malta Gaming Authorityn lisensoima, ja se toimii heidän lakien alla, joten voit tuntea itsesi turvatuksia ja rentoutuneeksi kun pelaat.\nMe toivomme että tämä artikkeli Wildz Casinosta auttoi sinua päättämään olisiko tämä kasino seuraava lempi pelipaikkasi.\nOn selkeästi olemassa monia syitä, miksi sinun tulisi miettiä pelaamista Wildz Casinolla. Sen takia suosittelemme katsastamaan sen itse, ja näkemään miksi Wildz Casinon fanien määrä kasvaa alituisesti.\nLiity Wildz Casinolle EkstraPointin kautta, ja aloita voittamaan rahaa!


Erikoistutkija Antti Rehunen \_ Suomen ympäristökeskus (SYKE) \_ antti.rehunen at ymparisto.fi\nRyhmäpäällikkö Ville Helminen \_ Suomen ympäristökeskus (SYKE) \_ ville.helminen at ymparisto.fi\nTutkimuspäällikkö Juha Honkatukia \_ Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) \_ juha.honkatukia at thl.fi\nSuomen kaupungistumisessa on tultu vaiheeseen, jossa asutus keskittyy aiempaa nopeammin kasvuseuduille ja uudisrakentaminen on tiiviimpää kuin vuosikymmeniin. Kehitys jatkuu ennusteiden perusteella tällä uralla myös 2020-luvulla. Keskittyminen on luonteeltaan kasautuvaa, mikä näkyy siinä, että suurilla kaupunkiseuduilla ja tiiviissä kaupungeissa asuvien osuus kasvaa sukupolvi sukupolvelta. Samaan aikaan ikääntyneiden hoivapalvelujen kasvava tarve ja työikäisten määrän väheneminen muuttavat toimialarakennetta. Muutosten takia rakenteelliset uudistukset tulevat monilla alueilla yhä ajankohtaisemmiksi.\nANTTI REHUNEN (oik.), VILLE HELMINEN (vas.) ja JUHA HONKATUKIA tähdentävät, että kaupungistuminen vaiheet tulevat tarkemmin esiin, kun seurataan eri ikäluokkien, sukupolvien ja eri toimialoilla työskentelevien sijoittumista.\nKaupungistuminen on jatkunut Suomessa pitkään. Vuonna 1980 noin 62 prosenttia suomalaisista asui kaupunkiseuduilla, ja vuoteen 2018 mennessä osuus nousi 72 prosenttiin. Ennakoimme osuuden olevan vuonna 2040 noin 78 prosenttia. Työssäkäyvien kaupungistuminen on koko väestöä nopeampaa. Vuonna 2016 noin 74 prosenttia työllisistä asui kaupunkiseuduilla, ja vuoteen 2040 mennessä osuus kasvaa 84 prosenttiin (kuvio 1). Vuosikymmenten kuluessa kaupungistumisessa on kuitenkin ollut sekä hajautuneemman että keskittyneemmän kehityksen vaiheita, ja muutosten nopeus on vaihdellut myös alueellisten mittakaavatasojen välillä.\nTässä artikkelissa selvitämme alueellisten muutosten vaiheita valtakunnallisten paikkatietopohjaisten seurantatietojen perusteella (RHR 2019, YKR 2019). Tarkastelemme sitä, mitä alueelliset muutokset ovat tarkoittaneet asukkaiden ja työntekijöiden näkökulmasta ja miten eri ikäluokkien ja kohorttien sekä eri toimialoilla työskentelevien työntekijöiden sijoittuminen on muuttunut. Tarkastelu perustuu väestön vakituiseen asuinpaikkaan eikä ota huomioon asumisen monipaikkaisuutta.\nAnalysoimme muutoksia erityisesti kahdella eri aluetasolla. Yhdyskuntarakenteen tasolla tutkimme kaupunkiseutujen ja taajamien sisäistä rakennetta, ja aluerakenteen tasolla tarkastelemme kaupungistumisen valtakunnallista kuvaa. Toteutuneiden kehityskulkujen ja käytettävissä olevien väestö- ja työpaikkaennusteiden perusteella arvioimme, mikä kehitysvaihe luonnehtii 2020-lukua ja mitä seurauksia sillä on.\nVäestön ja työpaikkojen keskittyminen kasvuseuduille jatkuu nopeana\nAluerakenteessa kyse on siitä, miten eri seudut ja maan eri osat kehittyvät suhteessa toisiinsa ja kytkeytyvät yhteen. Kumulatiivisten kasvuprosessien takia aluekehitys on luonteeltaan keskittyvää, eli keskittävillä prosesseilla on taipumus vahvistaa itseään (Tervo 2000). Aluerakenteen keskittymiskehitys on tarkoittanut väestön ja työpaikkojen määrän kasvun sijoittumista aiempaa harvemmille seuduille. Tarkastelemme tässä väestön ja työpaikkojen sijoittumista erilaisille kaupunkiseuduille ja maaseudulle yhdyskuntarakenteen seurannan vuoden 2018 aluerajausten perusteella. Kaupunkiseudun keskustaajamassa on vähintään 15 000 asukasta. Lisäksi kaupunkiseutuun kuuluvat keskustaajamaan rakenteellisesti ja toiminnallisesti kytkeytyvät lähitaajamat ja taajamien lievealue (SYKE 2019).\n”Erityisesti Helsingin kaupunkiseudun väestönkasvu on kiihtynyt verrattuna muihin kaupunkiseutuihin.”\nAluerakenteen keskittymiskehitys on vahvistunut 2010-luvulla (kuvio 1). Erityisesti Helsingin kaupunkiseudun väestönkasvu on kiihtynyt verrattuna muihin kaupunkiseutuihin. Myös kuusi muuta suurta kaupunkiseutua ovat kasvaneet tasaisesti, mutta pienten ja keskisuurten kaupunkiseutujen kokoluokassa väestön väheneminen on kiihtynyt. Tilastokeskuksen uusimman, vuoden 2019 väestöennusteen perusteella Helsingin kaupunkiseudun väestönkasvun tahti jatkuu 2020-luvulla yhtä nopeana, mutta muiden suurten kaupunkiseutujen kasvunopeus hidastuu. Pienten ja keskisuurten seutujen suhteellinen osuus väestöstä pienenee ja myös väestön määrällinen muutos kääntyy negatiiviseksi.\nKuvio 1. Väestön ja työllisten alueellinen jakautuminen. Väestön osalta on tarkasteltu toteutuneita muutoksia 1980–2018 ja Tilastokeskuksen väestöennustetta 2019–2040, työllisten määrän osalta toteutuneita muutoksia 1990–2016 ja alueellisen tasapainomallin perusteella laskettuja muutoksia 2016–2040 (Honkatukia 2019, Rehunen ja Honkatukia 2019). Kuusi muuta suurinta kaupunkiseutua käsittävät Tampereen, Turun, Oulun, Jyväskylän, Lahden ja Kuopion kaupunkiseudut.\nAluetalouden tasapainomallin1 (Honkatukia 2019) perusteella laskettuna työssäkäyvien keskittyminen seitsemälle suurimmalle kaupunkiseudulle jatkuu tasaisen voimakkaana 2020-luvulla. Laskelma ottaa huomioon väestöennusteen pohjalta mm. työikäisen väestön määrän ja ikääntyneiden hoivapalvelujen tarpeen. Pienten ja keskisuurten kaupunkiseutujen työllisten lukumäärä ei muutu, mutta suhteellinen osuus hieman alenee.\nYhdyskuntarakenteen hajautumisvaihe on asutuksen osalta ohi\nKaupunkiseutujen yhdyskuntarakenne jäsentyy eri toimintojen sijoittumisen kautta muodostuvana alueellisena järjestelmänä. Yhdyskuntarakenteen tiiviys kuvaa kaupunkiseudun sisäistä rakennetta yleisellä tasolla, ja sitä voidaan seurata esimerkiksi asukastiheyden tai aluetehokkuuden mittareilla. Tässä yhteydessä käytämme tiiviisti rakennettujen alueiden rajana 0,1:n aluetehokkuutta, joka lasketaan 250 metrin tilastoruudun ja sitä ympäröivien ruutujen perusteella. Aluetehokkuudessa kerrosalan määrä suhteutetaan maapinta-alaan. Aluetehokkuuden ollessa 0,1 on rakennusten kerrosala hehtaarilla 1 000 kerrosneliömetriä ja asukas- ja työpaikkamäärä keskimäärin hieman alle 20 henkilöä (YKR 2019). Tiiviisti rakennetut alueet ovat kaupunkimaisia, ja niillä on saatavilla yleensä myös joukkoliikennepalveluja.