LAKIVALIOKUNNAN MIETINTÖ 24/2002 vp\nLaVM 24/2002 vp - HE 188/2002 vp\nEduskunta on 6 päivänä maarraskuuta 2002 lähettänyt lakivaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi hallituksen esityksen terrorismia koskeviksi rikoslain ja pakkokeinolain säännöksiksi (HE 188/2002 vp).\nEduskunnan päätöksen mukaisesti perustuslakivaliokunta on antanut asiasta lausunnon (PeVL 48/2002 vp), joka on otettu tämän mietinnön liitteeksi.\nylikomisario Keijo Suuripää, sisäasiainministeriö\noikeusneuvos Lauri Lehtimaja, korkein oikeus\nhovioikeudenlaamanni Varpu Lahti, Helsingin hovioikeus\nkäräjätuomari Sirpa Ahola, Helsingin käräjäoikeus\nLakivaliokunta on vuonna 2001 antanut lausunnon terrorismin torjumista koskevasta puitepäätösehdotuksesta (LaVL 20/2001 vp — U 64/2001 vp).\nEsityksen 2. lakiehdotus pakkokeinolain muuttamisesta on sovitettava yhteen pakkokeinolain muuttamista koskevan lain kanssa, jonka eduskunta on 26.11.2002 hyväksynyt hallituksen esityksen HE 53/2002 vp ja lakivaliokunnan mietinnön LaVM 18/2002 vp mukaisesti. Lakia ei ole vielä vahvistettu.\nEsityksessä ehdotetaan, että rikoslakiin lisättäisiin uusi terrorismirikoksia koskeva 34 a luku. Luku sisältäisi säännökset terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä rikoksista ja niiden valmistelusta, terroristiryhmän johtamisesta, terroristiryhmän toimintaan osallistumisesta ja terrorismin rahoittamisesta sekä määritelmäsäännöksen ja oikeushenkilön rangaistusvastuuta koskevan säännöksen. Syytteen nostamisesta luvussa tarkoitetuista rikoksista päättäisi valtakunnansyyttäjä. Luku säädettäisiin terrorismin torjumista koskevan Euroopan unionin puitepäätöksen edellyttämien lainmuutosten toteuttamiseksi.\nLisäksi esityksessä ehdotetaan uutta biologisten aseiden kiellon rikkomista koskevaa rangaistussäännöstä, aluksen kaappausta koskevan säännöksen tarkistamista ja törkeän vahingonteon yrityksen säätämistä rangaistavaksi teoksi. Myös pakkokeinolakiin tehtäisiin eräitä tarkistuksia ehdotettavan terrorismirikoksia koskevan rikoslain luvun vuoksi.\nEhdotetut lait ovat tarkoitetut tulemaan voimaan puitepäätöksen edellyttämällä tavalla 31 päivänä joulukuuta 2002.\nEsityksen pääasiallisena tarkoituksena on panna täytäntöön Euroopan unionin neuvostossa kesäkuussa 2002 tehty puitepäätös terrorismin torjumisesta. Valiokunta pitää esitystä tarpeellisena ja tarkoituksenmukaisena ja puoltaa lakiehdotusten hyväksymistä seuraavin huomautuksin ja muutosehdotuksin.\nLakivaliokunta antoi puitepäätösehdotuksesta lausunnon marraskuussa 2001 (LaVL 20/2001 vp). Lausunnossaan valiokunta korosti terrorismin olevan luonteeltaan vakavaa, usein rajat ylittävää rikollista toimintaa, joka loukkaa vakavasti keskeisimpiä perus- ja ihmisoikeuksia. Valiokunta piti Euroopan unionin jäsenvaltioiden välistä ja muuta kansainvälistä yhteistyötä tärkeänä tällaisen rikollisuuden torjumiseksi ja selvittämiseksi.\nValiokunta esitti kritiikkiä puitepäätösehdotuksen useista yksityiskohdista. Terroristiryhmän johtamisen ja toiminnan edistämisen osalta valiokunta piti ongelmallisena sitä, ettei rangaistavuuden edellytyksenä ole ryhmän toteutunut rikollinen toiminta. Valiokunta suhtautui aikaisempien kannanottojensa mukaisesti kriittisesti myös rangaistusasteikkojen pitkälle menevään yhtenäistämiseen. Ehdotettujen rangaistusasteikkojen katsottiin poikkeavan merkittävästi Suomessa noudatetusta linjasta ja vaikeuttavan johdonmukaisen rikosoikeudellisen seuraamusjärjestelmän toteuttamista ja johtavan suhteellisuusperiaatteen vastaisiin rangaistusuhkiin.\nHyväksytty puitepäätös on monilta osin täsmentynyt vastaamaan lausunnossa esitettyjä näkemyksiä, mutta puitepäätöksen säännökset poikkeavat useissa kohdin kansallisen rikoslainsäädännön kirjoittamisessa noudatetuista periaatteista. Puitepäätöksen tarkoituksena on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan lähentää jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Puitepäätökset velvoittavat jäsenvaltioita saavutettavaan tulokseen nähden, mutta jättävät kansallisten viranomaisten valittavaksi muodon ja keinot. Velvoitteen joustavuuden ansiosta jäsenvaltioiden on mahdollista ottaa täytäntöönpanovaiheessa huomioon mm. kansallisessa lainsäädännössä noudatetut periaatteet.\nEsityksen lähtökohtana on, ettei kriminalisointeja uloteta pidemmälle kuin mitä Suomen kansainväliset velvoitteet välttämättä edellyttävät. Puitepäätöksen velvoitteet kirjataan lakiin suomalaisen rikosoikeudellisen lainkirjoittamisperinteen mukaisesti, jotta säännösten rakenne ja kirjoitustapa vastaavat mahdollisimman pitkälle rikoslain kokonaisuudistuksessa omaksuttuja periaatteita.\nTerrorismin torjumista koskeva puitepäätös on ensimmäinen Euroopan unionin piirissä syntynyt säädöskokonaisuus, joka velvoittaa jäsenvaltiot lähentämään terrorismia koskevaa kansallista rikoslainsäädäntöä. Aikaisemmin suomalaista lainsäädäntöä on muutettu kahdentoista YK:n piirissä laaditun terrorisminvastaisen yleissopimuksen johdosta. Suomessa ei kuitenkaan ole tähän asti ollut — lukuun ottamatta tänä vuonna säädettyä terrorismin rahoittamista — nimenomaista terrorismia koskevaa rikoslainsäädäntöä. Silti useimmat terroritekoina arvioitavat teot ovat jo nyt Suomen rikoslain mukaan rangaistavia tekoja.\nPuitepäätöksen velvoitteiden täyttämiseksi rikoslakiin ehdotetaan lisättäväksi uusi 34 a luku terrorismirikoksista. Luvun 1 § on sen keskeisin säännös. Pykälässä luetellaan ne rikokset, joiden rangaistusta korotetaan, jos ne on tehty terroristisessa tarkoituksessa siten, että ne ovat omiaan aiheuttamaan vakavaa vahinkoa jollekin valtiolle tai kansainväliselle järjestölle.\nRikoksentekijällä on terroristinen tarkoitus, jos hänen tarkoituksenaan on: 1) aiheuttaa vakavaa pelkoa väestön keskuudessa; 2) pakottaa oikeudettomasti jonkin valtion hallitus tai muu viranomainen taikka kansainvälinen järjestö tekemään, sietämään tai tekemättä jättämään jotakin; 3) kumota jonkin valtion valtiosääntö tai oikeudettomasti muuttaa sitä tai horjuttaa vakavasti valtion oikeusjärjestystä taikka aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa valtiontaloudelle tai valtion yhteiskunnallisille perusrakenteille; tai 4) aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa kansainvälisen järjestön taloudelle tai sellaisen järjestön muille perusrakenteille.\nVaatimus, että teon on oltava omiaan aiheuttamaan vakavaa vahinkoa valtiolle tai kansainväliselle järjestölle, terroristisen tarkoituksen määritelmä ja sääntelytapa, joka koventaa jo nykyisin rangaistavien tekojen rangaistuksia, sekä poikkeuksellinen syytejärjestely osoittavat terrorismirikosten poikkeuksellisen luonteen. Vakavimmat terrorismirikokset ovat rinnastettavissa rikoslain kaikkein vakavimpien rikosten joukkoon. Rikoslainsäädännön terrorismikäsitteellä on siten jokapäiväistä kielenkäyttöä huomattavasti rajatumpi, rikosten vakavuutta korostava merkitys.\n11 §. Kaappaus.\nNykyiseen aluksen kaappausta koskevaan pykälään ehdotetaan mm. lisättäväksi teon kohteeksi raideliikennekulkuneuvo ja joukkoliikenteessä oleva moottorikulkuneuvo sekä rikosnimikkeen tarkistamista vastaamaan uutta sisältöä.\nJoukkoliikenteessä olevan moottorikulkuneuvon osalta edellytetään, että sen määräysvaltaan ottaminen tapahtuu liikenneturvallisuutta vakavasti vaarantavalla tavalla. Pykälän 3 momentin maininta 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetusta kaappauksesta, joka aiheuttaa vain vähäistä vaaraa muulle liikenneturvallisuudelle, on ristiriidassa sanotun edellytyksen kanssa. Tämän vuoksi valiokunta ehdottaa 3 momentin sanamuodon tarkistamista.\nPykälässä luetellaan ne rikokset, joiden rangaistusta korotetaan, jos ne on tehty terroristisessa tarkoituksessa siten, että ne ovat omiaan aiheuttamaan vakavaa vahinkoa jollekin valtiolle tai kansainväliselle järjestölle.\nPykälään ei ehdoteta erillistä yrityksen rangaistavuutta koskevaa säännöstä. Perusteluissa (s. 32/II) todetaan, että pykälässä lueteltujen tekojen yritykset ovat useimmissa tapauksissa muutenkin rangaistavia joko yrityksinä tai täytettyyn tekoon rinnastettuina. Tästä ovat poikkeuksina mm. laiton uhkaus, perätön vaarailmoitus, vaaran aiheuttaminen, räjähderikos ja törkeä ympäristön turmeleminen.\nSitä, ettei yritystä erikseen kriminalisoitaisi, voidaan pitää johdonmukaisena pykälässä käytetyn lainsäädäntötekniikan kannalta. Valiokunta katsoo kuitenkin olevan selkeämpää, että yritys säädetään erikseen rangaistavaksi. Ei olisi myöskään täysin johdonmukaista, että 2 §:ssä säädetään rangaistavaksi esimerkiksi terroristisessa tarkoituksessa tehdyn tahallisen vaaran aiheuttamisen valmistelu ja tahallisen törkeän ympäristön turmelemisen valmistelu, mutta niiden yritys jäisi rankaisemattomaksi. Tämän johdosta valiokunta ehdottaa, että pykälään lisätään uusi 3 momentti, jossa yritys säädetään rangaistavaksi.\n2 §. Terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelu.\nPykälässä säädetään rangaistavaksi terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelu. Ehdotetun 1 momentin 2 ja 3 kohdassa mainitaan kemiallinen ja biologinen ase. Kemiallisen aseen kiellon rikkominen on säädetty rangaistavaksi rikoslain 11 luvun 7 a §:ssä. Biologisen aseen kiellon rikkominen ehdotetaan säädettäväksi rangaistavaksi saman luvun 7 b §:ssä. Pykälän säännökset koskevat biologisen aseen lisäksi toksiiniasetta. Valiokunta ehdottaa, että myös 2 ja 3 kohdassa mainitaan erikseen sekä biologinen ase että toksiiniase.\nSanotun 3 kohdan mukaan terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmisteluna rangaistaan säännöksessä lueteltujen aseiden valmistuksessa tarvittavien laitteiden ym. hankkiminen. Säännöksen sanamuodon mukaan ei ole kuitenkaan selvää, tarkoitetaanko ydinräjähteen hankkimista vai ydinräjähteen valmistuksessa tarvittavien laitteiden hankkimista. Koska tarkoituksena on, että 2 kohta koskee mm. ydinräjähteen hankkimista ja 3 kohta valmistamisessa tarvittavien laitteiden hankkimista, valiokunta ehdottaa 3 kohdan kielellistä täsmentämistä.\nPykälän 2 momentissa ehdotetaan säädettäväksi, ettei räjähteisiin, aseisiin tai muihin vaarallisiin esineisiin tai aineisiin kohdistuvia tekoja rangaista valmisteluna, mikäli teko on rangaistava 1 §:n 1 momentin tai 4 §:n 2 kohdan mukaan.\nSäännöstä pidetään perusteluiden mukaan (s. 46/I) tarpeellisena sen vuoksi, että ehdotettu terrorismirikoksia koskeva sääntely on melko monimutkainen. Valiokunta yhtyy perusteluiden käsitykseen sääntelyn monimutkaisuudesta. Ehdotettu 2 momentti ei kuitenkaan sääntelyä selvennä. Lainkonkurrenssia koskevien periaatteiden mukaan on selvää, että valmistelukriminalisointi on toissijainen täytettyyn tekoon ja yritykseen nähden. Valiokunta ehdottaa, että momentti poistetaan tarpeettomana.\nTerroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelun rangaistusasteikoksi ehdotetaan sakkoa tai enintään kolmea vuotta vankeutta. Rangaistusasteikon on oltava oikeassa suhteessa 1 §:n 1 momentin 2—7 kohtien mukaisten tekojen ja varsinkin niiden yritysten rangaistuksiin. Ehdotetun 1 §:n 1 momentin 2 kohdan mukaisen teon yrityksestä voidaan tuomita kolme vuotta vankeutta. Johdonmukaisuuden vuoksi valmistelulle ei voida ehdottaa ankarampaa enimmäisrangaistusta. Lisäksi rangaistusasteikon on oltava oikeassa suhteessa rikoslain muihin valmistelukriminalisointeihin.\nEhdotettua rangaistusasteikkoa on arvosteltu sen johdosta, ettei se mahdollista poliisilain mukaisia rikoksen estämiseksi tai paljastamiseksi käytettäviä tiedonhankintakeinoja kuten teknistä kuuntelua tai teknistä valvontaa.\nRikoksen valmistelun kriminalisointi on poikkeuksellista. Samoin kuin rikoksen yritys myös valmistelu on rangaistavaa ainoastaan silloin, kun se on laissa rangaistavaksi erikseen säädetty. Toisin kuin yrityksen osalta laissa on säädettävä valmistelun tunnusmerkistö ja rangaistusasteikko. Tämä seikka on osaltaan saattanut johtaa käsitykseen, ettei terrorismirikoksen estämiseksi tai paljastamiseksi olisi käytettävissä poliisilain tiedonhankintakeinoja. Rikostorjunnassa on tavanomaisesti lähtökohtana täytetty rikos, ei sen yritys tai valmistelu. Tämän vuoksi poliisilaissa säädettyjen keinojen käyttö ratkaistaan täytetyn rikoksen rangaistusasteikon mukaan.\n3 §. Terroristiryhmän johtaminen.\nPykälässä säädetään rangaistavaksi terroristijärjestön johtaminen. Pykälässä käytetään ilmaisuja, jotka viittaavat terroristiryhmän tekemään rikokseen. Suomalaisessa rikosoikeudessa rikoksentekijä on aina luonnollinen henkilö, myös silloin kun kyse on oikeushenkilön rangaistusvastuusta. Valiokunta ehdottaa pykälän sanamuodon muuttamista siten, että siinä käytetään ilmaisua "terroristijärjestön toiminnassa tehty rikos".\nPuitepäätös velvoittaa säätämään terroristiryhmän johtamisen törkeimpien tekojen enimmäisrangaistukseksi vähintään viisitoista vuotta vankeutta. Suomessa määräaikaisen vankeusrangaistuksen enimmäispituus on kaksitoista vuotta, paitsi määrättäessä useammasta rikoksesta yhteinen vankeusrangaistus, jolloin enimmäispituus on viisitoista vuotta. Pykälän 3 momentin tarkoituksena on täyttää tämä velvoite siten, että terroristiryhmän johtaja tuomitaan paitsi terroristiryhmän johtamisesta myös terroristiryhmän toiminnassa hänen johdollaan terroristisessa tarkoituksessa tehdystä rikoksesta tai sellaisen rikoksen yrityksestä tai valmistelusta.\nPerustuslakivaliokunta on lausunnossaan kiinnittänyt huomiota 3 momentin sanamuodon harhaanjohtavuuteen. Säännöksen sanamuotoa on perustuslakivaliokunnan mukaan aiheellista tarkistaa siten, että siitä ilmenee, ettei kyse ole objektiivisesta rangaistusvastuusta. Lakivaliokunta ehdottaa, että momentin sanamuotoa muutetaan siten, että se vastaa perusteluista ilmenevää (s. 49/I) tarkoitusta rangaistusvastuun perustumisesta subjektiiviseen syyksiluettavuuteen.\nPykälän nojalla rangaistaan sitä, joka toimii jollakin pykälässä kuvatulla tavalla edistääkseen terroristiryhmän rikollista toimintaa tai tietoisena siitä, että hänen toimintansa sitä edistää. Edellytyksenä on, että teko ei ole rangaistava terroristisessa tarkoituksessa tehtynä rikoksena tai terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmisteluna eikä siitä säädetä muualla laissa yhtä ankaraa tai ankarampaa rangaistusta. Rangaistavuuden edellytyksenä ei ole, että terroristiryhmän toiminnassa tehdään rikos tai rangaistava rikoksen yritys taikka valmistelu.\nEdellä mainitussa puitepäätösehdotuksesta antamassaan lausunnossa (LaVL 20/2001 vp) lakivaliokunta piti ongelmallisena sitä, ettei terroristijärjestön toimintaan osallistumisen ja tukemisen rangaistavuuden edellytyksenä ole ryhmän toiminnassa tehty rikos tai sen rangaistava yritys. Perusteluinaan valiokunta viittasi edelleen eduskunnan käsiteltävänä olevaan hallituksen esitykseen rikollisjärjestön toimintaan osallistumisen säätämisestä rangaistavaksi, jossa tällaisen kriminalisoinnin on todettu olevan rikosoikeuden yleisten periaatteiden vastaista (HE 183/1999 vp, s. 7/II).\nPerustuslakivaliokunta on arvioinut säännösehdotusta rikosoikeudellisen laillisuusperiaatteen kannalta. Rikosoikeudellinen laillisuusperiaate sisältää vaatimuksen sääntelyn täsmällisyydestä. Sen mukaan kunkin rikoksen tunnusmerkistö on ilmaistava laissa riittävällä täsmällisyydellä siten, että säännöksen sanamuodon perusteella on ennakoitavissa, onko jokin toiminta tai laiminlyönti rangaistavaa. Perustuslakivaliokunta on käytännössään painottanut täsmällisyysvaatimuksen korostuvan, jos osallisuutta rikokseen säännellään rikosoikeudessa vakiintuneista osallisuusopillisista käsityksistä poikkeavasti (PeVL 7/2002 vp, s. 2/II). Perustuslakivaliokunta on tällaisissa yhteyksissä kiinnittänyt huomiota siihen, onko rangaistava osallistuminen aktiivista, kohdistuuko se ryhmän rikolliseen toimintaan, edellyttääkö osallistumisen rangaistavuus pääteoksi katsottavan rikoksen tekemistä ja onko osallistuminen rangaistavaa vain tahallisena.