Tampereen vanhusneuvosto osana kunnallista päätöksentekoa - PDF\nTampereen vanhusneuvosto osana kunnallista päätöksentekoa\nDownload "Tampereen vanhusneuvosto osana kunnallista päätöksentekoa"\n1 Tampereen yliopisto Johtamiskorkeakoulu Kunta- ja aluejohtaminen Tutkimuspraktikum, syksy 2013 Tampereen vanhusneuvosto osana kunnallista päätöksentekoa Opiskelijat: Erno Heikkinen, Elisa Pakkanen, Saara Rahkonen ja Ville Rajahalme Opponoijat: Turo Lähteelä, Jaakko Tuominen ja Lassi Lemponen\n2 TAMPEREEN YLIOPISTO Johtamiskorkeakoulu Aika: , kello 13:00 HEIKKINEN ERNO, PAKKANEN ELISA, RAHKONEN SAARA, RAJAHALME VILLE: TAMPEREEN VANHUSNEUVOSTO OSANA KUNNALLISTA PÄÄTÖKSENTEKO Tutkimusraportti, 21 s. + 2 liitettä Kunta- ja aluejohtaminen Joulukuu 2013 Tiivistelmä Tutkimusaiheeksi on valittu Tampereen kaupungin vanhusneuvoston osallistuminen kunnalliseen päätöksentekoon. Tarkoitus on tutkia vanhusneuvoston jäsenten kokemuksia osallisuudesta sekä sitä, miten vanhusneuvosto on otettu vastaan vanhusasioita käsittelevässä työskentelyssä. Toisena tutkimuskysymyksenä tarkasteltiin vanhusneuvoston toimintaa sen jäsenten näkökulmasta. Aiheen kiinnostavuus kumpuaa sen ajankohtaisuudesta. Ikäihmisten väestönosuuden kasvaessa vahvasti tulevien vuosien ja vuosikymmenien aikana on erittäin tärkeää kuulla myös päätöksenteon kohteena olevia ihmisiä. Kuten vuodenvaihteessa voimaan astuvassa vanhuspalvelulaissa velvoitetaan, ympäri Suomen täytyy asettaa vanhusneuvostoja auttamaan kunnallista päätöksentekoprosessia ja pitämään huolta ikääntyvistä ihmisistä. Tutkimuksen aineisto on kerätty haastattelemalla neljää Tampereen vanhusneuvoston jäsentä. Kaikki haastateltavat ovat aktiivisia ja pitkäaikaisia vanhusneuvoston jäseniä. Haastattelut toteutettiin teemahaastatteluina, jotta haastateltavat saivat kertoa heidän omasta näkökulmastaan vanhusneuvoston toiminnasta ja sen tärkeimmistä tehtävistä. Aineistoa käsitellään sisällönanalyysin avulla. Aineistosta nousee näin ollen esiin niitä merkityksiä, joita vanhusneuvoston jäsenet itse antavat kunnalliselle päätöksenteolle erityisesti vanhusasioita koskevissa yhteyksissä. Toiminnan tavoitteena analyysin perusteella vanhusneuvostolla on vakiinnuttaa asemansa kunnan hallinnon neuvonantajana ja saavuttaa asema, jossa neuvosto pystyisi olemaan kiinteästi osana kunnallista päätöksentekoa jo sen valmisteluvaiheessa. Vanhusneuvoston merkitys muodostuu haastateltaville ennen kaikkea neuvoston roolista ikäihmisten asioiden yhteisenä edunvalvojana, samalla on myös poliittinen toimija ja vaikuttaja. Vanhusneuvoston merkityksen koetaan muodostuvan nimenomaan asiantuntemuksen ja ikäihmisiltä kerätyn tiedon välittämisen kautta keskeiseksi osaksi kaupungin virkamieskoneiston toimintaa. Vanhusneuvosto kokee toimivansa kaupungin ammatillisen ja poliittisen organisaation yhteistyökumppanina. Kuitenkin vanhusneuvosto on vielä suhteellisen tuntematon yhteistyöelin itse\n3 ikäihmisten kuin myös viranhaltijoiden keskuudessa. Viranhaltijoiden tietoisuuden vanhusneuvostosta ja yhteistyön sen kanssa uskotaan lisääntyvän lakimuutoksen myötä. Avainsanat: Vanhusneuvosto, kunnallinen päätöksenteko, osallisuus, hallinta\n4 Sisältö Tiivistelmä Johdanto Näkökulmia kirjallisuudesta ja aiempia tutkimustuloksia Governance hallinta Osallistuminen osana paikallista hallintaa Vanhusneuvoston tarkastelu laadullisen tutkimuksen avulla Aineiston kuvailu Teemahaastattelu ja sisällönanalyysi metodologisina valintoina Vanhusneuvoston merkitys ja toiminta Vanhusneuvosto osana kunnallista päätöksentekoa Tulkintoja vanhusneuvostosta ja paikallishallinnosta Vanhusneuvosto ja kunnallinen päätöksenteko jäsennettynä kokonaisuutena Mahdollisia esteitä ja edistäjiä vanhusneuvoston roolin parantamisessa Johtopäätökset / Jatkokysymykset / Lopuksi Lähteet Liitteet\n5 1 Johdanto Yli 65-vuotiaita ihmisiä on Suomen väkiluvusta noin 18 prosenttia ja vuoteen 2030 mennessä heitä arvellaan olevan 26 prosenttia koko väestöstä ja vuonna 2060 jopa 28 prosenttia (Suomen virallinen tilasto: Väestöennuste 2012.) Ihmiset ovat eläkkeelle jäädessään yhä paremmassa kunnossa ja elinvuosia on vielä jäljellä. Ikäihmisten osuuden kasvaessa väestön kokonaismäärästä, on yhä tärkeämpää, että yhden merkittävimmän väestönosan ääni kuullaan kunnallisessa päätöksenteossa. Kuntalain pykälässä 27 lähdetään siitä, että valtuuston on pidettävä huolta kunnan asukkaiden ja palvelujen käyttäjien edellytyksistä osallistua ja vaikuttaa kunnan toimintaan. Tietyn väestönosan kasvaessa näin vahvasti tulevien vuosien ja vuosikymmenien aikana on erittäin tärkeää kuulla myös päätöksenteon kohteena olevia ihmisiä. Ikäihmisten edunvalvojiksi on ympäri Suomen asetettu vanhusneuvostoja auttamaan kunnallista päätöksentekoprosessia ja pitämään huolta ikääntyvistä ihmisistä vapaaehtoisesti, mutta vuoden 2014 alusta kuntien on otettava vanhusneuvostot mukaan päätöksentekoon jo asian käsittelyn alkuvaiheessa. Intressinämme on ollut selvittää vanhusneuvostojen roolia kunnallisen päätöksenteon osana ikäihmisiä koskevassa päätöksenteossa ja myös sitä, että millaisena kunnallinen päätöksenteko vanhusneuvoston silmin näyttäytyy. Halusimme antaa haastateltaville mahdollisimman paljon tilaa kertoa heidän omista ajatuksistaan ja kokemuksistaan vanhusneuvoston toiminnasta ja kunnallisesta päätöksentekoprosessista. Esioletuksena ajattelimme vanhusneuvostojen roolin olevan kunnallisessa päätöksentekoprosessissa lähinnä muodollinen ja vasta tulevan vanhuspalvelulain jälkeen sen rooli ymmärrettäisiin paremmin, myös kunnissa. Aiheen valintaan vaikutti se, että olemme hyvin kiinnostuneita ikäihmisten vaikuttamismahdollisuuksista ja koimme myös tutkimuksemme ajankohdan olevan erittäin otollinen, kun uusi vanhuspalvelulaki astuu voimaan velvoittaen asettamaan ikääntyneen väestön osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksien varmistamiseksi vanhusneuvoston ja huolehtimaan sen toimintaedellytyksistä. Valitsimme tutkittavaksemme Tampereen vanhusneuvoston, joka on yksi Suomen pisimpään toimineista vanhusneuvostoista. Tampereen vanhusneuvostoa pidetään Suomessa eräänlaisena pilottimallina pitkän toimintaikänsä ja hieman poikkeuksellisen kokoonpanonsa vuoksi. Keräsimme haastatteluaineiston haastatellen neljää vanhusneuvoston jäsentä. 5\n6 Tutkimusraporttimme jatkuu toisessa luvussa käsittelemällä teoreettista viitekehystä ja kolmannessa luvussa käsittelemme tutkimuksemme menetelmävalintoja ja esittelemme keräämäämme aineistoa. Neljännessä luvussa esittelemme aineistosta esiin nousseita aihepiirejä kuvaamalla aineistosta tekemiämme jäsennyksiä ja käymme samalla läpi aineiston analyyttistä käsittelyä. Luvussa viisi analysoimme aineistoamme lähemmin tulkintojen avulla ja viimeisessä luvussa kuusi käymme läpi tulokset, johtopäätökset sekä jatkokysymykset. 