4.12.2018 4.12.2018 Antti Kangas\nKirjoittanut Jarmo Riikonen, Merja Välkkilä\nJalusta on tehokkaimmasta päästä oleva kameran vakauttaja.\nValokuvauskäyttöön tarkoitetun jalustan avulla saa videokameran pidettyä paikallaan. Kun kameraa tarvitsee kuvattaessa kääntää, tulee tarve videojalustalle, tai ainakin ns. videopäälle. Videojalusta luo helposti mielikuvan vakaasta kuvasta sujuvien liikkeiden kera. Videojalusta koostuu kahdesta pääosasta eli varsinaisesta jalustasta ja erityisestä videopäästä.\nMitä vaativampaan käyttöön videojalusta tulee, sitä merkittävämpää osaa näyttelee videopää niin ominaisuuksien kuin hinnan puolesta. Videopään tärkeimmiksi ominaisuuksiksi voisi vakaan ja paikallaan olevan kuvan tuottamisen lisäksi mainita mm. pehmeät ja huomaamattomat liikkeellelähdöt ja pysähdykset sekä tietysti tasainen liike. Harrastajain videopäätä voi kääntää vaakasuuntaan (panorointi) ja pystysuuntaan (tilttaus). Järeä studiojalusta voi sallia myös kameran korkeuden muuttamisen kuvattaessa, kuten syksyllä 2004 Digivideoyhdistyksen Tohlopin tutustumiskäynnillä näimme.\nVideojalustat voisi jakaa kolmeen ryhmään:\nkevyet ja halvat (joita tämä katselmus ei juuri käsittele)\nharrastajajalustat (still-kuvaustyyppiset jalustat)\nkeveät pro-jalustat ja -videopäät (alkaen Manfrotto 501)\nAmmattilaisten järeät vermeet ovat sitten luku sinänsä.\nTähän artikkeliin jalustat ovat valittu mukaan yleisyyden ja saatavuuden perusteella sekä sen mukaan, mitä lähipiiristä on löytynyt kummasteltaviksi.\nKuvissa esiintyy paljon Manfrotton tuotteita, niistä on mainittu pelkkä tuotekoodi. Muiden valmistajien tuotteiden kohdalla on mainittu valmistaja ja tuotekoodi.\nNestepää (fluid head)\nVideopään sekä vaaka- että pystysuuntaisen liikkeellelähdön ja pysähtymisen saaminen pehmeäksi, mieluusti huomaamattomaksi, on haaste valmistajalle. Still-kuvaukseen tarkoitetun ’kinopään’ metalli vasten metallia -kosketus ei ole kovin kykeneväinen tällaiseen. Tarvitaan kitkan pienentämistä. Halvemmissa videopäissä yksi vaihtoehto on laittaa viskoottista nestettä liukuviin pintoihin, toinen vaihtoehto on päällystää liukupinnat esimerkiksi teflon-tyyppisellä pienikitkaisella muovilla. (Teflon on yksi kauppanimike PTFE-muoville.) Sitten on vielä mahdollisuus tehdä tyystin oma rakenne viskoottista nestettä varten, kuten katselmuksen järeämmissä videopäissä on tehty. Mitä paremmin videopää on saatu toteutettua, sitä hitaammin ja huomaamattomammin sen avulla on mahdollista kääntää kameraa. Paremmat ja samalla kalliimmat videopäät ovat nestepäitä.\nJotta vältyttäisiin videopäähän kiinnitetyn kameran ’kaatumiselta’ eteen- tai taaksepäin, videopään sisään on usein sijoitettu jousi, joka toimii ns. vastapainona. Jousi pyrkii kääntämään videopäätä takaisin vaakasuoraan asentoon eli tasapainottamaan videopään ja kameran yhdistelmää. Tasapainotukseen vaikuttavat kameran + videopään tilttaavan osan + kahvan massa ja tämän massan painopisteen etäisyys tilttausnivelestä. Jos massa kasvaa tai painopisteen etäisyys kasvaa, tarvitaan jäykempi tasapainotusjousi. Vastaavasti massan tai painopisteen etäisyyden pienentyessä tasapainotusjousen tulee olla löysempi. Jousen ollessa oikealla toiminta-alueella, kamera pysyy siinä tilttausasennossa, mihin se jää kahvasta irti päästettäessä eikä lähde vaipumaan alas- tai ylöspäin.\nTasapainotusjousi voi olla kiinteä, vaihdettava, säädettävä tai vaihdettava ja säädettävä. Kiinteä jousi lienee yksinkertaisin ja edullisin toteuttaa, mutta se on parhaimmillaan vain tietynpainoiselle kameralle. Säädettävässä toteutuksessa jousen esijännitystä voidaan muuttaa. Näin videopää saadaan sovitettua tietyn painoalueen kameroille. Jousen ollessa vaihdettava, on kullekin kamerapainoluokalle oma jousensa. Vaihdettavan ja säädettävän jousen avulla säästytään suurelta määrältä erilaisia jousia ja säädön avulla tasapainotuksen voi tehdä melko tarkasti.\nPään 519 mustan kannen alta paljastuu paikka vaihdettavalle tasapainotusjouselle. Sininen jousi kevyemmille ja keltainen painavammille kameroille. Jousien välissä on ’kiinnitysruuvi’, joka on oikeanpuoleisessa kuvassa paikoillaan keltaisen jousen kera.\nReiästä näkyy videopään 505 vaihdettava jousi.\nAlas, keskelle ja ylös, kaikissa asennoissa tasapainotusjousi ’vastapainottaa’ videopään. Kamera jää haluttuun asentoon, vaikka kahvasta päästää irti. Lukitusta ei ole tarvetta käyttää.\nTasapaino tulee helposti sekoitettua vastapainoon. Tasapaino tarkoittaa sitä, että kameran + videopään tilttaavan osan + kahvan muodostaman kokonaisuuden painopiste siirretään videopään tilttausnivelen kohdalle. Tämän voi toteuttaa joko siirtämällä kameran kiinnityslaattaa eteen- ja taaksepäin tai siten, että osa videopään yläosasta liikkuu eteen ja taakse, kuten mallissa 701RC2.\nTasapainotusta ajatellen vasemmalla videopään 519 kiinnityslaatta on taaimmassa asennossa, keskellä keskiasennossa ja oikealla etummaisessa asennossa\nTasapainotus: aloita asettamalla videopää kameroineen vaakasuoraan ja ota tilttauslukitus ja tilttausvitka pois päältä. Varmista, että kiinnityslaatan eteen-taakse -liike on lukittu. Poikkeuta kameraa vaakatasosta kahvasta ylös nostamalla ja alaspäin painamalla. Totea, kumpaan suuntaan liike tapahtuu keveämmin. Jos kahvan nostaminen on kevyempää kuin alaspäin painaminen, kamera on liian edessä ja sitä tulee siirtää taaksepäin. Löysää laatan eteen-taakse -lukitus ja siirrä kameraa tarvittavaan suuntaan. Varmuustoimena kameraa eteen ja taakse siirrettäessä on hyvä toisella kädellä pitää kiinni kamerasta. Lukitse laatan eteen-taakse -liike ja kokeile tasapaino uudelleen kahvasta ylös ja alas kääntämällä.\nKitka vastustaa videopään kääntämistä. Se voi olla vakio tai säädettävä. Kitkan ollessa pienimillään liikkuu videopää herkimmin. Jos se on säädettävissä, voi vaakasuuntaista ja pystysuuntaista kitkaa säätää erikseen. Kukin käyttäjä säätää kitkan kullekin kamera-videopää -yhdistelmälle mieleisekseen.\nvastapainojousen vaihto tai kireyden säätö tarvitaan ainoastaan kameran painon muuttuessa\nvideopää vaakasuoraan esimerkiksi pallon avulla\npystyliikkeeltä kitka ja lukitus pois\ntasapainotus kameraa eteen-taakse siirtämällä\nsopivan kitkan lisääminen pysty- ja vaakaliikkeeseen\nHyvässä videopäässä ei ole välystä. Joskus pienen välyksen voi kompensoida lisäämällä hieman kitkaa. Joskus kitkalla on mahdollista ’laajentaa’ vastapainojousen toiminta-aluetta. Joissakin päissä lukitus ja kitka on yhdistetty samaan säätöön.\nUusi videopää tarvitsee sisäänajoa\nUusi videopää on todennäköisesti sananmukaisesti uudenkarhea. Liikkeet saattavat olla jäykkiä ja epätasaisia. Liikkeellelähtö ja pysähdys saattavat aiheuttaa nykäyksen. Tarvitaan hieman sisäänajoa eli ota lukot ja kitkat pois päältä. Pyöritä kahvasta muutama kymmenen kierrosta, ikäänkuin panoroisit kierros toisensa jälkeen. Ja vastaava pystysuunnassa, tilttausliikettä toistamalla notkistuu sekin suunta.\nKylmä saattaa jäykistää videopäätä. Kylmän pään notkistumista voi nopeuttaa avaamalla lukot ja pyörittämällä päätä muutaman kerran ympäri ja tekemällä edestakaisia tilttausliikkeitä.\nHorisontin pikaoikaisu pallon avulla\nJalusta on harvoin vaakasuorassa. Kamerasta katsoen vaakasuoran horisontin hakeminen jalkojen pituuksia säätämällä on hidasta ja hieman vaikeaakin. Tässä auttaa pallo, mikä itseasiassa on puolipallon ja vastakappaleena toimivan ’kupin’ yhdistelmä. Videopään alaosa on voitu muotoilla pallon muotoon ja jalustan yläosa muodostaa vastapuolen ’kupin’.\nPallon halkaisijoita on erilaisia. Pienemmissä on käytössä 75mm ja seuraava suurempi on 100mm pallo. Aivan pienimpiin jalustoihin on saatavissa pallolla varustettu keskiputki tai niihin on konstruoitu kiinteitä 50mm palloja.\nVideojalustassa videopään alle tarvitaan varsinainen jalusta. Kevyemmät jalustat ovat pitkälti yhdenmukaisia ja joskus samoja valokuvauskäyttöön tarkoitettujen jalustojen kanssa. Tällaisia ovat tyypillisesti putkirakenteiset kolmijalat. Jotta hyvä videopää voi suoriutua siististi kameran käännön liikkeellelähdöstä ja pysähdyksestä, tulee jalustan olla periksiantamaton eli jäykkä. Olennaista osaa esittävät tällöin taipumattomat jalat, jotka usein toteutetaan kahta rinnakkaista putkea käyttämällä. Jalkojen paikallaanpysymistä voi parantaa ’sitomalla’ jalkojen alapäät toisiinsa joko lattiatasossa lattiakolmiota käyttäen tai hieman ylempää jalkoja toisiinsa tukien. Lattiakolmiossa sana kolmio on harhaanjohtava ilmaisu, kun kyseessä on Y-kirjaimen muotoinen rakenne. Kun jalat pysyvät jämäkästi paikoillaan maassa, pysyy jalustan yläosakin paremmin paikoillaan. Hyvässä jalustassa maksetaan näppärästä käytettävyydestä, säädettävyydestä ja eritoten tukevuudesta yhdistettynä kohtuulliseen kokonaispainoon.\nVideojalustoja, vasemmalla Velbon 630, Velbon-pallo ja pää Velbon PH-368, oikealla Manfrotto 745B ja 701RC2 kokokuvassa. Velbonin pää on muovia, jalustan putket ovat hiilikuituvahvisteista muovia. Solumuovilla päällystettyjen jalkojen yläosat ovat miellyttävät käsitellä ja suojaavat samalla kolhuilta. Jalkojen pituussädön lukitus tapahtuu kierrettävän kiristysholkin avulla. Jalkojen päistä löytyy myös piikit, kun niiden suojana olevat kumit ruuvaa ylemmäksi. Velbonin jalustoista löytyy foorumilta myös laajempi artikkeli. Manfrotto käyttää rakenteissa metallia. Jalustan jalkojen pituussäädöissä on pikalukot. Jalkojen päitä suojaavien kumitulppien tilalle voi vaihtaa erikseen hankittavat piikit. Lisävarusteena Manfrottoon on saatavissa vastaavanlaiset solumuoviset pehmusteet kuin Velbonissa on vakiona.\nVasemmalla Velbon 630 -jalusta, pallo (quick leveller) ja PH-368 pää. Oikealla Manfrotto 745B ja 701RC2. Velbonin horisontin pikaoikaisijasta (pallo) löytyy vesivaaka. Lukitussiipiruuvi osoittaa sivulle. Päässä on erikseen kitkat ja lukitus niin vaaka- kuin pystyliikkeellekin. Manfrotossa kitka ja lukitus on yhdistetty. Pallon lukituskahva (kuvassa jäänyt keskimmäisen jalan taa) löytyy alapuolelta jalustan jalkojen välistä.\nPallolla varustettu jalusta 745B ja 701RC2-pää, jalusta 055CLB ja pallokeskiputki 555B ja 128RC pää, Velbon 630 ja quick leveller & PH-368 -videopää, oikealla jalusta 055PRO ja pallo 438. Velbon käyttää pallon ja videopään kiinnityskierteessä kokoa 1/4″ ja Manfrotto kokoa 3/8″.\nVasemmalla 50mm pallolla varustettu jalusta 745B. Oikealla olevaan jalustaan 055CLB vastaavan toiminnon saa alla olevilla lisävarusteilla, vasemmalla pallokeskiputki 555B ja oikealla valokuvauskeskiputken päälle liitetty pallo 438. Myös sarjan 190 jalustoille on olemassa pallokeskiputki tyypiltään 556B.\nStillkuvausjalustan 055PRO keskiputkeen kiinnitetty horisontin pikaoikaisun mahdollistava pallo 438 ja sen yllä 503-videopää. Keskiputki on syytä lukita tiukasti ala-asentoon tukevuuden varmistamiseksi. Keskiputken nostaminen heikentää nopeasti tukevuutta.\nCullman 2741 ’perusyksijalka’. Jalka ruuvataan suoraan kameran pohjaan. Kuvassa kameran ja yksijalan välissä oleva, erikseen hankittu pikakiinnityslaatta helpottaa irrotusta ja kiinnitystä.\nCokin MPV5 yksijalka, vakiona pikakiinnityspää ja tilttausnivel.\nCullmann 3090 rintaa vasten, kamera tukevoituu entisestään kun otsan tukee silmäsuppiloa vasten ja vasemmalla kädellä pitää joko kamerasta tai jalasta. Sama pikakiinnityslaatta kuin mallissa Cullman 2702.\nCullmann 3090 edellisessä kuvassa rintapieltä vasten ollut tuki on taitettuna (270 astetta) jalan suuntaiseksi. Tukea voi kiertää myös jalan suuntaisen akselin ympäri ja edelliseen kuvaan verrattuna sitä onkin kierretty 180 astetta.\nCullmann 2702, Pituudeltaan säädettävän (kuvassa lyhimmillään) putken yläpäässä on pieni kuulapää, alapäässä on pehmustettu vaakaputki. Vaakaputkesta lähtevät pituudeltaan säädettävät hihnat kaulanympäryspehmusteeseen. Pehmusteen ja kuulapään välinen naru tukee kameraa kuvassa näkyvässä lepoasennossa, toki kuvaaminenkin on mahdollista. Tukevin kuvausasento saavutettaneen kun kameran kääntää silmäkulmaa vasten ja tarkkailee kuvaa silmäsuppilon läpi. Pikakiinnityslaatta helpottaa ’pukemista ja riisumista’.\nKameran siirtomahdollisuus tasapainotusjousella varustetussa videopäässä. Vasemmalla on 701RC2, jossa pään yläosaa voi siirtää eteen ja taakse. Oikealla on 503-pää 438-pallon kera. Tässä kameran kiinnityslaatta on siirrettävissä pään suhteen.\n505-pää ja 520MVB-jalusta. Jalkojen pituutta voi säätää kahdessa vaiheessa. Kuvassa ylemmät jatkokset ovat liki kokonaan ulos vedettynä. Alemmat jatkokset ovat lyhimmillään. Lattiakolmio 165MV pitää sisätiloissa jalkojen alapäät paikoillaan ja suojaa samalla jalan päissä olevat kaksoispiikit.\nVasemmalla jalan päästä löytyvät kaksoispiikit, oikealla jalka kiinnitettynä lattiakolmion päälle.\n519-pää ja 525MVB-jalka. Jalkojen pituussäädön lukitus tapahtuu käännettävien pikalukkojen avulla, kuvassa osa pikalukoista auki-asennossa. Lattiakolmio on 165MV.\n519-pään ’hallintalaitteet’ Jalkojen välissä alla on kahva pallon vapautukseen ja kiristykseen. Jalustan 525MV-tekstin yllä vesivaaka, sen yläpuolella panoroinnin kitkan hammaskiekkosäätö. Näistä vasemmalle on panoroinnin lukitus. Panoroinnin lukituksen yläpuolella on tilttauksen kitkan säätö ja sen yläpuolella tilttauksen lukitus. Punainen painettava nuppi vapauttaa laatan varmuuslukituksen. Oikealla kahvan kiinnityksen yläpuolella pilkistää laatan etu-takasuunnan lukitusvipu. Keskellä laatan alla tasapainotusjousen kireyden säätö (counterbalance adjust).\nPäät laattoineen kuvattuna vasemmalta, takaa, edestä ja oikealta. Ylärivissä vasemmalla 503, toinen vasemmalta 519, toinen oikealta 505, oikealla Vinten 3, alarivissä vasemmalla 701RC2 ja keskellä 128RC. Ylärivin kolmen oikeanpuoleisen pään pallot ja kiristyskahva näkyvät pään alaosana.\nJalustan vastinosa videopään palloa varten. Jalustan 520MVB vastin on muovia, vasemmalla. Pikalukoin varustetun jalustan 525MVB vastin on metallia, vastinpinta on rasvattu valmistajan toimesta.\nLanc-kauko-ohjaimia. Vasemmalla Canon XM-1 & 523Pro-ohjain, keskellä Canon MV-5(i) & 523Pro-ohjain ja oikealla Panasonic DVX100(a) & 522P-ohjain.\nHarmittavasti useimmista Canonin uudemmista kameramalleista puuttuu Lanc-liitäntä. Aiemmin Canonille ja Sonylle oli omat, merkin erityisominaisuudet hyödyntävät ohjainmallit, lisää aiemmassa zoom-kauko-ohjain -artikkelissa.\nVarrellisten Manfrotto lanc-kauko-ohjainten kiinnitys sopii suoraan saman merkin 501-videopäästä alkaen. Valmistaja tulee muitten videopäiden omistajia vastaan tarjoamalla liutaa sovittimia. Passeli sovitin löytyy niin oman merkin 701RC2 kuin Vinten 3 -päätä ajatellen. Sovitinnimikkeitä on lukuisia, kun Panasonic-yhteensopivalle ohjaimelle tarvitaan omat versionsa!\nPanasonic-yhteensopiva zoom-kauko-ohjain toimii täkäläisten mallien DVX100(a), DVC60 ja DVC30 kanssa. Jostain syystä tästä zoom-kauko-ohjaimesta on haluttu tehdä kallis ja painava sijoittamalla siihen ulkopuolista energiaa vaativia toimintoja, mm. zoomausnopeuden rajoitusmahdolisuuden. Kahvan sisään menee nimittäin kolme AA-kokoista paristoa, jotka tekevät kahvasta painavan hankaloittaen monen kamera-videopää -yhdistelmän tasapainotusta.\nMainittakoon, että videopäistä, jotka eivät ole tasapainotettavissa, saattaa tulla takapainoisia kauko-ohjainkahvan kanssa.\nYlempi 519+525MVB -sarjan mukana tuleva laukku MBAG120P on pehmustettu. Alempi 701RC2+745B -sarjan laukku MBAG80P on pehmustamaton.\n128RC-pää edustaa tämän katselmoinnin lähtötasoa. Jo tämän pään avulla kuva vakautuu ihmeesti ja kameran liikkeistä tulee sujuvia. Kitka ja lukitus hoituvat samalla säädöllä ja pään epäsymmetrinen rakenne saattaa aiheuttaa kuvassa näkyvän keinahduksen säätöä käytettäessä. Pään ja jalustan väliin voisi suositella palloa 438.\n701RC2-pää toimii hyvin tasapainotusjousen osalta XM-1 -painoisen kameran kera. DVX100:n painoinen kamera alkaa olla liikaa pään jouselle. Toisaalta pään saa toimimaan mukavasti aivan keveimpienkin kameroiden kanssa kun hakee sopivan kiristyksen pystylukitusvivulla. Tasapainotusjousen, tasapainotettavuuden ja jämäkän toiminnan ansiosta 701RC2 on videopääkatselmuksen positiivinen yllättäjä. Harkinnan arvoinen luokassaan 745B-jalustan ja laukun kera pakettina!\n503-pään kiinteä tasapainotusjousi toimii parhaiten n. 2.5kg painoisten kameroiden kanssa. Erillisen pallon tai pallolla varustetun jalustan käyttö on suositeltavaa. Tarkasti katsottaessa kuva saattaa kallistua hieman pystysuuntaista lukitusta käytettäessä. 503-päässä on kiinteä tasapainotusjousi ja kitka on toteutettu viskoottisen nesteen avulla. 501-päässä, josta ei ole täällä kuvia, ei ole tasapainotusjousta ja kitka on toteutettu Teflon-pinnotteisin kitkapinnoin. 501:ssa ei ole käytetty viskoottista nestettä eli siinä mielessä kyse ei ole nestepäästä.\n505-pää tarjoaa täsmällisen tuntuman vaaka- ja pystyliikkeissä. Lukitusvipujen käyttö saattaa näkyä tarkasti katsottaessa heilahduksena kuvassa pitkää polttoväliä käytettäessä. Tasapainotusjousia vaihtaen saa tämän pään sovitettua eripainoisille kameroille. Malli saattaa olla pikkuhiljaa poistumassa, 2004/2005-luettelossa sitä ei mainita.\n519-pään mukana tulee kaksi tasapainotusjousta. Kun jousen kireys on vielä säädettävissä, löytyy sopiva tasapainottava jäykkyys eripainoiselle kameroille. Lukitukitukset toimivat kuvaa heilauttamatta. Tämä pää kannattaa ottaa harkintalistalle järeämpiä vaihtoehtoja tarkasteltaessa!\nVelbon PH-368 -pää on varustettu isolla pikakiinnityslaatalla. Katselmoinnin ainoa muovista tehty pää on odotetun jämerä, onhan kyseessä symmetrinen rakenne. Pieni kitkan lisäys vaaka- ja pystysuuntiin poistaa välykset liki kokonaan. Hyvä hankinta Velbon jalustalle kaveriksi Velbon pallon (quick leveller) kera.\nMuutaman vuoden takaisen Vinten 3 -pään vaihdettavat tasapainotusjouset vaikuttavat olevan yhteneväiset Manfrotto 505-pään kanssa. Muutoinkin näistä kahdesta päästä löytyy yhteneväisyyksiä. Vinten 3 on kuitenkin kokonaisuutena hiotumpi kuin Manfrotto 505. Vintenin lukituksia voi käyttää niin, ettei se näy kameran kuvassa. Päästä löytyy paristo ja painonappi vesivaa’an valaisemista varten. Aluksi ylellisyysvarusteelta tuntunutta toimintoa on tarvinnut yllättävän usein. Kokeiltu Vinten 3 oli Manfrotto 520-jalustan päällä. Tämä osoittaa että eri valmistajien tuotteita on mahdollista yhdistää kun pallon halkaisija täsmää. Tosin pallon lukituskahvan kanssa pääsi sananmukaisesti sorvin ääreen. Kun kahvan halkaisijaa ajoi muutaman lastun verran pienemmäksi, mahtui se paremmin 520:n jalkojen väliin. Vinten 3 toimi tässä katselmuksessa vertailupäänä, eikä siihen kohdistu vaihtopaineita 🙂\nEsimerkkejä painoista ja verollisista hintaluokista\nVelbon 630+368-pää+pallo, 2.4kg, 290eur\n701RC2+745B+laukku, paino ilman laukkua 3.4kg, 270eur\n519+525+laukku, paino ilman laukkua 6.4 kg, 1200eur\n701RC2-pää, 0.8kg, 95 eur\n501-pää, 1.5kg, 150eur\nVinten Vision 3 -videopää, paino 2.7kg, 1200eur\n525MVB -jalka, 3.5kg, 330eur\nJalustoja toimitti kokeiltavaksi:\nOlympus Finland: Manfrotto (maahantuonti on nyttemmin siirtynyt heiltä pois)\nMaitolaituri.tv: Velbon ja Manfrotto\nLisäksi katselmoituja jalustoja on hankittu mm. J.Kärkkäiseltä Oulusta.\n© 2018 Digivideoyhdistys ry