\nAsuinalueet ovat alkaneet tiivistyä täydennysrakentamisen myötä, mutta työpaikka-alueilla muutos on hitaampi.\nTiiviillä alueilla sijaitsevien toimintojen osuuden pieneneminen kuvaa yhdyskuntarakenteen hajautumisvaihetta. Asutuksen osalta kaupunkiseutujen hajautumisvaihe päättyi 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla (kuvio 2). Työpaikat sijaitsevat asukkaita useammin tiiviillä alueilla, mutta niiden sijoittuminen on jatkanut loivaa hajautumistaan.\nKuvio 2. Tiiviille, aluetehokkuudeltaan vähintään 0,1:n alueille sijoittuvan väestön ja työpaikkojen osuus kaupunkiseuturyhmittäin\nUudisrakentaminen tuo esille uuden keskittymisvaiheen\nUudisrakentamisen kehitys kuvaa hyvin, mihin pitkäaikaiset investoinnit sijoittuvat, eli missä elinkeinot ja asuminen uudistuvat. Kuvio 3 esittää vuosina 1950–2018 valmistuneiden rakennusten kerrosalan sijoittumisen alue- ja yhdyskuntarakenteessa. Suurimpien kaupunkiseutujen osuus rakennetusta kerrosalasta on kasvanut aaltoillen, mutta vuonna 2008 alkaneen taantuman jälkeen asuntorakentamisen painopiste on muuttunut. Vielä vuonna 2008 yli puolet asuinrakennusten kerrosalasta sijoittui seitsemän suurimman kaupunkiseudun ulkopuolelle. Vuonna 2018 Helsingin kaupunkiseudun osuus oli jo yli kolmannes ja muiden kuuden suuren seudun noin kolmannes.\nKyseessä on nopein aluerakenteen keskittymisen vaihe toistaiseksi. Toimitila- ja tuotantorakennusten kerrosalasta suurin osa on kuitenkin valmistunut seitsemän kaupunkiseudun ulkopuolelle. Vaikka kaupunkiseutujen merkitys on aivan viime vuosina kasvanut, kuvaa tilanne sitä, että tilaa vaativiin tuotantotoimintoihin sijoitetaan merkittävästi myös suurimpien seutujen ulkopuolella.\nVUODESTA 2008 LÄHTIEN ASUNTORAKENTAMISEN PAINOPISTE ON SIIRTYNYT VAHVASTI SUURILLE KAUPUNKISEUDUILLE.\nYhdyskuntarakenteen kehitys on seurannut aluerakenteen keskittymistä mutta osittain myös eronnut siitä. Lähiöiden valmistuminen 1960- ja 1970-luvuilla edusti hyvin tiiviin rakentamisen vaihetta. 1980-luvulla ja 2000-luvulla uudisrakentaminen oli pientalopainotteisempaa ja väljempää. Tiiviimmän rakentamisen vaiheita on koettu 1990-luvun lopussa ja erityisesti 2010-luvulla, jonka lopulla 55 prosenttia asuinrakennusten kerrosalasta sijoittui tiiviille alueille. Viime vuosien kiivain kerrostalorakentamisen vaihe lienee tasaantumassa, mutta ikääntymisen ja ilmastomuutoksen kaltaiset ajurit vaikuttavat siihen, että tiivistyminen jatkuu edelleen.\nToimitila- ja tuotantorakentaminen sijoittui 1960- ja 1970-luvulla jopa 60 prosenttisesti tiiviille alueille. 2000-luvun alussa osuus jäi vain puoleen tästä. 2010-luvulla myös toimitilarakentaminen on alkanut hakeutua entistä useammin aluetehokkuudeltaan tiiviille alueille.\nKuvio 3. Uudisrakentamisen keskittyminen aluerakenteessa ja yhdyskuntarakenteessa 1950–2018, kol-men vuoden liukuva keskiarvo.\nToimialarakenteen eriytyessä Helsingin kaupunkiseutu karkaa muilta seuduilta\nAlueiden väliset erot elinkeinorakenteessa ovat kasvaneet ja kasvavat kaupungistumisen myötä. Arvio perustuu alue- ja yhdyskuntarakenteen seurantatietoihin ja aluetalouden tasapainomallin perusteella ennakoituihin työllisten määriin eri toimialoilla (Rehunen ja Honkatukia 2019). Eroja kasvattavat väestön ikääntyminen sekä kasvukeskuksiin ja kaupunkiseuduille keskittyvä väestö. Suurimpien kaupunkiseutujen työmarkkinat kehittyvät yhä monipuolisemmiksi ja tarjoavat sekä korkeasti koulutetun työvoiman asiantuntijatehtäviä että monen palvelualan työpaikkoja. Pienillä ja keskisuurilla kaupunkiseuduilla korostuu julkisten palvelujen merkitys.\nToimialoista kaikkein keskittynein on ”tietointensiiviset palvelut”, joiden työllisistä valtaosa tulee ennusteen mukaan sijoittumaan Helsingin kaupunkiseudulle (kuviot 4 ja 5). Toisaalta tietointensiivisillä aloilla kehittyneet mahdollisuudet tehdä etätyötä vähentävät liikkumistarvetta ja tekevät työstä aiempaa paikkariippumattomampaa.\nKuvio 4. Työpaikkojen keskittyminen alue- ja yhdyskuntarakenteessa eri toimialoilla 2007–2016. Aluerakenteessa on tarkasteltu seitsemän suurimman kaupunkiseudun osuutta, yhdyskuntarakenteessa aluetehokkuudeltaan vähintään 0,1:n alueella sijaitsevien osuutta.\nKuvio 5. Työllisten osuus Helsingin kaupunkiseudulla ja muilla kuudella suurimmalla kaupunkiseudulla toimialaryhmittäin 2016–2040. Ennakointi on tehty työllisten asuinpaikan mukaan, jolloin osuudet eroavat kuvassa 4 esitetystä työpaikkojen sijainnista. Myös toimialaryhmittely eroa hieman kuvasta 4, mm. julkisia palveluja on niputettu tässä yhteen. Ennakointilaskelma on tehty alueellisen tasapainomallin perusteella (Honkatukia 2019, Rehunen ja Honkatukia 2019).\nTyövoiman tarve lisääntyy erityisesti sosiaali- ja terveyspalveluissa väestön hoivatarpeen kasvaessa ikääntymisen seurauksena. Palvelujen tarve kasvaa erityisesti kaupunkialueilla, joissa yli 75-vuotiaan väestön määrä enemmän kuin kaksinkertaistuu (Helminen ym. 2017). Samaan aikaan suuri osa nykyisistä työntekijöistä eläköityy, mikä pahentaa työvoimapulaa. Työvoimapula välittyy muillekin toimialoille, mikä heikentää alueiden taloudellisia näkymiä yleisemmin.\nJulkisissa palveluissa palvelutarpeisiin vastaaminen johtaa aiempaa suurempiin yksiköihin ja vastuualueisiin. Seurantatiedoissa näkyy sekä julkisten palvelujen keskittyminen suurimmille kaupunkiseuduille että seutujen sisälle tiiviille alueille hyvin saavutettaviin sijainteihin. Vaikeudet ammattitaitoisen työvoiman saatavuudessa voivat johtaa työmatkojen ja työasioihin liittyvien matkojen pidentymiseen ja työpohjaisen kakkosasumisen yleistymiseen.\n”Tietointensiiviset palvelut” on kaikkein keskittynein toimiala, jonka työpaikat painottuvat Helsingin seudulle.\nPalvelusektorin sisällä tapahtuu myös muita painopisteen muutoksia. Kaupan alalla työtä tekevien määrä vähenee mm. verkkokaupan kehittymisen myötä, mutta logistiikkaan ja kuljetuspalveluihin syntyy myös uusia työpaikkoja. Vaurastumisen myötä erilaisten vapaa-ajan palveluiden parissa työskentelevien lukumäärä kasvaa. Palvelualojen työpaikat keskittyvät maakunnissa keskuskaupunkeihin ja joissain tapauksissa matkailukeskusten kaltaisiin keskittymiin.\nTeollisuuden ja rakentamisen toimialat tarjoavat työpaikkoja monenlaisilla alueilla. Teollisuuden työpaikat sijoittuvat sekä suuriin, uusiutuviin yksiköihin että pienten ja keskisuurten yritysten verkostoihin ja paikallisiin yrityksiin. Kasvava osa teollisuuden työstä kytkeytyy tuotteisiin liittyviin palveluihin. Rakentamisessa asuntojen uudistuotanto painottuu kasvaville kaupunkiseuduille. Muilla seuduilla painopiste on korjausrakentamisessa ja elinkeinotoimintaan liittyvässä rakentamisessa. Investoinnit esimerkiksi biotalouteen ja vähäpäästöiseen energiantuotantoon lisäävät nekin rakentamista, myös maaseutualueilla.