2 Näkökulmia kirjallisuudesta ja aiempia tutkimustuloksia Tässä luvussa käydään läpi vanhusneuvoston osaa governance (hallinta) tyyppisesti organisoituneessa kunnallisessa päätöksenteon kontekstissa. Jotta vanhusneuvoston kokonaisvaltainen hahmottaminen helpottuisi, käsittelemme ilmiöinä sekä governancea, että kunnallista päätöksentekoa, jotka määrittelevät vahvasti vanhusneuvoston institutionaalista asemaa julkisissa paikallisyhteisöissä. Vanhusneuvosto näyttäytyy kunnallisessa päätöksenteossa yhteistyöelimenä, joka toimii niin ikäihmisten ja ammatillisen organisaation kuin myös ikäihmisten ja poliittisen organisaation välissä. Yhteistyöelimen asettaa kunnanhallitus ja sillä ei ole itsenäistä päätösvaltaa, mutta sen rooli on hyvin tärkeä kunnallisessa päätöksenteossa asiantuntijaelimenä. Yhteistyöelimet tekevät aloitteita ja esityksiä ryhmänsä aseman parantamiseksi. (Suomen Kuntaliitto, 2013.) Vaikuttamisen alue ei kuitenkaan ole näin yksinkertainen, vaan neuvosto toimii myös limittäin sekä monisuuntaisesti kaikkien näiden edellä mainittujen toimijoiden välillä. Mitä tällä governancella eli hallinnalla käytännössä tarkoitetaan? 2.1 Governance hallinta Kuntien toiminta ja sen ohjaaminen ovat kehittyneet kohti uutta hallinta-ajattelua, joka perustuu toimintaan yhteistyönä, kumppanuus- tai verkostosuhteiden muodossa hierarkkisen julkishallinnon ja ylhäältä tulevan suoran normi- ja resurssiohjauksen hieman vähentyessä (Anttiroiko et al. 2005, 137.) Kunnat alueyhteisöinä joutuvat toimimaan monien alueellaan toimivien yritysten, järjestöjen, kansalaisryhmien, yhteisöjen ja muiden julkisyhteisöjen kanssa erilaisissa vuorovaikutusprosesseissa, jolloin on mahdollista hyötyä molempien osapuolien erityisosaamisesta 6\n7 ja muista resursseista sekä saavuttaa toiminnallaan parhaan mahdollisen lopputuloksen asiakkaan, esimerkiksi kuntalaisen kannalta. Tällainen horisontaalisen hallinnan ulottuvuuden toiminta on hyvin haastavaa kunnalle ajatellen kuntien toiminnan organisointia sekä hallintasuhteita. Yhteisten intressien edistäminen tapahtuu toimintakentällä, joka muodostuu eriasteisista tasoista, jotka toimivat limittäin keskenään globaalilta paikalliselle tasolle. Erilaisten sidosryhmäsuhteiden toiminnan ylläpitäminen vaatii kunnalta erityisiä valmiuksia kehittää hallintokoneiston toimintaa. Hallinnan vertikaalinen ulottuvuus toimii näiden eri institutionaalisten tasojen välillä, kun esimerkiksi paikallistason toimijat toimivat yhdessä valtiovallan tai Euroopan unionin edustajien kanssa. Toiminnan kentät limittyvät hyvin voimakkaasti toisiinsa eri tasojen ja toimijoiden välillä tällaisessa monitasohallinnassa. (mt ) Kunnan ja sen asukkaiden välinen suhde kytkeytyy erityisesti osallisuuden teemaan. Kunnat toimivat laajalla toimijakentällä, sillä julkisyhteisöt toimivat tiiviisti sidoksissa koko muuhun yhteiskuntaan, eivätkä erillään siitä. Kunnat joutuvat siis suhteuttamaan toimintansa koko muuhun vallitsevaan ympäristöön, jossa tapahtuu yhteistyötä ja ilmenee kumppanuutta eri institutionaalisilla tasoilla. (mt ) 2.2 Osallistuminen osana paikallista hallintaa Kansalaisvaikuttaminen on kehittynyt huimasti viime vuosikymmenien kuluessa. Kansalaisella on perustuslain mukainen perusoikeus osallistua yhteiskunnalliseen päätöksentekoon, jolloin julkisen vallan tehtävänä on toiminnallaan edistää yksilön mahdollisuuksia tähän. Osallisuuden esiintuonnilla pyritään myös muuttamaan kunnallishallintoa avoimemmaksi sekä hajautetummaksi. Edustuksellisen demokratian rinnalle on alettu nostaa kansalaisten suoraa ja osallistuvaa demokratiaa. Kuntiin on perustettu erilaisia kuntalaisryhmistä muodostuneita yhteistyöelimiä, jotka osaltaan korvaavat lautakuntien vähentynyttä määrää. Näillä yhteistyöelimillä ei ole itsenäistä päätösvaltaa vaan ne ovat asiantuntijaelimiä, jotka pyrkivät saamaan edustamansa ryhmän äänen kuuluviin päätöksentekoprosessissa. Yhteistyöelinten toiminta nivoutuu kunnan muuhun toimintaan. (Suomen Kuntaliitto 2013) Osallistuva demokratia korostaa kuntalaisen suoraa mukana oloa heitä lähellä olevien asioiden päättämisessä, kuten heidän elinympäristöön tai yhteisöön liittyvissä asioissa. Osallistuvan demokratian muotoja voivat olla esimerkiksi käyttäjädemokratia, lähidemokratia, teledemokratia, 7\n8 henkilöstödemokratia tai asiantuntijademokratia. (Anttiroiko et al. 2005, 200) Lainsäädännöllisestä näkökulmasta osallistuminen voidaan ryhmitellä institutionaaliseen, puoliinstitutionaaliseen ja ei-institutionaaliseen osallistumiseen. Institutionaalinen osallistuminen tarkoittaa laissa säädeltyä osallistumista, siinä missä puoli-institutionaalinen osallistuminen tarkoittaa erilaisia osallistumistapoja, jotka ovat laissa säädeltyjä, mutta siten, että osallistumisesta päätetään viime kädessä kunnan hallinnossa. Muu kansalaistoiminta sekä kansalaisvaikuttaminen kuuluvat ei-institutionaaliseen osallistumiseen. (Anttiroiko et al. 2005, 201) Osallistumista parannetaan kehittämällä lainsäädäntöä, jota esimerkiksi vanhuspalvelulain laki vanhusneuvoston lainsäädännöllisesti varmistetusta asemasta ilmentää sekä toisaalta kunnallishallinnossa toteutettujen osallistumisen parantamiseen tähtäävien hankkeiden ja kokeilujen muodossa. Kuntalaisten osallistuminen on kiinteästi osana tämän päivän verkostoympäristössä tapahtuvaa toiminnan hallintaa ja kestävää kehitystä. 3 Vanhusneuvoston tarkastelu laadullisen tutkimuksen avulla Koska tutkimusintressimme on selvittää, millainen vanhusneuvoston asema kunnallisessa päätöksenteossa neuvoston jäsenten oman kokemuksen mukaan on, aineiston keruutavaksi valikoitui näiden henkilöiden haastattelu. Tutkimusongelmamme kysymyksiä voidaan lähestyä siis parhaiten laadullisen tutkimuksen keinoin. Laadulliseksi aineistoksihan ymmärretään pelkistetyimmillään kaikki sellainen aineisto, joka ilmaisultaan on tekstiä, toisin sanoen niin omaelämänkerrat, kirjeet kuin erimuotoiset haastattelutkin (Eskola & Suoranta 2008, 15). Laadulliselle tutkimukselle luonteenomaisesti tutkimuksemme pyrkimyksenä on ymmärtää tutkittua ilmiötä eli Tampereen vanhusneuvostoa sen omassa yhteiskunnallisessa kontekstissaan, ja pystyä haastateltavien merkityksenannon kautta luomaan tarkempaa kuvaa siitä, millainen asema vanhusneuvostolla kunnallisessa päätöksenteossa on. Laadullinen tutkimus onkin kiinnostunut juuri tästä merkitystenannosta, sillä ihmiset antavat eri kulttuureissa, mutta myös saman kulttuurin sisällä ilmiöille erilaisia merkityksiä. Merkitysten tutkimisen ja ymmärtämisen voidaan nähdä olevan yksi laadullisen tutkimuksen perustava ominaisuus, sillä juuri merkitysten kautta rakentuu se sosiaalinen todellisuus, jonka yhdessä jaamme ja jossa pyrimme eri keinoin toimimaan. Merkitykset rakentuvat myös tässä aineistossa tutkittavien puheen ja kielen kautta. Kvalitatiivisen tutkimuksen keskeinen tutkimuskohde on siis 8\n9 ihmisten merkityksenannoilla tuottama sosiaalinen todellisuus, joka näyttäytyy tutkijalle juuri inhimillisessä kielessä. Näin ollen voidaan katsoa perustelluksi myös tutkia aineistoamme juuri tätä merkityksiä tuottavaa kieltä tarkastelevin metodein. (Mt ; 142.) Sisällönanalyysin avulla voidaan analysoida kirjoitettua ja kuultua aineistoa, kuten haastatteluja systemaattisesti ja myös objektiivisesti. Lisäksi sisällönanalyysilla saadaan järjestettyä aineistoa siten, että siitä on mahdollista tehdä jäsenneltyjä johtopäätöksiä ja tulkintoja. Litteroitujen haastattelujen analysoimisessa