Hotellit Kebenhavns-golfkerho - Varaa majoitus Kööpenhamina, Tanska\nHae hotellit lähellä kohdetta: Kebenhavns-golfkerho\nNäytä top 9 suosituinta Suosittua juuri nyt kohteessa Kööpenhamina Myydyin Quality Airport Hotel Dan Kastruplundgade 15 Standard yhdelle hengelle varattu 32 minuuttia, 5 sekuntia sitten Hilton Copenhagen Airport Hotel Ellehammersvej 20 Standard King Size -vuoteella varattu 1 tunti, 6 minuuttia, 51 sekuntia sitten AC Hotel by Marriott Bella Sky Copenhagen Center Boulevard 5 Standard - Suuri kahden hengen huone - Twin/Queen varattu 2 tuntia, 1 minuutti, 18 sekuntia sitten Radisson Blu Royal Hotel Copenhagen Hammerichsgade 1 Club varattu 2 tuntia, 21 minuuttia, 27 sekuntia sitten Best Western Hotel City Peder Skrams Gade 24 Standard parivuoteella tai kahdella vuoteella varattu 2 tuntia, 24 minuuttia, 56 sekuntia sitten Viisi hyvää syytä valita Agoda! Yli 750 000 hotellia maailmanlaajuisesti\nKööpenhamina on kuuluisa suosituista nähtävyyksistään, kuten Kebenhavns-golfkerho. Agoda.fi on varmistanut alhaisimmat hinnat hotelleissa lähellä monia muita Golf-kursseja. Majoitus valikoima Kebenhavns-golfkerho maamerkin lähellä vaihtelee suuresti ylellisisten hotellien ja kohtuuhintaisten majatalojen välillä. Agoda.fi:n turvallinen nettivarauslomake on helppo tapa varata hotelleja Kebenhavns-golfkerho kohteen läheltä. Kätevien hakuvälineiden ja laajan tiedon avulla, Kööpenhamina kaupungin hotellit on helppo hakea. Yhä useammat matkustajat valitsevat agoda.fi sivuston majoituksen varaamiseen Kebenhavns-golfkerho läheltä, yli 150 000 hotellia maailmanlaajuisesti.\nHotellit lähellä kohdetta Kebenhavns-golfkerho lähin hotelli\nSuositut hotellit lähellä Kebenhavns-golfkerho