\nKaupungistuminen on yhtä aikaa ikäluokka- ja sukupolvikysymys\nNormaalisti väestökehitystä tarkastellaan ikäluokittain, jolloin pystytään seuraamaan kussakin iässä olevien määrää ja sijoittumista. Eri-ikäiset ovat erilaisessa elämänvaiheessa, ja ikä selittää asumispreferenssejä ja muuttoalttiutta (Strandell 2017). Kuviossa 6 on esitetty eri ikäryhmien alueellista keskittymiskehitystä vuosina 2000–2018. Siitä havaitaan, että lähes kaiken ikäiset sijoittuivat vuonna 2018 keskittyneemmin ja tiiviimmin kuin vuosituhannen alussa. Nuorten aikuisten ikäluokat ovat keskittyneimpiä ja lapset asuvat väljemmillä alueilla. Vanhemmat ikäluokat asuvat selvästi useammin suurten kaupunkiseutujen ulkopuolella.\nKuvio 6. Alue- ja yhdyskuntarakenteen keskittyneisyys 2000–2018 ikäluokittain. Aluerakenteessa on tarkasteltu seitsemän suurimman kaupunkiseudun osuutta, yhdyskuntarakenteessa aluetehokkuudeltaan vähintään 0,1 alueella sijaitsevien osuutta.\nAluerakenteen keskittyneisyydessä tapahtunut muutos ei kuitenkaan johdu vain siitä, että tietyn ikäiset olisivat muuttaneet suuriin kaupunkeihin, vaan siitä, että ikäluokkaan on tullut uusi kohortti, joka on alkujaan kaupunkimaisempi kuin aiempi kohortti vastaavassa ikäluokassa. Tätä selventää vastaava tarkastelu syntymävuotiskohorteittain (kuvio 7).\nKuvio 7. Syntymävuoteen perustuvien ikäkohorttien alue- ja yhdyskuntarakenteellisen jakautumisen kehitys vuosina 2000–2018. Ylemmässä kaaviossa seitsemällä suurimmalla kaupunkiseudulla asuvien osuus, jossa jokainen viiva kuvaa 5-vuotiskohortin alueellista kehitystä 2000-luvulla. Alemmassa kaaviossa sama tarkastelu siten, että osuus kuvaa tiiviissä yhdyskuntarakenteessa asuvien osuutta koko maassa.\nKaupungistuminen ei etene siten, että laajalla rintamalla muutettaisiin kaupunkeihin, vaan siten että väestökehitys kumuloituu, eli suurimmilla kaupunkiseuduilla syntyneiden osuus on koko ajan korkeampi ja tämän seurauksena jokainen ikäkohortti muodostuu edellistä keskittyneemmäksi (kuvio 7). Jokaisella uudella syntymävuoden mukaan määritellyllä viisivuotiskohortilla on korkeampi aluerakenteellinen keskittyneisyystaso kuin edellisellä ja tämä näkyy myös tulevissa elämänvaiheissa.\nKukin ikäkohortti käy läpi samat asuinpaikan sijaintiin vaikuttavat elämänvaiheet, joista osa vie kohti suuria kaupunkeja ja osa muualle Suomeen, osa tiiviiseen ja osa väljempään asuinympäristöön. Lapsuuden asuinpaikka liittyy vanhempien tekemään valintaan, ja siinä heijastuu edellisen sukupolven kaupungistumistaso ja asumistoiveet. Nuoret aikuiset ovat muuttoalttein väestöryhmä ja samalla ikäluokka, joka siirtyy kaikkein eniten suurille kaupunkiseuduille ja tiiviiseen yhdyskuntarakenteeseen.\nJokainen uusi ikäkohortti on jo syntymästä asti aiempia keskittyneempi suurille kaupunkiseuduille.\nVakiintumisen jälkeen alkaa vaihe, jossa pääsuuntana on asuinpaikan siirtyminen väljemmille asuinalueille kaupunkiseuduilla. Viimeisen vuosikymmenen aikana kolmekymppiset ovat kuitenkin asuneet aiempaa enemmän tiiviillä alueilla suurilla kaupunkiseuduilla, ja myös lapsiperheiden asumisessa tiiviiden alueiden suosio on kasvanut. Noin 40 ikävuoden jälkeen alkaa asumisuran stabiili vaihe, joten tässä iässä ei juurikaan osallistuta kaupungistumisen kiihdyttämiseen tai yhdyskuntarakenteen hajautumiseen. Vanhemmalla iällä alkaa taas vaihe, jossa hakeudutaan tiiviimpään yhdyskuntarakenteeseen ja vanhimmissa ikäluokissa myös suurempiin kaupunkeihin.\nTulevalla vuosikymmenellä voidaan olettaa, että ihmisten elämänvaiheet kulkevat jotakuinkin näitä päälinjoja, mutta merkittävä muutos 2000-luvun tilanteeseen on se, että jokainen elämänvaihe alkaa jokaisessa ikäkohortissa aiempaa useammin joltain seitsemästä suurimmasta kaupunkiseudusta ja tiiviistä yhdyskuntarakenteesta. Se, että nuoret aikuiset muuttavat suuriin kaupunkeihin opiskelemaan ja ensimmäisiin työpaikkoihin, ei ole sinänsä kaupungistumisen ydinasia, vaan se, että kukin ikäkohortti aikaisempaa useammin jää näille kaupunkiseuduille.\nSuuriin ikäluokkiin verrattuna esimerkiksi 1980-luvun alkupuolella syntyneillä seitsemällä suurimmalla kaupunkiseudulla asuvien osuus on vakiintumassa noin 15 prosenttiyksikköä korkeammalle tasolle. Vastaavasti vuonna 2000 silloin 5–9-vuotiaiden ikäryhmästä (1990–1994 syntyneet) 43 prosenttia asui seitsemällä suurimmalla kaupunkiseudulla, kun vuonna 2018 likipitäen samasta ikäryhmästä eli 2010–2014 syntyneistä osuus oli jo 51 prosenttia.\nSotien jälkeen syntyneet suuret ikäluokat ovat olleet 2000-luvulla elämänvaiheessa, jonka vaikutus alueellisen dynamiikkaan on esitettyjen kaavioiden perusteella pieni. Suuret ikäluokat ovat tavallaan padonneet alueellisia muutoksia, ja vuoteen 2014 asti myös 1960- ja 1970-luvuilla syntyneet ovat olleet lievä vastavoima suurille kaupunkiseuduille keskittyvään kehitykseen.\nPolkuriippuvuus ja kasautumisen vahva voima antavat osviittaa 2020-luvusta\nAlueiden kehityksessä nivoutuvat yhteen työpaikkojen ja väestön sijaintipäätökset, jotka ovat paitsi yhteydessä toisiinsa, myös vahvasti polkuriippuvaisia. Alueille pitkällä aikavälillä kehittynyt elinkeinorakenne määrittelee, minkä tyyppistä työtä maan eri osissa on tarjolla, ja eri aikakausina kasvaneiden sukupolvien elämänvaiheiden osuminen kaupunkikehityksen vaiheisiin näkyy vieläkin eroina eri aikoina syntyneiden alueellisessa keskittyneisyydessä.\nKaupungistumisen kehityksessä on tultu vaiheeseen, jossa sekä alue- että yhdyskuntarakenteen tasolla keskittyminen on voimakasta. Suurimpien kaupunkiseutujen monipuoliset työmarkkinat tukevat taloudellista kasvua ja hyvää työllisyyskehitystä. On myös nähtävissä, että Helsingin kaupunkiseudun kasvuvauhti kirii välimatkaa muihin seutuihin. Pienillä kaupunkiseuduilla ja maaseutualueilla teollisuus ja muut paikalliset vahvuudet tuovat elinvoimaa, mutta kokonaisuutena Suomen monikeskuksinen aluerakenne uhkaa harventua. Vapaa-ajan asuminen ja muu monipaikkaisuus kuitenkin lieventävät keskittymistä ainakin kausiluonteisesti (Adamiak et al. 2016).\n“SUURIMPIEN KAUPUNKISEUTUJEN MONIPUOLISET TYÖMARKKINAT TUKEVAT TALOUDELLISTA KASVUA JA HYVÄÄ TYÖLLISYYSKEHITYSTÄ.”