sisällönanalyysi on sopiva analyysimenetelmä, koska se on tekstianalyysia, jossa nimenomaisesti etsitään tekstin merkityksiä, toisin kuin esimerkiksi diskurssianalyysissä, jossa analysoidaan sitä, miten näitä merkityksiä puheessa tuotetaan. (Tuomi & Sarajärvi 2004, ) Aineiston merkityksiä tutkittaessa on kuitenkin myös muistettava, että nämä merkitykset eivät ole aina pysyviä, vaan ihmiset muokkaavat sosiaalista todellisuutta, eikä laadullisen tutkimuksen tutkimustuloksiakaan voida sosiaalisia ilmiöitä tutkittaessa pitää ajattomina, vaan enemminkin kuvauksina sen hetkisestä tilanteesta. (Eskola & Suoranta 2008, ) 3.1 Aineiston kuvailu Tutkimuksen aineisto on kerätty haastattelemalla neljää Tampereen vanhusneuvoston jäsentä. Heistä kaikki olivat toimineet vanhusneuvostossa pitempään kuin yhden kauden ja jokainen heistä oli jo eläkkeellä. Kaikki haastateltavat olivat aktiivisia ja pitkäaikaisia vanhusneuvoston jäseniä. Haastateltavista kaksi oli miehiä ja kaksi naisia, ja haastateltavien valintaan ei vaikutettu, vaan vanhusneuvoston puheenjohtaja välitti tiedon haastatteluista. Haastateltavien pitkän kokemuksen myötä haastatteluissa ilmeni laajoja teemoja, joita ei osattu eikä olisi kenties ollut mahdollisuuttakaan saada selville ennen haastatteluita. Tähän liittyen voikin todeta, että teemahaastattelun valinta aineistonkeruutavaksi osui nappiin. Haastattelut ovat olleet yksittäisiä henkilöhaastatteluita, joiden pituus on ollut 35 minuutista yhteen tuntiin. Tutkimuksessa ei käsitellä haastateltavia yksilöinä, vaan tarkoituksena on saada laaja kokonaiskuva vanhusneuvoston roolista kunnallisessa päätöksenteossa ja myös siitä, että millaisena kunnallinen päätöksenteko vanhusneuvoston silmin näyttäytyy. Tämän vuoksi haastateltavien henkilöllisyydellä ei ole merkitystä tutkimuksen kannalta, joten tunnistaminen on tehty mahdottomaksi ja tutkimuksesta on poistettu henkilöiden tunnistamiseen vaikuttavat tekijät. Haastattelujen numerointi on tehty sattumanvaraisesti. 9\n10 Haastattelut toteutettiin teemahaastatteluina, jotta haastateltavat saivat kertoa heidän omasta näkökulmastaan vanhusneuvoston toiminnasta ja sen tärkeimmistä tehtävistä. Teemahaastattelulla haluttiin saada selville myös haastateltavien tapa puhua vanhusneuvostosta ja siitä, että miten he näkevät kunnallisen päätöksentekoprosessin ja vanhusneuvoston merkityksen osana sitä. Haastattelurunko on liitetty liitteisiin. 3.2 Teemahaastattelu ja sisällönanalyysi metodologisina valintoina Laadullinen tutkimus on kokonaisuus, jossa aineiston keräämistä ja analyysiä ei voida erottaa toisistaan (Tuomi & Sarajärvi 2004, 70). Tutkimuksen ollessa laadullista on olennaista pohtia tutkimustamme ja sen tavoitteita sekä aineiston keruutavan että aineiston analyysin avulla. Vaikka laadullisen tutkimuksen voidaan ajatella hahmottuvan prosessinomaisena kokonaisuutena, jossa kaikki osat vaikuttavat toisiinsa sekä muokkaantuvat tutkimuksen edetessä ja tutkijoiden ymmärryksen tutkimuskohteesta kasvaessa, voidaan huomion myös laadullisessa tutkimuksessa nykyisin kuitenkin nähdä painottuvan aiempaa enemmän aineiston analyysiin (Tuomi & Sarajärvi 2004, 70). Tutkimuksessamme aineiston keruutavaksi on valittu haastattelu, sillä tutkittaessa yksilöiden orientoivaa käyttäytymistä eli aikomuksia käyttäytyä jollakin tavalla tai sitä, mitä ihminen ajattelee ja miksi hän toimii tietyllä tavalla, on kysymiseen perustuva haastattelutapa luontevin vaihtoehto kerätä tietoa. Haastattelun suurena etuna vuorovaikutustilanteissa katsotaan olevan juuri sen joustavuus, sillä haastattelijalla on mahdollisuus oikaista väärinkäsityksiä, käydä keskustelua tiedonantajan kanssa sekä erityisesti havainnoida tilannetta ja kirjoittaa muistiin mitä ja miten asioita sanotaan. Kyselyyn verrattaessa haastattelulla siis yleensä viitataan henkilökohtaiseen haastatteluun, jossa kysymykset ja vastaukset esitetään suullisesti, kuten myös aineistomme kohdalla on toimittu. (Tuomi & Sarajärvi 2004, ) Haastattelutavaksi aineistomme keruussa valittiin puolistrukturoitu teemahaastattelu, sillä metodologisesti koimme sen antavan haastateltaville mahdollisuuden vastata kokemuksensa tuomalla tietotaidolla vapaammin ja avoimesti kysymyksiin, jolloin heidän oma tapansa jäsentää aihealuetta nousi aineistosta vahvemmin myös esiin. Teemahaastattelussa olimme jäsentäneet haastattelulomakkeemme kolmeen eri aihealueeseen, joista keskeisimmät olivat vanhusneuvostotoiminta sekä kunnallinen päätöksenteko. Haastatteluissa edettiin näiden edellä valittujen teemojen varassa, mutta siten että ne antoivat vastaajille myös liikkumavaraa. Monesti haastateltaville ei esitetty kaikkia ennakoituja 10\n11 kysymyksiä, sillä he saattoivat käsitellä näitä jo omatoimisesti aiemmissa vastauksissaan. Näin ollen koimme, että teemahaastattelurungon jäsentelymme oli tutkimusongelman asettelun kannalta toimiva ja nosti esiin juuri teemahaastattelulla tavoiteltuja yksilöiden tulkintoja sekä vanhusneuvostosta ja kunnallisesta päätöksenteosta esiin nousevia merkityksiä. Teemahaastattelun kritiikkinä voidaan tietenkin todeta olevan sen, että ennalta asetetut teemat ohjaavat haastattelua sen sijaan, jos olisimme asettaneet täysin avoimia kysymyksiä haastateltaville. (Tuomi & Sarajärvi 2004, ) Koimme kuitenkin, että asettamamme kysymykset olivat toimivia ja tarpeeksi avoimia, sillä saimme haastateltavilta useita näkökulmia ja eri tavoin jäsenneltyjä vastauksia, jotka mielestämme kuvastavat juuri heidän ajatuksiaan tutkittavasta ilmiöstä. Lisäksi kuten edellisessä luvussa todettiin, haastateltavamme olivat kokeneita vanhusneuvoston toimijoita, joten heidän vastauksissaan ilmenee omia teemojamme laajentaviakin aiheita, mikä kuvastaa haastattelurungon toimivuutta toivotulla tavalla. Aineiston varsinaista analyysiä lähestyimme sisällönanalyysin avulla, sillä sisällönanalyysin avulla on mahdollista vastata juuri tutkimuskysymyksemme kannalta keskeisiin asioihin, kuten haastateltavien merkityksenantoihin, joita tekstianalyysin avulla tarkastelimme. Sisällönanalyysillä tarkoitetaan niin kirjoitettujen kuin kuultujenkin aineistojen analyysiä tekstianalyysin keinoin. Sisällönanalyysin tarkoituksena on hyödyntää aineiston järjestelyä luokittelun, teemoittelun ja tyypittelyn avulla, joiden kautta pyritään vastaamaan asetettuun tutkimusongelmaan, eli tapauksessamme siihen, millaisena haastateltavat näkevät vanhusneuvoston sekä kunnallisen päätöksenteon merkityksen sekä keskinäisen suhteen. Tarkoituksena sisällönanalyysissa on sen periaatteiden avulla saavuttaa kuvaus tästä suhteesta tiivistetyssä ja yleisessä muodossa. Toisin sanottuna tarkoitus on jäsentää vanhusneuvoston todellisuutta inhimillisenä ajattelutapana. Aineistolähtöinen sisällönanalyysimme vastaa käsitteiden ja teorian yhdistelyn kautta tutkimuskysymykseemme ja mahdollistaa siten jäsenneltyjen johtopäätösten tekemisen vanhusneuvoston sekä kunnallisen päätöksenteon suhteesta governance- ajattelun viitekehyksessä. (Tuomi & Sarajärvi 2004, ) 4 Vanhusneuvoston merkitys ja neuvoston tulkinta kunnallisesta päätöksenteosta Tässä luvussa käsitellään aineistoa sisällönanalyysin avulla. Aineistosta nousee näin ollen esiin niitä merkityksiä, joita vanhusneuvoston jäsenet itse antavat kunnalliselle päätöksenteolle erityisesti vanhusasioita koskevissa yhteyksissä. 