\nPerustuslakivaliokunta huomauttaa edelleen siitä, että terroristiryhmän toimintaan osallistuminen on ehdotuksen mukaan itsenäinen rikos, jonka rangaistavuus ei — toisin kuin terroristiryhmän johtamisen rangaistavuus 3 §:ssä — edellytä, että ryhmä olisi tehnyt tai yrittänyt tehdä 1 §:ssä tarkoitetun rikoksen tai että ryhmän toiminta olisi 2 §:n perusteella rangaistavaa, terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelua.\nKriminalisoinnilla täytäntöönpantavan puitepäätöksen 2 artiklan 2 kohdan perusteella jäsenvaltion on säädettävä terroristiryhmän toimintaan osallistuminen rangaistavaksi. Puitepäätöksessä ei kuitenkaan oteta kantaa kriminalisoinnin toteuttamisen tapaan, vaan siinä on jätetty jäsenvaltion harkittavaksi tapa, jolla terroristiryhmän toimintaan osallistumisen kriminalisointi toteutetaan.\nPerustuslakivaliokunnan mukaan rikosten tekemiseksi muodostuneiden ryhmien toimintaan osallistumisen kriminalisointi on uutta kotimaisessa rikosoikeudessa. Tällöin kriminalisoinnin tarkkarajaisuuteen liittyy myös sääntely- ja soveltamiskokemusten puuttumisesta johtuvia, uuden tyyppisiä epävarmuustekijöitä. Esimerkiksi terroristiryhmän ja terroristisen tarkoituksen käsitteisiin liittyy tällaisia seikkoja. Tällaisessa tilanteessa on sääntelyn täsmällisyyden kannalta perustuslakivaliokunnan mielestä tärkeää liittää terroristiryhmän toimintaan osallistumisen rangaistavuus 3 §:ssä käytetyn sääntelymallin mukaisesti siihen, että ryhmän toiminnan voidaan todeta edistyneen vähintään terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelun asteelle.\nPuitepäätöksen 2 artikla velvoittaa jäsenvaltiot säätämään rangaistavaksi sekä terroristiryhmän johtamisen että sen toimintaan osallistumisen. Hallituksen esityksen perusteluissa terroristiryhmän johtajuudesta rankaisemisen todetaan edellyttävän, että ryhmä on tehnyt vähintään rangaistavan valmistelun. Perusteluiden mukaan vastaavia perusteita tälle lähtökohdalle ei terroristiryhmän toimintaan osallistumisen osalta ole, vaan osallistuminen on säädettävä rangaistavaksi silloinkin, kun itse tekoa tai sen valmistelua ei ole vielä tehty (s. 51/I).\nPuitepäätöksen 2 artiklan sanamuoto tai kirjoittamistapa ei lakivaliokunnan käsityksen mukaan tue hallituksen esityksen perusteluissa esitettyä näkemystä, vaan päinvastoin sitä, että molemmilla teoilla on samat rangaistavuuden edellytykset. Lakivaliokunta ehdottaakin pykälän muuttamista siten, että rangaistavuuden edellytyksenä on, että terroristiryhmän toiminnassa tehdään 1 §:ssä tarkoitettu rikos tai sen rangaistava yritys taikka 2 §:ssä tarkoitettu teko.\nPerusteluiden (s. 52/I) mukaan terroristiryhmällä tarkoitetaan ryhmää, joka toimii tehdäkseen luvun 1 ja 2 §:n mukaisia terrorismirikoksia. Koska tämä ei ilmene säädösehdotuksesta, lakivaliokunta ehdottaa säännöksen täsmentämistä vastaamaan perusteluista ilmenevää tarkoitusta.\nTeon rangaistavuuden edellytyksenä on, että tekijän tarkoitus on edistää terrorismirikoksia, tai, että hän on tietoinen siitä, että hänen toimintansa edistää terroristiryhmän terrorismirikoksia. Tämän yleisen syyksiluettavuusvaatimuksen lisäksi 5 kohdassa tekijän tarkoituksena olisi oltava tarkoitus teollaan hyödyttää terroristiryhmää. Valiokunta ehdottaa, että kohdasta poistetaan tekijän tarkoitusta koskeva edellytys tarpeettomana.\nPykälän 6 kohta sisältää tekotavaltaan täsmentämättömän säännöksen. Sen mukaan rangaistaisiin sitä, joka muulla, vakavuudeltaan 1—5 kohtien tekotapoihin rinnastettavalla, tavalla toimii terroristiryhmän hyväksi.\nPerustuslakivaliokunta pitää pykälän 6 kohtaa sääntelyn tarkkuuden kannalta arveluttavana. Teon rangaistavuus perustuu säännöksen väljyyden vuoksi terroristiryhmän käsitteeseen ja viime kädessä henkilön subjektiiviseen tarkoitukseen. Perustuslakivaliokunnan mielestä kohdan poistamista on syytä harkita.\nLakivaliokunnan mielestä 6 kohta ei ole rikosoikeudelliseen laillisuusperiaatteeseen sisältyvän täsmällisyysvaatimuksen kannalta riittävän tarkkarajainen. Säännöksen perusteella ei ole mahdollista ennakolta tietää, mitkä teot sen mukaan ovat rangaistavia. Perusteluissa mainitaan esimerkkeinä teoista, jotka olisivat kohdan mukaan rangaistavia, terroristiryhmän varoihin kohdistuva rahanpesu ja terroristiryhmän talouden hoitaminen ja sen toiminnan kannalta tärkeiden taloudellisten neuvojen antaminen. Lisäksi todetaan, ettei terroristiryhmän jäsenen avustamista oikeudenkäynnissä, oikeudellisten neuvojen antamista tai muuta oikeudellista avustamista pidetä terroristiryhmän toiminnan edistämisenä (s. 54/I). Valiokunta ehdottaa, että kohtaa täsmennetään mainitsemalla tekotapoina terroristiryhmän merkittävien taloudellisten asioiden hoitaminen, ryhmän toiminnan kannalta erittäin tärkeiden taloudellisten tai oikeudellisten neuvojen antaminen.\nLisäksi valiokunta ehdottaa, että pykälään lisätään uusi 7 kohta. Sen mukaan rangaistaisiin sitä, joka terroristiryhmän 1 tai 2 §:ssä tarkoitettua rikollista toimintaa edistääkseen tekee rikoslain 32 luvun 1 §:n 2 momentin 1 tai 2 kohdan mukaisen kätkemisrikoksen. Eduskunta on 26.11.2002 hyväksynyt kätkemisrikoksia koskevan, toistaiseksi vahvistamatta olevan lainmuutoksen, jolla rahanpesurikos eriytetään kätkemisrikoksesta erilliseksi tunnusmerkistöksi. Viittaus 32 luvun säännöksiin on tämän johdosta myöhemmin tarkistettava.\nValiokunta ehdottaa edelleen, että pykälään lisätään 1 momentin 6 kohtaa rajoittava 2 momentti. Sen mukaan 6 kohdan mukaisesta teosta ei ole kyse silloin, kun hoidetaan oikeudellisen avustajan tai asiamiehen tehtäviä rikoksen esitutkinnassa tai tuomioistuinkäsittelyssä taikka rangaistuksen täytäntöönpanossa. Momentti rajaa rangaistussäännöstä siten, ettei sillä puututa perustuslain 21 §:ssä säädettyyn oikeusturvaan tai oikeudenkäyntiavustajan tai oikeudenkäyntiasiamiehen ja hänen päämiehensä väliseen oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 23 §:n 1 momentin 4 kohdassa säädetyllä todistamiskiellolla suojattuun erityisen luottamukselliseen suhteeseen eli oikeusturvan ydinalueeseen.\nLisäksi lakivaliokunta ehdottaa rikosnimikkeen muuttamista vastaamaan paremmin pykälän sisältöä.\n5 §. Terrorismin rahoittaminen.\nTerrorismin rahoittaminen on säädetty rangaistavaksi tämän vuoden heinäkuussa voimaan tulleella lailla. Lakiehdotuksesta antamassaan mietinnössä (LaVM 14/2002 vp) lakivaliokunta totesi, että terrorismin rahoittamisena rangaistaan myös sellaisia tekoja, joilla ei ole mitään tekemistä terrorismirikosten kanssa. Valiokunta piti välttämättömänä, että säännöstä täsmennetään, kun valmistellaan nyt käsiteltävänä olevaa esitystä. Rikossäännöstä onkin tässä suhteessa täsmennetty.\nMietinnössään valiokunta kiinnitti huomiota myös siihen, että kriminalisoinnin perustana olevassa kansainvälisessä terrorismin rahoituksen vastaisessa yleissopimuksessa teon rangaistavuudelta edellytetään, että varojen kerääminen tai antaminen on tahallista ja laitonta. Edellytyksellä teon laittomuudesta on tarkoitus sulkea määräyksen soveltamisalan ulkopuolelle humanitaarinen avustustyö kriisialueella, missä väestön joukossa voi olla terroristeiksi luokiteltavia rikollisia, mutta avustusjärjestön ei ole mahdollista erotella heitä muusta väestöstä.\nRikossäännöksen tunnusmerkistöön ei sisällytetty edellytystä teon laittomuudesta, koska sen avulla ei katsottu voitavan selkeästi rajata rangaistavuuden ulkopuolelle esimerkiksi humanitaariseen avustustoimintaan liittyviä keräyksiä. Valiokunta korosti tuolloin, että tällainen toiminta rajautuu selkeästi rangaistavuuden ulkopuolelle, koska terrorismin rahoittaminen edellyttää tietoisuutta siitä, että varat on tarkoitus käyttää yhden tai useamman terroriteon tekemistä varten. Näihin rajauksiin eivät pykälään nyt ehdotetut muutokset vaikuta.\nSanotun lisäksi valiokunta toteaa, että mainitun kansainvälisen yleissopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset ovat Suomessa lakina voimassa. Siten rikoslain rangaistussäännöstä tulkittaessa on otettava huomioon yleissopimuksen määräykset.\nSyytteen terrorismin rahoittamisesta, samoin kuin muista terrorismirikoksista, voi nostaa ainoastaan valtakunnansyyttäjä. Poikkeuksellisen syytejärjestelyn tarkoituksena on varmistaa puitepäätöksen yhteydessä hyväksytyn lausuman toteutuminen, ettei puitepäätöksen perusteella voida asettaa syytteeseen terrorismista henkilöitä, jotka käyttävät laillista oikeuttaan tuoda julki mielipiteensä, vaikka he kyseistä oikeutta käyttäessään syyllistyvät rikoksiin. Syytteen nostamisessa joudutaan harkitsemaan rikoksen terroristisen tarkoituksen olemassaoloa ja mahdollisesti myös sitä, mikä on ollut toiminnan suhde perusoikeuksien käyttämiseen. Syyteoikeuden järjestelyn tavoitteena on taata terrorismirikosten syyteharkinnassa tarvittava erityinen, perusoikeuksia turvaava huolellisuus.\nRikoksentekijällä on terroristinen tarkoitus 1 momentin 3 kohdan mukaan mm. silloin, kun hänen tarkoituksenaan on kumota jonkin valtion valtiosääntö tai oikeudettomasti muuttaa sitä. Perustuslakivaliokunnan mielestä säännöstä on välttämättä tarkistettava niin, että vain tarkoitus kumota valtiosääntö "oikeudettomasti" voi olla terroristinen. Lakivaliokunta ehdottaa perustuslakivaliokunnan esittämän täsmennyksen tekemistä säännökseen.\n8 §. Oikeushenkilön rangaistusvastuu.\nOikeushenkilön rangaistusvastuu ehdotetaan ulotettavaksi puitepäätöksen mukaisesti kaikkiin 34 a luvun terrorismirikoksiin.\nTämän lisäksi puitepäätöksen 7 artiklan 1 kohta velvoittaa ulottamaan oikeushenkilön rangaistusvastuun puitepäätöksen 3 artiklan mukaisiin terroritoimintaan liittyviin rikoksiin. Tällaisia rikoksia ovat ehdotetun 34 a luvun 1 §:ssä ja 2 §:n 1 momentin 3 kohdassa mainitun rikoksen tekemiseksi tehty ryöstö, törkeä ryöstö, kiristys ja törkeä kiristys sekä luvun 1 §:n 1 momentin 2—7 kohdassa ja 2 momentissa, 2 §:n 1 momentin 3 kohdassa sekä 4 ja 5 §:ssä mainitun rikoksen tekemiseksi tehty väärennys ja törkeä väärennys.\nPuitepäätöksen velvoitteen täyttämiseksi valiokunta ehdottaa, että pykälään lisätään uusi 2 momentti, joka ulottaa oikeushenkilön rangaistusvastuun myös puitepäätöksen tarkoittamiin terroritoimintaan liittyviin rikoksiin.\nVuonna 1998 on hyväksytty rikoslain 1 luvun 7 §:n muutos (EV 214/1998 vp), jolla lisätään pykälään uusi 2 momentti. Laki on tarkoitus saattaa voimaan tasavallan presidentin asetuksella saman aikaisesti kuin käsiteltävänä olevan esityksen perusteella hyväksyttävät lait. Valiokunta on lisännyt johtolauseeseen maininnan aikaisemmin hyväksytystä laista sekä tehnyt johtolauseeseen eräitä muita tarkistuksia.\nRikosnimikkeiden luetteloon ehdotetaan lisättäväksi sellaiset terrorismirikokset, joiden enimmäisrangaistus on vähintään neljä vuotta vankeutta. Uudet rikosnimikkeet ehdotetaan sijoitettavaksi uudeksi 1 ja 9 kohdaksi.\nEduskunta on 26.11.2002 hyväksynyt samaa pykälää koskevan, toistaiseksi vahvistamatta olevan lainmuutoksen. Muutosten yhteensovittamiseksi lakivaliokunta ehdottaa, että uudet rikosnimikkeet sijoitetaan pykälään lisättävään uuteen 2 momenttiin.\nValiokunnan ehdottamien muutosten vuoksi on lakiehdotuksen johtolausetta tarkistettava.\nettä 1. ja 2. lakiehdotukset hyväksytään muutettuina seuraavasti:\nkumotaan19 päivänä joulukuuta 1889 annetun rikoslain (39/1889) 34 luvun 9 b ja 13 §, sellaisina kuin ne ovat laissa 559/2002,\nmuutetaan15 luvun 10 §:n 1 momentti ja 34 luvun 11 §, sellaisina kuin ne ovat, 15 luvun 10 §:n 1 momentti laissa 563/1998 ja 34 luvun 11 § laissa 343/2000, ja\nlisätään 1 luvun 7 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 626/1996 ja laissa ( / ), uusi 3 momentti, 11 lukuun, sellaisena kuin se on siihen myöhemmin tehtyine muutoksineen, uusi 7 b §, lakiin uusi 34 a luku ja 35 luvun 2 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 769/1990, uusi 2 momentti seuraavasti:\nYritys on rangaistava. (Uusi 3 mom.)\nJoka tehdäkseen 1 §:n 1 momentin 2—7 kohdassa tai 2 momentissa tarkoitetun rikoksen\n3) hankkii ydinräjähteen valmistukseen tai (poist.) kemiallisen tai biologisen aseen taikka toksiiniaseen valmistukseen tarvittavia laitteita tai aineita taikka siihen tarvittavan valmistuskaavan tai -piirustuksen,\nJoka johtaa terroristiryhmää, jonka toiminnassa on tehty 1 §:n 1 momentin 2—7 kohdassa tai 2 momentissa tarkoitettu rikos tai sellaisen rikoksen rangaistava yritys taikka 2 §:ssä tarkoitettu rikos, on tuomittava terroristiryhmän johtamisesta vankeuteen vähintään kahdeksi ja enintään kahdeksitoista vuodeksi.\n5) (poist.) hankkii tai yrittää hankkia tiedon, jonka tuleminen terroristiryhmän tietoon on omiaan aiheuttamaan vakavaa vahinkoa valtiolle tai kansainväliselle järjestölle, taikka välittää, luovuttaa tai ilmaisee terroristiryhmälle sellaisen tiedon, (poist.)\n7) tekee 32 luvun 1 §:n 2 momentin 1 tai 2 kohdassa tarkoitetun rikoksen,\nMitä edellä 6 kohdassa säädetään oikeudellisesta neuvonnasta, ei koske rikoksen esitutkintaan tai tuomioistuinkäsittelyyn taikka rangaistuksen täytäntöönpanoon liittyvää oikeudellisen avustajan tai asiamiehen tehtävien hoitamista. (Uusi 2 mom.)\n(1—3 kuten HE)\nMitä edellä tässä pykälässä säädetään, ei sovelleta, jos teko on rangaistava 1 momentin 1—5 kohdassa tarkoitettuna rikoksena tai sellaisen yrityksenä tai osallisuutena sellaiseen rikokseen taikka 1 tai 2 §:n mukaan tai siitä säädetään muualla laissa ankarampi rangaistus.\n3) oikeudettomasti kumota jonkin valtion valtiosääntö tai (poist.) muuttaa sitä tai horjuttaa vakavasti valtion oikeusjärjestystä taikka aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa valtiontaloudelle tai valtion yhteiskunnallisille perusrakenteille; tai\nMitä oikeushenkilön rangaistusvastuusta säädetään, sovelletaan myös tämän luvun 1 §:ssä tai 2 §:n 1 momentin 3 kohdassa tarkoitetun rikoksen tekemiseksi tehtyyn ryöstöön, törkeään ryöstöön, kiristykseen ja törkeään kiristykseen sekä tämän luvun 1 §:n 1 momentin 2—7 kohdassa tai 2 momentissa, 2 §:n 1 momentin 3 kohdassa taikka 4 tai 5 §:ssä tarkoitetun rikoksen tekemiseksi tehtyyn väärennykseen tai törkeään väärennykseen. (Uusi 2 mom.)\nmuutetaan 30 päivänä huhtikuuta 1987 annetun pakkokeinolain (450/1987) 5 a luvun 2 §, 3 §:n 1 momentti, 4 §:n 1 ja 2 momentti sekä 6 luvun 5 §:n 2 momentti, sellaisena kuin ne ovat, 5 a luvun 2 § laissa 1026/1995, 3 §:n 1 momentti (poist.) laissa 22/2001, 4 §:n 1 (poist.) momentti (poist.) laissa 402/1995 ja 2 momentti laissa 366/1999 sekä 6 luvun 5 §:n 2 momentti (poist.) laissa 566/1998, seuraavasti:\n1—7) (kuten HE:n 2—8 kohta)\n8—12) (kuten HE:n 10—14 kohta)\n2) rikoslain 34 a luvun 1 §:n 1 momentin 2—7 kohdassa tai 2 momentissa tarkoitetusta terroristisessa tarkoituksessa tehdystä rikoksesta, terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta, terroristiryhmän johtamisesta, terroristiryhmän toiminnan edistämisestä, terrorismin rahoittamisesta taikka\n3) edellä mainittujen rikosten rangaistavasta yrityksestä. (Uusi 2 mom.)\nHelsingissä 13 päivänä joulukuuta 2002\nTerroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta ehdotettu rangaistus on sakkoa tai vankeutta enintään kolme vuotta. Rangaistusasteikko ei anna mahdollisuutta pakkokeinolaissa säädetyn telekuuntelun eikä teknisen tarkkailun toteuttamiselle eikä vastaaville toimille poliisilain perusteella toteutettavassa rikosten ennaltaehkäisyssä. Pakkokeinolain telekuuntelun osalta asia korjataan lisäämällä käsiteltävä valmistelurikos pakkokeinolain 5 a luvun 2 §:ään. Teknisen tarkkailun ja poliisilain mukaisten tiedonhankintakeinojen käyttömahdollisuus jää puuttumaan.\nValiokunnan mietinnössä on perusteltu asiaa niin, että mainittujen paikkokeinojen perusteita harkittaessa lähtökohdaksi otetaan täytetyn rikoksen rangaistusasteikko valmistelurikosta koskevan asteikon sijaan. Kun nyt tarkoitettu valmistelurikos sisältyy omaan erilliseen lainkohtaansa ja sillä on oma rangaistusasteikkonsa, näkemystä voidaan mielestämme pitää virheellisenä. Jos näin olisi, myöskin nyt pakkokeinolain 5 a luvun 2 §:ään tehty lisäys olisi tarpeeton.\nAsia olisi voitu hoitaa valmistelurikoksen rangaistusasteikkoa korottamalla, mutta tämäntyyppisen menettelyn käyttäminen ei ole lainsäädännöllisesti oikeaoppista. Asia tulee myöhemmin korjata pakkokeinolakia ja poliisilakia muuttamalla.