\nVäestön muutto opiskelu- ja työpaikkojen perässä on vauhdittanut kaupungistumista. Olemme kuitenkin siirtymässä vaiheeseen, jossa kaupunkien vetovoima syntyy niiden tarjoamasta elinympäristöstä. Uudet sukupolvet ovat aiempaa kaupungistuneempia ja myös haluavat jäädä asumaan suurille kaupunkiseuduille. Muutos ikäluokkien asumispolkujen kaupunkimaistumisessa on nähtävissä viimeisen kymmenen vuoden kehityksessä. 2020-luvulla syntyvyyden lasku ja lisääntyvä kaupunkiväestö alkaa muodostaa ikärakenteeseen kerrostumaa, jossa uudet sukupolvet ovat pienempiä ja kasvava osuus asuu lapsuudesta lähtien suurilla kaupunkiseuduilla.\nVäestön ikääntyminen vaikuttaa alueelliseen muutokseen monella eri tavalla, ja vaikutukset heijastuvat koko elinkeinorakenteeseen ja väestön hyvinvointiin. Suurimmat vaikutukset nähdään väestöään menettävillä alueilla, jossa ongelmana on työvoiman riittävyys hoivapalveluihin tai yksityisen sektorin palvelukseen. Ikääntyneiden suuri määrällinen kasvu vaikuttaa myös kasvukeskuksissa, ja vanhuspalvelujen kasvava tarve aiheuttaa suuria haasteita yhdyskuntasuunnittelulle ja rakentamiselle.\nAlue- ja yhdyskuntarakenteen keskittyminen muuttaa alueiden välisen vuorovaikutuksen edellytyksiä. Suurimpien kaupunkien väliset joukkoliikenneyhteydet korostuvat, mikä heikentää niistä sivussa sijaitsevien alueiden asemaa. Kestävän liikkumisen painottaminen voi vähentää halua kulkea pitkiä työmatkoja autoriippuvaisilta alueilta. Sen sijaan muutetaan kaupunkeihin ja niiden lähitaajamiin. Vaikka asuntojen hintaero pääkaupunkiseudun ja muun Suomen välillä kasvaa jatkuvasti, näyttää suurten kaupunkien vetovoima niin suurelta, etteivät edes halvat asunnot ja työpaikka houkuttele muuttaman kasvukeskuksista. Paikkariippumattoman työn yleistyminen parantaa mahdollisuuksia valita haluttu asuinpaikka. Osalle kaupungeissa työssäkäyvistä maaseutu ja pienet paikkakunnat ovat houkuttelevia asuinympäristöjä, mutta kokonaisuudessaan kaupungistumisen vastavirrat jäävät keskittymistä heikommiksi.\nMONILLA ALUEILLA VÄESTÖPOHJA EI JATKOSSA ENÄÄ RIITÄ PALVELUJEN YLLÄPITOON, MIKÄ AIHEUTTAA TARVETTA PALVELUVERKON HARVENTAMISEEN.\nAlkavalla 2020-luvulla uudet nuorten aikuisten ikäluokat muuttavat työ- ja asuntomarkkinoita kaupunkilaisempaan suuntaan. Samalla kuitenkin suuret ikääntyvien ikäluokat asuvat nykyisillä asuinseuduillaan, mutta hakeutuvat lähemmäs palveluja. Asuntojen kysynnässä ja tarjonnassa on monin paikoin merkittävää epäsuhtaa. Etenkin pienet kaupungit joutuvat miettimään, mitä ne tarjoavat eri aloille kouluttautuneille työtekijöille ja eri ikäryhmien asukkaille. Monella alueella ohitetaan kynnyksiä, joissa väestöpohja ei riitä palvelujen ylläpitoon. Tästä seuraa paineita palveluverkon uudistuksiin, joiden seurauksena liikkumistarpeet kasvavat ja alueiden elinvoima heikkenee. Kunnat ja muut palvelujen tuottajat joutuvat tekemään vaikeita valintoja palvelujen resursoinnin, elinympäristön parantamisen ja elinkeinopoliittisten toimien välillä. Pitkään vireillä olleissa uudistusprosesseissa on edessä ratkaisujen aika.\n1 Aluetalouden tasapainomalleista ks. Jouko Kinnusen ym. artikkeli T&Y:n tässä numerossa.\nAdamiak, C. & Pitkänen, K. & Lehtonen, O. (2016), Seasonal Residence and Counterurbanization: The Role of Second Homes in Population Redistribution in Finland, GeoJournal, 82, 1035–1050.\nHelminen, V. & Vesala, S. & Rehunen, A. & Strandell, A. & Reimi, P. & Priha, A. (2017), Ikääntyneiden asuinpaikat nyt ja tulevaisuudessa, Suomen ympäristökeskuksen raportteja 20/2017.\nHonkatukia, J. (2019), Aluetalousskenaariot, teoksessa Mäntysalo, R. & Kanninen, V. & Purkarthofer, E. & Koste, O.-W. (toim.), Kaupunkiseudut: Ristiinvalotuksia ja rajanylityksiä – BEMINE-hankkeen loppuraportti, 37–40. Aalto-yliopiston julkaisusarja Crossover 3/2019.\nRehunen, A. & Honkatukia, J. (2019), Työpaikkakehityksen ennakointi tuo suuntaviivoja kaupungistumisen hallintaan, teoksessa Mäntysalo, R. & Kanninen, V. & Purkarthofer, E. & Koste, O.-W. (toim.), Kaupunkiseudut: Ristiinvalotuksia ja rajanylityksiä – BEMINE-hankkeen loppuraportti, 41–45. Aalto-yliopiston julkaisusarja Crossover 3/2019.\nRHR (2019), Rakennus- ja huoneistorekisteri. Väestörekisterikeskus, väestötietojärjestelmä. Suomen ympäristökeskus.\nStrandell (2017), Asukasbarometri 2016 – Kysely kaupunkimaisista asuinympäristöistä, Suomen ympäristökeskuksen raportteja 19/2017.\nSYKE (2019), Kaupunkiseutujen rajaus.\nTervo H. (2000), Suomen aluerakenne ja siihen vaikuttavat tekijät, Kansantaloudellinen aikakauskirja, 96, 398–415.\nTilastokeskus (2019), Väestöennuste, Suomen virallinen tilasto. Luettu 28.10.2019.\nYKR (2019), Yhdyskuntarakenteen seurantatiedot. Suomen ympäristökeskus ja Tilastokeskus.


Cronos (CRO) saattaa kokea 15 prosentin korjauksen lähipäivinä\nHome › Uutiset › Cronos (CRO) saattaa kokea 15 prosentin korjauksen lähipäivinä\nCronos (CRO) on jatkanut kamppailuaan, säilyttääkseen viimeaikaisen nousunsa. Toivottiin, että kolikko lopulta onnistuisi ylittämään 0,50 dollaria, mutta vaikka härät painoivat sen rajaan, CRO epäonnistui. Kolikko tarkastelee nyt suuren korjauksen mahdollisuutta. Tässä on mitä sinun tulisi tietää:\nKaaviossa näkyy vakava suhteellisen voimaindeksin poikkeama, joka voi viitata takaisinvetoon\nCRO hylättiin myös 0,50 dollarissa, kun nousuvauhti hiipui\nKolikko on menettänyt noin 6 % viimeisen 24 tunnin aikana, ja lisää on tiedossa\nCronos (CRO) – Miksi 15 % on uskottava\nKahden viime viikon tasaisen nousun jälkeen, CRO on näyttänyt useita laskevia teknisiä signaaleja. Ensinnäkin näyttää siltä, että kolikon yläpuolella on tällä hetkellä 0,48 dollarin yläraja. Itse asiassa CRO on yrittänyt ylittää 0,50 dollarin rajan jo viisi kertaa, mutta se on epäonnistunut.\nOn selvää, että kolikolla ei ole tällä hetkellä nousuvauhtia, ja ainoa suunta on alas. RSI-ero viittaa myös siihen, että takaisinveto tapahtuu milloin tahansa. Odotamme CRO:n vetäytyvän kohti 0,43 dollaria tulevina päivinä, kun se yrittää luoda kysyntää.\nJos härät eivät pysty nostamaan hintaa takaisin ylös, CRO laskee pohjaan noin 0,41 dollarissa. Jos kolikko kuitenkin onnistuu jollakin tavalla rikkomaan 0,50 dollarin rajan, tämä analyysi tulee mitättömäksi. Emme kuitenkaan näe tämän tapahtuvan lähipäivinä.\nMiksi CRO on kamppaillut yli 0,50 dollarin?\nToistaiseksi 0,50 dollarin taso on osoittautunut CRO:n vaikeimmaksi rajoitukseksi. On todennäköistä, että tämä on pohjimmiltaan psykologinen este.\nKoska kolikko on epäonnistunut niin monta kertaa, useimmat treidaajat ottavat mieluummin noin 0,50 dollarin voiton sen sijaan, että he kohtaisivat vakavia kiihtymisriskejä.\nLitecoin (LTC) näyttää hieman heikkoutta – Miten hintakehityksen käy?