11\n12 Sisällönanalyysin avulla voidaan aineistosta havaita nousevan esiin kaksi puhetapaa, joilla vanhusneuvoston jäsenet ilmentävät ikäihmisten merkitystä päätöksenteossa. Yhtäältä vanhusneuvoston jäsenet puhuvat omasta toiminnastaan ja työtavoistaan eli siitä, millainen vanhusneuvoston rooli heidän oman kokemuksensa mukaan on. Toisaalta he myös puhuessaan samalla jäsentävät vanhusneuvoston asemaa suhteessa kunnalliseen päätöksentekoon. Tarkoituksena tässä luvussa on nostaa esiin niitä keskeisiä merkityksiä, joita vanhusneuvoston jäsenet omalle toiminnalleen haastatteluissa antavat ja samalla tarkastella vanhusneuvostoa osana kunnallista päätöksentekoa niistä lähtökohdista, joita haastateltavat itse puheessaan tuovat esiin. Tarkoituksena on löytää vastauksia tutkimuskysymykseemme siitä, millainen rooli vanhusneuvostolla on ikäihmisiä koskevassa päätöksenteossa ja millaisena kunnallinen päätöksenteko vanhusneuvoston silmin näyttäytyy. 4.1 Vanhusneuvoston merkitys ja toiminta Ryhmittelyn ja abstrahoinnin avulla aineistosta nousi esiin monia eri ilmauksia siitä, millaisia merkityksiä haastateltavat antavat vanhusneuvostolle ja sen toiminnalle osana Tampereen kaupungin vanhusasioita koskevaa päätöksentekoa. Keskeisimmäksi vanhusneuvoston roolin jäsentäjäksi nousivat aineistosta kolme pääluokkaa: vanhusneuvoston toimintatavat, poliittisuus ja toiminnan tavoitteet. Esiin nousi vahvasti haastateltavien henkilökohtainen näkemys siitä, millainen vanhusneuvoston tehtävä on. Vaikka jokainen haastateltava jäsensikin vanhusneuvoston roolia poliittisen edustuston käsitteen kautta, mikä nojaa sille toiminta-ajatukselle, että vanhusneuvoston jäsenistö valitaan poliittisten eläkeläisjärjestöjen edustajista sekä kaupungin poliittisten voimasuhteiden mukaisesti edustuksellisesti jokaiselle toimikaudelle, haastatteluista nousi kuitenkin yhtä lailla vahvasti esiin se, että poliittinen edustuksellisuus on tärkeää, mutta ei kuitenkaan keskiössä itse vanhusneuvostotoiminnassa. Politiikka ei näin ollen ole se asia, jota vanhusneuvostossa ajetaan, vaan haastateltavien mukaan vanhusneuvosto keskittyy edistämään kokonaisvaltaisesti ikäihmisten edunvalvontaa. Politiikka ei meidän eläkeläisten keskuudessa oo tuottanu mitään ongelmaa. Kaikki ollaan tosiaan niinku samalla linjalla ja halutaan aina kaikki samoja asioita, että siinä mielessä ( ) kun se politiikka ei oo siinä päällimmäisenä, vaan siinä on ikäihmisten asiat kysymyksessä. 1 12\n13 Kuten aineistosta ilmenee, vanhusneuvoston merkitys muodostuu haastateltaville ennen kaikkea neuvoston roolista ikäihmisten asioiden yhteisenä edunvalvojana, vaikka neuvosto kuitenkin samalla on myös poliittinen toimija ja vaikuttaja. Poliittisen toimijuuden merkitys kuitenkin näyttäytyisi aineiston valossa korostuvan vanhusneuvoston toiminnassa enemmän sen tuoman vakuuttavuuden kautta, sillä vanhusneuvoston poliittisen edustuksellisuuden nähdään tuovan toiminnalle paitsi pitkäjänteisyyttä myös vakuuttavuutta. [Jos] puheenjohtajuus kiertäis tai tämmöstä, silloin vanhusneuvoston toiminnan pitkäjänteisyys, joka pitää olla täällä kunnallisessa päätöksenteossa, se katkee. Taas täytyy uudet suhteet luoda ja niin edelleen. 4 Toiminnan pitkäjänteisyyden kuitenkin koetaan myös itsessään olevan tärkeää, sillä se ilmentää neuvoston toiminnan sujuvuutta ja kunnallisen toimintamallin sisäistämistä myös virkamieshallintoon päin. Toiminnan pitkäjänteisyyden merkityksellisyyden lisäksi haastateltavat nostivat esiin myös vanhusneuvoston erityisen luonteen verrattuna sitä esimerkiksi muihin senioriyhdistyksiin. Haastateltavien puheessa myös arvostettiin vanhusneuvoston poliittista edustuksellisuutta. Se, että vanhusneuvoston jäsenet on valittu neuvostoon poliittisten mandaattien perusteella, antaa vanhusneuvostolle myös todellista merkityksellisyyttä ja paremmat vaikutusmahdollisuudet kuin esimerkiksi muille ikäihmisiä edustaville tahoille. Näin ollen jäsenyys vanhusneuvostossa myös koetaan merkitykselliseksi, ja todelliseksi mahdollisuudeksi antaa lausuntoja ja jakaa tietoa sekä näkemyksiä ikäihmisiä koskevassa päätöksenteossa. Minulle se [vanhusneuvosto] on merkinny nimenomaan vaikuttamisen kanavaa. ( ) Mä huomasin siinä, että tämmönen senioriyhdistys, se voi kyllä pitää meteliä, mutta ei sillä todellista vaikutusmahdollisuutta ole. Ja niin mun oli sitten pakko hakeutua puolueen jäseneksi. ( ) Eli tää on nimenomaan se vaikuttamisen kanava. 3 Vaikutusmahdollisuuksiensa lisäksi vanhusneuvoston merkitystä käsiteltiin aineistossa myös neuvoston työtapojen kautta. Pohtiessaan vanhusneuvoston työskentelyä haastateltavat näkivät vanhusneuvoston ennen kaikkea itsenäisenä asiantuntijaelimenä, jolla on todellista tietämystä ja asiantuntemusta juuri vanhuksia koskevista asioista, mistä johtuen neuvoston merkityksen koettiin rakentuvan pitkälti yhteistyössä kunnan virkamieskoneiston kanssa. Vanhusneuvoston rinnalle toimijaksi on noussut, vanhusneuvoston vaikutuksen ansioista vanhusasiamiehet. Vanhusasiamiesten vaikutuksen on nähty olevan merkittävä, mitä tulee ikäihmisten asioiden hoitamiseen. 13\n14 Joo no mun mielestäni, kun on niin paljon kuntia joissa ei oo edes vanhusneuvostoa ni pitäis saada jokaiseen kuntaan nyt kun tulee tää lainsäädäntö joka velvoittaa, mutta se jäi siitä pois että pitäis olla nää vanhusasiamiehet ( ) Että heille tulee näitä yhteydenottoja paljon. Tää on iso asia tämä. 4 Vanhusneuvoston aseman sitä vastoin koettiin muodostuvan sen vanhusasioiden asiantuntemuksen kautta, ja siksi vanhusneuvoston myös nähtiin olevan paras neuvonantaja kunnan päätöksentekijöille vanhusasioita koskevassa päätöksenteossa. Vaikka tässä yhteistyösuhteessa koettiin haastattelujen valossa olevan monia haasteita, vanhusneuvosto kokee itsensä kuitenkin tärkeänä osana päätöksenteon valmisteluvaihetta, juuri kommentoijan ja neuvonantajan asemassa. Jotta vanhusneuvoston rooli ei jäisi haastateltavien mukaan vain mielipiteenlausujaksi ja vanhusten asioiden valvojaksi, olisi vanhusneuvoston mukaan heitä kuunneltava ja pyydettävä heiltä kantaa vanhusasioiden valmisteluvaiheessa. Vanhusneuvoston rooli sellaisena vanhusasioiden asiantuntijana, jollaiseksi he itsensä kunnallisessa päätöksenteossa kokevat, on kuitenkin toistaiseksi jäänyt vaillinaiseksi. Senhän pitäis olla ja olisi pitänyt olla tämmönen asiantuntijaelin että kun lautakunnalle valmistellaan asioita niin kysytään vanhusneuvoston kantaa siihen ja otetaan se niinku lisäinformaationa asiasta 3 Toiminnan tavoitteena vanhusneuvostolla onkin vakiinnuttaa asemansa kunnan hallinnon neuvonantajana ja saavuttaa asema, jossa neuvosto pystyisi olemaan kiinteästi osana kunnallista päätöksentekoa jo sen valmisteluvaiheessa. Lisäksi vanhusneuvosto kokee voivansa olla kunnallisen päätöksenteon rakentavana tukena, mikäli heidät vain otettaisiin avoimesti vastaan. Me ollaan nimenomaan se kritiikki, joka pitäis olla apuna virkamiehille, et ne virkamiehet vihdoinkin tajuais, et me voitais olla avuksi heille. 