Sex tallinnpillu orgasmi seksifantasia tarinat Huhtikuu 08, 2018\nKun asetan sormeni kevyesti klitorikseni kummallekin puolelle, pelkästän se tuntuu mielettömän ihanalta. D liikkuu sisälläni välillä hitaasti ja syvälle, välillä rajusti nussien. Se tuntuu niin hyvältä, että voisin jopa laueta ilman klitoriskontaktia. Hän nuoli kasvojani ja toisteli miten hyvä tekee, laskin hänet sänkyyni vedin kullin pillusta ja känsin hänet eteeni siro perse pystyssä, asetin tyynyjä hänen alleen jolloin hän sai oltua rennosti kontallaan. D asettautuu taakseni, käyttä kaksi sormea sisälläni, tsiisus miten hyvältä se tuntuu Tunnen lupaavan erektion pyllynpuoliskoani vasten. Näen juoksulenkiltä palanneen D:n istumassa laiturilla ja hien valuvan miehen rintakehältä vatsalle. Nälkä kurnii ja kylmä bissekin maistuisi. Suutelumme oli kiihkeä ja hän avasi minun housuni pästäen jo tutuksi tulleen kullini vapaaksi, hänen siro kätensä veteli esinahkaa terskan pällä.\nIlmaiset seksinovellit: Pillu orgasmi seksifantasia tarinat\nHeti oot tällä alasti, kun päsemme mökille, aurinko on puskenut esiin pilvien takaa. Roiskautan vettä lämpimille rantakiville. Hän nousi tarttui käteeni, vei sen märälle pillulleen ja sanoi: Varmasti haluan sinua lisä, ei tällaista nautintoa voi jättä saamatta, mutta tutkistelen itseäni ja jos omatuntoni sallii, tulen taas sopivan ajan tullen luoksesi. Nostin hänet pöydälle ja nuolin pillua kunnes hän ulvoen vaipui orgasmiin. Prostitutes, in, tallinn analyse trafficking in human beings in Estonia. Leuto tuuli sivelee selkäni, pakaroitani, niskahiuksiani. Vaimoani salaa seksiä isot rinnat rannalla naurunappula seksi ka mu nuori pornoelokuva suomi muummon panot iiiilmaiset panot ilmaise t suomalaiset naiset kovassa pornossa voutilainen tissit kiinnostaa klitoris läheltä kuvattu naapurin rouva nussi korsto isokullinen mies runkkaa seksi linjat. Vastasin saaneeni myös parhaan nautinnon kuin milloinkaan, eikä tämä ole imartelua vaan sain ensimmäisen kerran täysin hallittua orgasmiani niin kuin halusin, ja se sai minut lopulta räjähtämän pilluusi. Perse täristen hän voihki ja huusi, nyt oli minun saatava kullini pian häneen ja painoinkin sen kerralla pohjaan, täyteläinen pillu sykki kullini ympärillä kun nautiskellen otin hänet takaa, luullakseni paras pillu mitä olen milloinkaan nussinut. Mies kohottaa ratin takana kulmiaan ja pyörittelee pätän.\nPillu orgasmi seksifantasia tarinat - Seksifantasia Tarinat Puhelinseksi\nPornokuvia johanna tukiainen alaston Erootinen hieronta mistä maksullista naista Kaunis alastomia nussimis videoita puhelimeen suomenkieliset gaysex suomenkieliset. Välillä kieli viipyy pyllyn ympärillä ja saa sen sykähtelemän. Ei sitten jä harmittamaan, ettei ollut kuudensia kenkiä ja kolmansia full porn movie vaasa thai hieronta treenitrikoita, järkeilen. Suomalaisia mökkiperinteitä kunnioittaen, veera. Järvivesi tuntuu sormien välissä mukavan viileältä.\nItsetyydytys vinkkejä miehille pillu täynnä 49