Valta ja kristinusko - oljenkortta veistämässä.. - Vuodatus.net\nViimeaikoina julkisessa keskustelussa ja yleisönosaston kirjoituksissa on käsitelty kirkon ja vallan suhdetta (1,2,3,4). Oma näkemykseni on, että nykyisin teologien ja ateistien keskustelu on ajautunut "taisteluun vallan muruista". Sosiologisena käsitteenä valta on arvoneutraali, mutta usein - kuten myös kyseisissä kirjoituksissa - se on luonteeltaan moraalisesti arvottava. Vallan tavoittelu katsotaan moraalisesti ongelmalliseksi, vaikka valta ei aina ole vain vallanpitäjän kyky vaan suhde vallanpitäjän ja vallan kohteen välillä. Valtakäsitteen filosofinen analyysi onkin tässä yhteydessä paikallaan. Petri Ylikoski lähtee liikkeelle Max Weberin määritelmästä:\n"Valta tarkoittaa kaikkia mahdollisuuksia saada oma tahto läpi sosiaalisen suhteen sisällä myös vastarinnankin edessä, samantekevää mihin tämä mahdollisuus perustuu. (Weber 1989, s. 212.)"\nYlikosken mukaan tämä määritelmä pitää sisällään kaksi piirrettä seuraavasti:\n1) Jos se, jolla valta on, haluaa jotakin, toimii vallankäytön kohde tällä halutulla tavalla.\n2) Jos vallankäytön kohde tekee vastarintaa, kykenee vallankäyttäjä nujertamaan tämän vastarinnan ja viemään tahtonsa läpi.\nVallankäyttäjän perusteita käyttää valtaansa kuvaavat Ylikosken mukaan vallan lajit joita ovat voimankäyttö, manipulointi, pakottaminen, palkitseminen, legitiimi auktoriteetti, kompetentti ja henkilökohtainen auktoriteetti sekä rationaalinen argumentaatio. Osassa näitä tapauksia on keskeistä, että vallanpitäjä kertoo vallan kohteelle mitä hän haluaa eli kommunikoi tahtonsa hänelle. Tällöin vallan kohteella on mahdollisuus päättää miten hän toimii, mutta osassa vallan lajeista vallanpitäjän tahdon kommunikaatiolla ei ole merkitystä(kuten esimerkiksi voimankäytössä). Keskeistä on huomata etteivät vallan lajit suinkaan esiinny puhtaina ja usein ne edellyttävät toisiaan.\nRenessanssipaavit - muiden poliitikkojen ohella - olivat Ylikosken kriteerein legitiimejä auktoriteetteja, mutta heidän valtansa tukena oli myös mahdollisuus lähes kaikkiin muihinkin vallankäytön muotoihin. Tämä on tyypillistä tietenkin legitiimeille auktoriteeteille. Uskonpuhdistaja Martin Lutherilla ei ollut vastaavaa valta-arsenaalia - hänen valtansa perustui aluksi vain argumentaatioon, mutta myöhemmin hän sai välillistä tukea myös voimankäytöstä. Hänen vastustajansa - radikaalireformaattorit - puolestaan nojasivat samoihin vallan lajeihin, mutta heidän valtansa vain oli vähäisempi. Tämän vuoksi he hävisivät taistelun konservatiivista protestantismia vastaan.\nMistä tiede löytyy tässä kuvassa? Ainakin aseiden kehittäminen sitä edellyttää?\nYlikosken mukaan rationaalista vallankäyttöä ei tulisi pitää varsinaisena vallankäyttönä, sillä se ei toteuta Weberin ehtolausetta (2). Mikäli näin on voidaan todeta, ettei esim. Martin Lutherilla juuri ollut valtaa uskonpuhdistajauransa alkutaipaleella. Hän siis tarvitsi kipeästi "todellista valtaa" pystyäkseen ajamaan uudistuksiaan, joilla oli suuren kansanjoukon tuki. Tätä hänelle antoi vaaliruhtinas Fredrik Viisas. Yhdessä kirjapainotaidon kanssa Luther sai nyt kyvyn toteuttaa uskonpuhdistustaan. Tässä tilanteessa valtaa voidaan pitää dispositiokäistteenä, joka kertoo kyvyistä ja mahdollisuuksista, jotka perustuvat joihinkin resursseihin kuten tietoon tai taitoon. Näin ollen voidaankin todeta, että Baconin väite "Tieto on valtaa" on osunut aivan oikeaan. Resurssien ei kuitenkaan välttämättä tarvitse olla todellisia vaan valta voi perustua "bluffille". Lutherin voidaan siis katsoa osoittaneen, ettei paavien resurssit valtansa takaamiseksi olleet niin suuria kuin heidän todellinen valtansa. Juuri tämän resurssien puutttumisen vuoksi Luther pystyi toteuttamaan omaa uskonpuhdistustaan.\nTieteen resurssit vallankäyttöön ovat suurimmat.\nPaavin asema vallanpitäjänä siis murentui. Ylikosken mukaan valta liittyykin tiettyihin asemiin, joista käsin joillakin henkilöillä on kyky käyttää valtaansa. Esimerkiksi Lutherin asema teologina toi hänelle mahdollisuuden käyttää valtaa. Hänen piti kuitenkin valita sanansa tarkasti saadakseen tukea. Samalla hän sai myös henkilökohtaista valtaa eli auktoriteettia. Käytännössä valta sitoutuu siis tiettyhin henkilöihin, kuten Martin Lutheriin tai Richard Dawkinsiin.\nErilaisia vallan lajeja näyttää yhteiskunnassa esiintyvän lähes kaikenlaisissa instituutioissa. Ateistista ja teistista kirjallisuutta koskeva valtapohdiskelu on käsitellyt vallan heikointa muotoa eli argumentaatiota. Tämä on Ylikosken mukaan vallan muotona niin heikko, ettei sitä tulisi edes pitää valtana. Rationaalisen argumentaation tuoma valta on vähäistä senkin vuoksi, että sitä seuraavien ihmisten määrä on suhteellisen vähäinen. Lisäksi nämä ihmiset ovat todennäköisesti muutenkin valveutuneita asian harrastajia mikä entisestään vähentää argumentaation tehokkuutta.\nKirkon valta on siis vähäistä verrattuna monen muun yhteiskunnallisen instituution valtaan. Sillä ei ole käytössään moniakaan edellä mainituista vallan lajeista ja sen monet toiminnot voidaan hoitaa yhteiskunnan muissakin instituutioissa. Ainoastaan uskonnolliset sosiaaliset rituaalit ovat kirkon yksityisomaisuutta, mutta näihinkin voi osallistua kirkkoon kuulumatta. Kirkon valtaa vähentää edelleen se, ettei se ole kyennyt ilmaisemaan tahtoaan vallanpitäjänä lukuisten erilaisten näkemysten vuoksi. Näin ollen sellaiset vallan muodot joihin vallanpitäjän tahdon kommunikointi erityisesti kuuluu karsiutuvat pois.\nManipuloinnille altistutaan nyky-yhteiskunnassa useammin kuin argumentaatiolle. Tässä vallankäyttäjä käyttää valtaansa, mutta ei eksplisiittisesti kerro mikä hänen tavoitteensa on. Voidaankin ajatella että kaikki media elokuvista asiaohjelmiin on manipulaatiota erityisesti silloin kun uskotaan, että kyseessä on "viihde" tai "objektiivinen asiakeskustelu". Tämän näkemyksen mukaan uskonnon edustajien mahdollisuudet käyttää manipulaatiota ovat vähäiset, sillä tieto siitä, että he ovat pappeja, teologeja tms. tuo esiin heidän mahdolliset tavoitteensa. Ihmiset tietävät mihin sitoutuvat. Näin ei kuitenkaan aina ole esimerkiksi sosiaalistettaessa ihmisiä kaupalliseen viihdekulttuuriin ja kuluttajaidentiteettiin viihteen ja mainonnan avulla. Vetoaminen "tieteellisiin tuloksiin" on myös hyvä manipulaation keino.\nRakennukset kertovat vallasta. Keskiajan kirkon valtaa ja nykyistä "rahan valtaa".\nLähettänyt: Edmund - 1.6.2010 klo 22.16