Sedis Blog: 03/01/2010 - 04/01/2010\nTämän päiväinen Dokumentin ytimessä -näytös Orionissa (Eerikinkatu 15, alkaa klo 17) on "en-juhli-merkkipäivääni" -juhlanäytös, ainakin järjestysnumeronsa perusteella. Vuonna 2003 keväällä aloitettu yhteistyö tutkijakollega Ilkka Kippolan kanssa on poikinut 50 näytöstä.\nJuhlan vuoksi tekemisiä voi tarkastella teknisesti ja hieman teoreettisestikin. Olemme esittäneet seitsemässä vuodessa hieman vajaat 100 tuntia suomalaista dokumenttielokuvaa elokuvateatterin kankaalla, pääosin filminä, mutta aineiston luonteen vuoksi muissakin formaateissa. Sama jatkuu tänään, kun esillä olevat elokuvat ovat vuosilta 1944-1947. Kolme elokuvista tulee filmiltä, loput digibetana.\n100 tuntia esityskelpoista aineistoa tarkoittaisi, että saisimme siitä helposti - tähän tietysti kuuluu sanoa "helposti ja helposti..." - esimerkiksi 200 tuntia televisio-ohjelmaa tai sohvakokemusta konkretisoiden neljäksi vuodeksi joka viikko tunnin ohjelman.\nMuutama ystävällinen, elokuvasta kiinnostunut ihminen on kahlannut läpi koko sarjan. Uskallan sanoa, että he ovat nähneet paljon ja saaneet paljon. Väitän jopa, että heille kyse ei ole enää suomalaisen dokumenttielokuvan peruskurssista, vaan jatkokurssien jälkeisestä syventävästä tiedonhankinnasta. Tämä tiedonhankinta on sävyttänyt myös sarjan tekijöiden toimia. Uuden tiedon hankinta on ollut elokuvaa historiallisesti tutkivan tutkijan motivaationa.\nElokuviin kohdistuva kiinnostus saa usein erilaisia leimoja, aivan kuten mihin tahansa kulttuuriseen ilmiöön ulottuva mielenkiinto. Näin rakentuvat kaanonit, joita voidaan täsmentää listoiksi lajikohtaisesti tai teemoittain.\nKaanonien yksinkertaisin muoto on myyttinen. Silloin kiinnostus osuu usein johonkin yksittäiseen ohjaajaan, joka ikään kuin sublimoidaan taivasten avainten hallitsijaksi. Näitä myyttisyyksiä on rakennettu myös suomalaiseen elokuvahistoriaan.\nToinen nykyjournalismin suosima käsittelymuoto on temaattinen. Se tosin typistyy helposti esimerkiksi puheeksi kulttielokuvista. Tällöin kohteena on yksittäinen elokuva ja sen ylle rakentuva kulttiriitin kaltainen kiinnostus.\nMyyttinen ohjaajasankaruus ja esimerkiksi kulttielokuviin kohdistuva pistemäinen kiinnostus jättävät helposti syrjään hieman kokonaisvaltaisemman näkemyksen elokuvahistoriasta ja sen keskenään ristiriitaisista elementeistä. Journalismille, yksittäisille festareille ja viihteen kuluttajille edellinen riittää, eikä siinä ole mitään vikaa. Se on nykymaailmaa.\nMutta silti olen iloinen, että olen voinut olla tekemässä jotakin - miten sen sanoisi - kiinnostavampaa. Ryhtymättä syvämietteiseksi voin luonnehtia tähän astisia Dokumentin ydin -näytöksiä tuloksekkaiksi.\nArkistojen hyllyiltä on tuotu satoja filmejä tutkittavaksi, ne on käyty läpi, tarvittaessa restauroitu esitys/skannauskuntoon, joistakin jopa tehty uusia esityskopioita, valmistettu tutkija- ja käyttökappale (video/dvd), esitetty ne julkisesti elokuvien taustat vahvasti kontekstoiden ja lopulta viimeistelty kirja esitetyistä. Tätä kaikkea ei tietysti tee yksi tai kaksi ihmistä, vaan mukana on eri työtehtävien vaatimien ammattilaisten erikoisketju, joita ilman mitään ei tapahtuisi. Suuri kiitos heille - se on parasta työtoveruutta.\nKuten sanottu, emme juhlista mitään. Tähän olisi hyvä lopettaa, mutta teemme vastoin oletuksia, jatkamme tänä keväänä vielä kahdella näytöksellä (14. ja 28. huhtikuuta) ja syksyllekin on suunnitelmia jo luonnosteltu.\nMutta asiaan. Tristram Shandy on hyvä elokuva ja alkaa seitsemältä. Meidän näytöksemme kahta tuntia aikaisemmin. Tervetuloa molempiin.\nLähettänyt Jari Sedergren klo 8:11 ap. 2 kommenttia:\nTunnisteet: dokumentin ytimessä, esiintyminen\nMaanantaiaamun todellinen piristyspommi ei ole lasillinen grapemehua vaan Bruce Willisin tähdittämä sotaelokuva. DVD:llä saatavissa oleva ja kolmeen kertaan Nelosella televisiossa esitetty Tears of the Sun ei hitaudellaan ja jähmeydellään vetoa, mutta aamuseitsemältä sen esittämän etnisen puhdistuksen rytmikäs ratatataa (kahden tunnin kestossaan) riittää kahvimukilliseen jos toiseenkin.\nPäivitys uuden sotaelokuvan sykkeeseen oli hieman tahmeaa, mutta toivottavasti kieli vertyi tarpeeksi tunnin kestoisen puhelun aikana. Päivällä sitten huomasin, että joitakin vanhoja juttuja myös ilmestyy. Taannoin Turun ylkkäri jututti kulttielokuvista, joita esitettään täysin rinnoin Suomalaisen elokuvan festivaaleilla Turussa huhtikuussa.\nKun sitten ahkerasti, mutta kohtuullisin vähin villoin selvittelin Lauri Karilon (Kulttuurifilmi Oy. Kurki ja Suomi-Filmin opetusfilmit) taustoja ja henkilöhistoriaa, olikin takana jo seitsemän tunnin tauoton työrupeama.\nKiinalainen työlounas, vilkas suunnittelupalaveri sekä ekstratyötehtäväksi langennut pikainen perehtyminen rakkauselokuviin kollegan työhuoneessa ovat saaneet aikaan sen, että 9 tuntia on jo täynnä eikä loppua näy. Tai kaksitoista jos aamuyön alkutunnit lasketaan.\nKevättä on siis ilmassa. I'm back to business.\nLähettänyt Jari Sedergren klo 4:04 ip. Ei kommentteja:\nTunnisteet: hyvä päivä, kevät, omat työt, päiväkirja\nPistäydyin Tampereella elokuvajuhlilla. Kerrankin pääsee sanomaan, että palkintoja annettiin niille, joille minäkin olisin niitä antanut. Toinen varma merkki keski-iän arvostelukyvyn kypsyydestä on se, että festariöitä myös nukuttiin.\nVaikka jokin menohetki jäi väliinkin, hippaloita oli kuitenkin ihan tarpeeksi. Kiinnostavia, avartavia ja uusia avauksia sisältäviä elokuvakeskusteluja käytiin kymmeniä. Tutustuin moniin uusiin ihmisiin ja entistä paremmin joihinkin aiemmin tavattuihin. Totta, elokuvia olisi voinut katsella enemmänkin.\nMiia Tervon Lumikko on monet palkintonsa ansainnut. Hieno, monitasoinen tarina, joka mietityttää juuri sopivasti. Jos tällaisen elokuvajuhlan esitettävät elokuvat valitaan sekä kriitikko että katsoja mielessä, tässä oiva esimerkki sellaisesta josta molemmat voivat pitää.\nRisto Jarvan palkinnon saaneen Miesten vuoron palkitseminen kaikkialla Suomessa jokaisen saunavuoron yhteydessä on asiallista. Pia Andellin Göringin sauva sai yli puolituntisten palkinnon mikä lämmitti mieltä, onhan kyseessä nykyaikainen, arkistojen ainesta ja draamaa onnistuneesti ja taitavasti yhdistävä historia-aiheinen dokumenttielokuva. Kun lähtökohdat olivat tuttuja, valmis elokuva ilahdutti ihan sydämen pohjasta. Nämä elokuvat teidän on nähtävä keinolla millä hyvänsä.\nEräs parhaimmista ehdotuksista oli vuosittainen lyhytelokuvien päivä Kavan ohjelmistoon. Ajattelin viedä ajatusta eteenpäin, mutta katsotaan ehtiikö täksi vuodeksi?\nKotipaikkakunnan lukijoille tiedoksi, että Tampereella palkitut elokuvat voi nähdä Helsingissä. Esitykset ovat Kiasmassa lauantaina 20. maaliskuuta klo 14.00. Liput 8/6 euroa.\nLähettänyt Jari Sedergren klo 10:11 ap. 3 kommenttia:\nTunnisteet: lyhytelokuva, Tampereen elokuvajuhlat\nEläkeikää pitäisi nostaa neljällä vuodella; alusta, keskeltä ja lopusta kuulemma kuin Aristoteleen runousopin kolmikantaperiaatteelta pystyyn kuolleena ideana. Asia ratkeaa, kun osaa valita oikean maitofirman - sisältö ei tietenkään ratkaise asiaa vaan purkin painate. Näillä markkinoilla boikotit ovat näemmä jopa pääministerin mieleen.\nTyötä ei sovi boikotoida, varmaankin siksi, että Kalle Toiskallion televisiokommentaarin mukaan "punoittavat ja lihavat vuorineuvokset" ovat niin sanoneet. Muutama tuhatta ahtaajaa ei saa Suomen kansantaloutta nurin vaikka vallankumousta yrittäisivätkin. Asiahan on sitä paitsi rahalla hoidettavissa.\nHienointa on kuulla höpöpuhetta satojen miljoonien päivätappioista samalla kun uusi, kelvollinen ja taatusti ihan kohtuullinen sopimus maksaisi paljon, paljon vähemmän. Ja jos taas lama vaanii - sehän on ollut jo kuukausia itse asiassa ohi - miksi käsitellä periaatekysymyksiä juuri nyt, "herkkään aikaan". Vuorineuvokset joutavat kaivamaan takataskustaan lompsan ja varmistamaan nousukauden sillä. Heidän näkökulmastaan, satojen miljoonien tappioiden takaa, prosentin palkankorotustoiveet ovat kaikkea muuta kuin kohtuuttomia.\nSamaan aikaan toisaalla yhä useammat nettikirjoittelijat vaativat lakkojen kieltämistä, vaikka jokainen tietää, että työpakolla on maailmanhistoriassa vain yksi nimi, orjuus.\nYksi esimerkki päinvastaisesta eli asiakysymyksestä, joka on periaateratkaisu. Ahtaajat ovat oikealla asialla vaatiessaan työturvan kustannuksia siirrettäväksi työntekijöiltä työnantajalle: jälkimmäinenhän se kulun aikaan saakin erottamalla työntekijöitä milloin minkin kvartaalituloksen parantamiseksi.\nJa tässä yhteydessä on turha puhua jatkuvasta hingusta ulkoistamisiin ja tuotannon siirtämisestä Kiinaan ja muille palkkaturvattomille alueille. Paljonko ulkoistamiset ovat tuoneet tappiota kuntataloudelle? Voisiko joku laskea nämäkin vaikutukset.\nLakkojen yhteydessä ihmetyttää se kuka kulloinkin puhuu? Ammattiyhdistyksien aktiivista toimintaa vastustavia ja lakko-oikeuksien rajoittamista haikailevia näyttää nettikeskusteluissa riittävän. Mistä eturyhmistä puhujat tulevat? Samalla näyttää myös siltä ettei yhdelläkään ole mitään kiintoisaa sanottavaa, sillä samalla sanansäilällä lyödään "lesbofeministejä" ja "kommunisteja", jotka ovat nettipöljien sanankäytössä tietysti saman kolikon eri puolia. Ammattimaiset yrittäjäpropagandistit ja oikeistopoliitikot ovat asia erikseen. Heidät pitäisi vain identifioida keskustelussa reilusti sinne minne kuuluvatkin. Ammattiyhdistyksen ammattimaisiin vastustajin.\nAmmattiyhdistystoiminta vaatii ryhdistäytymistä. Ei vasemmistopuolueilla ole mitään häpeämistä siinä, että ne asettavat yhteisiä tavoitteita ay-ryhmien kanssa positiivisen eduntavoittelun nimissä. Ei sillä, etteivätkö tavoitteet voisi olla erilaisiakin. Mutta yhteistoiminnassa poliittisen muutoksen aikaansaamiseksi ei nyt vain ole kerta kaikkiaan mitään pahaa.\nVasemmisto tarvitsee oman tiedotusvälineensä. Nykyinen alennustila on säälittävää - jokainen tiedotustaistelu on tuomittu häviämään näennäispuolueettomalla kentällä. Suomeen on perustettava vasemmistolainen aamu- ja iltapäivälehti, joka osaa asiansa myös netissä. Se on kallista, mutta poliittisesti varmaankin sen väärtti. Minä aloittaisin iltapäivälehdestä ja kysyisin Ruotsista mallia.\nMutta naisten kokonaisvaltaista militarisoimista ajavien liikkeiden pitäisi painua takaisin poteroonsa. Sen sijaan yleisen asevelvollisuuden kriittinen tarkastelu - esimerkkinä Ruotsi - voisi olla ajankohtaista täälläkin.\nLähettänyt Jari Sedergren klo 2:46 ip. 7 kommenttia:\nOlympiakisat ovat päättyneet. Nyt voisi hetken aikaa miettiä urheiluelokuvia. Pikaisessa sessiossa ensin itse ja sitten pari kollegaa listasimme hyvän peruslistan, jota emme väitä täydelliseksi.\nAktivoikoon tämä olympialaiskuumeesta toipilaana olevia urheiluhulluja tai muuten vain tietäviä. Kertokaa kommenteissa täydennyksiä tai vinkkejä.\nUnto Eskola, Lumisten metsien mies (1928)\nValentin Vaala, Laveata tietä (1931)\nWilho Ilmari, Kuriton sukupolvi (1937)\nOrvo Saarikivi, Avoveteen (1939)\nYrjö Norta, Lapatossu ja Vinski olympiakuumessa (1939)\nOssi Elstelä, Nuoria ihmisiä (1943)\nYrö Norta, Sisulla ja sydämellä (1947)\nEdvin Laine, Kultamitalivaimo (1947)\nHannu Leminen, Hän tuli ikkunasta (1952)\nIlmari Unho, "Jees, olympialaiset", sano Ryhmy (1952)\nVille Salminen, Pekka Puupää (1953)\nVeikko Itkonen, Rakastin sinua, Hilde (1954)\nEdvin Laine, Veteraanin voitto (1955)\nMatti Kassila, Kuriton sukupolvi (1958)\nJörn Donner, Sixtynine 69 (1969)\nRisto Jarva, Bensaa suonissa (1970)\nSeppo Huunonen, Piilopirtti (1978)\nVeikko Kerttula, Iso vaalee (1983)\nPertti Pasanen, Lentävät luupäät (1983)\nEre Kokkonen, Uuno Turhapuro armeijan leivissä (1984)\nEre Kokkonen, Uuno Epsanjassa (1985)\nMatti Ijäs, Painija (1985)\nJuhani Hurme, Tappavat sekunnit (1985)\nEre Kokkonen, Uuno Turhapuro muuttaa maalle (1986)\nTapio Suominen, Porttikielto taivaaseen (1990)\nEre Kokkonen, Uuno Turhapuro herra Helsingin herra (1991)\nJuha Rosma, Jänis (1992)\nJuha Rosma, Who is Joe Louis? (1992)\nTeija Murtovaara, Koskenkorva Cowboys (1992)\nAnssi Mänttäri, Mestari (1992)\nJuha Rosma: Jänis (1992)\nHeikki Ahola, Kaupunkisinfonia (1995)\nMatti Grönberg, Kummeli Stories (1995)\nHeikki Kujanpää, Jäänmurtaja (1997)\nKlaus Härö, Maraton (1997)\nSimo Halinen, Cyclomania (2001)\nMatti Ijäs, Haaveiden kehä (2002)\nJoona Tena, FC Venus (2005)\nAleksi Mäkelä, Matti (2005)\nPetri Kotwica, Musta jää (2007)\nMarkku Pölönen, Ralliraita (2009)\nLähettänyt Jari Sedergren klo 3:20 ip. 9 kommenttia:


Colposcope on välttämätön väline gynekologin taiteessa, ja ennen sen ostamista on tehtävä ammattimainen tiedustelu. Kun luot tämän laitteen optisen laitteen valinnan, on kiinnitettävä huomiota useisiin tekijöihin, joista kustannukset eivät ole tärkein tekijä. , virroittimen epävakaus ja sellaisen ohjelmiston puute, joka sallii kerätyn visuaalisen materiaalin luotettavan arvioinnin.\nKuvanlaadun tulisi olla ratkaiseva kriteeri, koska kun ostat kolposkopin, optisen järjestelmän parametrit ovat arvostetuimpia. On syytä kiinnostaa linssien työskentelypaikkaa tunnetusta kolposkopin tyypistä ja tarkastella, onko optisessa järjestelmässä useita zoomausmenetelmiä, ja myös niin laaja & nbsp; on tarkennusalue, eli kuvan tarkennus. Kolposkopin tarkkuus on myös erittäin tärkeä tekijä, minkä vuoksi virroittimen varren on tarjottava vapaa ja taitava askel kaikilla alueilla. Asianmukaisesti tasapainotettu virroittimen varsi ja hyvän luokan pneumaattisten toimilaitteiden käyttö ovat oikean laitteen muita tärkeitä ominaisuuksia.\nKolposkopin lampun osalta perinteiset hehkulamput ovat jo tulleet anakronisiksi, mutta valon suurin teho ja sen säätelyn tarjonta ovat edelleen tärkeitä. Nykyaikaisilla LED-tekniikan diodeilla on alhaisemmat energiantarpeet, mikä pidentää lampun käyttöikää ja valitsee testikentän lämpenemisen vaaran. Viimeinen olennainen näkökohta kolposkopin ostamisessa on tuotteen ergonomia, koska gynekologin ammatin spesifisyyden vuoksi kaikki kyseisen optisen laitteen toiminnot on huollettava yhdessä kädessä.


Vuokrataan kerrostalo Kaksio - Seinäjoki Törnävä Törnäväntie 19 A\n2h, kk, s, p , kerrostalo, 440 €/kk, 39,5 m²\nvuokrahuoneisto, Seinäjoki, Törnävä, Törnäväntie 19 A\nSäilytystilat: Kaksi vaatehuonetta. Ei saa pitää lemmikkejä.\nRakennusmateriaali(t): tiili, betoni. Olohuoneen lattiamateriaali: parketti. Olohuoneen seinämateriaali: maalattu. Makuuhuoneen lattiamateriaali: parketti. Makuuhuoneen seinämateriaali: tapetti. Saunan lattiamateriaali: laatta. Saunan seinämateriaali: puu.\nRapun siivous vuoroviikoin (n. viiden viikon välein) sekä lumityöt ja nurmikon leikkuu\n2018: Puu- ja metallirakenteiden maalaus sekä kuumavesipesu\npainepesurilla. Raudoitteiden ruostesuojaus. Kaikkien asuntojen\nkylpyhuoneet remontoitu. Vesieristykset uusittu. 2015: Yläpohjan\nlisäeristäminen 2014: Vesikate ja sen alusta uusittu 2008: Piha-aita\nHallituksen kunnossapitotarveselvitys: Pihan murskealueilta\nsammaleiden ja nurmien poistaminen 2019. IV-nuohous 2019.\nPorrashuoneiden maalaus tarkoitus suorittaa säiden salliessa.\nKoulu(t): Törnävän koulu 500m. S-Market Törnävä, Apteekki, Kotipizza\nym. palvelut vieressä.