Heidenhain HE-310 klooni\n25.05.20 - klo:03:45\nKirjoittaja Aihe: Heidenhain HE-310 klooni (Luettu 3963 kertaa)\nVs: Heidenhain HE-310 klooni\n« Vastaus #15 : 06.11.19 - klo:09:46 »\nTämähän on oikea ilon ja onnen päivä. Alkoikin jo v-käyrä vähän nousta kun aina tuli hirveä pettymys ja masennus kun laittoi koneen käsipyörätilaan eikä se suostunut yhteistyöhön. Noilla tavuilla kun sen siihen laitoin niin ei tapahtunut mitään, ei yhtään mitään. Siinä se hyrräsi tyytyväisenä!\nNyt pitää koittaa laittaa jotain payloadia tuohon, pettymystä odotellessa...\nEDIT: Toisaalto saatoin taasen innostua liian aikaisin. Voipi olla että tuo 0x50 on no-op käsky eikä se reagoi siihen muuten kuin hylkäämällä koko paketin.\nTuota skoopin kuvaa pitää lukea niin että vasen on oikea ja oikea on vasen ja ylhäällä on alhaalla ja alhaalla on ylhäällä kun laittaa bittejä jonoon. En tiedä mikä käppyrä tuo on kun siinä ei näytä olevan ollenkaan startti ja stoppi bittejä...\nPitää koittaa sillä 0x51 käskyllä tuota samaa. TNC kun ei huolinut tuota 0x58 käskyä 0x5f:n tilalle niin tuolla saisi (0x51, 0x52, 0x54, 0x58) käskyillä osoitettua 128 eri bittiä, mikä täsmännee EINGANGien kanssa... ?\nIhmettelin miksi tuo 0x5_ käskyn alin nibble katsotaan bittien pyörittämisellä. 4*(4* =128 ööö... 4*(4*kahdeksan)=128\nEDIT: Hirveä pettymyshän siitä seurasi, "OHJAUSELEKTRONIIKKA VIALLINEN", mitähän sitä sitten koittaisi. Laittaa pariteetin payloadin 8 tavuun? nyt lähetin vain nuo yllä olevat 6 tavua.\nSelvisi kuitenkin että tuo 0x50 on no-op käsky. Nyt niitä olisi kuitenkin jo se kaksi eli 0x5f ja 0x50\nVai pitääkö tuo E08 bitti olla aina päällä? Taulukossa sitä ei ole mitenkään määritetty...\n« Viimeksi muokattu: 06.11.19 - klo:10:17 kirjoittanut dzy »\n« Vastaus #16 : 06.11.19 - klo:13:46 »\nTutkailin tuota koodia lähemmin kun en oikein mitään tulosta saanut aikaiseksi. Lähettelin 0xa0 paketteja ja kone vain sammutti kaikki releet. Taisin löytää pienen bugin tuosta ohjaimen koodista, siinä shiftataan tuota 0xa_ käskyn alimpia neljää bittiä oikealle ja samalla kasvatetaan laskuria.\nTai hetkinen... Tuohan on ominaisuus... Nyt tiedän kolme eri käskyä 0x50 = no-op, 0x5F = kaikkien akselien pulssitus, 0xA0 = hätäseis (ei taida olla ihan kaikkien nykytaiteen sääntöjen mukainen)\nMOVB @>dc0f,r3 ; paketin ensimmäinen tavu eli tämä 0xA_\nANDI r3,>0f00 ; nyt siinä on vain se _ osa eli neljä alinta bittiä\nSWPB r3 ; siirrä rekisterin R3 alimpaan tavuun, R3 on nyt suoraan se arvo mitä alempana lasketaan...\nCLR r0 ; R0 nollaksi\nA0490 INC r0 ; Lisää yksi R0:llaan\nSRL r3,1 ; Siirrä R3:n sisältöä yksi bitti oikealle ja alin pullautettu bitti carry bittiin\nJNC A0490 ; Jos carry bitti ei ole päällä niin tee tuo sama uudestaan\nB @A3C74 ; Nyt on hienosti siirretty rekisterin R3 arvo R0:llaan... kiesus... Nyt jos lähettää 0xA0 niin tuo jää pyörimään tuohon ikuisiksi ajoiksi tai jäisi mutta analogikortti laukaisee hätäseispiirin (jää se pyörimään)\nTwo "watch dog" monoflops are on the analog board.\nThese must be triggered separately once every 5ms by the CLP processor and once every 20ms by the main processor.\nIf the monoflops are not driven within 5ms an emergency-stop signal is triggered.\nEDIT: Voisiko olla että 0x5(1/2/4/8) kuitenkin ohjaa yksittäistä akselia mutta vaatisi sen pariteetin sinne loppuun?\nNoilla 0xA(1/2/4/8) sitten ajettaisiin PLC:n inputtien päälle oma bitti ja siihenkin se pariteetti loppuun?\nEDIT: Käskyttelin tuota masiinaa noilla 0xAF käskyillä, en laittanut mitään pariteettia minnekään ja sain taas sen "MITTAJÄRJESTELMÄ-X VIALLINEN" ilmoituksen enkä "OHJAUS ELEKTRONIIKKA VIALLINEN B"\nTuossa kun ei ilmeisimmin pysty noita PLC:n inputteja lukemaan kun juttelu on tuon kapulan ja masiinan välillä yksisuuntaista, niin jotenkin ne PLC:n bitit pitää pystyä asettamaan ja nollaamaan.\nYksi tapa olisi ensin maskata ändillä bitit. Jos haluaa bitin nollaksi niin laittaa siihen kohtaan tavua nollan. Tuossa kun katselin merkintöjäni mitä milläkin on tapahtunut niin näyttää ehkä siltä että ensimmäisessä payloadin tavussa on aina ollut nolla siinä kohtaa missä voisi olla x-akselin rajabitti. Koitetaan 0xAF, 0xFF, 0x00, 0xFF, (1<<10) loput 0xFF, 0x00 pareja\n0 7 E00 Reference end position X\n1 6 E01 Reference end position Y\n2 5 E02 Reference end position Z\n3 4 E03 Reference end position IV\n4 3 E04 Reference pulse suppressor X\n5 2 E05 Reference pulse suppressor Y\n6 1 E06 Reference pulse suppressor Z\n7 0 E07 Reference pulse suppressor IV\n0 7 E08 -\n1 6 E09 Direction button X+\n2 5 E10 Direction button X-\n3 4 E11 Direction button Y+\n4 3 E12 Direction button Y-\n5 2 E13 Direction button Z+\n6 1 E14 Direction button Z-\n7 0 E15 Direction button IV+\n0 7 E16 Direction button IV-\n1 6 E17 Feedback: Auxiliary function completed\n2 5 E18 Feed rate release\n3 4 E19 Manual feed (opens position loop)\n4 3 E20 Supervision of contact "Lock for spindle on"\n5 2 E21 Rapid traverse button\n6 1 E22 Start-button\n7 0 E23 Stop-button\nEDIT: Nope, sama mittalaitevirhe, koitetaan toisinpäin ensin set ja sitten clear\n« Viimeksi muokattu: 07.11.19 - klo:04:49 kirjoittanut dzy »\n« Vastaus #17 : 06.11.19 - klo:23:00 »\nKoko päivän koittanut saada selvyyttä miten PLC:n bitit ohitetaan, mutta turhaan. Ehkä olen ajatellut tämän liian tavukeskeisesti, tuo TMS9995 on kuitenkin bitin pyöritykseen erikoistunut.\nTuolla 0xAF käskyllä periaatteessa saan jotain asetettua (kenties invertoitua) eli jonkun bitin tuolta x-akselista. Koitin syöttää neljä tavua nollaa ja perään neljä tavua ykkösiä ja sitten toisinpäin. Sama mittalaite virhe kummassakin. Ehkäpä pitää lähettää 2 bittiä per inputti eli joko 0x55 tai 0xAA kahdeksaan tavuun.\nJotta noita PLC:n bittejä voi muokata niin pitää olla nollaus ja asetus mahdollista mutta sitten tarvitaan se älä sörki tilakin.\n« Viimeksi muokattu: 06.11.19 - klo:23:40 kirjoittanut dzy »\n« Vastaus #18 : 07.11.19 - klo:13:42 »\nTässä on nyt jotain totaalisen väärin tässä räpeltämisessä. Kirjoitin C:llä ohjelman joka tulostaa 0x5_ käskyn toiminnan ja sen mukaan minun pitäisi kyetä valitsemaan siitä suoraan mitä akseleita haluan ajaa. Kuitenkin 0x5f on ainoa minkä se huolii... + se 0x50\nMitään 0xA_ käskyä se ei huoli (0xA0 pysäyttää kyllä koneen ja 0xAF herjaa x-akselin mittalaitevirhettä) Jokin aavistus on ja se liittyisi tuohon UART:in toimintaan... Melko epätoivoinen aavistus kylläkin, mutta kun en muuta nyt keksi.\nEDIT: Olen lähettänyt tuolle suoraan ne tavut mitä koodissa tarkastellaan, e.g. 0x5F, mutta käännettynä se on 0xA0. Olisinko seurannut vääriä polkuja koodissa?\nnot 0xA0 = 0x5F\nnot 0xA1 = 0x5E\nEDIT: Pitääköhän tuo sarjaportti sitten kuitenkin kääntää? Ehkä lähettämäni tavut on vain sattuneet olemaan sellaisia että TMS9902 ne huolii (start/stop/parity bits?) Voipi olla ettei tuota parityä edes tarkisteta.\nEDIT: Hmmm... selittäisi sen miksi en aiemmin saanut mitään järkevää sillä 0xA_ käskyllä, 0xAF taisi osoittaa aina PLC:n inputtitavuun 0 jossa on akselien referenssi etc bittejä ja sitten vielä jos tuo UARTTI alkoi vastaanottaa väärästä bitistä niin 0xAF saattoi muuttua 0xA8:saksi\nEDIT: Nope! Vielä vähemmän toiminnallisuutta. Kyllä tuo sarjaportti on oikeinpäin ja oikein konffattu. Mutta sitten taas välähti, tuossa ensimmäisen postaukseni linkissä puhutaan TNC viiveistä.\nI have come up with a different approach, which interpolates a signal period of 200 times as the original Heidenhain handwheel\nOlen lähettänyt uuden paketin joka 6mS välein... Ehkä se ei siitä tykkää... Kaikkien akselien ajo on ehkä onnistunut jos se tekee ne järjestyksessä ja sitä kautta on tullut tarpeeksi viivettä tuohon hommaan.\nEDIT: No ei ehkä sittenkään... 1s/200 = 5mS tai en tiiä, PLC ei ehkä tykkää jos sitä pommittaa 6mS välein\nEDIT: Kyllä käännyn nyt sille kannalle että tuo vaatii jonkin tarkistuslaskennan tuohon noihin muihin kuin F:llä loppuviin käskyihin. Se koodi vain taitaa olla sielä toisella prosessorikortilla tai sitten ei.\nTuo tapa millä tuo sarjaporttipuskuri alustetaan saattaa antaa viitteitä että siinä xoorataan nuo 16-bittiset tavut ja laitetaan ehkä käännettynä sinne viimeiseen wordiin.\nDC04 00 ch ;00 alussa on pelkkä padi, ch on ensimmäinen vastaanotettu tavu eli tämä käsky\nDC06 ch ch\nDC08 ch ch\nDC0A ch ch\nDC0C ch ch\nF loppuisilla käskyillä ei enää ole tilaa tuolle tarkistussummalle.\n« Viimeksi muokattu: 07.11.19 - klo:16:27 kirjoittanut dzy »\n« Vastaus #19 : 08.11.19 - klo:13:08 »\nPitänee pitää pientä mietintä taukoa tämän kanssa. Sillävälin voisi alkaa suunnitella koteloa tuolle, tosin pitäisi tietää mitä kaikkea siihen voisi laittaa. Ainakin nämä nappulat mitä alkuperäisessäkin on.\nTuo käyttämäni stm32f103 prossu on oikein sopiva tähän hommaan. Olen noilla stm prossuilla leikkinyt nyt aika paljon. Tuo maksaa kiinankaupasta ostettuna jonkun 2€ (pikku proto lankku).\nTuossa stm32f103 prossussa on kaikki tarvittava, riittävästi io-portteja nappuloille ja sarjaporttejakin löytyy useampi, mutta mikä tärkeintä tuossa voi ajastimia käyttää suoraan enkoodereiden lukemiseen, ne käsitellään rautatasolla. Tuossa on TIM1-TIM4 ja niitä voi kaikkia käyttää enkooderien lukemiseen, sarjaporttina ei voi kyllä käyttää silloin USART ykköstä vaan USART kakkosta (menee muuten osin samoihin pinneihin)\nSen jälkeen kun nuo ajastimet on alustettu lukemaan enkoodereita niin sen lukeman saa suoraan pihalle TIMx->CNT 16-bittisenä lukuna (x=1-4) mitään muuta ei tarvitse tehdä. Olen porakoneella kiusannut 15-bittistä (32768) enkooderia eikä tuo prossu mene laskuissaan sekaisin.\nTuossa hieman isommalla stm prossulla tuota lukua, samoja ajastimia löytyy tästä pikkuveljestäkin.\n« Viimeksi muokattu: 08.11.19 - klo:13:22 kirjoittanut dzy »\n« Vastaus #20 : 09.11.19 - klo:09:42 »\nTurvauduin äärimmäisyyksiin... Alkoi mennä vähän vanhaksi kääntää ohjelma tuolle lankulle ja ajaa se sinne ja sitten köpöttää pihan kautta pajaan ja käynnistää mylly ja katsoa toimiiko se... Niinpä aloin kirjoittamaan emulaattoria tuolle näyttökortille... TI99/A porukat on jo itelleen värkänneet emulaattorin niin pöllin siitä sen TMS9900 prossun koodin. Muuttelen sitä tässä hieman itelle sopivaksi. Voin tuolla suoraan pompata sinne kolmos keskeytykseen ja täyttää muistin sitä ennen miten haluan.\n« Vastaus #21 : 11.11.19 - klo:11:09 »\nVärkkäsin ensin semmoisen tekstipohjaisen "emulaattorin" Linuxin terminaaliin, mutta innostuin sitten vääntämään tuota oikein GUI pohjalle Qt:llä\nTuolla saa monta kätevää ominaisuutta tuohon. Rekistereitä voidaan helposti muuttaa ja siinä tulee kaupanpäälle undo toimintokin. Saan tuohon myös helposti hexaeditorin näyttämään muistin sisältöä jne. Jollain täpällä saan keskeytyksiäkin laitettua.\nNyt tuo ROM koodi on suoraan tuossa emulaattorissa sisällä, mutta voin tehdä semmoisenkin että se ladataan ja jos tekee muokkauksia rommiin tai rämmiin niin koko helahoidon voi tallentaa ja jatkaa sitten kun innostusta taas löytyy samasta kohtaa ja tilasta mihin ohjelman ajo jäi. Joo, tää ny vähän karkaa käsistä.\nEn ole varma mutta voi olla että Mame arcade pelikonsoli retro hemmoilla on emulaattori tuolle grafiikkapiirillekin (nec7220), otin talteen sen fontti romminkin kuitenkin, niin voisi koittaa tuleeko mitään kuvaa. Virheilmoitukset on kyllä sen toisen prossukortin epromilla.\n« Viimeksi muokattu: 11.11.19 - klo:11:16 kirjoittanut dzy »\n« Vastaus #22 : 11.11.19 - klo:22:07 »\nMukava on tätä projektia seurata ja ihastella.\nSaako kysyä mistä tietotaito elektroniikkaan on hankittu?\nJos saan aikaiseksi voisin kokeilla skooppailla HR330 keskustelua TNC360 kanssa viikonloppuna. Josko siitä olisi jotain apua?\n« Vastaus #23 : 12.11.19 - klo:05:03 »\nMoro, tuo olisi mahtavaa jos saisi skooppikuvaa.\nMulla on alla jotain sulautettujen järjestelmien insinööriopintoja, jätin sen aikanaan kesken. Jokunen kurssi ja lopputyötä vaille jäi.\nAloin ohjelmoida 10-vuotiaana Amiga 500:sella, nyt ikää on se 43. Mitään kovin hienoa en ole saanut aikaiseksi.\n« Vastaus #24 : 12.11.19 - klo:07:00 »\n"Aloin ohjelmoida 10-vuotiaana Amiga 500:sella"\nVau. Itse jouduin tuon ikäisenä pysyttelemään tiukasti kovopuolella. Mutta\nolihan ajatkin toisenlaiset, tyhjiöputket "rulettivat" eikä ensimmäistäkään\nmikroprosessoria oltu julkaistu.\n"Moro, tuo olisi mahtavaa jos saisi skooppikuvaa"\n- Ja skooppikuva datana sisäänluettavaksi sigrok:iin.\n« Vastaus #25 : 12.11.19 - klo:16:33 »\nNiin ne ajat vain muuttuu\nMeillä töissä on kesätyöläisinä järkiään jonkin alan insinööriopiskelijoita. Siinä kun on tullut näiden kanssa juteltua ja koitettua selittää ettei silloin oikein ollut internettiä kun ite koitin lukea niin pelkkä ajatuskin semmoisesta tuntuu jotenkin mahdottomalta näille. Puhumattakaan lankapuhelimista ja sellaisen tuomasta liikkumisen vapaudesta Nyt tiedän tasantarkkaan metrin tarkkuudella missä oma jälkikasvu on...\nElektroniikka ei silloin pentuna ollut vielä mitään kertakäyttötavaraa vaan siihen joutui panostamaan aivan eritavalla ja tutustumaan siihen omaan kalliiseen laitteeseen. Mitähän tuo oma Amiga 500 silloin maksoi? Monta tuhatta markkaa omalla monitorillaan. Ei mikään pieni investointi.\nTuo Heidenhainin CLP levykin niin nykyään se mahtuisi yhdelle pienelle prosessorille ja tehot olisi monikymmen/sata kertaiset.\nTuolla lankulla ei ole muuta kuin se TMS9995 prossu (ulkoinen 8-bitin muistiväylä toiselle cpu kortille), sille erillinen sarjaporttikontrolleri, NEC7220 grafiikkapiiri ja viisi NEC:in ohjelmoitavaa logiikkapiiriä (https://www.dropbox.com/s/fdgmos3oy6o0b7i/nec_d65010_664551.pdf?dl=0) Noilla logiikkapiireillä on toteutettu se enkooderien laskenta. Kaikki tuo löytyy esimerkiksi stm32f/h7 prossusta. Koko lankun saisi pienempään tilaan kuin mitä nuo NEC:in logiikat vie...\n« Vastaus #26 : 24.11.19 - klo:23:29 »\nTäältä tulee nyt skooppikuvia ja dataa vähän aioitusta jäljessä. Valitettavasti ei oikein pitkiin datanloggauksiin taida tuo oskilloskooppini taipua. Kenties arduinolla vois lukea vähän järkevämmin noita datapaketteja. No nyt ei aika riittänyt sellaiseen.\nKoitin pikaisesti excelillä plottailla käppyrää, mutta aika huonosti tuntuu ison datamäärän kanssa taipuvan ruudukkojen säätämiseen, mikä on sääli. Liitteenä yksi kuva jossa kaksi datapätkää plotattuna. Muutama mittaus on joissa näkyy neljä rimpsua joten kuten luettavana.\nToivottavasti näistä on hyötyä ja kerro toki jos voin jotenkin jelppiä lisää. Eikä sinulla tietysti pitkä matka ole pajallekkaan tulla käymään mikäli oikein muistan asuinpaikan\nMittausdataa linkin takaa https://1drv.ms/u/s!AlW5T47uPJwA1znxMLI2roxXDnt7?e=1W9led\n« Vastaus #27 : 25.11.19 - klo:15:34 »\nKappas vain, tuota skooppia on näköjään helpohko päivittää paremmaksi, täytynee kokeilla kun pääsee taas pajalle.\n« Vastaus #28 : 26.11.19 - klo:09:53 »\nItelle iski semmoinen "feature creep" tuon disassemblerin/emun kanssa, monenmoista versiota siitä pykäsin ja sitten aloin kirjoittelemaan IDA decompilerillekin jaettua kirjastoa vanhalla SDK:lla, Hexrays ei vastannut pyyntöihin saada IDA sdk 7.nollaa... (Linuxille on ilmainen IDA 7.0 mutta se ei tajua kuin puuceen prosessoria) Eivät tainneet tykätä kun huomasin että se kyllä tukee muitakin prossuja mutta ne jaetut kirjastot on vain poistettu ilmaisversiosta.\nTässä on nyt aikaa ennen yö vuoroa niin kiitollisena alan tutkailemaan noita antamiasi tietoja.\n« Vastaus #29 : 26.11.19 - klo:12:31 »\nAloitin koittaa tulkita noita skooppidataa. Iloinen yllätys että löysin vastaavuutta siihen mitä luulen saaneen jo selville. Aloittelen noista datoista mitä voin verrata omiin kokeiluihin.\nTuo "no-op" paketti minkä oma kone huolii on se 0x50 alkuinen (ja loput nollaa) ja Hiekkarannan skooppauksista löysin sen tuosta kansiosta "käsipyörätila"\nIlmeisesti Hiekkarannan kapulan lähetys on ilman pariteettia, jos nyt olen oikein tulkannut.\nEDIT: eikun juu, en tainnut tulkata oikein. Ei ole viisasta laittaa starttibittiä datan bittien joukkoon heti alkuunsa...\nI S01234567s I S01234567s I S01234567s I S01234567s I\n0 1010111111 0 1111111111 0 1111111111 0 1111111111 0\n~AF=50 ~FF=00 ~FF=00 ~FF=00\n« Viimeksi muokattu: 26.11.19 - klo:13:13 kirjoittanut dzy »