Tutkimusprofessori Airaksinen kartoitti tulevaisuuden energiatilannetta - Äyräväinen\nAjankohtaista / Tutkimusprofessori Airaksinen kartoitti tulevaisuuden energiatilannetta\nInsinööritoimisto Äyräväisellä oli ilo saada koulutuspäivilleen luennoijaksi tutkimusprofessori Miimu Airaksinen VTT:ltä.\nProfessori Airaksinen on yksi harvoista suomalaisista LVI-alan tohtoreista.\nHänen laaja-alainen ja valaiseva esityksensä käsitteli tulevaisuuden rakennusten energiankäyttöä ja –lähteitä. Airaksinen on myös aktiivinen purjehduksen harrastaja ja entinen kilpapurjehtija, joten uusiutuvat energiat ovat lähellä sydäntä.\nRakennetulla ympäristöllä on suuri vaikutus maapallon oloihin. Infrastruktuurikuluttaa mm. noin 40% kaikesta energia ja materiaalivirrasta. Myöskään puhtaan veden kulutuksessa ei rakennettua ympäristöä voida sivuuttaa 17%:n osuudellaan. Toisaalta suurimmalla energiankuluttajalla eli rakennetulla ympäristöllä on tarjottavanaan myös suurin säästöpotentiaali ja mikä parasta, tähän säästöpotentiaaliin päästään käsiksi helpoiten. Tavoitteetkin ovat korkealla – Suomen tavoite on pudottaa päästöt vuoteen 2050 mennessä 20%:iin vuoden 1990 tasosta. Tähän ei päästä keskittymällä yksittäisiin teknisiin ratkaisuihin, vaan tarvitaan laajempaa katsantoa, jossa otetaan huomioon asioita työmatkasukkuloinnista aina yhdyskuntarakenteisiin asti.\nLiikennettä ei voida sivuuttaa energiasta puhuttaessa. Liikenteen energian ja luonnonvarojen kulutukseen vaikuttaa maantieteelliset seikat, liikkumismuotojen valintaan liittyvät asiat ja lisäksi ajoneuvojen tekniset ratkaisut. Yhtälö ei ole helppo. Ympäristön ja energiankulutuksen kannalta ei ole olemassa yhtä ja oikeaa liikkumisen muotoa, vaan eri liikkumisen muotoja tulee kehittää yhdessä parhaan ratkaisun aikaansaamiseksi yhdessä yhdyskuntarakenteiden kehittämisen kanssa.\nYksinkertainen esimerkki: linjaauto on ympäristöystävällisempi vaihtoehto kuin henkilöauto vain, jos kyydissä on tarpeeksi matkustajia. Henkilöauto saattaakin tietyissä tapauksissa olla ympäristöystävällisin vaihtoehto. Mielenkiintoisen lisän asiaan tuo tosiseikka, että kansalaiset liikkuvat nykyään enemmän vapaa- aikana kuin työmatkoilla.\nUudet energiamääräykset kolkuttelevat jo porteilla. Suurin ero nykyisiin määräyksiin on laskentatavoissa. Uusissa määräyksissä rakennuksen käyttämän energian eri muodoille on erilaiset kertoimet, joiden avulla saadaan rakennuksen kokonaisenergiankulutus eli E-luku laskettua. Kaukolämmöllä kerroin on 0,7 ja sähköllä 1,7. Näillä kertoimilla voidaan ohjata rakentamista ympäristön kannalta suotuisaan suuntaan. Mitään suurempaa dramatiikkaa ei asiaan toistaiseksi vielä liity, mutta vuosikymmenen loppupuolella asialla on suurempi merkitys. Tuolloin tavoitteena on, että uusista rakennuksista suurin osa on lähes nollaenergiataloja. Viimeistään tässä vaiheessa on selvää, että rakennusten energiatehokkuus (missä muodossa energia ostetaan ja jopa miten rakennus tuottaa energiaa omaan käyttöön tai myyntiin), nousee rakennusten suunnittelussa aivan uudelle tasolle. Rakennuksia ei ole enää mahdollista suunnitella osakokonaisuuksina, vaan yhtenä kokonaisuutena. Avainsanoja ovat siten kokonaissuunnittelu, energian tarpeen minimointi, tehokas energian käyttö ja tuotto. Tulevaisuudessa tullaan näkemään jopa älykkäitä energiansiirtojärjestelmiä rakennusten välillä.\nEnergian varastointi, kulutushuiput\nSuomessa ja monissa muissa maissa, joissa rakennusten energiantarve kohdistuu pääasiassa lämmitykseen, on tilanne, jossa lämpöenergiantarve ja aurinkoenergian määrä eivät kohtaa. Tämä tarkoittaa sitä, että aurinkoenergiaa tulisi varastoida kesällä talvea varten. Tämä vaatii usein suurta varastointikapasiteettia, mikä on usein taloudellisempaa alue- kuin talokohtaisena. Riippuu myös paljon kohteesta, onko varastointi järkevää taloudellisesti. Sähköenergian osalta rakennusten kesäaikana tuottaman aurinkosähkön ylituotanto myydään ja talvella sähköä ostetaan. Teknisiä keinoja on jo olemassa, tarvitaan myös poliittista tahtoa ja kansalaisrohkeutta toteutukseen. Näillä eväillä ollaan jo askel lähempänä nollaenergiataloa. Vuositason lisäksi puhutaan vuorokausi tai tuntitason kulutuksista. Näihin pätevät samat varastointiasiat kuin edellä, kulutushuippujen tasaamiseksi liittyviä ratkaisuja on etsittävä ja löydyttävä. Rakennuksien käyttämällä energian laadullakin on merkityksensä. Pitkälle jalostettua energiaa ei kannata käyttää, jos pärjätään vähemmän jalostuneilla energian muodoilla.\nTulevaisuuden ekotehokkuus, kaupunkirakenne\nTulevaisuudessa, kun rakennusten energiataseet ovat lähellä nollaa,korostuu rakennusmateriaalien merkitys rakennusten hiilijalanjälkien muodostumisessa. Uusien ympäristöystävällisten materiaalien ja kierrätysmateriaalin käyttöön tullaan varmasti kiinnittämään huomiota. Tulevaisuuden sanastoa tulee olemaan ekotehokkuus. Puhutaan elämänlaadun ja ympäristötekijöiden, resurssien ja kustannusten välisestä suhteesta. VTT:llä uusinta uutta on myös systeemien dynaaminen mallintaminen, jossa otetaan huomioon yhdyskuntarakenteen eri muodot ja mm. ihmisten käyttäytyminen ja valinnat erilaisissa tilanteissa. Tekijöitä mallissa on useita ja ne muodostavat hyvin monimutkaisia yhtälöitä. Tulevaisuus näyttää, miten hyvin mallinnuksissa onnistutaan ja miten malleja voidaan hyödyntää käytännön suunnittelussa.\nTulevaisuus on lähempänä kuin arvaammekaan, joten on parempi alkaa valmistautua jo tänään.


Leirin säännöt – K15-leiriläisenopas\nUi vain sovittuina aikoina karttaan merkityillä uimarannoilla ja aina uimaparin kanssa.\nKliffa on päihteetön leiri eivätkä päihteet eivät kuulu suomalaiseen partiokulttuuriin. Alkoholin tai huumausaineiden hallussapito ja niiden vaikutuksen alaisena esiintyminen leirialueella on kielletty ja johtaa osallistujan poistamiseen leirialueelta tämän omalla kustannuksella. Tupakointi on sallittu vain järjestäjän osoittamilla tupakkapaikoilla.\nVältä mekkalointia klo 22-07, jolloin leirialueella nukutaan. Jokainen leirilippukunta huolehtii oman alueensa rauhallisuudesta hiljaisuuden aikana.\nSääntöjen tarkoituksena on taata jokaiselle osallistujalle iloinen ja sujuva Kliffa.\nKliffa on partioleiri, jossa toimitaan partion arvojen ja ihanteiden mukaisesti. Säännöt koskevat jokaista leirille osallistujaa iästä ja tehtävästä riippumatta. Jokainen Kliffan osallistuja sitoutuu noudattamaan näitä sääntöjä.\nTilanteessa, jossa osallistuja aiheuttaa vaaraa tai vakavaa haittaa itselleen tai muille leiriläisille, voidaan täysi-ikäinen osallistuja lähettää kotiin omakustanteisesti. Alaikäisen osallistujan kohdalla kutsutaan huoltaja hakemaan hänet pois leiriltä. Näin joudutaan toimimaan myös silloin, jos osallistuja toistuvasti jättää noudattamatta leirin sääntöjä. Osallistumismaksua ei tällöin palauteta.