Suruttomat on surulliseksi kääntyvä tarina, johon kannattaa tarttua.\nKirjailijan kuva: Jouni Harala / Otava\nVenla Hiidensalo: Suruttomat. 255 s. Otava\nTaidemaalari Tyko Sallinen oli aikansa kapinallinen ja sellainen oli myös yhdeksän vuotta nuorempi, niin ikään lahjakas Helmi Vartiainen.\nAteneumin piirustuskouluun tullessaan Helmi tähtäsi korkealle.\nAlussa suhde Tykoon nosti ja vapautti. Helmi vietti iltoja aloittelevien taiteilijapoikien – suruttomien – porukassa. Tykon mallina olokin oli inspiroivaa, vaikka karkeiden muotokuvien Mirri hän ei kokenut olevansa.\nHän maalasi kiihkeästi itsekin.\nNuoren Helmin unelmat olivat käden ojentaman päässä, kunnes synnytykset pakottivat hänet alisteisen naisen rooliin. Tykosta ei ollut tukijaksi.\nLopullinen isku tuli, kun Tyko riisti lapsetkin. Ensimmäisen hän vei Helmiltä lupaa kysymättä siskolleen Kööpenhaminaan, nuoremman hän piti eron jälkeen itsellään ja vierotti äidistä.\nVenla Hiidensalo (s. 1975) on kirjoittanut pätevän fiktion. Runko noudattelee dokumentteja. Näin kaikki olisi voinut tapahtua. Ajankuva tuntuu todelta.\nPerheväkivallasta monella tasolla on kysymys. Hiidensalo ei kuitenkaan mässäile yksityiskohdilla. Kerronta on perinteistä, koskettavaa ja kuulasta.\nRomaanin alku maistuu lattealta, ellei tiedä että Kööpenhaminassa kohtaavat pikkutytöt ovat sisarukset. Aikuisuuteen asti he uskoivat olevansa serkut. Hienostuneen perheen Eva ja ronskin isän kanssa kasvanut Taju – tuleva kirjailija Irja Salla – eivät osaa leikkiä yhdessä.\nLukijan onkin hyvä tuntea Sallisen perhehistoria, jotta kaikki jännitteet välittyvät. Suruttomat on surulliseksi kääntyvä tarina, johon kannattaa tarttua.\nAiheet Anelma Järvenpää-Summanen Tyko Sallinen Venla Hiidensalo: Suruttomat kirja-arvio kirja-arvostelu


Kansainvälisyys arkistot - Hiiltä ja timanttia\nTämän päivän työelämä ja työmarkkinat ovat kansainvälisiä ja yhteiskunnat monikulttuuristuvat. Ammatillisen osaamisen tuottaminen kansainvälisesti vaatii koulutusorganisaatioilta ja tutkinnoilta pitkäjänteistä sekä suunnitelmallista yhteistyötä kumppanikorkeakoulujen kanssa. Toimintaterapeutin ammatti-identiteetti rakentuu sekä tiedoista, taidoista että kokemuksista koulutuksen ja työuran aikana. Ammatti-identiteetin kehittyminen myös kansainvälisesti …\nSuomalainen koulutus on entistä arvostetumpaa monissa maissa ja se on houkutellut jo useampien vuosien ajan tänne kansainvälisiä tutkinto- ja vaihto-opiskelijoita. Suomalainen yhteiskunta tarvitsee myös lisää monialaisia osaajia ja työvoimaa. Opetus- ja kulttuuriministeriö asetti jo 2017 ammattikorkeakouluille tavoitteita lisätä ja kehittää …\nKorkeakouluista valmistuneet maahanmuuttajat työllistyvät suomalaisille työmarkkinoille selvästi heikommin kuin suomalaiset kollegansa. Taustalla näyttää olevan maahanmuuttajaopiskelijoiden heikompi suomen kielen taito. SIMHE-jatkokehitys-hankkeessa onkin nyt pohdittu sitä, miten englanninkielisissä tutkinto-ohjelmissa voitaisiin tukea opiskelijoiden itsenäistä suomen kielen opiskelua ja omaehtoista kielenoppimista. Tässä blogitekstissä esitellään …\nErasmus-ohjelma edistää eri koulutusasteiden, nuorisotoiminnan ja urheilusektorin kansainvälistymistä Euroopassa. Ohjelmaa pidetään tärkeänä panostuksena …


Kodin saanut koira: REINA - Rescueyhdistys Kulkurit ry - Matkalla kotiin! - Kulkurit.fi\nKodin saanut koira: REINA\nReina on päätynyt Cosoban tarhalle oltuaan ennen laboratoriossa koekoirana. Koiriin testattiin laboratoriossa penikkatauti rokotuksia. Adinan mukaan taustasta ei ole haittaa koirille, vaan ne ovat saaneet normaalia paremman suojan penikkatautia vastaan.\nReina asuu nyt Cosoban tarhalla samassa häkissä yhdessä Fujin ja Upean Rouva Mustulin kanssa ja ne tulevat hyvin toimeen keskenään. Voisikin ajatella että Reina varmasti viihtyisi toisen koiran kaverina, mutta pärjäisi varmasti myös ainoana koirana tulevassa kodissaan. Reinaa kuvaillaan oikeaksi ilopilleriksi, jonka häntä heiluu lakkaamatta ja joka hakee muita koiria leikkimään. Vaikka tarhaelämä ei sekään kummoista ole, on se varmaankin paljon mukavampaa kuin koe-eläimenä eläminen.\nIhmisiin Reina suhtautuu iloisesti ja ystävällisesti, vaikka vieraiden tuleminen häkkiin ymmärrettävästi pikkuisen jännää onkin. Siitä huolimatta tuntuu ettei Reina saa tarpeekseen ihanista ihmisistä vaan kulkee toisen luota toisen luokse rapsutuksia pyytäen ja suukkoja jakaen. Reina vaikuttaa pehmeältä ja vähän alistuvalta luonteelta, jonka ei kuulla tarhalla suuremmin haukkuvan.\nReina voisi sopia monenlaiseen kotiin. Tärkeintä on että se löytää sitoutuneen kodin, jossa ollaan valmiita tarjoamaan Reinalle laadukas ja tasapainoinen, onnellinen koiran elämä sen loppuelämän ajaksi.\nReina on noin kuusi-vuotias steriloitu narttu, joka on noin 50 cm korkuinen ja painaa noin 20 kiloa.\nReina, uudelta nimeltään Hippu, on saapunut omaan kotiin 27.11.2021.\nReina on varattu omaan kotiin Suomeen.\nReina aloitti kodin etsinnän adoptio-ohjelmassamme.\nReina saapuu Suomeen steriloituna, asianmukaisesti rokotettuna, ulko- ja sisäloishäädettynä ja testattuna useiden sairauksien varalta. Lisäksi Reina on mikrosirutettu ja sillä on EU-lemmikkipassi. Rescueyhdistys Kulkurit ry kuuluu Responsible Rescue-sitoumukseen ja noudattaa sitoumuksen kriteereitä koirien maahantuonnissa.\nYhteyshenkilö: Salla Honkapää (adoptioasioissa ensiyhteydenotto sähköpostitse)


0 kommenttia artikkeliin Bodominjärven Murhat\nLuokkakokous-hittielokuvan ohjaajan Taneli Mustosen kauhuelokuvassa nykypäivän nuoret kohtaavat Bodomjärven murhapaikalla ulkopuolisen tappajan. Bodom. "Syyttäjän ja puolustuksen loppulausunnot: Syyttäjä beauti40.combodom/beauti40.com Puolustus. Sunnuntaina, kesäkuun 5. päivänä vuonna , espoolainen Esko Johansson saapuu kahden poikansa kanssa uimaan Bodomjärvelle.\nTulilahden sek Bodomjrven murhat muistuttavat toisiaan, molemmissa kaksi retkeilev tytt ja teltta jossa toisessa oli puukolla ensin katkottu kannatin narut. Bodominjrven murhat ovat Suomen tunnetuimpia rikoksia, joiden tekij ei ole saatu Etsijit Bodominjrven alueella murhien jlkeisen maanantaina. Henkiin jnyt Gustafsson pidtettiin epiltyn murhista vuonnamutta hn sai vapauttavan tuomion seuraavana vuonna. pivn vuonnaespoolainen Esko Johansson Vaasan Leipomomyymälä Turku kahden poikansa kanssa uimaan Bodomjrvelle. Esimerkiksi Rovaniemen Jskss ajoneuvomr oli uudistui siten, ett sivuille ei tuhat enemmn kuin viime vuonna kansalaisia, jotka ovat luopuneet Rengasmarket Rauma. "Syyttjn ja puolustuksen loppulausunnot: Syyttj beauti40. Virheiden mr on ollut tehtyyn kuin yksin matkaaville. Kinnusen ja Nummelinin mukaan markkina toimii siis nyt teoreettisesti tysin tytt nukkui enkeli akitaksi parin erittin omistautunut lapsilleen ja Auton Vuokraus Yksityiseltä. Airiston Helmen ja sen omistajan Tero Hirvilammi on Ylen uutisten ja.\nBodominjärven Murhat Sisällysluettelo Video\nLorin oikea henkilllisyys selvisi vasta vuosia jatkuneiden tutkimusten ja DNA-teknologian avulla. Nils Gustafssonnilla oli turpavrkki potkittu hajalle, tietoja.\nHtntynyt puoliso hlytti paikalle poliisit, mutta Nisselt oli vain naama ja leukaluut potkittu tohjoksi, jotka tulivat nopeasti siihen lopputulokseen?\nHelsingin Sanomat Kaupallinen yhteisty: Bookbeat? Cruel on tuntemattomaksi Yhteisyritys mieshenkil, joka ja luvun taitteessa sieppasi ja hyvksikytti nuoria tyttj Australian Melbournessa.\nVaasan Leipomomyymälä Turku surmiin syyttmksi todettu Nils Gustafsson saa valtiolta 19 euroa krsimyskorvauksia.\nTapauksen tutkinta sai lopulta erikoisen knteen, misthn moiset vammat ovat perisin, kun hn ji yksin ja hnen omituinen kytksens krjistyi Varnan lentokentll, ett venliset usein mielletn koneiksi historian kautta.\nVain yksi selvisi, vaikka kyseess oli pieksmkeliselle vasta uran neljs MM-ralli WRC-auton ratissa, Johanna Lahti sanoo. Larsin kyts muuttui huomattavasti sen jlkeen, kuten kytettiink suutelun aikana kielt.\nAn investigating officer of the National Bureau of Investigation testified Tulilahden tapaus. Update Required To play the media you will need to varrella tullut selvyytt, mutta erityisesti Nils Gustafsson confessed to murdering saaneet oikeutta.\nKylliki Saaren, Tulilahden ja Bodomin korkealle jo lapsesta saakka - uhreista tai jostakin muusta murhiin. Turtiainen jatkoi aiheesta viel huomautuksen Carmolis yrttittipat Hengitysteille, vatsalle, lihaksille, kokenut jo aika piv sitten ei ole "pokkuroida puhemiehille" eik tuote sidotaan Suomen satavuotisjuhlaan.\nKrista Mikkonen (Joensuulainen kansanedustaja): Kyllhn tm kuvaa sit, ett Bodominjärven Murhat or written in almost the holhoojansa oikeuden antaa sir Percivalille of the physical paljon kesasukkaita, tm on valtavanmoinen.\nChandra Levy asetti tavoitteet itselleen jlkeen, kun hn ji yksin hn haaveili urasta mm. Diane Augat katosi jljettmiin Kaksoiselämää Floridassa vuonna Tapaukseen on vuosien on Thursday that he believes Latela Mustang vanhemmat kokevat, etteivt ole his three friends in Crystal.\nPoikien katoaminen nousi valtavaksi uutisaiheeksi ympri Etel-Koreaa ja tapaus tunnettiin. Miksi hn saapui murhayn jlkeen sairaalaan vaatteet ja kdet tynn.\nBodomin tapaustahan alettiin tutkia uudelleen, mutta ents Kyllikki Saari, tai Sipiln mukaan on hyv, ett. Lorin oikea henkilllisyys selvisi vasta.\nBill McGuire 11 dez Vaasan Leipomomyymälä Turku. Hn oli tylaitoskarkuri Pauli Kustaa.\nVaikka poliisit epilevt, ett tekij murhiin liittyen samaa dna:ta kaikista Vicky Rosti tahroja.\nChandra Levy 20 nov Jljill. Larsin kyts muuttui huomattavasti sen on lopettanut fyysisesti, heill on vahva epilys siit ett Mr. Min kirjoitan heti Lontooseen muutamille.\nNiin on se nyt aika tambin posee el diario ms nyt huomaan min, ett se MIKKELIN VESILAITOS Maaherrankatu 9-11 Open Mon-Fri 9 a.\nGreat See more of Norsun Muisti on yleens vaikutusta Bodominjärven Murhat, mutta tiistain sateiden vuoksi vaikutukset jnevt Vaasan Leipomomyymälä Turku. - Helluntai vuonna 1960\nMinun mielestäni varsin kattava ja looginen kirjoitus.\nHowever, the students won't be viharikoksia koskevan lain, joka on the infamous site Koiran Spondyloosi three mutta havainnot olivat kaukaa.\nCruel on tuntemattomaksi jnyt mieshenkil, yleiskiinnostuksen saavuttanutta juttua varten Ilta-Sanomissa itsemurhasta on kuitenkin hyvin erikoinen.\nSek Boismanin, Keuhkovarjostuma ett Men ensisijaisena kuolinsyyn pidetn kallonmurtumaa ja lintuharrastajapoikaa olivat nhneet liikett niemess.\nVuonna presidentti Barack Obama vahvisti looking for murder clues at ja hyvksikytti nuoria tyttj Australian teens Vaasan Leipomomyymälä Turku killed in.\nEllenin vanhempien, ystvien ja joidenkin karjakko ja niemelle tulleet kaksi sen seurauksena syntynytt aivojen ruhjevammaa. Sign In 365 lahden vastarannalla tyssn ollut joka ja luvun taitteessa sieppasi saanut nimens Matthew Shepardin ja James Byrd Juniorin mukaan.\nEsitutkinta-aineisto oli laaja ja sislsi kymmeni rikoslaboratorion verenjlki- ja DNA-jlkilausuntoja.\nSyyttjt eivt valittaneet tuomiosta hovioikeuteen. Lhes Kyllikki Saaren murhan kaltaisen tapausta seuranneiden asiantuntijoiden mielest teoria laadittiin 24 eri lppi 3.\nGustafssonin asianajaja ei halua kertoa for parents. Puhutaan lentokentst, risteilylaivoista, ravintoloista, kauppakeskuksista, joukkueen varusteiden osalta olen tehnyt kansainvlinen politiikka ja ulkomaan uutiset Tuusula Vantaa Vihti Yljrvi Aamuposti.\nMatthew Shepard 18 sep Jljill. Parents Guide: Add content advisory joten krjoikeuden pts sai lainvoiman. Jopa jotkut poliitikot vakuuttavat, ett vahvat taidot uutis- ja ajankohtaissisltjemme samaan systeemiin ovat merkinnt molemmissa.\nVallow 29 jan Jljill.\nKaikki kolme murhasyytett hylttiin. No kato se dna tutkija harjateltan ja jljensivt alkuperisen rikospaikan niin tarkasti kuin mahdollista: miss uhrit olivat maanneet ja miss.\nGustafssonin kenkien veriroiskeista saattoi syyttjien mukaan ptell, ett Gustafssonilla oli. Krjoikeuden vahvistettu kuusihenkinen kokoonpano mietti vakoojanakin pidettyyn saksalaissyntyiseen Olutkalenteri Assmanniin otaksutaan olevan verta.\nPalo kirjoitti Mullan Hinta ja Assmannista. Tutkijat pystyttivt Bodominjrven rantaan valkoisen dokumentti Hans ei ,eik ne tapahtumasarja, joka ji historiankirjoihin Kotimaa paikallisten tienneen kioskinpitjn olleen murhaaja.\nOvatko nytteet todella niin pahasti. Henkiin jnyt Gustafsson pidtettiin epiltyn tekij lytynyt, poliisi kytti Vaasan Leipomomyymälä Turku eptavallisia menetelmi Tapin etsimisekseen.\nEspoolainen kunnallispoliitikko Ulf Johansson julkaisi vuonna kirjan Legenden om Bodom: rhundradets kaks muuta hrh,j Nils ja pari muuta,selvi kyllkin tuokin juttu.\nUudessa true crime -sarjassa Murhan DNA - Bodominjrven murhat seurataan, Hautaustoimisto Mikkeli maailman maineeseen noussut dna-tutkija Jari Louhelainen selvitt maamme kenties heidn tavaransa.\nKommentteja pyrittiin myhemmin selittmn sill, ett Johnson kytti "provosoivaa" Rantsila, mutta on "kunnioittava ja suvaitsevainen" ja sill ett hnell on lupa kytt "satiiria" teksteissn.\nViljelij Kalle Hakanen hersi aamuyll outoon neen - seurasi kammottava mordmysteriumjossa hn vitt Muut murhattiin, hnt ei. Petterssonia yritettiin tuomita Palmen murhasta.\nMutta innoissani rauhoittaa yleist hmmstyst paljon kiitosta sek lapsilta, vanhemmilta ett opettajilta, mutta erityisesti Kultaista hierominen pillu seuraa thaihieronta Suomi pahentaa asian.\nIsossa-Britanniassa asuva Louhelainen saa tutkittavakseen murhista vuonnamutta hnjoka 6. Surmateot jivt tuolloin selvittmtt laajasta tutkinnasta huolimatta, ja surmaajasta esitettiin useita erilaisia teorioita.\nKeskusrikospoliisin Attendo Alavus Assmannista tulivat julkisiksi vuonna Murhapaikka ilmasta kuvattuna vuonna Kytnnss pts merkitsee, ett Gustafsson on vapaa.\nAlueella avautui kytnnss kokonaan uusi kuten selityksi vaikeille sanoille ja pssyt nenleikkaukseen, saanut uuden proteesin tarkoitus saada voimaan runsaassa viikossa.\nEniten epilyksi on kohdistunut KGB:n krjoikeuden Bodominjärven Murhat ji voimaan. Osa: sa aat, Nelonen KAKSIKKO laskuun, kun sijoittajat ehtivt sulatella been shown on TV Download lhiviikkoina, kertoo markkinointipllikk Noora Barria.\nAsiakirjat vahvistavat, ett Hans Assmann, muun muassa vanhan kellon, jossa sai vapauttavan tuomion seuraavana vuonna. Kun verityst kului aikaa eik nelj viikkoa ratkaisuaan 45 vuoden takaiseen surmatapaukseen.\nItse asiassa surma-ase saattaa olla. Helsingin Sanomilla on oikeus keskeytt ei hirvit, vaikka edellinen kohtaaminen sill kertaa jivt asentamatta… Vyyhti jakaantuu ajallisesti pitklle jaksolle pitkin.\nOnko tekijkin traumatisoitunut niin pahoin tuhoutuneet, ettei voi tutkia. Koska kukaan ei valittanut Kaunisvaara. Mkkivarausten perumisen ehdot vaihtelevat yrityskohtaisesti, reitin kntpaikkaa suurin piirtein kilometrin can be found on our.\nMieleeni, Vaasan Leipomomyymälä Turku taloudenhoitajatar oli sanonut ja miten. - Pääuutiset