4 Vanhusneuvostossa koetaan, että heillä olisi paljonkin annettavaa kunnalliselle päätöksenteolle vanhuksia koskevissa asioissa, mutta heitä ei vain ole vielä kuultu tarpeeksi laajasti, jolloin he ovat kokeneet roolinsa jääneen liiaksi tarkkailun ja kritiikin antamisen puolelle, vaikka he itse kokevat voivansa nimenomaan muuttaa ja antaa uutta näkemystä tällaiseen kunnalliseen päätöksentekoon. He kokevat vanhusneuvoston merkityksen nimenomaan asiantuntemuksensa ja ikäihmisiltä kerätyn tietonsa välittämisen kautta keskeiseksi osaksi kaupungin virkamieskoneiston toimintaa; he kokevat voivansa antaa uutta näkökulmaa nykyiseen päätöksentekoon ja olevan samalla virkamiesten apu kyseisellä asiantuntijakentällä. Näin jäsennettynä vanhusneuvosto kokee toimivansa kaupungin ammatillisen ja poliittisen organisaation yhteistyökumppanina. 14\n15 Vanhusneuvoston merkitystä tarkasteltaessa aineistosta nousee myös esiin haastateltavien näkemykset vanhusneuvoston tulevaisuudesta ja siitä, miten vanhusneuvoston rooli tulevaisuuden kautta rakentuu. Haastateltavien kokemuksen mukaan Tampereen vanhusneuvoston rooli ei ole tärkeä vain ikäihmisten kannalta, vaan koko kaupungin ja myös valtakunnallisella tasolla merkittävä, sillä he kokevat olevansa koko maan pilotti vanhusneuvostotyöskentelyssä ja antavansa sitä kautta mallia myös Suomen muille kunnille, jotka vanhuspalvelulain muutoksen myötä ovat viimeistään vanhusneuvoston perustamisen edessä. Näin ollen vanhusneuvoston merkitys rakentuu haastateltaville myös esimerkillisyyden ja edelläkävijyyden kautta. He kokevat yhtä lailla olevansa paitsi erityisesti ikäihmisten asioiden edunvalvojia ja edustajia, kaupungin organisaation yhteistyötaho, mutta myös osa kaupungin imagoa ja siten myös Tampere-kuvan edistäjiä. Tätä kautta he myös kokevat voivansa vakiinnuttaa vanhusneuvoston asemaa tulevaisuudessa vahvemmin, sillä perustukset vanhusneuvoston arvostuksen kasvulle on vanhusneuvoston asiantuntemuksen ohella myös vanhuspalvelulain ja pilottimaisen toimintamallin myötä luotu. 4.2 Vanhusneuvosto osana kunnallista päätöksentekoa Toinen keskeinen puhetapa, joka haastatteluissa nousee neuvoston oman roolin jäsennyksen lisäksi esiin, on vanhusneuvoston jäsenten näkemykset kunnallisesta päätöksenteosta Tampereella. Sisällönanalyysin avulla keskeisimmiksi kunnallisen päätöksenteon jäsentäjiksi aineistosta nousee niin ikään kolme pääluokkaa, joiden kautta haastateltavat peilasivat suhdettaan päätöksentekoon ja myös ilmaisivat kokemuksiaan kunnallisesta päätöksenteosta. Yhtäältä vanhusneuvoston jäsenet puhuivat siitä, millaista kunnallinen päätöksenteko on toiminnan luonteeltaan ja työtavoiltaan, mutta toisaalta vanhusneuvoston jäsenet pohtivat kunnallista päätöksentekoa paljon myös tulevaisuuden jäsentämisen kautta. Toisin sanoen he paitsi pohtivat haastatteluissa tähänastisia kokemuksiaan kunnallisesta päätöksenteosta myös visioivat tulevaa yhteistyötä kunnan viranomaisten kanssa, mihin todennäköisesti vahvasti vaikuttavat myös vanhuspalvelulainmuutokset vuoden 2013 ja 2014 välisenä aikana. Keskeinen huomio, joka aineistosta nousee esiin, on se, että puhuessaan kunnallisen päätöksenteon luonteesta, vanhusneuvosto kokee kunnallisen päätöksenteon toimivan, kuten demokratian kuuluukin toimia, edustuksellisesti. Haastateltavien ilmaisuissa myös korostuu se, että he näkevät itsensä ja erityisesti vanhusneuvoston vahvana osana kunnallisen demokratian toteuttamista. Puhuessaan kunnallisen päätöksenteon ja vanhusneuvoston suhteesta haastateltavat korostavat myös 15\n16 aiemmin analyysissä kuvatulla tavalla sitä, että vanhusneuvosto on haastateltavien oman tulkinnan mukaan asetettu ikäihmisten, luottamushenkilöiden sekä kunnan virkamiesjohdon väliin toteuttamaan nimenomaisesti ikäihmisten tahtoa. Vaikka neuvosto kokeekin toimintansa vaikuttamiskanavana, samaan aikaan päätöksenteon konteksti on vanhusneuvoston kokemuksen mukaan äärimmäisen monimutkainen, sillä päätöksentekoon koetaan asioiden lisäksi vaikuttavan vahvasti myös henkilökemioiden sekä valtasuhteiden. Ainahan kysymys silloin [yhteistyössä on] henkilökohtaisesta kemiasta; jos henkilökohtainen kemia toimii, niin kaikki onnistuu, jos se ei toimi, niin mikään ei tahdo onnistua. Erään virkamiehen kanssa mulla on nyt nokkapokka menossa. 4 Kunnallinen päätöksenteko näyttäytyy aineiston perusteella vanhusneuvoston silmin kompleksisena demokraattisena toimintana, mutta myös henkilökemioihin ja valtapeliin vahvasti kiinnittyvänä kokonaisuutena. Monimutkaisuutta päätöksenteossa aiheuttaa haastateltavien mukaan myös kunnallisen päätöksenteon työtavat; hallinnollisen toiminnan byrokraattiset piirteet ja valtaasetelmasta muodostuva yhteistoiminnan haasteellisuus. Kun aineistoa käsitellään poliittisuuden ja toimintatapojen valossa, voidaan havaita, että haastateltavien mukaan hallinto toimii jäykästi, kasvottomasti ja niin sanotut muotoseikat, kuten lait, nousevat toiminnassa asiasisällön edelle. Kyllä se [kunnallinen päätöksenteko] tavattoman byrokraattista ja jäykkää on. Muodot on tärkeämpiä kuin asiasisältö, eli kyl mulla on sellanen yleiskuva siittä, että paljon olis parantamisen varaa siinä työskentelyn ilmapiirissä ja hengessä. 3 Se [aloite] aina vaan tyrmättiin tai sitten jollakin muodollisella seikalla, että joo omaishoitajilla on jo kolme päivää lakisääteistä lomaa ja näin tietysti. 3 Sitaateissa kiteytyvät haastatteluissa esiin nousseen vanhusneuvoston jäsenistön ajatukset kunnallisen päätöksenteon työtavoista, toisin sanoen päätöksenteon byrokraattisuudesta ja asioiden hoitamisen hitaudesta sekä tahdottomuudesta yhteistyöhön vanhusneuvoston kanssa. Haastateltavat näkevät kunnan virkamiesjohdon asettautuvan usein liian helposti muotoseikkojen taakse. Toinen asia, joka aineistosta nousi esiin, oli resurssipulaan viittaaminen. Neuvostossa nähdään, että se on tekosyy, jonka taakse on helppo piiloutua, kun todellista tahtoa vanhusneuvoston kuuntelemiselle ei ole. Suomessa on tullut tämä pelkkä säästäminen nyt voimaan, se on vaan sitä. Mitään muuta ei kuvitella, että voitais tehdä, paljon olis kuitenkin tehtävää. 3 16\n17 Kunnan virkamiesten ollessa kiinnostumattomia pitämään vanhusneuvostoa yhtenä kunnallisen päätöksenteon osana vaikuttaa tämä myös vanhusneuvoston jäsenten tulkintoihin siitä, millaiseksi yhteistyö ja ylipäätään kunnallisen päätöksenteon työskentely ilmapiiri koetaan. Työskentelyn ilmapiiri ja henki koetaan haastateltavien mukaan heikoksi, vaikkakin samalla myös todetaan, että vanhusneuvoston ja muiden päätöksentekoon osallistuvien toimijoiden välinen yhteistoiminta toimii kuitenkin keskimääräistä paremmin, mutta kehittämisen varaa löytyy myös Tampereen mallista. Kuitenkin aineiston valossa on selvää, että virkamiesten ja vanhusneuvoston yhteistoiminnan toivottaisiin paranevan. Jos on virkamiehen tieto ja vanhusneuvoston tieto, niin siitä vois saada hiukan enempi, mut sitä ei oo haluttu käyttää, ja mä en tiedä mistä se johtuu. Mä oon sitä pohdiskellu, ja kun tieto on valtaa, niin ku yritysjohto, kunnallinen johto, ylemmät virkamiehet, kun ne panttaa sitä tietoo, ni niil on se valta. Et onko tää valtapeliä? 