Vuosimalli 1988 (ensirek. 10-1988) Katsastettu 9-2017\nSopivasti sissään ajettu hyvä kuntone corolla. Katsastettu 12.9.2017. Huippu siisti tai toisinsanoen heeelmi. Entiseltä omistajalta kaupanpäälliseksi pienen ruhjeen sain etulokarissa(kuva) mutta muuten pellit vanhalla rouvalla kunnossa. Ruostetta ikäsekseen todella vähän ja toki 30v auto nii muutama kivenhakkauma löytyy, mutta näyttää nuo mukana kulkevan. Lapissa viihtyny kyseinen auto käytännössä koko ikänsä eli kova kuntone kone kyseessä. Vastikkää käyty 2000km reissu ongelmitta. Sisältä huippusiisti ja käytännössä virheetön. Kesänakeilla 3kk ajettu ja talvinakit vanhahkot,mutta nastat hyvin tallella. Kulutus osia vaihettu, mm jarrylevyt ja palat sekä pakoputken keskiosa tänä kesänä yms.\n***** Vaihtoa? Vaihto: Saab 9-5 (Myyty) - Nettiauto\nNettiauto ID 9105764


Vanhus kateissa - soita 112 jos näet hänet\nTiistai 2.7.2013 klo 15.50\nPirkanmaan poliisi etsii kateissa olevaa vanhusta Sastamalan Mouhijärvellä.\nTiistaina aamupäivällä kello 11 aikaan kadonnut nainen lähti Lampistentieltä Mouhijärven vanhainkodilta.\nNainen on 80-vuotias, ja hänellä on päällään villatakki, ruskeat housut, valkoinen lippalakki ja silmälasit. Poliisi kertoo lisäksi, että naisella on ohut, harmaa tukka ja hän on saattanut kulkea pidempiäkin matkoja.\nPoliisi etsii näistä ja toivoo havaintoja naisen liikkeistä Sastamalan poliisiasemalle numeroon 071 8747350 tai hätänumeroon 112.


Vapaudenristin Ritarikunta on Suomen vanhin ritarikunta\nTorstai 7.1.2021 - -Esko Erkkilä-\nVapaudenristin ritarikunta on yksi kolmesta Suomen ritarikunnista ja se on ritarikunnista vanhin.\nVapaudenristin ritarikunnan historia liittyy Suomen itsenäistymiseen. Vapaudenristi ja Vapaudenmitali perustettiin Suomen Senaatin päätöksellä 4.3.1918. Sotilasansioritarikunnaksi Vapaudenristin ritarikunta määrättiin asetuksella 16.12.1940. Tasavallan Presidentti, Suomen Marsalkka C.G.E. Mannerheim vahvisti Vapaudenristin ritarikunnan ohjesäännön asetuksella numero 550/18.8.1944, joka on yhä voimassa.\nViime sotiemme 1939 – 1945 aikana jaettiin noin 573 000 Vapaudenristin kunniamerkkiä. Näistä Vapaudenristejä oli noin 90 000 ja Vapaudenmitaleja noin 483 000. Sotien jälkeen Vapaudenristin kunniamerkkejä on jaettu rajoitetusti. Vuosina 1946 - 2006 on jaettu noin 2500 Vapaudenristin kunniamerkkiä, joista Vapaudenristejä noin 1100 ja Vapaudenmitaleja noin 1400.\nVaimoni isän jäämistössä on Vapaudenristin 2. luokan ansiomitali…\n…ja oletan, että tuo ansiomitali on hänelle myönnetty jo sotien aikana, sillä ansiomitalin takapuolelle on kaiverrettu ”Suomen kansalta 1939”!\nKommentoi kirjoitusta. Avainsanat: Vapaudenristin Ritarikunta on Suomen vanhin ritarikunta, Suomen Valkoisen Ruusun Ritarikunta, Suomen Leijonan Ritarikunta, Suomen kansalta 1939, Vapaudenristin ritarikunta, asetus 550/18.8.1944, C. G. E. Mannerheim, Vapaudenristin 2. luokan ansioristi,\nJärjestötoimijat ja työnantajat: Nyt on aika esittää Itsenäisyyspäivänä myönnettäviä kunniamerkkejä!\nMaanantai 3.6.2019 - -Esko Erkkilä-\nSuomen Valkoisen Ruusun ja Suomen Leijonan ritarikuntien Suurmestari myöntää ansioituneille kansalaisille kunniamerkkejä mm. Itsenäisyyspäivänä.\nItsenäisyyspäivä tuntuu näin kesäkuun alussa kaukaiselta ajankohdalta, mutta järjestötoimijoiden sekä työnantajien edustajien pitää muistaa, että vuoden 2019 Itsenäisyyspäivänä myönnettävien kunniamerkkien anomukset on oltava ritarikuntien kansliassa viimeistään 31.7.2019.\nOmaan kokemusta kunniamerkin saamisesta, sillä Pirkanmaan Agrologit anoivat minulle aikoinaan kunniamerkkiä ja sain Suomen Valkoisen Ruusun Ritarikunnan ansioristin. Sen lisäksi omaan kokemusta kunniamerkkien anomisesta järjestötoimijana ja myös työnantajan edustajana.\nVain kerran tekemäni anomus on tullut bumerangina takaisin ja syynä oli ilmeisesti se, että kunniamerkin kohteena olevalla henkilöllä oli useita epäselvyyksiä taloudellisissa asioissa.\nJokunen vinkki kunniamerkkien anojille:\nritarikunnat painottavat, että hakijan pitää varmistaa, että henkilö vastaanottaa hänelle haetun kunniamerkin – tämän ohjeen olen ainoinaan laiminlyönyt, mutta ongelmia ei ole ilmennyt\nhakijalle kannattaa kertoa etukäteen, että hänelle ollaan anomassa kunniamerkkiä ja pyytää häntä kertomaan pienimmätkin ansionsa. Paikallisen lätkäporukan ohjaaminen on ritarikuntien mielestä monesti paljon arvokkaampaa toimintaa, kuin korkeakin asema työnantajan organisaatiossa\nei pidä pelästyä, jos esimerkiksi työnantajan aikaisempi hakemus ei ole tuottanut tulosta; omaan kolmen henkilön kohdalla kokemusta, että työnantajan aikaisempi hakemus on tullut takaisin bumerangina, mutta ohjeideni mukaan tehty uusi hakemus on tuottanut tulosta\npitää varautua siihen, että henkilö saa niin korkean kunniamerkin, että hakijataho joutuu maksumieheksi. Huomaan, että nykyisin jopa ansioristit ovat maksullisia kunniamerkkejä eli 215 euroa. Sain aikoinaan Suomen Valkoisen Ruusun ansioristin ja silloin se ei ollut maksullinen kunniamerkki! Toimin 1970-luvun puolivälissä Etelä-Pohjanmaan Agrologit ry:n sihteerinä ja muistan, että joskus haimme eräälle agrologi-veljelle kunniamerkkiä ja ritarikunnan hallitus katsoi kyseisen henkilön niin ansioituneeksi, että myönsi hänelle maksullisen kunniamerkin – yhdistyksemme maksoi homman vaikka rahavaramme sen tuloksena puolittuivatkin!\nkunniamerkkikiintiöt on jaettu eri ministeriöille ja pitää tutkailla, että minkä ministeriön kiintiölle kuuluu se kunniamerkki, jota anotaan – ainakin ennen esimerkiksi omakotiyhdistysmaailman kunniamerkit anottiin Ympäristöministeriöltä!\nJärjestötoimijat ja työnantajat!\nLaittakaahan Itsenäisyyspäivänä jaettavat kunniamerkit anomukseen!\nKommentoi kirjoitusta. Avainsanat: Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta, Suomen Leijonan ritarikunta, Ritarikuntien Suurmestari, nyt on aika hakea Itsenäisyyspäivänä myönnettävie kunniamerkkejä,\nUlkoilutin Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan ansioristiäni!\nPerjantai 8.3.2019 - -Esko Erkkilä-\nTampereen kaupunki järjesti eilen Raatihuoneella hienon tilaisuuden niille kaupungin työntekijöille, joille Tasavallan Presidentti myönsi ansiomerkit viime Itsenäisyyspäivänä 6.12.2018 ja samalla jaettiin ansiomitalit myös eräille luottamushenkilöille - sain olla ansiomitalien saajien joukossa!\nPirkanmaan Agrologit ry anoi minulle parisenkymmentä vuotta sitten ansiomerkkiä ja Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta päätyi myöntämään minulle ritarikunnan ansioristin eli sen lyhenne on "SVR Ar". Eilen oli tilaisuus kiinnittää se rintapieleeni.\nOn aina hienoa saada kutsu Tampereen Raatihuoneelle!\nKaupunginvaltuuston puheenjohtaja Anna-Kaisa Ikonen ja pormestari Lauri Lyly jakoivat ansiomerkit sekä ansiomitalit.\nKonsernijohtaja Juha Yli-Rajalalle oli myönnetty Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki eli SVR R I.\nTässä on minulle myönnetyn Tampereen kaupungin hopeisen ansiomitalin saatekirjelmä.\nJa tältä Tampereen kaupungin myöntämä hopeinen ansiomitali näyttää.\n"Joukkueestamme" Tampereen kaupungin hopeisen ansiomitalin saivat lisäkseni Eeva Tuokko (vasemmalla) ja Laila Koskela. Samanlainen mitali oli myönnetty myös Mikko Alatalolle ja Seija Alatalolle, mutta heillä ei ollut mahdollisuutta olla paikalla.\nSopuisasti Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan ansioristi ja Tampereen kaupungin hopeinen ansiomitali sopivat rinnakkain!\nKommentoi kirjoitusta. Avainsanat: Tampereen Raatihuone, ansiomerkit luottamushenkilöille, Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta, Suomen Leijonan ritarikunta,\nOn aika anoa Itsenäisyyspäivänä myönnettäviä kunniamerkkejä\nLauantai 28.4.2018 - -Esko Erkkilä-\nElämme vielä huhtikuuta, mutta jo nyt järjestö- ja yhdistystoimijoiden sekä työelämän esimiesten pitää valmistautua siihen, että ansioituneita toimijoita muistetaan Itsenäisyyspäivänä erilaisilla kunniamerkeillä.\nSVR Ar ja sen "sisarmerkki" Suomen Leijonan ansioristi ovat alhaisimmat kunniamerkit joilla on lunastusmaksu, sillä kummankaan ritarikunnan mitaleilla ei ainakaan vielä ole lunastusmaksua.\nKommentoi kirjoitusta. Avainsanat: Ritarikunnat, Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta, Suomen Leijonan ritarikunta, Suomen Valkoisen Ruusun ansioristi, SVR Ar,


Cinderella Days: PENKKIS 2015\nTorstaina sain luokkani (ja monen muun ABIn) kanssa kokea niitä elämän parhaimpia juttuja - penkkareita ♥\nOli aivan käsittämättömän hauskaa ihan koko päivän ajan että huhhuh!\nOlin kyllä lievästi sanottuna ihan hullun kipeä, mutta ei se suurimmaksi osaksi haitannut menoa. Vähän vain harmitti silmätulehdus ja se ettei pystynyt huutamaan kunnolla. Ääni oli kyllä jo ennen penkkaripäivää ihan poissa, että olen ihan varma etten laula kunnolla ennen kesää XD Tämä video ei nyt tällä kertaa ole HD, mutta ymmärrätte varmaan miksi en ottanut järkkäriä mukaan :D Enjoy! ♥\nPäivä alkoi Mirandan luona missä olimme yötä. Hänen isänsä oli laittanut meille aivan mahtavan aamiaisen!! Skoolattiin jo aamusta ja lähdimme sitten koululle päin haalareissa. Olin maalannut itsestäni ampiaisen :) Sitten vuorossa koulun roskaaminen - ai että oli hauskaa! XD\nMeillä oli aivan mahtava show ja heitimme karkkeja ehkä liiankin kovaa ':D\nSitten rekoilla ympäri Helsingin keskustaa :) ...Se fiilis kun vihdoinkin oli oma vuoro olla siellä oli aivan käsittämätön! ♥♥♥ Minusta oli myös niin kivaa, että sain ihmisiä ilahtumaan, nauramaan ja huutamaan takaisin mun hullulla menolla :D\nKiitos kuvista: Miranda ja Mirandan isä\nElastinen esiintymässä :)\nLaivalla oli kyllä myös aikamoinen meno XD Vammoilta ei munkaan osalta säästytty, mutta hengissä päästiin takaisin satamaan perjantaina :) Elämäni parhaimpia päiviä!\nHyvää ystävänpäivää teille kaikille ihanille lukijoille!\nLähettänyt Roxy // Cinderella Days ❀ klo 21.24\nTunnisteet: friends, life, party, school, video\nLinda 15. helmikuuta 2015 klo 10.51\nWau, teidän penkkarit kuulostaa niin mahtavilta. Itellä oli kans yks huikeimmista päivistä ikinä <3 Toi sun video on mahtava, kun siitä jotenkin välittyy niin hyvin ilo ja yleinen penkkarifiilis.\nRoxy 15. helmikuuta 2015 klo 12.55\nOli kyl niin mahtava päivä!! <3 Kiitos paljon! Fiilistä riitti muillekin jakaa ^^\nJulia 15. helmikuuta 2015 klo 17.36\nItelläki oli just penkkaripäivä niin tälläsiä postauksia on superkiva lukea! Tosi hyvä idea tuo video niin lukijatkin pääsee kunnolla fiiliksiin!! :D\nRoxy 15. helmikuuta 2015 klo 20.05\nToivottavasti sulla oli yhtä hauskaa! :)