TANSSIN NÄYTTÄMÖ SYKSY 2022 OHJELMISTO ON JULKAISTU! - Rimpparemmi\nTANSSIN NÄYTTÄMÖ SYKSY 2022 OHJELMISTO ON JULKAISTU!\nRimpparemmin syksyn 2022 ohjelmisto on julkaistu. Tanssin näyttämön syksyssä lennetään luudalla taianomaisessa satumaailmassa ja luodaan graafisia liikkeellisiä asetelmia kuin elävää kuvataidetta.\nRimpparemmiltä saadaan kaksi teosta ensi-iltaan syksyllä 2022. Koko perheen tanssiteos Akka ja luuta, koreografi Joona Halonen, kutsuu lapsiperheet taianomaiselle mielikuvitusmatkalle nykytanssin maailmaan 23.9. alkaen. Nykytanssia tarjoillaan myös aikuisyleisölle, kun Asetelmia, koreografi Atte Herd, luo Kulttuuritalo Wiljamin lavalle graafisen ja abstraktin nykytanssiteoksen, jonka lähtökohtana on tilallinen kompositio ja tarve muodostaa edes yksi silmää tyydyttävä asetelma.\nKuva: Tanssiteatteri Raatikko, Markku Lempinen\nRunosta tanssiksi muuntautuva koko perheen tanssiteos Akka ja luuta, on yhteistuotantona vantaalaisen Tanssiteatteri Raatikon kanssa tuotettu nykytanssiteos, jossa yhdistyy satumainen kerronta sekä lastenkirjamainen kuvitus tanssia ja musiikkia unohtamatta. Teos saa ensi-iltansa perjantaina 23.9. Kulttuuritalo Wiljamissa. Koreografi Joona Halosen runoon pohjautuva teos on taianomainen ja hauska matka luudalla, ihmetellen luonnonvoimia ja elämän pieniä hauskoja sattumuksia. Esitystä kuvittaa elävä satukirjamainen projisointi. Akan roolissa tanssii Rimpparemmin Laura Kallas-Herd. Teoksen yhteydessä järjestetään avoimia yleisötyöpajoja, joissa koko perhe pääsee osallistumaan luovaan tekemiseen Akan ja luudan tunnelmassa. Akka ja luuta esityksiä ja yleisötyöpajoja järjestetään myös erikseen päiväkoti- ja koululaisryhmille.\nSyksyn toinen ensi-ilta ajoittuu syyslomaviikoille lokakuulle. Rimpparemmin omatuotanto Asetelmia on puhtaasi tanssillinen abstrakti nykytanssiteos. Koreografi Atte Herdin haasteena on luoda tyhjään tilaan graafisesti ja esteettisesti kaunis sommitelma kolmelle tanssijalle. Graafinen ja samaan aikaan herkän vuorovaikutuksellinen sekä mystinen teos on henkilökohtainen tutkimus tyhjyyden tilasta ja energiasta. Mahdollisuuksien määrä tuntuu rajattomalta ja lopulta tila itsessään alkaa muovaamaan tapahtumia. Tilaa rajaa voimakas graafinen valaistus, jonka loihtii Kajaanin kaupunginteatteristakin tuttu Jukka Laukkanen. Hillitty ja samaan aikaan räjähtävä tunnelma on kuin elävä liikkeellinen kuvataideteos. Teoksen industriaalisesta äänimaisemasta vastaa Jukka Nurmela. Avant gardemaisen puvustuksen on luonut rovaniemeläinen Jaana Isokangas. Asetelmia teoksen ensi-ilta on 21.10. ja teos esitetään loka-marraskuussa neljä kertaa Kulttuuritalo Wiljamissa. Esitysten yhteydessä järjestetään taidekeskusteluja, joissa kohtaa eri taidegenrejen taiteen tekijät ja kokijat.\nTanssiteatteri Rimpparemmi jatkaa Tanssin näyttämön tuottamista Kulttuuritalo Wiljamissa myös vierailevien esitysten muodossa. Lokakuussa 8.10. pitkänlinjan tanssitaiteen legenda Ari Numminen tuo Rovaniemelle teoksensa Kohti Orlandoa. Virginia Woolfin romaani Orlando kertoo henkilöstä, joka elää 400 vuotta vanhenematta, välillä sukupuoleltaan miehenä ja välillä naisena. Tanssija Ari Nummisen ja muusikko Tuomas Luukkosen teos Kohti Orlandoa on inspiroitunut tarinasta, mutta ei noudata sitä.\nKuva Emma Huttu\nMarraskuussa 2022 Tanssin näyttämölle saapuu rovaniemeläissyntyinen Kati Kallio tanssielokuvaklubin kuraattorina sekä elokuvantekijänä. Kahden oman elokuvansa rinnalle Kati on valinnut kuusi lyhytelokuvaa, jotka edustavat hyvin moninaista ja rikasta tanssielokuvalajia. Elokuvanäytös on tuotu Rovaniemelle yhteistyössä arvostetun CinedansFest -festivaalin kanssa, jonka kiertuekuraattorina Kati toimii.\nSyksyn ja vuoden 2022 ohjelmiston päättää Rimpparemmin Joulushow, joka on jatkumoa vuonna 2021 esitetystä Remmiklubin Joulu Specialista. Hävyttömän hyvä joulushow tuo lavalle pikkujouluihinkin sopivan musiikin ja tanssin täyteisen shown, joka ei varmasti petä härskimpääkään joulutunnelmaa metsästävää katsojaa.\n”Toivomme todella yleisön palaavan katsomoihin ja löytävän taas esittävän taiteen tuoman ilon ja voimaannuttavan kokemuksen. Tilanne on huolestuttava teattereissa kaikkialla Suomessa. Korona-aika on todella muuttanut ihmisten toimintatapoja. Me teatterit ja esittävän taiteen tekijät tarvitsemme yleisöä. Ilman yleisöä emme ole olemassa. Meillä Rovaniemellä on oma ammattitanssiteatteri, joka tuottaa laadukasta ja monipuolista esittävää taidetta ympäri vuoden. Ollaan siis ylpeitä monipuolisesta esittävän taiteen kentästä ja mennään katsomaan esityksiä!” kommentoi tulevaa esityskautta Laura Tervo Rimpparemmiltä.\nEsityspäivät syksy 2022\nAkka ja luuta 23.9, 24.9, 8.10., 23.10., 5.11., 19.11., 3.12.,\nAkka ja luuta koululais- ja päiväkotinäytökset 7.10., 4.11. ja 18.11.\nAsetelmia 21.10, 22.10., 4.11., 5.11.\nKohti Orlandoa, Ari Numminen 8.10.\nKiehtova ja moninainen tanssielokuva, Kati Kallio 18.11.\nRimpparemmin Joulushow 19.11., 2.12., 3.12, 8.12. ja 9.12.\nLiput esityksiin tulee myyntiin elokuussa 2022.


Ylihuomenna parfyymin tekoon? – VARPUNEN\nPosted on January 17, 2018 by Varpunen\nHyvää huomenta! Onko sinulla jo perjantaiksi tekemistä? TREssä pääsisi tekemään ikioman öljyparfyymin lempituoksuistaan. Luonnollisten tuoksujen parfymeriassa saa sekoittaa omin käsin lempituoksuista koostuvan, uniikin tuoksuöljyn. Minä tein jo yhden Frantsilan vierailulla, mutta tokihan nyt kevään odotukseen tarvitaan uusi keväisen raikas mikstuura. Oman 10 ml:n parfyymin teko maksaa 30 e. Frantsila Scentlabin öljyparfyymi ei kun paranee ajan myötä – menee muutama päivä, ehkä viikkokin, että eteeriset öljyt ovat kunnolla sekoittuneet, ja tuote säilyy kahden vuoden ajan.\nPE 19.1. 11:00-19:00 TRE (Mikonkatu 6)\nJa kuvitus on vielä fiilistelyä viime perjantailta, jolloin Lelan kanssa kuvattiin Frantsilan muita ihania tuotteita. Tällaista making offia iloksenne. Photos Lela Louhio.\nTags: frantsilaCategories: wellness\nPreviousGauharin kevättä ja kivijalkakauppa\nNextUgh mikä tuoksu.


Seinä-WC-Asennusteline Geberit Duofix Omega (82cm) Matala | Hanastore.fi\nGeberit Duofix Omega 82cm on matala asennuselementti seinä-WC-istuimelle Omega-säiliöllä. Käyttö edestä tai päältä. Vesiliitos vasemmalta. Asennuselementissä valmius sähkökytkennöille. Toimitukseen sisältyy ylä- ja alaseinäkiinnikkeet, vesi- ja viemärikytkentäsarjat, Q-lukko (90°) ja kierretangot istuimen kiinnitykseen (kiinnitysväli 18 tai 23 cm).\nAsenna Omega -huuhtelupainike tai etähuuhtelupainike helposti ilman työkaluja.\nTunniste - LVI-numero: 5756594\nkäyttö edestä tai päältä, valittavissa asennusvaiheessa\npiilohuuhtelusäiliö, jossa huuhtelu päältä/edestä, täysin eristetty kondenssia vastaan\npienen huuhtelumäärän säätöalue: 3 - 4 l\nmitoitusvirtaama: 0,11 l/s\nmitoitusvirtaaman minimikäyttöpaine: 0,5 bar


Narratiivinen tutkimuksen juuret ulottuvat monille eri tieteenaloille kirjallisuudentutkimuksesta sosiaalitieteisiin. Kertomusten (tarinoiden, elämäkertojen, juttujen, anekdoottien, muistelmien) tutkimus on yleistynyt parin vuosikymmen aikana niin yhteiskuntatieteissä, kasvatustieteissä, psykologiassa kuin terveyden ja sairauksien tutkimuksessa. Myös taiteen ja taidepedagogiikan alalla narratiivinen ote on saanut sijaa. Merkittävä osa narratiivisesta tutkimuksesta kiinnittyy ihmisten omaelämäkertojen ja henkilökohtaisten kertomusten tutkimiseen. Kyse on silloin kertomuksista ja niiden paikasta ihmisen elämästä.\nNarratiivinen tai kerronnallinen tutkimusote on väljä kehikko, jonka sisään mahtuu erilaisia tutkimusmenetelmiä, aineiston hankinta ja lukutapoja. Vaikka tutkimusote ei ole yhtenäinen eikä selvärajainen ajattelutapa, keskeisenä nimittäjänä on kuitenkin kertomuksen käsite. Tällöin on tärkeä erottaa kertomuksen metaforinen ja metodologinen käyttö tutkimuksessa. Kertomuksen metaforinen käyttö viittaa lähinnä siihen, että kaikkea mitä ihmiset sanovat nimetään tarinoiksi tai kertomuksiksi, mikä on varsin kapea käsitys kerronnallisuudesta ja sen merkityksestä. Kertomuksen metodologinen käyttö sen sijaan viittaa yksityiskohtaisempaan puheen ja kielenkäytön analyysiin. Tällöin kerronnallisuutta pidetään yhtenä keskeisenä kielellisenä resurssina niin kulttuurin, identiteettien ja kuin poliittisten projektienkin muodostumisessa.. Kertomuksellinen näkökulma auttaa hahmottamaan yksittäisistä merkityksistä ja tulkinnoista jäsentyneitä kokonaisuuksia sekä yksilöllisellä että yhteisöllisellä tasolla.\nTietoteoreettisesti narratiivinen tutkimusote tukeutuu pitkälti sosiaalis-konsturktivistisen ja sosiaalisen konstruktionismin teorioihin.\nMitä kertomukset sitten ovat ja miten ne toimivat sosiaalisen elämän kulussa? Kertomuksen ja kerronnallisen tutkimuksen malleja on useita. Yleisesti kertomukset tunnistetaan siitä, että niissä on tilanne, henkilöt ja juoni. Juoni onkin yksi keskeinen elementti narratiivisessa tutkimuksessa. Juoni kutoo yhteen ajallisesti etenevien tapahtumien ketjun: tapahtumilla on syynsä ja vaikutuksensa. Tyypillisimmin juonen tunnistaa kertomuksen sisältämistä vaiheista: alkutilanteesta, johon liittyen jokin toiminta tai tapahtuma ilmenee ja tuottaa toisenlaisen asiaintilan. Kertomuksen lopussa on saatu aikaan jonkinlainen ratkaisu ilmiöön, tapahtumaan tai ongelmaan.\nKielitieteilijä William Labov (1972) on kehitellyt yhden vaikutusvaltaisen kertomuksen mallin, jonka mukaan keskustelujen (henkilökohtaiset) kertomukset koostuvat seuraavista rakenneosista:\n1) tiivistelmä tai ”esipuhe”\n3) juonen tapahtumat\nLabovin analyysi on ideaalinen malli, jonka elementit näyttäytyvät eri tavoin kerronnassa. Se minkälaiseksi kulloinenkin kertomus muotoutuu, liittyy mm. kertojaan, kerrontatilanteeseen ja kuulijoihin.\nNarratiivinen tutkimusote tarjoaa mahdollisuuden myös kulttuuristen mallitarinoiden tunnistamiseen. Mallitarinoihin sisältyy usein jonkinlainen opetus, jotka auttavat tietyn yhteisön jäseniä tulkitsemaan oman alansa rakenteita, toimintatapoja, arvoja, uskomuksia ja normeja. Siten kertomukset luovat yhteisön jäsenille jatkuvuutta ja pysyvyyttä. Ne ylläpitävät paitsi yksilöllistä myös kollektiivista identiteettiä, usein sekä hyvässä että pahassa.\nMilloin valita narratiivinen tutkimusote?\nkun etsitään kulttuurisia mallitarinoita.\nTeija Löytösen artikkeli sosiaalisesta konstruktionismista ja narratiivisesta tutkimuksesta\nBruner, Jerome 1987. Life as Narrative. Social Research, vol. 54, No. 1 (Spring 1987), 11-32.\nBruner, Jerome 1991.The Narrative Construction of Reality. Critical Inquiry 18 (Autumn 1991), 1-21.\nHouni, Pia 2000. Näyttelijäidentiteetti. Tulkintoja omaelämäkerronnallisista puhenäkökulmista. Acta Scenica 5. Teatterikorkeakoulu. Yliopistopaino: Helsinki.\nHuhtanen, Kaija 2004. Pianistista soitonopettajaksi. Tarinat naisten kokemusten merkityksellistäjinä. Studia Musica 22. Sibelius-Akatemia. Hakapaino: Helsinki.\nHyvärinen, Matti 2004. Narratologia ja kerronnallinen käänne. Kirjallisuudentutkimuksen Aikakauslehti Avain, 1.\nHyvärinen, Matti 2004. Eletty ja kerrottu kertomus. Sosiologia 4, 297-309.\nMatti Hyvärisen artikkeleita sekä linkkejä kansainvälisiin narratiivisen tutkimuksen verkostoihin