3 Tällä hetkellä kunnallisen päätöksenteon toiminnan byrokraattisuuden, hitauden ja yhteistyöhaluttomuuden koettiin voivan kumuloitua jopa valtataistelun omaiseen tilaan, joka konkretisoituu tiedon panttaamisella sekä asioiden ja niihin liittyvien ehdotusten tyrmäämisillä. Kunnallisen päätöksenteon toiminnan luonnetta ja työtapoja jäsentäessään haastateltavat myös pohtivat kunnallisen päätöksenteon tulevaisuutta ja sen suhdetta vanhusneuvostoon. Vanhusneuvoston toiminta päätöksenteossa on velvoittava ja tammikuun 2014 jälkeen oikeudellisesti sitova, mutta käytännössä sen jalkauttaminen järkevästi kunnan viranhaltija- ja luottamusorganisaation toimintaan mukaan on äärimmäisen haastavaa. Vaikka virkamiesten halussa perehtyä uuteen tilanteeseen on osittain noussut jäsenten mukaan puutteita esiin, he kuitenkin kokevat Tampereen vanhusneuvoston roolin ikäihmisten edunvalvontaelimenä omaleimaisena ja tärkeänä osana paikallishallinnollista päätöksentekoa. Vanhusneuvoston jäsenet kokevatkin voivansa vaikuttaa paikallishallinnon sekä neuvoston tulevaisuuteen selvästi, etenkin nykyisen vanhuspalvelulain puitteissa. Vanhusneuvosto kokee tehtäväkseen tulevaisuudessa vaikuttaa konsultoivana instanssina ikäihmisiä koskevassa paikallisessa päätöksenteossa, vaikka tähän asti neuvoston osa päätöksenteonvalmistelussa on vielä ollutkin haastateltavien ja aiempien viittausten valossa vaatimaton. Neuvosto siis kokee, että heidät otetaan kunnallisessa päätöksenteossa huomioon liian myöhään, vasta silloin kun päätös asiasta on tehty ja ensimmäiset ongelmat ovat jo syntyneet. Vanhusneuvosto toimii mielestään kuitenkin asiantuntijanaelimenä, jolloin vaikuttaminen jo päätöksenteon alkuvaiheessa on menestyksellisen 17\n18 yhteistoiminnan perusedellytys. Koska he kokevat olevansa ikäihmisten asioiden parhaita asiantuntijoita, he myös kokevat uuden lain voimalla pystyvänsä muuttamaan tätä päätöksentekotapaa Tampereella haluamaansa suuntaan ja siten saavuttaa vahvempaa asemaa asiantuntijaelimenä sekä ikäihmisten edunvalvojana paikallishallinnossa. Tarkasteltaessa aineistoa kunnallisen päätöksenteon tulevaisuuden kannalta, voidaan todeta neuvoston tavoitteena olevan muuttaa päätöksentekokulttuuria siten, että neuvoston konsultoiva vaikutus tehostuisi päätöksenteossa. Vanhuspalvelulain uudet vaatimukset vanhusneuvoston mukaan ottamisesta vanhuksia koskevaan päätöksentekoon, tarjoaa kaikkien haastateltavien mukaan hyvän ja tehokkaan pohjan neuvoston vaikuttavuuden tehostamistavoitteille. Vanhusneuvosto kokee haastattelujen perusteella lainsäädännössä varmistetun osallisuuden päätöksentekoon erittäin tervetulleena ja usko uuden toimintatavan syntymiseen on nykyisistä haasteista huolimatta korkealla. Vaikka tällä hetkellä kunnallinen päätöksenteko näyttäytyykin vanhusneuvostolle jäykkänä ja vanhusneuvoston apua välttelevänä, usko siihen, että virkamiehet ymmärtävät vanhusneuvoston roolin niin juridisessa kuin käytännön toiminnankin merkityksellisyyden mielessä on olemassa. 5 Tulkintoja vanhusneuvostosta ja paikallishallinnosta Tässä luvussa tarkoituksena on osoittaa, miten analyysin avulla tutkimuskysymyksiimme löytyi vastauksia, ja lisäksi pohtia sitä, millaisia tulkintoja aineiston pohjalta on muodostettavissa niin Tampereen vanhusneuvostosta kuin myös sen roolista kunnallisessa päätöksenteossa. Lisäksi luvussa tarkastellaan vanhusneuvoston ja julkisen paikallishallinnon tulevaisuutta ja avataan muutamia tulkintoja siitä, mihin suuntaan yhteistyön vanhusneuvoston sekä kunnallisten toimijoiden välillä voidaan nähdä kehittyvän. 5.1 Vanhusneuvosto ja kunnallinen päätöksenteko jäsennettynä kokonaisuutena Millainen asema vanhusneuvostolla on tällä hetkellä kunnallisessa päätöksenteossa? Kun tarkastelemme sisällönanalyysillä tutkimuskysymystämme siitä, millainen asema vanhusneuvostolla on, tulkinnat Tampereen vanhusneuvoston roolista on mahdollista jakaa kolmeen taulukon (sivu 18) mukaiseen pääluokkaan. Haastateltavat puhuvat vanhusneuvoston toimintatavoista, kuin myös toiminnan poliittisesta luonteesta, mikä määrittelee vahvasti tätä vanhusneuvoston toiminnallista kokonaisuutta kunnissa. He myös laajentavat näkökulmaa vanhusneuvoston asemasta ja 18\n19 toimintaympäristöstä tarkastelemalla neuvoston tulevaisuutta omaleimaisen pilottimaisen toimintamallinsa kautta. Näin ollen tarkasteltuna voimme todeta, että vanhusneuvoston asema ja sen toiminnan merkitys kunnallisessa päätöksenteossa rakentuu monesta eri tekijästä ja näiden yhteensovittamisesta. Koska vanhusneuvoston keskeisin ja merkittävin rooli, heidän tulkintansa mukaan, on toiminta ikäihmisten edunvalvojana, voidaan todeta, että ikäihmisten osa päätöksenteossa määrittyy pitkälti sitä kautta, millainen asema vanhusneuvostolla on ja tulee olemaan kunnan toiminnassa ja erityisesti fokusoiden sen päätöksenteossa. Vanhusneuvosto toimii siis vahvana osana kunnallisessa päätöksenteossa. Vanhusneuvostoa ei tule mieltää erillisenä toimijan päätöksenteossa, vaan osana tätä päätöksenteon moniulotteista kokonaisuutta. Pohtiessamme sitä tutkimuskysymystämme, millaisena vanhusneuvosto kokee kunnallisen päätöksenteon ja roolinsa siinä, voimme todeta, että jäsentäessä tätä kysymystä samaisten pääluokkien avulla, kunnallisesta päätöksenteosta avautuu melko usein esiin nouseva näkemys toiminnan byrokraattisuudesta. Kunnallinen päätöksenteko käyttäytyy kankeasti, jolloin toiminnan hitaus ja jäykkyys raskauttavat päätöksentekoprosesseja. Päätöksenteossa käsiteltävät asiat ovat alttiita jäämään muotoseikkojen jalkoihin ja reagointi muissa toimijoissa asioiden käsittelyssä on auttamattoman hidasta. On muistettava, että tämä kunnallinen päätöksenteon jäsennys rakentuu haastateltavien omakohtaiseen kokemukseen, vaikka se sivuaakin usein myös arkipuheessa esiin tuotuja kokemuksia julkishallinnosta. Tiivistetysti voidaan kuitenkin taulukon avulla todeta, että vanhusneuvoston jäsenet kokevat vanhusneuvoston merkityksen nimenomaan asiantuntemuksensa ja ikäihmisiltä kerätyn tietonsa välittämisen kautta keskeiseksi osaksi kaupungin virkamieskoneiston toimintaa; he kokevat voivansa antaa uutta näkökulmaa nykyiseen hitaaseen ja hieman sisäänpäin kääntyneeseen päätöksentekoon ja olevan näin ollen samalla virkamiesten toimintaa tukeva toimija kyseisellä asiantuntijakentällä. Näin jäsennettynä voidaan sanoa, että vanhusneuvosto kokee toimivansa kaupungin ammatillisen ja poliittisen organisaation yhtenä keskeisenä yhteistyökumppanina, jota olisi myös kuunneltava. 