Ykkösten ajatuksia – osa 2 - Hetkiä ja kuvakulmia\nHetkiä ja kuvakulmia\nHelsingin kuvataidelukion verkkolehti\nUrban Fashion POP UP\nYkkösten ajatuksia – osa 2\nkatjakristiina 15.11.2019 BLOGI, Yleinen\nKuva: Unna Kuusimäki\nKun nousin aamuvarhain Torkkelinmäelle ensimmäisenä päivänä, mahassani velloi jännitys. Se kiemurteli kehoni joka kohdassa päästä varpaisiin, hellittämättä ahdistusta. Jännitän aina turhaan asioita, olen huomannut sen itsestäni. Turha jännitys vain tuottaa päivästäni vaikeamman. Koirapuistosta kantautuu terävät koirien haukunnat. Koulun pihalla näen pari tuttua naamaa yläasteelta. Heitä hermostuttaa yhtä paljon kuin minua. Koulun ulkokuori ei paljasta paljoa sen sisällyksestä. Neljä kerrosta kellertävän väristä massaa imaisee minut syövereihin.\nKoulu on samankokoinen kuin viime yläasteeni, mutta sen sisältö on aivan jotain muuta. Ruokala on lattialaatoista lähtien kattoon asti kirkkaan vihreä. Kuulen muiden luokkalaisteni kommentteja, kuinka ruma ja räikeä ruokala on. Itse pidän väriä ihanan pirteänä. Vessojen seinät ovat täynnä sekalaisia piirustuksia. Ne ovat hyvin tarkkoja ja yksityiskohtaisia. Uskon, että niihin on käytetty hartaasti aikaa. Nyt kun ajattelen, vessat, joiden seinät olisivat puhtaan valkoiset, vierastuttavat minua. Pidän siitä, että seinissä näkyy elämää.\nKoulun käytävillä vastaan tulevat vanhemmat torkkelilaiset hymyilevät meille pienille ykkösille. Ihailen heidän värikkäitä rohkeita tyylejä. Heidän kaulansa ja kätensä ovat täynnä kaikenkokoisia koruja ja ketjuja. Osa on värjännyt tukkansa jollain räikeällä värillä. Koulussa on niin ihana luova ilmapiiri. Ovatpa he rohkeita ja tyylikkäitä. Toivon, että näytän samanlaiselta kuin he abina.\nOdotan jo nyt, että saan olla koulun vanhin. Silloin saan itse katsoa pieniä pelokkaita ykkösiä. Toivon myös, että kolmen vuoden päästä tulen olemaan valmistunut ylioppilas. Olen iloinen, että saan vielä miettiä vielä kolme vuotta mitä aion tehdä isona. Odotan innolla koulun tarjoamia lukuisia kuviskursseja. Haluan kokeilla kaikkea mahdollista uutta. Näiden kolmen vuoden aikana haluan nähdä itseni kasvavan myös omana itsenäni. Saa nähdä, mitä aika tuo tullessaan.\nKuva: Nova Jokinen\nEnsimmäiset päivät koulussa olivat yhtä huttua. Mieleen jäivät vain ruokalan huutavan vihreät seinät, kummalliset pulpetit ja pistävän aurinkoinen sää. Silmät eivät pysähtyneet mihinkään ja oleminen tuntui pikakelatulta. Muutamassa viikossa koulu on osoittautunut paikaksi, jossa on helppo hengittää ja istua välitunnilla puun alla tekemättä mitään.\nKoululaiset näyttävät hyvin erilaisilta. Jokaisella näyttää olevan oma juttunsa ja kuvionsa. Kukaan ei tunnu pelottavalta. Voit olla todella ujo tai todella ulospäinsuuntautunut, kaikki kuuluvat joukkoon. Siinä on järkeä. Vessoissa salaisuuksien täyttämät seinät saa tajuamaan ihmisten samanlaisuuden. Äänettömyyden ja äänen sorinalla on tasapainoinen suhde. Käytävän yksi nurkkaus saattaa olla hiljaisuuden täyttämä, kun joku piirtelee ja toinen lukee kirjaansa, mutta toisella puolella samaa käytävää kuuluu naurua ja kuplivaa puhetta.\n“Ajattelen olevani vielä ihan hyvällä tavalla kujalla.”\nAjattelen olevani vielä ihan hyvällä tavalla kujalla. Uusi koulu innostaa ja opiskelu tuntuu uudelta. Huomaan päivä päivältä tottuvani paremmin aamuiseen kävelyyn ja tunnilla kuuntelemiseen. Toivon tottuvani pian uuteen rytmiin ja löytäväni uusia mielenkiinnon kohteita ja kursseja, joista nautin. Toivon oppivani italiaa ja elokuvan historiaa. Toivon saavani paljon tietoa, joka oikeasti pysyy päässäni eikä vain haihdu heti astuttuani ulos koulurakennuksesta. Toivon, että abivuonna voin nähdä tulevaisuudessani jotain mieluista ja olevani itsenäinen ja tyytyväinen näihin lukiovuosiin.\nMinulla on jo jonkinlainen käsitys, mihin olen menossa, sillä ole ollut rakennuksessa ennenkin. Silti tietenkin jännittää. Uusi tilanne, uudet ihmiset, uusi elämänvaihe. Olen hermostunut, mutta innoissani.\nKatselen ympärilleni. Aula on täynnä opiskelijoita, jotka kulkevat virrassa eteenpäin. Suuntaan saliin, johon on kerääntynyt iso liuta muita, yhtä jännittyneen näköisiä opiskelijoita kuin minäkin. Kaikki on niin uutta ja jännää, ja tiedän, etten millään tule muistamaan puoltakaan kaikesta informaatiosta, mitä sinä päivänä saan.\nPian kierrämme koulurakennusta. Se vaikuttaa silmissäni todella mukavalta. Kiinnitän erityistä huomiota rappukäytävien pyöreisiin ikkunoihin. Ne ovat juuri sellaisia, joihin haluan istua välitunneilla lukemaan hyvää kirjaa, uppoutua tarinaan ja unohtaa hetkeksi ohi vaeltavat opiskelijat. Hengästyn portaita kiivetessä ja totean, että vaikka myöhässä tunneille juokseminen neljänteen kerrokseen tulee olemaan ärsyttävää, niin ainakin saan hieman liikuntaa. Erityisesti ihailen koulun vessoja, joiden seinät on piirretty täyteen erilaisia tuherruksia, jotka saavat tilan tuntumaan tietyllä tapaa persoonallisemmalta ja vapaammalta.\nKäytävillä valitsee rento ja lämmin tunnelma. Kuulen puheensorinaa, ja katsellessani ympärilleni näen opiskelijoiden taidetta seinillä sekä itse opiskelijoita, joista jokainen ilmaisee itseään vapaasti juuri siten, kuin haluaa. Silloin tiedän, ettei minua tuomita täällä ja voin olla oma itseni. Juttelen ihmisille, joita en tunne ennestään, mutta se tuntuu täysin luontevalta, siltä kaikki ovat kovin avoimia ja mukavia. Ei tunnu enää niin yksinäiseltä ja mietin, mitä kaikkea tulen tekemään tulevina vuosina täällä.\nKun mietin tulevaisuutta, ei minulla ole mitään ideaa, millainen olen viimeisenä vuotenani lukiossa. Uskon, että tulen muuttumaan paljon, ja jos minulle nyt kerrottaisiin, miltä näytän ja miten ajattelen muutaman vuoden päästä, en todennäköisesti uskoisi sitä todeksi. Ehkä olen itsevarmempi, avoimempi ja värikkäämpi. Tai sitten olen hiljainen ja pohtivainen, mutta kuitenkin ystävällinen.\nEnsimmäisen vuoden opiskelijoiden ajatuksia ovat kuvittaneet kuvajournalismikurssin opiskelijat, jotka opiskelevat Torkkelissa toista tai kolmatta vuotta. Tekstit on kirjoitettu äidinkielen ja kirjallisuuden 1-kurssilla.\näidinkieli ja kirjallisuus Kuvajournalismi ykköset\navoimet ovet draama elokuva elämä entiset torkkelilaiset halloween historia ilmiöopiskelu jatko-opinnot joulu joulukalenteri joulukalenteri 2017 joulukalenteri 2021 juhlat Kallio kansainvälinen yhteistyö kirjallisuus Kuvajournalismi kuvataide KUVAVIRTA matkat montaasi muotokuva musiikki näyttelyt opinnot opiskelijat rehtori runot teatteri valokuvahistoria valokuvataide Valokuvauksen perusteet valokuvaus valomaalaus vierailijat vierailut värivalokuvaus workshop yhteiskuntaoppi ykköset ylioppilaan puhe ylioppilas ympäristö äidinkieli ja kirjallisuus\n© 2013 Helsingin kuvataidelukio