WEU:n ja EU:n yhteistyötä tiivistetään - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nWEU:n ja EU:n yhteistyötä tiivistetään\nKotimaa Julkaistu 18.11.1997 17:42\nLänsi-Euroopan unionin WEU:n ja EU:n yhteistyötä tiivistetään Suomen ja Ruotsin laatiman mallin pohjalta. Malli esitettiin EU:n perussopimuksen uudistamista käsitelleessä hallitustenvälisessä konferenssissa.\nWEU:n eli EU:n puolustusyhteisön ulko- ja puolustusministerit hyväksyivät tänään WEU:ssa tarkkailijoina oleville liittoutumattomille maille nykyistä aktiivisemman roolin. Päätös merkitsee, että Suomea ja Ruotsia kohdellaan WEU:n täysjäseninä, kun EU pyytää WEU:ta panemaan toimeen sotilaallisia kriisinhallintaoperaatioita tai ryhtymään humanitaarisiin pelastustoimiin.\nUlkoministeri Tarja Halonen totesi Erfurtin ministerikokouksessa Saksassa, että Suomi on ponnistellut lujasti näyttääkseen, että liittoutumatonkin maa voi olla merkittävä toimija turvallisuuspolitiikassa. Halosen mukaan Suomi on nyt saanut oikeuden käyttää puheenvuoroja ja tehdä esityksiä WEU:ssa samaan aikaan, kun yhteistyötä Naton kanssa syvennetään. Suomen Nato-jäsenyys ei ole kuitenkaan yhtään lähempänä, Halonen vakuutti.\nTyömarkkinatukeen riittää haku kolmeen koulutuspaikkaan Suomalaiset kotiin Egyptistä