B-pentue syntyi! - Kennel Kompiaisen - Vuodatus.net -\nKompiaisten B:t syntyivät viime yönä . Ensimmäinen pentu syntyi klo 00.01 ja loput tasaisin välein parin tunnin aikana. Kompiaisen Bieni Yllätys syntyi 02.15 eli pentuja olikin sitten kahdeksan!! Nilaa vähän jänskätti ekan pennun syntymän jälkeen, mutta kun kaksi seuraavaa oli syntynyt, se kierähti kyljelleen ja alkoi imettää pentuja. Loput tulivat sitten vähän kuin itsekseen. Seitsemännen jälkeen sanoin Veeralle, joka valvoi minun kanssani pentujen syntymää, että täällä vasemmalla kyljellä tuntuu kyllä vielä yksi pentu ja sieltähän se sitten putkahtikin .\nNilaa hoitaa pentuja rauhallisesti ja hyvin. Nyt aamupäivällä se on kantanut kaikki pennut kertaalleen pentulaatikosta Veeran sänkyyn. Ilmeisesti siellä on turvallisempaa, kun ollaan pois lattiatasosta. On se vähän hurjan näköistä, kun Nila nappaa pennun suuhun miten milloinkin (välillä päästä, välillä keskikropasta) ja sitten mennään laidan yli loikalla sänkyyn... siellä ne nyt nukkuvat tyytyväisinä. Mikä tarkoittanee sitä, että minä nukun ensi yön pentulaatikossa .\n00.01 syntyi pitkähäntäinen harmaa poika, joka painoi 236 g. Sillä on valkoinen täplä rinnassa ja vasemman etujalan varpaat valkoiset.\n00.55 syntyi töpöhäntäinen harmaa poika, joka painoi 164 g.\n01.03 oli vuorossa 188 g painava töpöhäntäinen punainen tyttö ja 01.20 pitkähäntäinen punainen tyttö (167 g).\n01.45 oli vuorossa pitkähäntäinen harmaa poika, jolla on valkoinen täplä niskassa ja painoa oli 159 g.\n01.58 syntyi töpöhäntäinen harmaa poika, jolla on valkoinen läikkä rinnassa, painoa 220 g.\n02.10 syntyi harmaa töpöhäntäinen poika, jolla on valkoinen "piirto" rinnasta masuun. Painoa tällä pojalla oli 206 g.\n02.15 syntyi yllätyspoika, joka on siis pitkähäntäinen ja harmaa ja painoa oli 190 g.\nIhanaa, kun kaikki vaikuttavat tosi tiitteriltä ja terveiltä ja kaikki meni hyvin!!\nOdotetut ja toivotut B-laumalaiset ovat nyt onnellisesti täällä. Suurkiitokset Korkalon Kaisalle, joka antoi Nilan minulle lainaan ja Seppälän Hallalle (kennel Konnunkodon), joka antoi Dracon B-pentueen isäksi. Ootte ihania!\nLähettänyt: Kompiainen - 25.3.2012 klo 15.29


Kaikissa pitäjissä koronapositiivisia | Keski-Häme\nKaikissa pitäjissä koronapositiivisia\nKanta-Hämeen sairaanhoitopiirin tiedotustilaisuudessa johtajaylilääkäri Sally Järvelä muistutti, että koronalta ei kukaan ole turvassa. Hän painotti, että myös jokaisessa Hämeenlinnan pitäjistä on jo koronapositiivisia ihmisiä. Tehohoidossa Kanta-Hämeen keskussairaalassa on tällä hetkellä henkilö, joka ei kuulu mihinkään riskiryhmään.\n— Ei kannata tuudittautua siihen, että olisi helppo tauti joillekin ryhmille, tai että joku alue olisi suojassa, Järvelä totesi.\nKiihtymisvaiheeseen siirtyneessä Kanta-Hämeessä on ollut useita tartuntaketjuja, joiden myötä karanteeniin on asetettu satoja ihmisiä. Yksi osoitus epidemiatoimien voimasta on se, että lähes puolet sairastuneista sairastuu karanteenissa ollessaan.\nTässä yhteydessä Järvelä kiitti myös median toimintaa alueella.\n— Julkisuuden ansiosta hyvin lievillä oireilla ihmiset ovat osanneet hakeutua testeihin esimerkiksi ravintola-altistusten yhteydessä, ja ketjuja on saatu katkaistua, Järvelä totesi.\nVarotoimenpiteet on Järvelän mukaan syytä tehdä etupainotteisesti, ettei sairaanhoitopiirin kyky jäljittää tartuntoja ja asettaa ihmisiä karanteeniin heikentyisi.\n— Vielä ei olla niin pitkällä, mutta jo nyt näytteenotto on ruuhkaantunut, ja uusia tapauksia on tullut yli 40 kahden viikon sisällä, pelkästään viime viikon aikana uusia tapauksia oli 37, joka jatkuessaan kolkuttelee jo leviämisvaihetta. Rajoitustoimia tarvitaan, jotta sinne asti ei jouduttaisi, Järvelä sanoi.\nTällä hetkellä koronatestiin pääsee Kanta-Hämeessä suurin osa seuraavana päivänä, mutta jos oireet eivät ole voimakkaat, voi testiaika mennä jopa kolmen vuorokauden päähän.\nRiskipaikkoja Kanta-Hämeessä ovat olleet ravintolat, oppilaitokset, urheiluharrastukset ja perhejuhlat. Epäselviä ketjuja tuli viime viikolla 5—6 kappaletta. Lisäksi Voutilakeskuksessa ja Ilveskodissa on ollut laajoja altistumisia. Niiden leviämisestä on Järvelän mukaan paljon kiinni se, miten tiukoille sairaanhoitopiirin kapasiteetti joutuu.\nUusia rajoitustoimia Kanta-Hämeessä on jo tehty etätyöhön ja toisen asteen koulutuksen etäopetukseen siirtymisestä. Tänään astuvat voimaan keskussairaalan vierailurajoitukset. Vain välttämätön oleskelu sairaalan tiloissa ja vain kriittiset vierailut sallitaan. Sunnuntaina astuu voimaan Kanta-Hämeen ravintoloiden kiristetty aukiolorajoitus. Tänään viikoittain kokoontuva koronanyrkki keskustelee kokoontumisrajoituksista ja hoivayksiköiden vierailujen rajoituksista. Niistä tiedotetaan lisää huomenna.\nKoronanyrkki on maakunnan pandemiaryhmästä koottu viiden terveydenhuollon edustajan nopean toiminnan ja valmistelun kokoonpano. Maakunnan pandemiaryhmä on maaliskuusta asti kokoontunut kerran viikossa seuraamaan epidemiatilanteen kehittymistä ja tekemään tarvittavia päätöksiä taudin leviämisen ehkäisemiseksi.


Syyslomaretki Suomenlinnaan - Suomenlinnan viralliset sivut\nEtusivu › Uutiset › Suomenlinnan ajankohtaista › Syyslomaretki Suomenlinnaan\nTervetuloa syksyiseen Suomenlinnaan ulkoilemaan, syömään hyvin ja nauttimaan kulttuurista. Upea Unescon maailmanperintökohde tarjoaa jokaiselle jotakin. Hyppää lauttaan ja olet vartissa perillä!\nMerimatka aloittaa vierailun\nKaunis merimatka Suomenlinnaan taittuu hetkessä. Kauppatorilta Suomenlinnaan pääsee HSL:n lautalla aamusta iltaan joka päivä. Linnoitukseen pääsee myös Katajanokalta arkisin kulkevalla HSL:n huoltoautalla. Siirry katsomaan aikataulut Suomenlinnan digioppaasta.\nUlkoile upeissa maisemissa\nHelsingin merellisin kaupunginosa muureineen, tykkeineen, tunneleineen ja kauniine puistoalueineen on hyvä kohde ulkoiluun koko perheelle. Kierrä kaikki nähtävyydet Sinisen reitin varrella ja nauti raikkaasta meri-ilmasta. Nähtävyyksiltä toiselle siirryt helposti Suomenlinnan digioppaan avulla. Avaa opas.\nNauti museoista ja taiteesta\nSuomenlinna-museo on avoinna päivittäin ja Sotamuseon Maneesi keskiviikosta maanantaihin. Käynti kannattaa aloittaa Suomenlinna-museosta, josta saa perustiedot linnoituksen historiasta. Sotamuseon 100 vuotta sodan ja rauhan töissä -näyttelyssä voi tutustua Suomen puolustusvoimien vaiheisiin itsenäisyyden aikana. Katso lisätiedot museoista digioppaasta.\nHAA Galleria on avoinna tiistaista sunnuntaihin. Galleriassa on 21.10. alkaen esillä ”Marras”-niminen valokuvataiteen näyttely. Näyttely on maksuton. Siirry tapahtumakalenteriin lukemaan lisää.\nYhteisnäyttely Neuroverkkopeitto avautuu torstaina 22.10. ja on nähtävissä 7.11. saakka. Näyttely kokoaa yhteen taiteilijoita taidekentän eri puolilta Suomenlinnan Ruutikellariin, joka on muutoin yleisöltä suljettu tila. Siirry tapahtumakalenteriin lukemaan lisää.\nUlkoilun lomassa täytyy myös herkutella! Osa Suomenlinnan ravintoloista ja kahviloista pitää ovensa avoinna nälkäisiä ja janoisia kävijöitä varten läpi vuoden. Syyslomaviikon alussa ma-ti ruokapaikkoja on suppeammin avoinna. Aukiolot on aina hyvä tarkistaa ennakkoon kalenterista. Siirry kalenteriin.\nTilaa opastus omalle porukalle\nSuomenlinnan mielenkiintoiseen historiaan kannattaa syventyä opastetulla kierroksella. Ehrensvärd-seura järjestää tilauskierroksia ryhmille. Siirry lukemaan lisää tilauskierroksista Ehrensvärd-seuran verkkosivulle.\nLapsille omatoimista tekemistä\nNappaa matkailuneuvonnasta mukaan Suomenlinna-esite, lapsille oma lasten Suomenlinna -kartta ja hauska Suomenlinna-bingo. Samalla voi tutustua myös maksuttomaan johdantonäyttelyyn, josta saa hyvät perustiedot linnoitusvierailulle. Neuvonta palvelee päivittäin klo 10–16. Neuvonta sijaitsee vaaleanpunaisessa Rantakasarmissa ihan lauttarannan tuntumassa.\nYöpyminen Suomenlinnassa on elämys. Linnoituksessa voi majoittua Hostel Suomenlinnassa tai Villa Silossa. Villa Silo on 18.10. alkavalla viikolla täynnä, mutta viihtyisässä Hostel Suomenlinnassa on hyvin tilaa. Varattavissa on monenlaisia huoneita, myös 4hh ja 7hh perhehuoneita. Siirry tekemään varaus hostellin verkkosivuille.\nMatkailuneuvonnassa sinua palvelevat Suomenlinnan tuntijat, joilta saa hyviä vinkkejä vierailua varten. Vieraile paikan päällä tai ota yhteyttä: info(at)suomenlinna.fi, 029 53 38 410.


Työnantaja voi vähentää poissaoloja auttamalla vaikeuksissa - Turvallisuusuutiset.fi\nHumalahakuinen juominen puolittunut nuorilla työntekijöillä\nLogistiikkayhtiö Tuko Logistics Osuuskunta järjestää voimavararyhmää nuorille työntekijöilleen, jotka ovat jatkuvasti pois töistä ilman jatkuvaa sairautta. Ensin ryhmässä oli yhdeksän työntekijää, joista kaksi on jättänyt yrityksen. Lopuista kaksi kouluttautuu muille aloille ja viidellä poissaolot vähenivät selvästi.\nJulkiset verkkokurssit koostuvat 3T Opetusmultimedioista. Aiheina esimerkiksi elintapojen vaikutus työhön; tupakointi, alkoholin käyttö, liikunta, ravinto ja uni. Alkaen 59 € + alv.


Hälytysryhmä | Imatran Palveluskoirayhdistys ry\nHälytysryhmä on vapaaehtoisuuteen perustuva pelastusetsintäryhmä, jonka viranomaiset voivat hälyttää avukseen erilaisiin pelastustehtäviin, kuten kadonneen henkilön etsintään.\nHälytysryhmäläiset käyvät erilaisia kursseja, kuten ensiapu-, suunnistus- ja etsintä- ja viestintäkursseja. Myös koiran täytyy olla monipuolinen. Koiria koulutetaan erilaisiin tehtäviin vaihtelevissa olosuhteissa esim. maastoetsintään niin pimeässä, lumihangessa kuin vesisateessakin. Raunio-, jälki-, haku-, rakennus- taajama- ja esine- etsintäharjoitukset sekä tottelevaisuus ovat kaikki tärkeä osa pelastuskoirakoulutusta.\nKuinka hälytysryhmään pääsee\nHälytysryhmään pääsemiseksi on sekä ohjaajalla että koiralla oltava valmiudet etsintätehtävien suorittamiseksi. Ohjaajalta vaaditaan etsintäkurssi 1 tai vastaavat tiedot, SPR:n Ensiapu 1 (Pelastustoimen perusteet) sekä harjoituksissa osoitetut suunnistus- ja viestiliikennetaidot.\nKoiran vaatimustaso uusille koirakoille on yhden lajin pätevyys (sääntömuutos 2018, kahden lajin pätevyys), pelastushaku B, -jälki B tai rauniokoe B tai vastaavat PK-3-luokan tulokset ja käyttöönottotarkastuksen suorittaminen hyväksytyksi.\nTiedustelut Johanna Hyvärinen


Louhikoto: Ampu tulloo\nKristiina 28. syyskuuta 2010 klo 21.02\nKeittiösuunnitteluun kannattaa panostaa ja vieläpä kohtuu aikaisessa vaiheessa. Meilläkin meni arkkitehdin alkuperäinen hahmotelma täysin uusiksi. Suunnitellessa myös havaitsimme, että pikkasen saisi olla keittiöllä leveyttä lisää, mikä ehdittiin vielä siinä vaiheessa korjata kun arkkitehtisuunnittelu oli vielä kesken. Ammattilainen näkee myös tilan tarjoamat mahdollisuudet ihan toisella tavalla. Lopputuloksesta tuli meidän mielestämme (siis ainakin paperilla) todella hyvä - ensi vuonna näkee sitten, miten toimii käytännössä.:)\nArto Määttä 29. syyskuuta 2010 klo 18.06\nPerjantaina mennään ensimmäiseen tapaamiseen. Katsotaan nyt, mitä sieltä tulee.


Perhe & suhteet, Yleinen | 10.1.2017\nPikkurikkinen tissinen kirjoitti:\nNiin totta! Itse imetän vielä jonkun aikaa poikaa(11kk). Toisesta tissistä maitoa ei juurikaan enää tule ja sen huomaa :D. Mikä lie nahkalätty roikkuu….. Toinen puoli on sentään vielä kiinteä pallero, koska maito ?.\nIhan samanlailla ne implanttitissit rupsahtaa imetyksen jälkeen,kokemusta on? mutta tosiaan jos vaivaa ni sitten fiksaamaan.