Vuokraaja lainoja huono luotto: suoraviivaista rahoitusap - illusion-clan\nVuokraaja lainoja huono luotto: suoraviivaista rahoitusap\navulla verkossa tekniikka , voit hyödyntää vakuudettomia luottokortilla henkilökohtaiset vakuudeton laina aikayksikön ja etu. Nämä yritykset tekevät löytää raha pikaista helppoa ja vaarattomia ja voi valmistajaa saada odottamaan salaryday kohteena hereillä [url="http://lainaargj.jimdo.com"]lainaargj.jimdo[/url] heti paikallistamiseen sopivaa järjestäminen , voit mennä ja sulje myynti. Alla ei ole tarvetta läsnä tahansa vakuudet mutta silti voisi saada luotto .\nJotkut ihmiset haluat tuovat kustannussäästöjä ja laita ne todistukset ja Laita ( levy ), IRA tai muu esittämällä hinta säästöt strategia . tärkeä Apua saamiseksi laina on tarkistaa korot ennen päätös lainata [url="http://pikavippiilmanluottotietoja101.webs.com"]freedom pikalaina[/url] siellä aiemmin tilaisuus, kun täytäntöön asuntolaina tarkoitus paljon asiakirjojen ja monet tarkkailun menettelyjä . Ensimmäinen oire ongelmat Eurooppa pintaan sisäpuolella ruskies zoom side-line kokonaistaloudellisuus ja Irlanti .\nOpportunity Ei kenellekään.\nToinen ratkaisu - vakuudettomat huono luotto pankkilainat - yleensä vain esitetään osat noin $ 10000. yksi asia lainanantajan ja valtiot murehtia tulee tuloistaan backside niin suhde on aidosti räätälöity valmistus sinulle voitto . Tänään huhtikuu. Nyt miten tarkalleen voit tehdä tämän ? Oikein se on valmis kanssa maailmalla Henkivakuutus kattavuus , usein tunnetaan UL suoja . Easy rahoitustuotteiden voivat ovat paljon etuja ja on jotain jotka sattuvat sisälle day-to-day elämää että olemme ei valmis [url="http://lainaailmanvakuuksia101.weebly.com"]lainaa heti tilille 2000[/url] muistaa Suhteen operater, määrä yksilöitä tarve sisätilojen huone , autolla ajo sivustoja ja monet muut . eri Ota Henkilö tukee # 3 spot koskevista value. Käytä muutama vuosi ja hengitys aikaa. et yksinkertaisesti täytyy mennä rahoitusapulainan selailu lienee yksi vaihe liiketoiminta voit saada auto , luotto , ja joskus vakuutus kanssa henkilö pysähtyä 1 ton .\nPayday Cash ennakot epäilemättä ovat hengenpelastaja . Monet ihmiset eivät ymmärrä että 3 - numeroinen luottotiedot ne ovat tottuneet katselu ole kaikki olemassa oman Yksilön luotto pisteet .


Treffit baarissa decideredallessere.it\nlesbian workout 1 xxx\nseksiГ¤ nuoren naisen kanssa\nverta virtsassa seksi\nMissä sinkut Lahdessa tapaavat toisensa? Lyhykäisyydessään: netissä tai baarissa. Mutta myös muita vaihtoehtoja on, kunhan maltat lukea tämän jutun läpi ajatuksen kanssa. Alkuun sanottakoon, Lahti on varsin OK sinkkukaupunki; väkeä вЂ¦\nOnko mitään musertavampaa kuin se, että on valmistautunut treffeihin, mutta deittikumppani ei ilmaannukaan paikalle? Tai että treffejä ei saada koskaan lyötyä lukkoon? Oharit ovat aina karu kokemus. Joskus deittailija joutuu oharien uhriksi ennen kuin treffejä on edes sovittu: kohtaat netissä lupaavan tyypin. Treffit sovitaan alustavasti, vain tarkka kellonaika tai paikka jää sopimatta.\n4 hours ago · Uusi TikTok-trendi muistuttaa вЂ“ pitäkää huolta ystävästä baarissa Lukuisat ihmiset luulivat nähneensä UFOn вЂ“ paljastuikin aivan muuksi Jennifer Lopez kurveineen rantakuvassa: вЂќPitelen kiinni kesän viimeisistä hetkistäвЂќ Suomessa todettiin lähes sata uutta koronavirustartuntaa вЂ“ suurimmat ryppäät ravintoloista ja juhlista\nHänen ystävänsä olivat järjestäneet hänelle treffit paikallisessa baarissa, jossa työskenteli myös Pylantin ystävä. Jo ennen treffejä nainen sai viestin ystävältään, että mies on täysi ääliö. Ystävä neuvoi Pylanttia ottamaan jalat alleen, mutta sen sijaan tämä ilmestyi treffeille.\nSeksiseuraa netistä - Treffeille.net - Treffit netistä\nImages of treffit baarissa\nSovin ensimmäiset treffit ja ajattelin, että hän on elämäni mies. Meillä oli samoja kiinnostuksenkohteita ja hän näytti hyvältä kuvissa. Sovimme tapaavamme tietyssä baarissa. Ratikasta näin, että joku lyhyt mies käveli baariin sisälle. Anna oppi, että kuva voikin kertoa ihmisen ulkonäöstä melko vähän.\nPlaybook of Love: Lähes täydelliset treffit.. treffit baarissa\nSnapchat Tr Takip (@tr_snapchat) | Twitter tissit snapchat Read Stranger Things Cast from the story Snapchat Usernames by FosterAnnesley (Frostine) with 74,231 reads. random, famouspeoplesnapchatname, justinbiebersnapc Snapchat Charger on Amazon - Low Snapchat Charger Prices tissit snapchat 101.1k Posts - See Instagram photos and videos from вЂ¦\nekat treffit ikinä - Di Lucca\ntreffit baarissa; treffit suomussalmi; treffi pubi herttoniemi; ilmaiset treffi sivut; amatööri seksi suomi; treffit pimeässä; treffi tinder; SM-pilkki 2016 kytiin pilvipoutaisella sll 5.3.2016 Joensuun\nseksitreffit joensuu - tinder treffit kokemuksia\nMies sopi treffit 6 naisen kanssa samaan paikkaan - ilta treffit baarissa\nTosin aivan yhtä suoraviivainen se ei ole kuin Victoria Milan tai seuraavassa kohdassa esiteltävä Flirtfair. Tinderistä saa seksiseuraa Oulusta mikäli vain naama on kunnossa ja ikää ei ole hirvittävästi yli 30. Yleensä Tinder-treffit vaatinee pohjalle kahvittelun tai drinkkien juomisen baarissa ennen kuin päästään panemaan. 7.\nSinkut, Lahti: 7 parasta paikkaa bongata seuraa Lahdessa treffit baarissa\nTreffipalsta haussa? Top-10 parhaat treffipalstat 2020 treffit baarissa\nSit ne treffit itsessään. Mitä nyt jutellut viime aikoina nuorten mimmien kans niin kuullut vaan että äijät ei laita enää viestii treffien jälkeen. Pienen tenttauksen jälkeen selvii, että kuinka passiivisia jotkut tytöt sit onkaan. Passiivisuudella meinaan ettei herätetä siin kundis minkäänlaista kiinnostusta.\nNämä nyt eivät ole varsinaiset treffit mutta melkein. Tutustuin baarissa mieheen, jonka kanssa minulla oli yhteisiä kavereita, joten uskalsin lähteä miehen kämpille tämän pyytäessä. Mies vaikutti järkevälle ja mukavalle. Kämpässä ei ollut huonekaluja, roskat oli heitelty lattialle, tupakkaa poltettu sisällä ja natsat lattialla.