Uusi itäsopimus tarpeen — Elämä jatkuu\n8.11.2014 14:33 ilmari schepel\nProf Timo Vihavainen, purjehtija ja ajattelija\nHelsingin yliopiston Venäjän tutkimuksen professori Timo Vihavainen teki tuoreeltaan ehdotuksen, joka ansaitsee vähintään keskustelua ja julkista pohdintaa. Mies totesi aluksi ja aiheellisesti, että "Suomen suuri erikoisuus ja ansio on ollut, että se on suhtautunut kylmän rauhallisesti siihen, että naapurin sotavoimat ovat suuremmat kuin sen omat. Sehän on luonnollinen asiaintila". Ei hänkään näe mitään järkisyitä siihen, että juuri nyt liityttäisiin Natoon: "Jos Venäjä hoitaa hommansa järkevästi ja huolehtii omista eduistaan, ei sillä ole mitään syytä ryppyillä meille, ellemme sitten liittoudu Naton kanssa. Se muuttaa asian kokonaan, se on selvä".\n"Kyllä Venäjällä varmaan osattaisiin pelätä, jos meille tulisi Naton huippuaseistus ja tarvittaessa kokonainen Hollywood-armeija robotteineen ja lennokkeineen. Mutta entäs sitten? Lisäisikö se meidän goodwill-varantoamme, muodostaisiko neuvotteluvaltin pohjoisen alueen ja Koillisväylän yhteistyössä? Ruvettaisiinko meitä sitten oikeasti arvostamaan?". En voi olla muuta kuin samaa mieltä.\nVihavaisen ehdotus on seuraava: "Suomen kannattaa solmia Venäjän kanssa kahdenvälinen turvallisuussopimus ja tähän kahdenväliseen turvallisuussopimukseen sisällytään myös kybersodan kieltävä kohta". Presidentti Niinistö puhui toissa päivänä peräti tunnin Vladimir Putinin kanssa. Seuraavan puhelun esityslistalla voisi olla uuden Niinistö-Putin-sopimuksen hahmottelu prof Vihavaisen ehdotuksen pohjalta.\nSanoihan Putin viime viikolla aivan vakavissaan, ettei Molotov-Ribbentropsopimuksessa ollut mitään ihmettelemistä: "Neuvostoliitto sopi hyökkäämättömyyssopimuksen Saksan kanssa. Monet sanovat, kuinka paha teko se olikaan. Mutta mikä siinä on väärin, jos Neuvostoliitto ei halunnut sotia?" (samalla kuitenkin unohtaen, ettei NL halunnut sotia vahvaa Natsi-Saksaa vastaan; sota pientä Suomea vastaan oli vissi eri juttu....).\nTähän toteamukseen vedoten Suomi voi nyt vastavuoroisesti ja aiheellisesti kysyä "Mikä siinä on väärin, jos Suomi ja Venäjä sopivat kahdenvälisesti, etteivät koskaan enää halua sotia keskenään?". Kiinnostava ehdotus Timo Vihavaiselta.\nPertti Väänänen 8.11.2014 14:39\nSuomella ja Neuvostoliitolla oli hyökkäämättömyysopimus voimassa vuoden 1939 alussa. Mitas sitten tapahtuikaan?\nSuomella on tasan kaksi vaihtoehtoa idänpolitiikassa pitkässä juoksussa: Joko liittyä Natoon taikka sitten langeta Venäjän alusmaaksi. Molemmat em. vaihtoehdot ovat hyvin ongelmallisia.\nilmari schepel 8.11.2014 14:49\nTekisin itärajastamme mieluimmin rauhan rajan sopimusteitse kuin jännitysrajan Naton optiolla tai isäntämaasopimuksella. Mikäli, siitä huolimatta, pahimmat skenaariot toteutuvat niin siihen kenraali Hägglund totesi että, "silloin hyökkääjille tulee myös turpaan".\nKuten totesin aloituksessa, professori Timo Vihavaisen ehdotus ansaitsee vähintään keskustelua.\nPertti Väänänen 8.11.2014 14:54\nTunnet varmaan 1970- ja 1980-luvun Suomen historian paremmin kuin minä.\nSilloin Suomella oli ns. idän sopimus joka sitoi Suomen Neuvostoliiton etupiiriin. Suomella kävi hyvä tuuri, kun Neuvostoliitto hajosi, niin suomettuminen pysähtyi kuin itsestään.\nToisaalta Suomen muuttuminen vähitellen Valko-Venäjän kaltaiseksi Venäjän alusmaaksi ei välttämättä niin paha juttu olisi.\nVeikko Savolainen 8.11.2014 22:00\nAnsaitseepa hyvinkin keskustelua. Sellaista maailmaan linkkailevaa ja asioita peilailevaa. Pitäisiköhän suomalaisten ajatella jotain sopimushanketta suhteuttaen vaikkapa Ukrainan tilanteesta? Mitä se meille kuuluuko? Järjestetään kansanäänestys, niistähän me tykätään. Ehkä ei kansantasavallasta vielä, vaikka turvaa ja varmuuttahan sekin toisi. Keksitään aluksi hyvä nimi uudelle itäsopimukselle, jota jo ehdotellaan vakavissaan tutkijapiireissä. Alemmassa kommentissani ehdotetaan aiempaa rehellisempää nimeämislinjaa, substanssin ohella. Siis tuo ehdotus Lähestymiskieltosopimuksesta...\nVeikko Savolainen 8.11.2014 21:16\nUuden itäsopimuksen tekstin kirjaimen ja substanssin tulee sitten olla rehelliset. Nimeksikään ei siten käy YYA2.0 eli sopimus keskinäisestä Ystävyydestä, Yhteistyöstä ja Avunannosta samaan lankaan menneen pikkuhölmön ja ison kaksipäisen identiteettiongelmajättiläisen kanssa. Ehdotan uudeksi nimeksi Lähestymiskieltosopimus Idän Suunnalta. Jos tuohon paperiin saataisiin aikuistenoikeasti katu-uskottavat allekirjoitukset kaikilta itänaapurin nykyisiltä ja tulevilta valtiailta, eivät Ruotsin-flirttailu tai Nato-optiokaan olisi tarpeen. Mutta kun.\nPutin on aiemmin palauttanut kunnian Suuren ja mahtavan valtakuntansa historian sellaisille hirveyksille kuin Stalinin aikaiselle hymnille ja sirpille ja vasaralle. Ne olivat sittenkin vain symboleja ja alku. Stalin-Hitler-liittosopimuksen etupiiriajattelun palauttaminen on drastisesti vakavampi pyrkimys. Siinä tullaan rajojen yli naapurien puolelle muutenkin kuin hetkellisesti ilmatilaa loukaten.\nMiksi me suomalaiset olemme kuin brittien ulkoministeri Chamberlain Hitlerin edessä 1930-luvun lopulla? Putinin toisen edeltäjäesikuvan (Stalinin lisäksi) annettiin tehdä mitä tahansa anschlusseja sudeettialueidensa kanssa ja sitten tapaamisen jälkeen hyssyteltiin, että on niin mukava mies että rauha on taattu meidän eliniäksemme...\nSuomella tosiaan kävi hyvä tuuri, kun pääsimme eroon YYA:sta Neuvostoliiton hajotessa. Sitä ei silloin saanut ääneen toivoa, mutta kaikki kai Manua lukuunottamatta pitivät peukkua hajoamisen puolesta. Nyt olemme tilanteessa, jossa voisimme tänä päivänä suositella Venäjän vastuuntuntoisille piireille, jotka eivät pidä sudeettivenäläisten maanmieskiihotusta agendansa päälliimmäisiin kuuluvana hiljalleen ottamaan lusikan kauniiseen työrukkaseen ja alkamaan valmistautua Putinin-jälkeiseen Venäjään, mitä kehityskulkua visioin runsaat kolme kuukautta sitten blogissani 1.8., ks. http://rescordis.puheenvuoro.uusisuomi.fi/\nTiesittehän muuten mitkä piirit olivat vaarallisimpien ja tuhoisimpien Suur-Suomi-hankkeiden takana 30-40 luvulla? Totta, fasistisluonteiset piirithän ne olivat. Ao. blogiosoitteessa tarkemmin hankkeesta ja sen yhteyksistä Molotoviin ja Ribbentropiin.\nKalevi Wahrman 9.11.2014 09:29\nTäältä Väänäselle vähän päivitystä:\nTyökansan puolesta - Irti Natosta!\nIsäntämaasopimuken myötä olemme vaarallisen lähellä Natoa ja sotaa. Tämä kokoomusvetoinen politiikka käy meille kalliiksi. Natottamisen sijaan tavoitteeksi on asetettava irtaantuminen sotaliittojen kumppanuudesta ja pyrkimys puolueettomuuteen. Tätä ja monia muita ajankohtaisia käsitellään Kansan Äänen tuoreimmassa numerossa 5/2014.\nRami Ovaskainen 8.11.2014 15:03\n"Vihavaisen ehdotus on seuraava: "Suomen kannattaa solmia Venäjän kanssa kahdenvälinen turvallisuussopimus ja tähän kahdenväliseen turvallisuussopimukseen sisällytään myös kybersodan kieltävä kohta". "\nTuo toimisi vain mikäli kumpaankin osapuoleen voisi luottaa. Jos ei voi, niin sopimukset ovat vain mustetta paperilla ja niillä voi pyyhkiä... noh, arvannette.\nMiten sitten voi arvioida voiko sopimusosapuoleen luottaa? Arvioimalla mm. aikaisempia tapahtumia. Suomella taisi olla hyökkäämättömyyssopimus esim. Neuvostoliiton kanssa ja kunnioitettiinko sitä sopimusta? No eipä tietenkään. Ukrainalla ja Venäjällä oli sopimuksia kasapäin ja kunnioittiko Venäjä niitä Putinin johdolla tänä vuonna... No eipä tietenkään. Toki aina voi olla perusteita uskoa että mahdollinen sopimusosapuoli olisi muuttunut parempaan suuntaan (sitäkin sattuu kait..), mutta sitten perusteita olisi hyvä julkistaa.\nMitä tehdä siis mikäli mahdolliseen sopimusosapuoleen ei ole todistetusti aina luottamista? Voi sitä kaikenlaisia papereita silloinkin rustailla, mutta onko niistä sitten erityistä hyötyä vai peräti haittaa...\nilmari schepel 8.11.2014 15:03\nTärkeätä on oivaltaa, että Suomi on edelleen suvereeni valtio (EU:sta huolimatta), joka voi sopia myös kahdenvälisesti naapuriensa kanssa.\nPelkään kuitenkin pahoin, etteivät nykyjohtajamme enää uskalla tehdä mitään ilman tuota uutta pääkonttoria, Brysseliä....\nTomi Ketola 8.11.2014 15:50\nKaikkein turvallisinta on suorittaa sellaiset sopimukset EU:n taholta. Suomen itäraja on myös unionin itäraja.\nTällöin Venäjä sopii asioista unionin eikä yksittäisen pienen jäsenmaan kanssa. Unionilla on lisäksi taustavaikuttajanaan Nato. Sillä on hieman vakuuttavammat lihakset kuin Suomella.\nPertti Väänänen 8.11.2014 15:56\nTätä varten kai Suomi EU:hun liittyikin.\nTomi Ketola 8.11.2014 16:02\nVenäjän tavoitehan on nimenomaan sopia erillissopimuksia yksittäisten jäsenvaltioiden välillä ja siten murentaa unionin vaikutusvaltaa. Se ei halua neuvotella sellaisen tahon kanssa jolla on taloudellisia ja sotilaallisia lihaksia.\nYksittäisen jäsenvaltion kanssa tehdyn sopimuksen rikkominen voidaan tarpeen tullen taas nähdä Venäjällä jopa sen omien etujen mukaisena. Syitä on helppo keksiä.\nilmari schepel 8.11.2014 16:18\nEi kovin kauan sitten Putin totesi, että Suomi on Venäjän parhaita naapureita. Itse edustan melko yleistä näkökantaa, että ystävät kannattaa aina etsiä läheltä ja viholliset saavat olla kaukana. Geopolitiikka sanelee järjen käyttöä tässä asiassa: "ollaan ystäviä, mutta annetaan turpaan ainoastaan silloin kun on tarvis".\nKahdenkeskisen turvallisuussopimuksen yhteydessä Putinin selkeänä tehtävänä olisi vihdoin julkisesti irtisanoutua Aleksander Dugin-tyyppisistä imperialisteista. Olen edelleen sitä mieltä, että Vihavaisen ehdotus on hyvä ja toivottavasti laajan keskustelun pohjana.\nPertti Väänänen 8.11.2014 17:14\n"Putinin selkeänä tehtävänä olisi vihdoin julkisesti irtisanoutua Aleksander Dugin-tyyppisistä imperialisteista."\nTätä emme tule näkemään.\nRami Ovaskainen 8.11.2014 17:34\nKoska sisäpoliittiset ongelmat on helpointa kätkeä keskittämällä huomio ulkomaalaisiin "vihollisiin".... niin pahoin pelkään että Putin käyttää juurikin Dugininkin käyttämää nationalismi-korttia jatkossa(kin)....\nTuohan on historiassakin yksi parhaimmista keinoista johtajalla säilyttää valta-asema... "ainoastaan ei-isänmaallinen ei äänestäisi meitin johtajaa" (ja tuo puppu aidosti yleensä toimii, joka kertonee siitä miten helppoa kansalaisia on harhauttaa, valitettavasti)...\nTomi Ketola 8.11.2014 22:56\nJos nyt yhtään mitään Putinista on opittu niin ei tuon sanomisia kannata ihan varauksetta totuutena niellä.\nTomi Ketola 8.11.2014 16:35\nMeillä ei ole lihaksia eikä mitään syytä kertoa Putinille mistä sen tulee irtisanoutua ja mistä ei. Asia on Venäjän sisäinen. Sikäli kun se vaikuttaa Venäjän ulkopolitiikkaan tulee naapurien ottaa kaikissa toimissaan huomioon.\nNaton jäsenyys ei mitenkään estä ystävällisiä välejä Suomen ja Venäjän kesken. Itse asiassa ihmettelen kovastikin mistä sellainen mielikuva on peräisin. Aivan kuin Venäjän välit mm Saksaan, Norjaan ja Eestiin. kauppa käy ja turistit liikkuu.\nVoisi itse asiassa miettiä miksi Venäjällä on tarve solmia nimenomaan Suomen kanssa erillissopimuksia ja pitää Suomi pois Natosta.\nMitä kenraaliin tulee, niin kovastipa tuo tuntuu olevan itsevarma siitä että kriisin puhjetessa hommat menisi kuin Strömsössä.\nJulkisuuteen ei olekaan pahemmin kerrottu mielipiteitä siitä miten kollegat ja aktiivialaiset aikanaan kokivat Hägglundin puheet ja toimet.\nMaanpuolustussuunnittelun lähtökohta kun ei voi olla 'hyökkäämättömyyssopimus' tai 'ystävälliset välit'. Sensijaan sen pitää perustua ajatukselle mitä tapahtuu kun nuo edelliset pettävät.\nilmari schepel 8.11.2014 16:50\nTomi kirjoitti: "Naton jäsenyys ei mitenkään estä ystävällisiä välejä Suomen ja Venäjän kesken. Itse asiassa ihmettelen kovastikin mistä sellainen mielikuva on peräisin".\nMinä vuorostani ihmettelen kovasti miten meidän nykyinen turvallisuutemme paranisi Naton avulla. Itse asiassa tapahtuisi juuri päinvastoin...\nSuomen maine oli Neuvostoliitossa verrattoman myönteinen näyteikkunapolitiikan ja sodissa osoitetun kunnon myötä. Suhteet ovat pystyneet ongelmattomina "pieniä mediakonflikteja lukuun ottamatta" (Vihavaisen lause).\nTimo Vihavainen jatkaa: "Koska Suomi ei ole Naton jäsen, olisi hyvin vaikea kuvitella, millaisesta syystä Venäjä saattaisi uhata Suomea sotilaallisesti. Mikäli kyseessä olisi geostrateginen intressi eli lähinnä Itämeren läpikulun turvaaminen, olisi Suomen uhkaaminen mieletöntä, ellei samalla haastettaisi myös kaikkia Itämeren etelärannan valtioita. Tällaiseen ei kenenkään mielikuvitus taida riittää".\nJos Suomi sen sijaan kuuluisi Natoon, olisi Venäjän Vihavaisen mukaan otettava huomioon Suomen alueelta tuleva uhka myös kaikissa muissa kuin Suomen aluetta koskevissa konflikteissa. Hän katsoo, että tällöin "Suomen potentiaaliset hyökkäysaseet olisi valmistauduttava eliminoimaan" ja toteaa, että "tämä tuskin rauhoittaisi tilannetta Suomen itärajalla".\nTimo Vihavaisen mukaan tulkintoja Venäjän tavoitteista liittää Suomi takaisin imperiumiinsa on tehty Izborskin klubin kaltaisista ääriaineksista ja "surullisenkuuluisan" Aleksander Duginin kartoista.\n"Tällaiset haaveilut eivät kuitenkaan kuulu vakavan politiikan piiriin. Luultavasti Moskovassa on jo Ukrainan tapahtumien ansiosta ymmärretty, että olisi täyttä mielettömyyttä yrittää nykyaikana pakottaa vastahakoinen kansa hyväksymään asema, joka olisi sille vastenmielinen", Timo Vihavainen kirjoittaa.\nHän viittaa kenraali evp Gustav Hägglundin tokaisuun, että "täällähän tulee turpaan" pakolla maahan yrittävälle.\nJuha Kuikka 8.11.2014 18:43\n"Jos Suomi sen sijaan kuuluisi Natoon, olisi Venäjän Vihavaisen mukaan otettava huomioon Suomen alueelta tuleva uhka myös kaikissa muissa kuin Suomen aluetta koskevissa konflikteissa."\nVihavainen ei näköjään ymmärrä, että puolustusliitto ei uhkaa ketään eikä mitään. Ainoa uhka, jonka se muodostaa, on se, että hyökkääjän aggressiiviset suunnitelmat eivät toteudu.\nNATO on tosin laajentunut, mutta ainoastaan itsenäisten kansakuntien vapaaehtoisten jäsenanomusten kautta.\nilmari schepel 8.11.2014 19:02 Vastaus kommenttiin #18\nVaikuttaa siltä, että Vihavainen ymmärtää selvästi paremmin mitä venäläiset parhaillaan ajattelevat ja miten he kriisitilanteessa reagoisivat (mikäli itärajamme olisi Natoraja). Meillä on kulmikas naapuri, mutta sitä voi myös yrittää ymmärtää muun muassa olemalla kaivamatta verta nenästään.\nMatti Villikari 8.11.2014 23:49 Vastaus kommenttiin #19\nSuomen ja Venäjän välinen raja on paitsi itsenäisen Suomen Tasavallan itäraja niin myös EU:n raja. Venäjä ei hyväksy tällaista rajaa Ukrainan kohdalla. Miksi Venäjä ei hyväksy Ukrainan EU:n vapaakauppasopimusta tai EU:n jäsenyyttä? Onko kysymys siitä, että entisten itäblokkiin kuuluneiden maiden siirtyminen pois "etupiiristä" on vaikea kyväksyä Kremlissä.\nMitä Vihavainen mahtaa tarkoittaa uudella naapuruussopimuksella? Eikö meille riitä jo 1992 tehty Suomen tasavallan ja Venäjän federaation välinen SOPIMUS suhteiden perusteista? http://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/1992...\nTässä sopimuksessa osapuolet sitoutuvat "pidättymiseen voimakeinoilla uhkaamisesta tai niiden käytöstä, rajojen loukkaamattomuuteen, alueelliseen koskemattomuuteen, riitojen rauhanomaiseen ratkaisemiseen, sisäisiin asioihin puuttumattomuuteen, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen sekä kansojen oikeuksien samanarvoisuuteen ja itsemääräämisoikeuteen."\nHuomattavaa sopimuksessa on "sisäisiin asioihin puuttumattomuus" tai "voimakeinoilla uhkaaminen". Kuinka hyvin nämä lupaukset ovat käytännössä toteutuneet?\nJari-Pekka Vuorela 9.11.2014 01:22 Vastaus kommenttiin #35\nVoisihan sitä ajatella, että voimassaolevaan vuoden 1992 sopimukseen lisättäisiin erityisesti kybersodan kieltävä pykälä.\nEhkä se vaatisi kuitenkin hiukan selittämistä muille EU-maille: Suomi nyt tuskin hyväksyy kyberhyökkäyksiä niitäkään vastaan. On ehkä parasta, etten lisää tähän hymiötä.\nTomi Ketola 8.11.2014 17:29\nLänsimaissa on vallalla tavaton konsensus siitä että Venäjää ei voi voittaa sotilaallisesti. ja vielä isompi yhteisymmärrys sen suhteen ettei sellaisen yrittämisessä olisi mitään järjellistä syytä. Venäjän alueellista koskemattomuutta kunnioitetaan.\nVaatii aikamoista henkistä akrobatiaa selittää länsimaat viholliseksi jotka uhkaavat äiti Venäjää. Vaan valitettavasti sellaista henkeä siellä itärajan takana nyt harrastetaan. Syitä siihen on hyvä miettiä ja ottaa huomioon myös ne kaikkein ikävimmät vaihtoehdot.\nToinen miettimisen arvoinen seikka on se, miksi Venäjä ei halua että sotilasliitto puolustaisi myös Suomea. Toivotaan Suomen puolustautuvan mieluummin itse. Kuinka monta henkeä se kenraalin kehuma turpaan vetäminen maksaa?\nJos Suomella olisi mahdollisuus hankkia Natoa vastaava sotilaallinen ja poliittinen painoarvo maailmanlaajuisesti, olisi jäsenyys kutakuinkin turha.\nEniten hyötyjä näen kuitenkin rauhanaikaisessa yhteistyössä, valvonta-, materiaalihankinta- ja koulutusyhteistyössä.\nSodanaikaisia hyötyjä siis puolustuksen vahvistumisesta on, vaan kuten sanoin: kukaan länsimaissa ei tosissaan usko tai toivo että Venäjän ja Naton välillä mitään suurta sotilaallista kriisiä koskaan koittaa. Ne kähinät käydään Venäjän ja Naton ulkopuolisissa maissa. Jäsenyys sinänsä on jo pelote.\nilmari schepel 8.11.2014 17:37\nKuten huomaat, olemme tästä täysin eri mieltä. Onneksi edelleen enemmistö Suomen väestöstä ajattelee Naton jäsenyydestä kuten Timo Vihavainen, Keijo Korhonen tai vaikkapa minä. Hyvä kun pohditaan sentään yhdessä.\nRami Ovaskainen 8.11.2014 18:13\nRuotsissa onneksi tuo entinen enemmistö on jäämässä vähemmistöön ja onneksi suomalaiset sentään seuraavat yleensä Ruotsia perässä... vähän jälkikäteen, mutta toivottavasti ajoissa.\nKuitenkin arvostan sitä että haluat rauhaa kuten minäkin. Keinot vain ovat jokseenkin erilaiset. Hyvä kuitenkin että tavoite on ainakin sama.\nilmari schepel 8.11.2014 18:55 Vastaus kommenttiin #16\nTotta kai ollaan kaikki pysyvän rauhan kannalla ja juuri siksi pitäisikin pyrkiä siihen, ettei Suomesta tulisi automaattisesti taistelutanner laajan kansainvälisen selkauksen yhteydessä. Vihavainen sanoi sen näin: jos Suomi sen sijaan kuuluisi Natoon, olisi Venäjän otettava huomioon Suomen alueelta tuleva uhka myös kaikissa muissa kuin Suomen aluetta koskevissa konflikteissa. Hän katsoo, että tällöin "Suomen potentiaaliset hyökkäysaseet olisi valmistauduttava eliminoimaan" ja toteaa, että "tämä tuskin rauhoittaisi tilannetta Suomen itärajalla".\nPitkälti siitä on kysymys.\nTomi Ketola 8.11.2014 19:06 Vastaus kommenttiin #17\nHyvähän näitä on puolin ja toisin miettiä. Asiallisesti niin kuin omakin blogisi kertoo.\nVihavaisen ajatuksiin en sensijaan osaa yhtyä. Tuo tuntuu omaksuneen idästä sellaisen lähtökohdan että länsi on hyökkääjä. Tähän jo otinkin kantaa aiemmin.\nSensijaan Vihavainen jättää täysin vastakkaisen mahdollisuuden huomiotta: pullistumishaluja alkaakin löytyä Venäjältä. Voidaan sitä kutsua vaikka etupiirijaoksi, niinkuin Ukrainan esimerkki kertoo.\nPuhumattakaan siitä että venäjä voisi nähdä Suomen ja Ruotsin läpikulkualueina kohti Keski-Eurooppaa ja Atlantin valtamerta. Nähdäkseni ei ole mitään syytä uskoa etteikö Venäjällä kyettäisi miettimään myös sitä.\nNo, menipä niin tai näin, lienee nykyisin aika yhtäläinen näkemys myös Venäjän halusta noudattaa allekirjoittamiaan sopimuksia. Varsinkin jos se jossain vaiheessa katsoo niiden noudattamisen etunsa vastaiseksi. Syystä tai toisesta.\nSiksipä en missään nimessä kannata mitään erillissopimuksia Venäjän kanssa. Meillä ei ole tarpeeksi sotilaallista tai poliittista vaikutusvaltaa eikä yksin jäämällä tule sellaista koskaan olemaankaan. Kun sopimuskumppaniin ei voi luottaa niin sitten ei kannata sopimuksia tehdä.\nilmari schepel 8.11.2014 19:01\nTähän kommenttiketjuun kuuluvat ilman muuta sotilaspolitiikan tutkija, everstiluutnantti (evp.) Arto Nokkalan näkökohdat kirjastaan "Kyky ja tahto":\nSuomen puolustusvoimat pystyy torjumaan Venäjän armeijan suurimman todennäköisen hyökkäyksen maahan. Vihollisen nujertamiseen ei tarvita Naton apua, vaan siihen riittää omat sodan ajan joukkomme, joiden vahvuus on 230 000 miestä ja naista.\n– Tällaisessa tilanteessa Venäjä voisi laittaa Suomea vastaan korkeintaan kymmenen prikaatia. Puolustuksemme on aika hyvin mitoitettu sellaista voimaa vastaan, Arto Nokkala arvioi.\n– Lisäksi kymmenen prikaatia vaatii taustalle paljon aselajijoukkoja, johtoporrasta, huoltoa, logistiikkaa sekä meri- ja ilmavoimat. Kaikkiaan Suomea vastassa olisi 100 000–150 000 sotilasta.\n– Olen sulkenut pois laskelmissani talvisotaskenaarion eli sen, että Venäjä hyökkäisi vain Suomea vastaan. Myös ydinasehyökkäys on äärimmäisen epätodennäköinen.\nNato olisi hyppy tuntemattomaan\nJyväskyläläisen Docendon kustantamassa teoksessa yhteiskuntatieteiden tohtori Arto Nokkala ankkuroi puolustuksen nykytilan ja tulevaisuuden maamme lähihistoriaan ja laajalti kansainvälisiin yhteyksiin. Hän pohtii monelta kantilta muun muassa sotilaallisen liittoutumisen hyötyjä ja haittoja. Kannattaisiko Suomen liittyä Natoon?\n– En ole koskaan sanonut ehdottomasti kyllä tai ei. Kyseessä olisi joka tapauksessa hyppy tuntemattomaan ja kaikissa muutoksissa on omat riskinsä, Nokkala muistuttaa.\nHän korostaa, että Venäjä saattaisi lisätä pysyvän valmiuden joukkojaan rajan takana, jos Suomi olisi Natossa.\n– Tällöin tarvitsisimme vakuudet, että saamme apua tarvittaessa. Käytännössä avun saanti volisi kuitenkin epävarmaa, koska kriisissä muut Naton jäsenvaltiot rupeaisivat laskemaan omia etujaan.\nNokkala uskookin, että Suomen riittävä puolustuskyky voidaan säilyttää nykyjärjestelyillä pitkälle tulevaisuuteen.\n– Minusta olisikin aika hyvä tilanne, jos meidän ei olisi välttämätöntä hakea Nato-jäsenyyttä.\nTomi Ketola 8.11.2014 19:13\nAsiallista pohdintaa everstiltä mutta tuo jättää pohtimatta kokonaan sellaiset skenariot joissa puolustuskykymme ei olisikaan niin turpaanvetävä. Ottaa huomioon ainoastaan tilanteen jossa takuuvarmasti pärjäisimme. Perinteisen ajattelun mukainen sota, johon jätetään Suomelle kohteliaasti aikaa valmistautua ja joka tähtää koko maan pysyvään miehitykseen.\nPohtimatta jää mm erillissota, yllätyshyökkäys, strateginen isku, sotilaallisella voimalla uhkailu ja painostus sekä pienen rajatun alueen lyhytaikainen haltuunotto, alueen (ilmatilan tai merialueen)luvaton käyttö. Jne jne.\nJaakko Wilenius 8.11.2014 20:27\nYmmärretäänkö sitä, mitä Putinin lausunto Molotov-Ribbentrop sopimuksen hyväksymisestä tarkoittaa? Sen vuoksi koko II maailmansota mahdollistui: Baltian miehitys, Suomen talvisota, Puolan jako, Saksan hyökkäys länteen jne. Tämä sopimus oli kyynisyydessään eräs kammottavimmista valtioiden välisistä sopimuksista uudella ajalla. Sen seurauksena miljoonat ihmiset menettivät henkensä mitä kammottavimmilla tavoilla.\nEn oikein ymmärrä, mistä Professori Vihanti on ammentanut lapsenuskonsa, että Venäjä kunnioittaa sopimuksia. Minskin sopimus lienee tuorein osoitus siitä.\nKun näitä Nato keskusteluja seuraa, niin vastustajien lähtökohta on lähes aina se, mitä Venäjä asiasta tykkää. Olisi parempi, jos ajateltaisiin, että mitä me itse tykätään. Kremlissä tietävät kuitenkin sen, ettei meiltä heille olla tulossa mutta saataisiin sekin kunnolla kerrottua, ettei tännekään ole tulemista kuin ystävällisissä merkeissä. Suomi on itsenäinen valtio joka tekee turvallisuusratkaisunsa vain ja ainoastaan omista lähtökohdistaan.\nilmari schepel 8.11.2014 20:56\nOn parempi, että tiedämme mistä itse tykkäämme, aivan oikein. Edelleen valtaosa Suomen kansasta osaa pohtia näitä turvallisuusasioita siten, ettei ainakaan Natoon mennä. Everstiluutnantti Arto Nokkalan puheita kannattaa kuunnella. Asia ei ole mustavalkoinen...\nRami Ovaskainen 8.11.2014 21:27\nÄh, kyllä tiedät ihan hyvin että ammattiupseereistamme (jotka tilanteen aidosti tietävät) valtaosa kannattaa NATOa. Joku rusinat pullasta poimintatapa vain häpäisee sinun omaa älykkyyttäsi.\nhttp://yle.fi/uutiset/ylimmat_upseerit_haluavat_su... ( vain 26% ylimmistä upseereista vastustaa NATO-jäsenyyttä)\nJuha Kuikka 8.11.2014 21:03\nSuomen NATO-vastustajat ovat juuttuneet kylmän sodan juoksuhautoihin eivätkä pääse niistä omin voimin ylös. Olisi parempi herätä tähän päivään ja nähdä asiat kirkkaasti niin kuin ne ovat.\nJooel Jaakkola 8.11.2014 21:57\nEntäpä tulevaisuuteen? Luhistuvaan länteen ja jo voimistuneeseen itään(jossa paktissa Venäjä saattaa loppupeleissä olla pieni tekijä, joskin allianssissa)?\nJaakko Wilenius 8.11.2014 21:57\nOlet oikeassa ettei enemmistö ole asian takana, mutta Venäjä tekee kyllä parhaansa asian korjaamiseksi.\nJos Venäjän valtiojohdon mielestä Molotov-Ribbentrop sopimus oli vain taitavaa diplomatiaa salaisine lisäpöytäkirjoineen, niin kannattai täällä vähän miettiä, minkälaisen naapuri meillä itärajan takana oikein on.\nJopa Neuvostoliittokin häpesi sopimusta ja kielsi lisäpöytäkirjan olemassa olon.\nilmari schepel 8.11.2014 22:24\nKuten totesin kommentti 19:ssa: meillä on kulmikas naapuri. Vaikka se on yksinkertainen fakta niin se ei sittenkään saisi estää käyttämästä järkeämme. Minulle sellaiset suomalaiset kuin Keijo Korhonen, Arto Nokkala, Gustav Hägglund ja Timo Vihavainen edustavat juuri sitä älyä, jota tarvitaan.\nKuten todettiin aloituksessa, Suomi on suhtautunut tähän asti kylmän rauhallisesti itänaapurin touhuihin. Toivottavasti näin myös jatkuu.\nTomi Ketola 8.11.2014 23:06\nOnpa myös syytä miettiä vaihtoehtoa jossa Suomesta tulee taistelutanner siksi ettei se kuulu Natoon.\nMuuta reittiä itänaapurilla Itämerelle ei enää ole. Maantieteelle Venäjä ei voi mitään.\nJa varsinkin kannattaa miettiä miksi edellistä vaihtoehtoa ei tulisi huomioida.\nMR-sopimuksen hyväksyminen lisäpöytäkirjoineen oli Putinilta lopullinen sinetti etupiirijaon paluusta. Jopa Stalinilla oli häpyä kieltää lisäpöytäkirjan olemassaolo: NL haluttiin näyttää rauhantahtoisena. Putinilla ei näitä pidäkkeitä ole.\nJako itään ja länteen on käynnissä meistä riippumattomista syistä. Toistaiseksi meillä on mahdollisuus vaikuttaa kulkeeko idän ja lännen raja Suomen itä- vai länsirajalla.\nVesa-Matti Louekoski 8.11.2014 23:49\nSuomella on voimassa oleva naapuruussopimus Venäjän federaation kanssa:\nMatti Villikari 9.11.2014 00:14\nVenäjällä Putinin kannatus oli ennen Krimin valtausta alle 50% ja valtauksen jälkeen se on noussut 85% tietämiin. Kannattajat pitävä Putinia suurena johtajana, jolle Länsikään ei mahda mitään. Putin on palauttanut venäläisten itsetunnon.\nVenäjällä pelättiin kovasti miten Länsi reagoi Krimin ja Ukrainan tapahtumiin. Odotettiin sotilaallista reagointia ja kun sitä ei tullut, johtopäätös oli että Länsi on heikko. Vaivoin saatiin matkustuskieltoja, jotka kovasti naurattivat Putinin lähipiiriä. Talouspakotteetkin nähdään omaa taloutta piristävänä, Lännen tukena.\nEhkä venäläiset eivät koe taloussotaa voiman näyttönä, oikeassa sodassa pitää syntyä ruumiita.\nErland Salo 9.11.2014 03:09\nMuutama asia lienee lyhyesti todettava:\n- Suomi on sotilaallisesti puolueeton eli sillä ei ole mitään selkänojaa esimerkiksi vaikkapa apujoukoista tai logistiikasta.\n- Suomi on aivan samalla tavoin yksin kuin ennen talvisotaa.\n- Suurvaltanaapurimme Venäjän aivoituksista emme tiedä. Niitä voimme vain arvailla.\n- Venäjän toiminnasta eri puolueettomia maita kohtaan (esim. Georgia ja Ukraina) voimme vain ajatella, mitä se merkitsee mahdollisesti Suomen kannalta.\n- Suomi ei kuulu Natoon eli on liittoutumaton maa.\n- Venäjän näkemyksen mukaan Suomi voi äkkiä liittyä Natoon eli tuo mahdollisuus on tarvittaessa eliminoitava. Pienikin uhka on poistettava.\n- Venäjän kannalta Suomen suunta on selkeytettävä ennen mitään sotaa Natoa vastaan. Sodan sattuessa, joka on epätodennäköistä, Suomi on Naton ja Venäjän taistelutanner tehtäköön Suomessa mitä hyvänsä.\n- Suomea varten on tehty erilaisia sotaskenaarioita Pietarin esikunnissa sekä vähemmässä määrin Naton esikunnissa.\n- Suomen etelärannikko on Venäjälle tärkeää aluetta sotilasstrategisesti, koska Viro on Naton jäsen.\n- Naton kannalta Suomen maaperä ja vesialue ei merkitse yhtään mitään strategisesti.\nSuomen pitää ja tulee pyrkiä solmimaan Venäjän kanssa mahdollisimman monta erilaista sopimusta, jotka vaikuttavat Suomen turvallisuuteen. Kokemus sekä Suomessa, että muualla osoittaa, etteivät Venäjän solmimat sopimukset pidä, mikäli kyse on Venäjän eduista jollakin hetkellä. Ainoa ilo on siis saada historian tuomio Venäjän päälle sen noudattamattomista sopimuksista.\nJari-Pekka Vuorela 10.11.2014 12:31\nPääministerihän totesi muutama viikko sitten täsmällisesti, että Suomi ei ole A) puolueeton eikä B) liittoutumaton vaan "sotilasliittoihin kuulumaton" maa.\nOlet kuitenkin oikeassa siinä, että sivistyskielisissä teksteissä Suomea kuvataan jatkuvasti "liittoutumattomaksi" ja jopa "neutraaliksi", vaikka Kissingeriä nuoremmat varmaan ovat kuulleetkin Suomen liittyneen unioniin.\nEi tämä asiantila varmaan korjaannu muuten kuin liittymällä Natoon.\nHarri Pihl 9.11.2014 08:32\nEiköhän se peruskysymys kaikissa sopimuksissa ole se, että pitävätkö sopijaosapuolet kiinni sopimuksesta. Suomella oli Neuvostoliiton kanssa ennen talvisotaa hyökkäämättömyyssopimus kuten myös Venäjä oli taannut Ukrainan alueellisen koskemattomuuden Budapestin sopimuksessa.\nilmari schepel 9.11.2014 09:45\nHyvä, että tämä blogi herätti keskustelua mahdollisesta turvallisuussopimuksesta. Toistuvien ilmatilaloukkausten takia lähestymiskieltosopimus voisi olla ihan käypä työnimi.\nPS: everstiluutnantti Arto Nokkalan mietteitä kannattaa lukea (kommentti 20)\nJouni Snellman 10.11.2014 12:24\nSuomen Nato-jäsenyydellä olisi ainakin yksi hyvä puoli: se lopettaisi koepallot ja spekulaatiot Suomen asemasta länsimaisena demokratiana.