48 m² Alppikatu 5 E, 00530 Helsinki Kerrostalo Kaksio myynnissä - Oikotie 16108456\nMyytävät asunnot Helsinki Kallio Alppikatu 5 E, 00530 Helsinki\n319 000 €●48 m²\nAlppikatu 5 E, Kallio, Helsinki●2h+avok+kph+vh\nTilava keittiö, joka yhdistyy kätevästi olohuoneen kanssa avaraksi oleskelutilaksi. Keittiössä hyvin kaappi-ja laskutilaa. Isot ikkunat lisäävät tilantuntua. Makuuhuone rauhallisen sisäpihan puolella. Makuuhuoneen vieressä vaatehuone.\nAsunto tällä hetkellä vuokrattuna, vuokra 1000€/kk. Vuokralainen halukas jatkamaan vuokralla. Tarvittaessa vapautuu myös omaan käyttöön sopimuksen mukaan.\nLoistava sijainti Kalliossa Linnanmäen sekä Töölönlahden läheisyydessä. Kallion ja Hakaniemen monipuoliset palvelut sekä liikenneyhteydet vieressä. Läheiseltä Helsinginkadulta kulkee useampi bussilinja sekä raitiovaunu. Hyvät ulkoilumahdollisuudet lähistöllä.\nAlppikatu 5 E, 00530 Helsinki\nLiesi: keraaminen. Työtasot: laminaatti. Kylmäsäilytys: jääkaappi/pakastin. Varustus: astianpesukone, liesituuletin / suodatin. Pyykinpesukone\n-- 2021: Julkisivun graffitti suojaus, sisääntuloaulojen lattiapintojen uusiminen. -- 2022: Tyhjien kellaritilojen remontointi käyttötiloiksi. -- 2023: Pihasuunnitelman toteutus mm. pyöräkatoksen hankinta. -- 2024: Parvekkeiden yläpuolisen julkisivuverhoilun siistimiskorjaus (parvekkeen sisäpuoli)\n-- 1987: Kaukolämpökeskus. -- 1990: Julkisivukorjaus. -- 1994: Ikkunoiden ja parvekeovien uusimistyö. -- 2000: Piha-alueen asfaltointi. -- 2004: Parvekkeiden ja julkisivujen kuntokartoitus. -- 2007: Kaaveliseinän rappaus. -- 2007: Putki ja sähkösaneeraus. -- 2009: Hissien peruskorjaus ja lukitusmuutos. -- 2011: Porrashuoneiden maalaustyö. -- 2013 : Julkisivu ja parvekesaneeraus: sekä ikkunoiden uusimistyö ja parvekkeiden lasitustyö. -- 2014: Rättipattereiden korjaukset. -- 2015: Lukitusmuutos (Abloy Optima -kulunhallintajärjestelmä): Lukitusmuutos tehty yleisiin tiloihin (mm. pesutupa, sauna, pyöräkellarit, kellarikäytävät). -- 2016: Julkisivukorjaus / kaaveli: Alppikatu 3 puoli takapiha. -- 2016: Pesutuvan ja kuivaushuoneen remontti: Lattiapinnoite uusittu / epoksi, ovien maalaus sisäpuolelta ja pesutuvan ikkunapenkin maalaus. -- 2017: A-rapun katonkorjauksia. -- 2017: Saunan lauteet uusittu. -- 2018: D- ja E-rapun katon paikkaus. -- 2018: Hormien nuohous ja venttiilien säätö. -- 2018: Kellarikerroksen palo-ovet. -- 2020: Katon uusiminen ja IV-koneiden uusiminen.\n304 682,61 €\n6 645,83 € / m2\n14 317,39 €\nMuut maksut: -- Taloyhtiönlaajakaista (DNA 10M) 0,00€/kk. -- Varasto vuokra 20,00€/kk. -- Sauna 12,00€/kk. -- Pesutupa 7,00€/kk. -- Autopaikka 50,00€/kk. -- Autotalli 120,00/240,00€/kk\nhuoltoyhtiö. Kiinteistönhoidon lisätiedot: Kotikatu Kallio, Harjukatu 7, 00500 Helsinki. Puh: 010 270 8650, kallio@kotikatu.fi\nBraleva Kiinteistöpalvelut Oy, Heikkiläntie 7, 00210 Helsinki. Puhelin: 09-8190550. Isännöitsijä: Pippuri Ahti, puhelin: 010 3276 426, sähköposti: ahti.pippuri@braleva.fi\nautotalleja: 6. piha-autopaikkoja: 5.\nsauna, talopesula, mankeli, kellarikomero, väestönsuoja, kaapeli-tv. Taloyhtiössä muuta: D ja E-rapussa ei ole hissiä.


Unelias kokki: Blinit\nPääkaupunkimme katuja tallaava ei voi välttyä siltä tosiasialta, että bliniviikot ovat täällä. Heitin korteni ravintolavaihtoehtojen kilpakekoon, kun kutsuin vieraat kylään ja nautimme tammikuisen illallisen kotioloissa. Tämä ensimmäinen kokoonkutsumani blini-istunto ei varmasti jää viimeiseksi, sen verran onnelliseksi koko juttu ruokineen ja vieraineen sai mielen.\nOnnistumisen edellytykset tarjosi Ruokatorstai-kirjan erinomaiseksi osoittautunut bliniohje, jota hieman muokkailin. Ylläolevasta kuvasta voi nähdä paistuvien blinien ilmavan olemuksen. Kuohkeuden ohella makua toi taikinan reilu kohotusaika.\nKirjan ohjeistuksen mukaan blinitaikinan jauhot voivat olla tattaria, vehnää tai molempia, mutta kokeilunhaluisena yhdistinkin vehnäjauhot ohrasellaisiin. Ei ehkä perinteiden mukaista, mutta ainakin itse pidin ohrablinien miedosta mutta silti omaperäisestä mausta. Perinteistä poikettiin myös, kun höystepuolella mäti vaihtui kylmäsavu- ja graaviloheen. Kala-smetanayhdistelmän vaihtoehtona oli Reetta-vieraan mukanaan tuoma smetana-aurinkotomaattituorejuusto-oliivi-paprikatahna. Hyvää, ja venäläishenkistäkin! Kannattaa pyytää vieraita tuomaan höysteitä mukanaan, niin ne eivät ainkaan lopu kesken ;).\nJälkiruokamukeista lusikoitiin jäisiä venäläisiä karpaloita ja lämmintä kinuskikastiketta. Kun pääruoka vaatii vähän tekemistä ja keittiössä säntäilyä, on jälkiruoan helppous tekijälleen suuri ilo. Eipä sillä, blinien paistelukaan ei ollut niiden syömiseen yhdistettynä liian haastavaa, kun käytössä oli hyvä valurautainen apuri. Nelireikäisellä lettupannulla syntyi vähän kerrallaan ja tasaiseen tahtiin syötävää koko porukalle.\n5 dl jauhoja (esim. 3 dl vehnäjauhoja ja 2 dl ohrajauhoja)\nTarjoiluun: smetanaa, hienonnettua punasipulia, tilliä, kylmäsavu- tai graavilohta, kasvistahnaa\n*Kaada kulhoon maito. Mikäli teet taikinan tekeytymään edellisenä iltana, voi maito olla kylmää. Mikäli kohotat taikinaa yön sijaan vain muutaman tunnin, tee se huoneenlämmössä ja lämmitä maitokin aluksi kädenlämpöiseksi.\n*Murenna ja liota hiiva maitoon. Lisää suola, sokeri ja jauhot. Jätä taikina kohoamaan joko jääkaappiin yön yli tai huoneenlämpöön muutamaksi tunniksi.\n*Lämmitä kerma kädenlämpöiseksi. Sekoita taikinaan lämmin kerma ja keltuaiset. Nostata taikinaa huoneenlämmössä edelleen 3-4 tuntia. (Mikäli olet tehnyt aiemmankin nostatuksen huoneenlämmössä ja olet kiireinen, ei tämä nostatusvaihe liene enää välttämätön.)\n*Vatkaa valkuaiset kovaksi vaahdoksi. Sekoita vaahto varovasti nostellen taikinaan juuri ennen kuin aloitat blinien paiston.\n*Paista taikinasta blinejä blini- tai ohukaispannussa. Valurautainen pannu on tarkoitukseen paras. Käytä ohukaispannussakin paistoon reilusti voita: esimerkiksi noin teelusikallinen syvennystä kohti. Kun blinin alapinta on saanut ruskeaa väriä ja yläpinta on hieman kuortunut, käännä lettunen lastan ja/tai lusikan avulla ja anna ruskistua toiselta puolelta.\n*Tarjoa blinit kuumina heti paiston jälkeen lisäkkeiden kera.\nLähettänyt Anna klo 12:43 ip.\nTunnisteet: juhlat, kala, kasvis, suolaiset leivonnaiset\nTäydellisen näköisiä blinejä! Bliniaika on selvästi taas, kun niitä näkyy tehtäneen blogissa jos toisessakin. Tarkoitus olisi itsekin blinejä lähiaikoina paistella, että saa pakastimesta mateen mädin käytettyä.:)\nBliniviikot näkyvät Lappeenrannassakin, ainakin Wolkoffissa niitä on tällä viikolla ollut tarjolla. Itse en ole blinejä tehnyt kotona, täytynee "uhrautua" joku päivä, sillä pidän kyllä blineistä. Vaivattomampaa kuitenkin tilata Venäjällä ravintolassa kuin itse ahkeroida. ;)\nBlinit onnistuivat kyllä yli odotusten, ja ei niiden tekeminenkään näin ensikertalaisen näkökulmasta hankalaa ollut. Ravintolaelämyksessäkin on kyllä ihan oma viehätyksensä :)!\nEli uudestaan: Ah, varmaan kaikki rakastaa blinejä ja tuo aurinkokuivattujuusto-oliivitahna vaikuttaa tosi hyvältä lisukkeelta! Vuosi sitten tein - niin ikään valurautapannulla, simply the best - lohenmäti-punasipuli-suolakurkku-smetanablinejä hyvin perinteiseen tyyliin, se vaan on niin herkkua = uudestaan äkkiä, kiitos inspiraatiosta! Käytin silloin löytämäni ruokaohjeen mukaan taikinaan myös vichyvettä antamaan kuohkeutta entisestään. Eli Saslikiin menoa odotellessa... ;)\nMäkin meinasin ensin laittaa tuon kermalisäyksen tilalle olutta, olin siihen vinkkiin törmännyt joissakin ohjeissa. Vichy kuulostaa kyllä myös tosi hyvältä idealta!\nooo, ihana. päätin oitis syödä blinejä ensi tilassa ja aktivoitua kaikenlaisten illanviettojen järjestelyssä.\noon kerran ikimuistoisena hetkenä syönyt blinejä myös huhtikuussa kaisaniemen puistossa trangialla paistettuna :D taikina tehtiin edellisenä päivänä ja se vain kohosi ja kohosi ja kohosi - pelkäsin, että hukumme siihen.\nKuulostaa kyllä aika ikimuistoiselta :D Varsinkin alkuvaiheessa myös tuota taikinaa paistellessa mielen valtasi epäusko, kun tuntui että se paisuu edelleen sitä mukaa kun sitä nostelee pannulle :D\nVoitais viritellä illanviettoja!\nNyt tekee yhä pahemmin mieli blinejä. Ja herkkulisukkeita! Mätiä en kyllä malttaisi jättää pois, olen jäänyt koukkuun...\nIhan niinkuin käyttäjäkuvassasikin olisi mätipalleroita! ;)\nYmmärrän mädin koukuttavuuden, siskoni on ihan hulluna tuohon poksahtelevaan herkkuun.\ntäälläkin yksi blinifani - meillä kaveriporukassa jo 14 blinijuhlat tulossa:) Vuoden odotetuimmat kekkerit, ilman lapsia pitkän kaavan mukaan. Yleensä paistan 8-10 hengelle n 100 pikkubliniä.\nTäytyykin kokeilla noita kalattomia lisukkeita kun yksi allerginen on mukana tällä kertaa.\nMeillä peruslisukkeet on tietty siian ja muikunmädit, graavilohihässäkkä ja sienisalaatti. Yhtenä vuonna jaksoin perata savusilakoita - ne muuten sopii hienosti smetanan kanssa.