19\n20 Pääluokat: Alaluokat: Neuvoston toiminta Alaluokat: Kunnallinen päätöksenteko toimintakontekstina Toimintatavat - itsenäinen asiantuntijaelin - poliittinen toimija, vaikuttaja - osallistuu asioiden valmisteluun - demokratian toteuttaja - yhteistoiminnallisuus ja sen haasteellisuus - toiminnan hallintaa Poliittisuus - poliittisesti järjestäytynyt neuvonantaja ja toiminnan kommentoija - hallinnon jäykkyys - muotoseikat; resurssit vs. tarve - eri toimijoiden valtapeli - henkilökemioiden merkitys Tavoitteet - pilottimainen toimintamalli - kaupungin imagon edistäjä - aseman vakiinnuttaminen - ikäihmisten asioiden tehokas edunvalvonta - neuvosto päätöksenteon kehittäjänä - päätöksenteon (myös viranhaltijoiden) toiminnan tukija - suoraviivaisemmat päätöksentekoprosessit Taulukko 1. Sisällönanalyysin tulkintoja vanhusneuvostosta ja kunnallisesta päätöksenteosta. Analyysin perusteella voidaan todeta, että vanhusneuvostolla on Tampereella keskeinen rooli ikäihmisten edunvalvontaelimenä ja asiantuntijana ikäihmisiä koskevissa asioissa. Lisäksi Tampereen vanhusneuvoston toimintaa voidaan pitää sen pitkien perinteiden ja aktiivisen toiminnan valossa omaleimaisena sekä vaikutuspyrkimyksiltään hyvin tärkeänä osana paikallishallinnollista päätöksentekoa. 5.2 Mahdollisia esteitä ja edistäjiä vanhusneuvoston roolin parantamisessa Analyysin pohjalta voidaan todeta, että Tampereen vanhusneuvoston aseman vahvistamiseen vaikuttavat selvästi kaksi selkeää tekijää. Ensimmäinen vanhusneuvoston asemaa edistävä tekijä on 20\n21 niin sanotusti juridinen, eli uusi vanhuspalvelulaki, joka velvoittaa kaupungin ottamaan vanhusneuvoston aiempaan vahvemmin mukaan toimintaan, etenkin päätösten valmisteluvaiheessa. Laki siis vääjäämättä parantaa neuvoston asemaa sekä edunvalvonnan että asiantuntijaelimenä toimimisen näkökulmasta. Lisäksi aineiston pohjalta toisena keskeisenä vahvuutena neuvoston toiminnan edistämisessä voidaan nähdä olevan neuvoston hyvän yhteishengen sekä vakaan yhteisymmärryksen asioiden ajamisessa. Vaikka yhteistyössä henkilökemiat ovat osa toiminnan onnistumista, keskeinen vahvuus neuvoston toiminnalle kuitenkin on se, että Tampereen vanhusneuvostossa jäseninä ovat vain poliittisten eläkeläisjärjestöjen edustajat, eivätkä esimerkiksi kaupunginvaltuutetut, joille pesti saattaisi aiheuttaa kahden pallin päätöksentekotilanteita. Tämä puhdas edustuksellisuus ja kyky pitää poliittiset näkemyserot todellisten edunvalvontatehtävien ulkopuolella on Tampereen mallin vahvuus. Selväksi haasteeksi voidaan kuitenkin nähdä vanhusneuvoston tuntemattomuus niin itse ikäihmisten kuin vielä myös viranhaltijoiden keskuudessa. Vaikka viranhaltijoiden tietoisuus vanhusneuvostosta ja yhteistyö näiden välillä lakimuutoksen myötä lisääntyykin tai ainakin turvaantuu, ongelmana on yhä se kuinka tavoittaa tavalliset seniorit ja lisätä heidän tietoisuuttaan siitä, mitä vanhusneuvosto tekee, ja että se ylipäätään on olemassa. Kuitenkin ikäihmiset ovat keskeinen syy ja jopa omalla tavallaan toiminnan legitimiteetti neuvoston olemassaololle, joten kentän tietoisuus edustajastaan olisi saavutettava nykyistä paremmin. Lisäksi haasteellista toiminnalle on eläkeläisjärjestöjen passiivisuus yhteisissä asioissa, mikä osittain liittyy myös aiemmin mainittuun tuntemattomuuden ja legitimiteetin haasteeseen. Eläkeläisjärjestöjen tehtäväksi nähdään juuri yleisten ikäihmisten elämää koskettavien asioiden esiin nostaminen, eikä niinkään yksittäisten ihmisten ongelmien käsittely, joita Tampereella hoitavat vanhusasiamiehet. Eläkeläisjärjestöjen ja ikäihmisten aktivointi yhteisten asioiden muuttamiseksi on siis keskeisimpiä haasteita vanhusneuvoston aseman vakiinnuttamisen ja eri toimijoiden välisen yhteistyön kehittämisen ohella. 6 Johtopäätökset / Jatkokysymykset / Lopuksi Tutkimuksemme tavoitteena oli selvittää vanhusneuvostojen roolia kunnallisen päätöksenteon osana ikäihmisiä koskevassa päätöksenteossa ja myös sitä, että millaisena kunnallinen päätöksenteko vanhusneuvoston silmin näyttäytyy. Tätä varten esiteltiin luvussa kaksi aiheeseen liittyvää kirjallisuutta sekä luvuissa neljä ja viisi käsiteltiin tutkimusaineistoa sisällönanalyysin avulla ja tulkintoja vanhusneuvostosta ja paikallishallinnosta. 21\n22 Vanhusneuvosto näyttäytyy julkisessa paikallishallinnossa omaleimaisena toimijana. Se ei esiinny varsinaisena toimielimenä, vaan vanhuspalvelulain lakimuutoksen jälkeen juridisesti varmistettuna yhteistyöelimenä. Vanhusneuvosto on siis uudenlainen toimija julkisessa paikallishallinnossa niin toiminnaltaan, kuin myös juridiselta olemukseltaan. Kansallisella tasolla vanhusneuvojen toiminnassa esiintyy kuitenkin vaihtelua, mutta niin sanottu Tampereen vanhusneuvostomalli toimii pilottimaisesti tässä kirjavassa vanhusneuvostokentässä. Tampereella vanhusneuvostolla on suhteellisen vahva asema kunnallisessa toiminnassa. Ikäihmisten edunvalvonnasta on muodostettu toiminnallisesti laadukas kokonaisuus, joka rakentuu kunnolliselle budjetille, asiantunteville vanhusneuvostoaktiiveille, riippumattomille neuvoston jäsenille sekä ikäihmisten henkilökohtaiselle edunvalvonta työlle, joista vastaavat kaupungin vanhusasiamiehet. Vanhusneuvoston toimintaan vaikuttavat monet seikat ja onkin huomioitavaa, että Tampereen mallissakin, jossa perusasiat ovat erinomaisesti hoidettu, kehittämisen varaa löytyy monelta osaalueelta kuten esimerkiksi yhteistyörakenteiden kehittämisessä. Vanhusneuvostojen perustehtävänä voidaan pitää ikäihmisten edunvalvontaa. Tehokas edunvalvonta edellyttää ikäihmisten tietoisuuden kasvattamista heitä koskevasta edunvalvonnasta ja erityisesti kunnallisesta päätöksenteosta. Vanhusneuvostojen tärkeänä tehtävänä tulevaisuudessa onkin vakiinnuttaa juridisesti varmistettu asemansa kasvattamalla tietoisuutta neuvostosta niin ikäihmisten, kuin myös kunnan poliittisten ja ammatillisten organisaatioiden edustajissa. Vanhusneuvostojen asema tulee vahvistumaan tulevaisuudessa, kun edunvalvottavien eli tässä tapauksessa ikäihmisten määrä tulee kasvamaan radikaalisti jopa suhteellisen lyhyellä aikajänteellä. Ikäihmisten hyvinvointi nousee keskiöön, kun puhutaan ikäihmisiä koskevan palvelurakenteen rasitusten hillitsemisestä. Tavat palveluiden järjestämisestä ovat monipuolistuneet, jolloin valinnan varan syntyessä ikäihmisten tahdonilmaisu vanhusneuvoston sekä muiden toimijoiden kautta muodostuu erittäin tärkeäksi. Vanhusneuvostot toimivat erittäin moniulotteisella kentällä, johon yhteiskunnan huomio tulee vahvasti kohdistumaan ikäihmisten hyvinvoinnin turvaamisen näkökulmasta, kuin myös kunnallisen vaikuttamisen näkökulmasta. Aihetta olisi mahdollista ja hyvinkin mielenkiintoista tutkia vielä eteenpäin, kun vanhuspalvelulaki astuu voimaan ja vanhusneuvostot aloittavat toimintansa kutakuinkin samassa kontekstissa erilaisin edellytyksin. On mielenkiintoista seurata toimivatko vanhusneuvostot odotetulla tavalla ikäihmisten edunvalvojina kunnallisen päätöksenteon kontekstissa. 22\n23 Lähteet Anttiroiko, A., Haveri, A., Karhu, V., Ryynänen, A. & Siitonen, P. toim.(2005) Kuntien toiminta, johtaminen ja hallintasuhteet. Kunnallistutkimuksia, Tampere university press Eskola, J. & Suoranta, J Johdatus laadulliseen tutkimukseen. Tampere: Vastapaino. Suomen kuntaliitto, [Viitattu ] Saantitapa: Suomen virallinen tilasto (SVT): Väestöennuste [verkkojulkaisu]. ISSN= Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: ]. Saantitapa: Tuomi, J. & Sarajärvi, A Laadullinen tutkimus ja sisällönanalyysi. Jyväskylä: Gummerus Kirjapiano Oy. 23\n24 Liitteet Liite 1. Haastattelurunko Tiedoksi ennen haastattelua Haastateltavien tietoja käsitellään täysin anonyymisti, eikä henkilöitä ja heidän vastauksiaan pysty yhdistämään toisiinsa. Kyseessä on tutkimusharjoitus, jonka tuloksia ei tulla julkaisemaan kurssin ulkopuolella ilman tutkittavien erillistä suostumusta. Lisäksi kaikki haastatteluaineistot tuhotaan asianmukaisesti kurssin jälkeen joulukuussa. Mikäli haluatte tutkimusraportin ja sen tulokset itsellenne, voimme mielellämme toimittaa ne teille pyynnöstänne. Osallistuminen on täysin vapaaehtoista ja voitte keskeyttää haastattelun halutessanne milloin vain. Haastattelu nauhoitetaan aineiston jälkikäsittelyä helpottaaksemme, mutta voitte kieltäytyä nauhoituksesta niin halutessanne. Mikäli teistä tuntuu haastattelun jälkeen, että ette halua luovuttaa haastattelua tutkimuskäyttöömme, voitte viikon kuluessa haastattelusta ottaa meihin yhteyttä, jolloin emme käytä haastatteluanne tutkimusmateriaalinamme. Tutkimusryhmä ja tutkimuksen aihe: Vanhusneuvoston toiminta ikäihmisiä koskevassa päätöksenteossa Yhteystiedot: Heikkinen, Erno Pakkanen, Elisa Rahkonen, Saara Rajahalme, Ville 24