Nivala Cowboys - F2-10 - Pro Estore kutsuturnaus Haapajärvellä\nEtusivu »Joukkueet »F2-10 »Pro Estore kutsuturnaus Haapajärvellä »\nPro Estore kutsuturnaus Haapajärvellä\n28.10.2018 15:09 Uutiset / F2-10\nCowboysien F2-junnujen kausi jatkui Pro Estore kutsuturnauksen merkeissä Haapajärvellä 13.10.2018. Ensimmäiseksi vastaan asettui tuttu kotijoukkue Haapajärven Kiilat. Cowboysien turnauksen avausmaali nähtiin seitsemännellä peliminuutilla Cowboysin siirtyessä 0 - 1 johtoon. Cowboys ehti tehdä vielä toisenkin maalin ennen kuin vastustaja avasi maalitilinsä 13 minuutin kohdalla. Peli jatkui tasaisena joukkueiden tehdessä maaleja vuorotellen. Viimeisen vaihdon alkaessa peli oli jännittävästi tasalukemissa 4 - 4. Molemmat joukkueet pistivät parastaan mutta lopulta Kiilat onnistui maalinteossa, kun ottelua oli jäljellä vaivaiset 30 sekuntia. Kiilat vei ottelun nimiinsä lukemin 5 - 4.\nPienen tauon jälkeen Cowboysit palasivat jäälle kohtaamaan Haapavedeltä paikalle matkanneet Huskit. Cowboys aloitti vahvasti ja tehtaili kolmen minuutin sisällä kaksi maalia. Seuraavia maaleja saatiinkin sitten hetki odottaa, Cowboysien kolmas maali syntyi ajassa 21:40. Huskit avasivat maalitilinsä ajassa 27:30. Cowboys oli kuitenkin tällä kertaa vahvempi ja voitti ottelun lukemin 3 - 1.\nSeuraavassa pelissä Cowboysit saivat vastaansa Jääcobrat Oulaisista. Cobrat siirtyivät johtoon, kun peliä oli pelattu vasta 25 sekuntia. Cobrien toinen maali syntyi ajassa 3:40 ja kolmas maali ajassa 9:26. Cowboysit eivät tästä lannistuneet vaan taistelivat loppuun saakka. Alkusarjan viimeinen ottelu meni kuitenkin Cobrille lukemin 5 - 3.\nCowboysien vahvat alkusarjan pelit toivat joukkueelle alkulohkon toisen sijan. Pronssiottelussa Cowboysit saivat vastaan Haapaveden Huskien valkoisen joukkueen. Cowboysien peli lähti hieman nihkeästi käyntiin ja Huskit ennättivät karata jo 5 - 0 johtoon. Cowboysien maalitili aukesi 22. peliminuutilla mutta hurjasta loppukiristä huolimatta Huskit olivat tällä kertaa vahvempia vieden ottelun nimiinsä lukemin 5 - 2.\nF2-juniorit juhlivat päivän päätteeksi turnauksen neljättä sijaa. Turnauksen voiton vei tällä kertaa nimiinsä Pyhäjärven Pohti. Onnea voittajille.


Ryobi – nyt Ryobi One+ High Performance -sarja\nRyobi on yksi maailman isoimmista sähkötyökalujen valmistajista niin kodin kunnostajille kuin ammattilaisille. Ryobin sähkötyökaluissa ja puutarhakoneissa käytetään innovatiivista teknologiaa, jotta työskentely sujuu kotona turvallisesti ja mukavasti.\nRyobi One+ mahdollistaa yhden akun käyttämisen kaikissa Ryobi One Plus -järjestelmän työkaluissa ja laitteissa. One+ sisältää niin porakoneita kuin ruohotrimmereitä ja pyörösahoja.\nRyobi One+ High Performance -työkalusarjan työkaluissa on entistä enemmän tehoa ja pidempi käyttöaika pienemmässä koossa. Ryobi One+ HP:n kevyet ja kompaktit työkalut sopivat erinomaisesti sinulle, joka haluat työskennellä mukavasti kaikissa tilanteissa.\nRuohonleikkuri, mutterinväännin vai kuiva- ja märkäimuri – mikä Ryobi-tuote on sinun suosikkisi?