Sukututkijan loppuvuosi: 2015-01-04\nVuosia sitten olin Law&Order-fani ja osaan edelleen ulkoa alun rimpsun "In the criminal justice system...". Sarjan realistisuudessa oli varmasti puutteita, mutta olen varma, että sen kautta tiedän New Yorkin rikosoikeuden toiminnasta huomattavasti enemmän kuin Suomen vastaavasta. Siitä on nimittäin tietoni käytännössä olemattomat.\nVastaavasti minulle ei tullut yllätyksenä, että vuoden vaihteessa britit avasivat parinkymmenen vuoden takaisia asiakirjoja. Niistä tehtyjä juttuja osui suomalaisiinkin silmiin ja joku sosiaalisessa mediassa ihmetteli miten Margaret Thatcherin hallinnon mietinnät olivat uutisoinnin arvoisia. Toisaalta Markus Peuhkuriin heräsi kaipaus ja kysymys\nMiksi Suomessa ei vastaavaa ohjelmaa kuin BBC Radio 4 UK Confidential? Taustoja 30v siten tehtyihin päätöksiin. http://t.co/zMVxsRJL2l\n— Markus Peuhkuri (@puhuri) January 10, 2015\nVielä käynnissä olevien Tieteen päivien teeman mukaisesti minulla oli tuota twiittiä lukiessani kuuntelussa samainen ohjelma! Tästä innostuin miniselvitykseen kansainvälisen hakukoneen avulla.\nWikipediasta ja Finlexistä voi lukea Julkisuuslakimme, joka asettaa salaiseksi tietyt kriteerit täyttävät asiakirjat. Näistä tulee julkisia 25 vuotta myöhemmin, ellei tälle ole yksityisyydensuojan nojalla estettä. Tämä siis hyvin samankaltainen systeemi kuin briteillä, jotka tosin ovat siirtymässä 20 vuoden suoja-aikaan vaiheittain.\nOlennainen ero löytyi Arkistolaitoksen sivuston Siirto-oppaasta. (Oletan, että tämä on ajantasainen kun kerran verkossa luettavissa.) Viranomaisten arkistoja siirretään Arkistolaitokselle vasta kun ne ovat yli 40 vuotta vanhoja ja lähtökohtaisesti 10 vuoden välein. Julkiseksi tulevat asiakirjat ovat siis edelleen viranomaisten hyllyissä eikä synny yksittäistä tiedotepurskausta podcasteineen ja radio-ohjelmineen.\nEnkä sellaista muista Arkistolaitokseen siirtojenkaan yhteydessä nähneeni. Muistissa vikaa?\nKuva Norjan valtionarkiston keskiaikaisten asiakirjojen säilytyskellarista ei suoranaisesti liity tekstiin. Flickr Commons.\nEilen illalla oli Helsingissä Tieteiden yö ja ohjelmaa moninkertaisesti verrattuna siihen mitä pystyi kokemaan. Mieluusti olisin ollut viidessäkin paikassa yhtä aikaa.\nAloitin Yliopioston päärakennuksesta, jossa oli neljän esityksen sessio otsikolla Arkeologiset löydöt - onko tietomme menneisyydestä sattuman sanelemaa? Puheenjohtajana toiminut Mika Lavento aloitti vastaamalla sekä kyllä että ei. Sattumaa on se, mikä on säilynyt, mutta on mahdollista vaikuttaa siihen, mitä siitä saadaan esille kehittyvillä menetelmillä ja tiedolla.\nPetri Halinen laajensi tätä käymällä läpi säilymiseen ja löytämiseen vaikuttavia tekijöitä. Yhtenä esimerkkinä ei-sattumanvaraisesta kaivauksesta hän mainitsi suuren rantatien soisen kohdan, josta viime vuoden lopulla on löytynyt puisia siltarakenteita. Näistä kuullaan ilmeisesti lisää kaivausten esittelytilaisuudessa, johon työssäkäyvällä harrastajalla ei ole asiaa. Tiedottamista verkossa, pliis.\nKristiina Mannermaa käsitteli kivikauden luulöytöjä, joiden olemassaoloon ja informatiivisuuteen liittyy monia tekijöitä. Esimerkkitutkimuksessa oli radiohiiliajoitettu vähäisiä sianluita ja huomattu virheelliseksi luulo, ettei Suomessa koskaan ollut ollut villisikoja. Muualla kun luita on löydetty huomattavasti enemmän. Mannermaa esitti Suomen vähäisten löytöjen selityksenä sen, ettei eläin ollut täällä missään vaiheessa yleinen. Itselleni tuli mieleen toisena selityksenä, että paikallinen kulttuuri olisi voinut vierastaa sikojen syöntiä?\nMannermaan toisessa esimerkissä suomalaisen maidontuotannon alkuvaiheista saatiin kiinni saviastioiden rasvoista. Se, että nautaeläimien luita ei ole löytynyt on sattumaa?\nVäitöskirjaansa tekevä Sonja Hukantaival kertoi historiallisen ajan arkeologisissa kaivauksissa löytyneistä rakennusta suojaavista taikakaluista kuten eläinten kalloista, jäniksenkäpälistä ja kolikoista. Ne on siis asetettu paikalleen tarkoituksella, josta löytyy tietoa sadoista kansanrunousarkiston tallenteista, mutta säilyminen, löytyminen ja tunnistaminen vaatii jonkin verran sattumia.\nViimeisenä puhui viime vuonna väitellyt Tarja Sundell, joka on simuloinut Suomen alueen väestönkehitystä perustuen sekä arkeologian että genetiikan antamilla reunaehdoilla. Kiinnostavaa, mutta olisi ehkä vaatinut hieman pidemmän esitysajan.\nAlkuperäisellä otsikolla alla Jakob Ahlsmanin kirjoitus, joka julkaistiin sanomalehdessä Sanomia Turusta 5.10.1860.\nOlkoon tämä surullinen historia varoitukseksi, muistutukseksi ja herätykseksi kaikille niille jotka Jumalan unhottavat, hylkäävät pyhät käskyt ja korkeimman lain, ja vaeltavat synnin tietä. Se kuuluu seuraavaisella tavalla:\nLohjan pitäjässä oli muinen yksi torppa, Ristilakia nimeltä. Siinä asui siivoa väkeä. Vanhemmilla oli monta lasta, joita he kristillisesti pyysivät ylös-kasvattaa, mutta suureksi murheeksi ja mielikarvaudeksi oli heidän lastensa seassa yksi pahankurinen ja jumalaton poika Juha, joka kutsuttiin Ristilakian Jussiksi.\nYksi aamu sai jumalattomuus hänessä niin suuren vallan, että hän alkoi sen päivän kirouksella, uhkasi tappaa ja murhata vanhempansa, hävittää ja saattaa kylmille ja perikatoon koko kotonsa. Samana päivänä sai paha hänessä suuren vallan, joka myös oli hänen viiminen paivänsä tässä maailmassa. Hän karasi pois kotoansa. Hän otti myötänsä pyssyn ja yhden puukon, ja varasti kaikki kalliimmat tavarat kotoansa, jotka hän pani yhteen knyytiin.\nMutta vanhemmille onneksi ja hänelle onnettomuudeksi tuiskui vähä lunta, että jäljet tuntuivat. Hän lähti kulkemaan pitkin Maanselkää, jota myöden hän joutui Vihdin pitäjään. Häntä ajettiin takaa, niin paljon kuin mahdollinen oli, johon yhdistyi miehiä kahdesta pitäjästä.\nKuljettuansa metsässä joutui hän Pietilän kylään. Nyt seisahtui hän yhteen männistöön, katsellen ympärillensä, ja näki itsensä joka tahvolta olemansa saarretun. Ei löytänyt hän muuta neuvoa, kuin lauvaisi pyssynsä, jolla hänen piti itsensä läpitse ampuman, mutta kuin ei se luonistanut, niin ahdisti hän itsensä seisoalta kahden männyn väliin, sivalsi puukkonsa ja veti kurkkunsa poikki. Takaa-ajajat kuulivat pyssyn mäjäyksen, ja myös sen veren kohinan, joka hänestä juoksi. Kuin he lähestyivät häntä, näkivät he pyssyn olevan knyytin päällä ja puukon hänen kädestänsä pudonneen maahan.\nVarastettu tavara saatiin takaisin, mutta hänen raatonsa jätettiin siihen pahuutensa haltuun korjaamatta, siihen asti kuin se viimein vaipui maahan. Joku levitti havon oksia sen päälle. Kyläkunnan koirat söivät hänen niskansa poikki ja kantelivat hänen päätänsä pitkin kylän peltoa. Hän tuli kauhistukseksi sekä ihmisille että eläimille. Sitä valitettiin nimismiehelle, joka sitte palkkasi yhden hevoisnylkyrin heittämään hänen raatonsa yhteen vanhaan hävineesen suden-kuoppaan. Mutta yksi vuosi sen jälkeen tuli uusi torppari samaan kylään, joka oli ahkera susia pyytämään. Hän puhdisti suden kuopan ja ajoi hänen luunsa sieltä ylös, jotka jällen pitkin metsää ajelivat, korjaamatta. Ei hänellä ollut rauhaa suden-kuopassakaan. Elämän vaelluksessa tämäki historia vahvistaa sydämeen painettavan totuuden: ei jumalattomalla ole rauhaa.\nMinä joka tätä kirjoitan olen ollut silloin lapsi, kuin asia on tapahtunut. Mutta kuin minä jo monta vuotta olen asunut Vihdissä, olen kysellyt vanhoilta ja ijällisiltä ihmisiltä, jotka muistavat sen, ja sanovat asian tapahtuneen vuonna 1802.\nRistilakia on torppa Lohjan Paloniemen alla. Rippikirjassa 1800-1805 sieltä on vedetty yli Johan Henriksson.\nAiheita: haudat, Lohja, rikos, Vihti\nKirjoittanut Kaisa Kyläkoski klo 11:54 Ei kommentteja:\nSitä voi ihminen tulla töistä kotiin täynnä hyviä aikomuksia, mutta eksyä tarkistamaan olisiko SVT Play:ssä vihdoin uusia kautta Fixa rummet -sarjaa. Ja kun sattui niin mukavasti, että uusia jaksoja oli ilmestynyt jo viisi niin siinä se ilta sitten menikin.\nLasten sisustusprojektit olivat yhtä ihania kuin ennenkin, mutta ohjelmiin oli lisätty pieni työkaluesittely. Ohjelmassa 3 se käsitteli maalaustelaa ja totesi pikaisesti, että kanadalaisten mukaan sen keksi Norman Breakey 1940. Suomalaiset puolestaan väittävät keksijäksi Fride Dahlströmiä 1939 ja idea löytyy myös vuonna 1931 julkaistusta SciFi-kirjasta.\nTäh? Minä en ole koskaan ajatellut, että maalaustelan olisi keksinyt suomalainen. Hänelle ei anna mitään roolia englanninkielinen Wikipedia, joka mainitsee kanadalaisen ja SciFi-kirjan lisäksi myös amerikkalaisen vuodelta 1940.\nPäätellen Yelp-sivusta Dahlströmistä kerrotaan Tukholmassa sijaitsevassa maalariammatin museossa (haa! käymättä). Hän saa kunniaa myös Heenun blogissa, joka on käyttänyt lähteenään Ole hyvä-lehteä, johon vievä linkki ei enää toimi.\nGooglen patenttihaku poimii 8.11.1940 jätetyn hakemuksen, jossa Fride Dahlströmillä on toisena etunimenä Edvin ja kuvassa selvästi maalaustela.\nLisänimellä Google osuu SFHS:n sivujen kuvaan Kokkolan hautausmaan kivestä, jossa Fride Edvin Dahlströmin syntymäpäivä on 13.10.1900 ja kuolinpäivä 25.1.1977. Ikänsä puolesta sopii patentin hakijaksi ja saajaksi.\nKuva Mennonite Board of Missions Photograph Collection. Mission to Surprise, Arizona, 1962-1968. IV-10-7.2 Box 1 Folder 56, Photo # 16. Mennonite Church USA Archives - Goshen. Goshen, Indiana. Flickr Commons\nKirjoittanut Kaisa Kyläkoski klo 22:17 Ei kommentteja:\nMilloinkohan oli käytössä yhteystieto: Puh. nimihuuto ? Ja oliko se vain tietyillä alueilla/ tarkoituksessa?\n— Marina Bergström (@MarinaWirtapiri) January 4, 2015\n...oli kysymys, johon en tiennyt vastausta, mutta kommentoin "Joku yhteislinjajuttu?"\n@K_KM_K Kuulostaa loogiselta, parissa matkailumainoksessa 50-l mm. Kilpisjärven matkailumajan yhteyst. Muut puh. nimellä tai numerolla.\nJotta muistini perukoilta ponnistaneesta puhelinkonseptista löytyisi lisätietoa, pitäisi tietää mikä sen nimi on.\nNyt vaivaa. Oikea termi sille, että koko kylällä oli sama puhelinnumero ja kaikki pystyivät kuuntelemaan linjalla?\n— Kaisa Kyläkoski (@K_KM_K) January 4, 2015\nYllätyksekseni en saanut oitis vastausta, vaan täyttä tietämättömyyttä: "Ei kai koko kylällä samaa numeroa?", "Kuulen ensimmäistä kertaa, mutta asia kiinnostaisi." . Ehdin jo hetken epäillä muistini luotettavuutta, mistä tulistuneena se pusersi ilmoille englanninkielisen termin party line, jonka Wikipedia tunnisti. Samaan aikaan verkosta tuli läpi muistitietoa.\n@K_KM_K Isoäiti kertoi, että jos pirisi 2 kertaa, puhelu oli kylän toiselle puhelimenomistajalle, jos kerran niin heille. Termiä en tiedä.\n— Katri Kanervo (@KanervoKatri) January 4, 2015\nOmat googlailuni olivat englanninkielisen termin löytymisenkin jälkeen tuloksettomia, mutta Atso Almila oli onnistui jollain keinolla.\n@K_KM_K @TOYRYLM @AMVilja Netti löytää tälle termin "yhteinen puhelinlinja". Sama vastaus tulee sanakirjan suomennoksena party linelle.\n— Atso Almila (@soalmila) January 4, 2015\nOsumat kuvaavat kaikki samaa elokuvaa eivätkä anna lisätietoa.\nHaku 'nimihuuto' Kansalliskirjaston digitoiduissa aineistoissa ainakin vahvistaa, ettei kyse ollut Kilpisjärven 50-luvun erikoisuudesta. Eikä välttämättä kylän yhteisestä linjastakaan?\nWilh. Schaumanin Faneeritehdas Oy, Jyväskylä 1927. Hotelli Kuopio, Kuopio 1933,. KONE Oy. E. GRÖNBLOM, Turku 1936 ja Turku 1937. Ålands Aktiebank, Ahvenanmaa 1939.\nAlkuperäinen kysymys vailla vastausta ja oma myös?\nKuva Kansanvalitusseuran kalenterista 1883.\nKirjoittanut Kaisa Kyläkoski klo 22:21 3 kommenttia:


mureakuha 3.0 keskustelut Visual Basic / C# / .NET/Softa kaatuilee Vistassa Uutiset\nMerkitse seuratuksiKeskustelut - Visual Basic / C# / .NET - Softa kaatuilee Vistassaquerilla 11:55 28.3.08 Onko Vistan ja Visual Studio 2005:lla tehtyjen softien v�lill� jotain yhteensopivuusongelmia? Firmassa muutamalla tyypill� on Vista-koneet ja siell� saattaa tulla ihan h�m�ri� kaatumisia, kun taas XP-koneissa ei ole ollut mink��nlaisia ongelmia. Hetken tuossa googletin ja t�rm�sin juttuun jossa neuvottiin ajamaan softat Administrator-oikeuksilla, voiko kyse olla tuosta? Ja jos n�iden v�lill� on jotain yhteensopivuusongelmia niin onko siihen olemassa mit��n korjauspakettia? editoitu: 13:03 28.3.08pierutyynyk�s 12:57 28.3.08 Ilman virheilmoituksia on mahdotonta sanoa mik� on vialla.\nJos ohjelma k�ytt�� tiedostoja mihin sill� ei ole oikeuksia, niin se voisi olla hyv� kaatumisien aiheuttaja. Eli k�ytet��n profiilia tai temppi� asetus- tai v�liaikaistiedostojen tallennuspaikkana, ei program filesi�. Toki verkkok�ytt�j�tilin kanssa profiilin k�ytt� voi tiet�� ongelmia jos filet ovat suuria.\nSoftat pit�isi muutenkin suunnitella niin ett� user-tasoinen k�ytt�j� pystyy k�ytt�m��n sit�. Helpointa on itse kehitysvaiheessa olla kirjautuneena perusk�ytt�j�tilill�, niin virheet huomaa saman tien. Tai ainakin testata softa aina persuk�ytt�j�n�. Jos admintasoisia toiminto softassa tarvitaan, eik� oikeuksia k�ytt�j�ll� ole, pit�� siihen osata varautua. Kuten disabloimalla kontrollit mit� ei saa k�ytt�� tms., ja/tai pist�m�ll� ilmoitusta ett� tarvitaan admin-oikeuksia. Harva ohjelma tarvitsee admin-oikeuksia, tosin. weicco 13:48 28.3.08 Niin siis yhteensopivuusongelmia noilla kahdella ei ole. Kyse on ihan siit� mit� itse softa tekee. eis 14:32 28.3.08 Softa voi esim p�ivitell� statusteksti��n lennossa, mik� ainakin jossain vaiheessa oli ongelmallista vistassa, mutta toimi ongelmitta aiemmissa windowsversioissa. querilla 14:36 28.3.08 No virheilmoitukset ei ole koskaan vakiota. Pierutyynykk��n selostuksen perusteella kyse voi olla sitten noista k�ytt�j�oikeuksista, softassa py�ritell��n jonkin verran tiedostoja(v�liaikais- ja pysyvi�). XP-kone itsell� on ja ihan perusk�ytt�j�n� kirjaudun sis�lle enk� ole mit��n virheit� saanut t�ss� ainakaan aikaan. Ilmeisesti asiat on tehty Vistassa hieman tiukemmiksi. feenix 15:09 28.3.08 Aika paljonkin tiukemmiksi. Nimim. juuri tutkaillut miksi Vistakoneessa muuttuu rekisterin er�s oikeusasetus satunnaisin v�liajoin erilaiseksi eik� softa toimikaan. Nyt menee n�tisti MSI-paketin kautta, jos siell� joku systeemi korjailee noita asennuspaketin mukaisesti takaisin.\nMutta temppitiedostoja ja muita ei tosiaan ikin� muualle kuin temppiin ja muut talletellaan sitten k�ytt�j�n kotihakemistoon tai hakemistoon jonne on asennuspaketissa annettu oikeudet. weicco 15:45 28.3.08 Environment.GetFolderPath(..) auttaa l�yt�m��n oikeat polut :) feenix 16:11 28.3.08 Ja Path.GetTempFile() jne on yst�v�mme neau33 16:15 31.3.08 Ei muuten kaatuile - ainakaan minulla! pierutyynyk�s 10:38 1.4.08 neau33 kirjoitti:\nEi muuten kaatuile - ainakaan minulla!Gratz. LoginK�ytt�j�: Salasana: � Rekister�idyHaku