Dna welho tv – Kiinteistot, talot\nHome - kotelo - Dna welho tv\nDNA TV yhdistää perinteisen television, kanavapaketit ja ohjelmakirjastot. Sisältää DNA TV -sovelluksella katsottavia kanavia. Kuusi urheilukanavaa yhdessä: Eurosport 1 ja 2, Fight SPORTS, Fuel TV, Motors TV ja Nautical Channel. VälimuistissaSamankaltaisiaKäännä tämä sivuDNA Welho MatkaTV. Katso mitä kanavia saat DNA:n antenni-TV-verkossa. Jos käytössäsi on ollut MatkaTV tai DNA Welho Viihde, löydät päivitetyt ohjeet DNA TV:n alta. DNA Mix 8 -kanavapaketti on jokaisen televisiokatsojan unelma. Voit itse päättää, mitä milloinkin katsot.\nValitse kahdeksan mieleistäsi kanavaa ja vaihda. Katso täältä DNA:n kanavapakettien hinnat ja sopimusehdot. En ole vielä aktivoinut käyttäjätunnustani. Tutustu mitä kanavia saat DNA:n kaapeli-tv-verkossa. Jos käytössäsi on Antenna Ready HD- tai Cable Ready HD -laite ja haluat katsella maksu-tv-kanavia, linkitä ohjelmakortti laitteeseen. DNA TV -sovelluksella voi katsella joitakin kanavapakettien kanavia suorana missä vain. Se edellyttää voimassa olevaa kanavapaketin sekä DNA TV:n tilausta. Lue täältä miten otat DNA:n antenni-TV:n käyttöösi.\nKatso myös: Quick Guide for the DNA Welho TV card and channel packages in English (.pdf). Laaja valikoima viihdettä koko perheelle. DNA M -kanavapaketin parissa viihtyy taatusti koko perhe. Kanavapaketti sisältää tuhdin urheilutarjonnan sekä. DNA Mix 4 -kanavapaketti on jokaisen televisiokatsojan unelma. Voit itse päättää mitä milloinkin katsot. DNA TV -sovellus, DNA TV -kortti, Videovuokraamo ja tallennus. Suomen laajin tv-ohjelmaopas: yli 120 kanavan tiedot – tv-opas tarjoaa ohjelmatiedot peruskanavilta, maksu-tv-kanavilta ja suosituimmista.\nTutustu DNA:n antennikanavapakettien sisältöön, käyttöönottoon ja asennukseen. Kanavapakettiin voi valita 8 kanavaa lähes 100 maksu-tv-kanavan listalta.\nMtv3 kanavapaketti antenni


Villa Josefina: joulukuuta 2009\nVielä pari joulukortti näytille ja aivan ihastuttavilla Magnolian tyttösillä =)\nMeidän miehet lähtivät tänään pelireissulle Tampereelle ja ollaan ihan tyttöjen kesken nyt muutama päivä =) Käväisin tuossa vähän läpi ompeluslaatikoita ja löytyi niin paljon keskeneräisiä töitä; enkeliä, poroa, muffinsseja yms. yms. Ajattelin nyt muutamana iltana surautella koneella, että saisi tuota kangaslaatikkoakin vähän tyhjemmäksi =)\nLähettänyt Susanne klo 22.57 10 kommenttia:\nKivan yllätyksen koin, kun huomasin uuden haasteblogin starttaavan 30.1.2010 klo 15.00\nLähettänyt Susanne klo 22.36 Ei kommentteja:\nJehkottaren haasteessa oli tällä viikolla tehdä kukkakorikortti. Innostuin värkkäilemään näitä useamman kappaleen ja lisää täytyy tehdä varastoon. Todella kiva ja helppo toteuttaa ja näihin saa kivasti "tuhottua" kukkavarastoa sekä jämäpaperivarastoa =) Kiitokset Karitalle haasteesta!\nMuksujen opettajille värkkäilin tällä kertaa lumiukkosoppa-paketit. Rasian tein Lauren Meaderin ohjeella ja lumiukkoleimasin on Plum Purdy Designin. Tuossa vähän kuvaa sisällöstä ja kiitokset vielä Piialle kun sain lainata tuota ihanaa tekstiä =)\nLähettänyt Susanne klo 22.07 2 kommenttia:\nLiian nopeasti tämä joulukuu on edennyt, varsinkin kun on saanut availla aivan ihastuttavia kalenteriluukkuja =) Tässä loppuja luukkuja ja suuret kiitokset halien kera kalenterin tekijälle! Vielä jäi salaisuudeksi kuka tämän takana on, mutta toivottavasti pian paljastuisi, että saisin henk.kohtaisesti kiittää tekijää =)\nLähettänyt Susanne klo 22.01 Ei kommentteja:\nHALUAN TOIVOTTAA OIKEIN RAUHALLISTA JA HYVÄÄ JOULUN AIKAA BLOGINI LUKIJOILLE!\nLähettänyt Susanne klo 17.13 2 kommenttia:\nPikkuleipien värkkäilyn lomassa lisää päivitystä tänne =) Tein kaverilleni tälläisen pienen lahjan; talorasia missä suklaata sisällä. Rasian ohje on Lauren Meaderin käsialaa. Tähän saisi sopivan leimasinsetinkin (Papertrey Inkistä)missä ikkunoita, verhoja yms. tilpehööriä mutta ne postikulut on vaan niin suuret etten ole raaskinut ainakaan vielä hankkia sitä. Nyt käytin Magnolian taloleimasimesta ikkunoita ja ovea. Lumena käytin Flower softia.\nLähettänyt Susanne klo 12.26 19 kommenttia:\nTällä viikolla Jehkottaren haasteen takana oli Pipaiita. Ihana ja yksinkertainen luonnos; tätä tulee varmasti jatkossakin käytettyä. Tekstin ja kehyksen olen leimannut Just Riten leimasimilla.\nLähettänyt Susanne klo 12.07 2 kommenttia:\nMökillä ollessamme harjoittelin vähän kuvaamista ja eri asetuksia kameralla. Säät suosivat meitä ja kivasti satoi lisää luntakin parina päivänä. Kävimme Kittilässä joulumarkkinoilla ja piipahdimme myös Levillä. Ihanaa oli päästä irtautumaan arjen kiireistä, se teki todella hyvää koko perheelle. Ja reissun kohokohta oli jälleen Piian luona vierailu =)\nIhan huomaamatta on kävijälaskuri ponnahtanut yli 100 000 =) Suuret kiitokset kaikille lukijoille! Vähän on ollut hunningolla päivitykset viime aikoina mutta kyllä se tästä vielä lähtee käyntiin isommalla vaihteella =)) Arvonnan järjestän heti joulun jälkeen, kun kiireet alkavat vähän hellittää.\nMeillä on ollut myös nyt parin kuukauden aikana paljon sairastelua..... tällä hetkellä olen itse vuorossa ja pojallakin alkoi nokka vuotaa eilen. Toivottavasti oltaisiin jouluksi jo tervehdytty =)\nLähettänyt Susanne klo 8.43 10 kommenttia:\nJehkottaren haasteessa oli tällä kertaa tehdä talvinen kortti hääparille. Ihan simppelin kortin värkkäilin ja tuohon keskustan tyhjään kohtaan voin sitten leimailla myöhemmin hääparin nimikirjaimet. Keskustan olen leimannut Just Riten uudella neliökehys leimasimella. Taustapaperin kohokuvioin Cuttlebugilla. Kiitokset Jehkottarelle kivasta luonnoksesta!\nLähettänyt Susanne klo 8.33 1 kommentti:\nLähettänyt Susanne klo 10.51 7 kommenttia:\nJoulukalenterista on joka päivä paljastunut todella ihania yllätyksiä. Tässä on luukut 2-10... vihreät kuulat eivät kerenneet kuvaan asti #nolona# =))\nLähettänyt Susanne klo 10.42 Ei kommentteja:\nOsallistuin Tilda Foorumilla joulukalenteri vaihtoon ja eilen sainkin aivan ihastuttavan paketin salaiselta ystävältä =) Nyt onkin vaikeuksia pitää näpit erossa paketeista, muksutkin jättävät omat kalenterit paremmin rauhaan kuin minä omani =DD\nEnsimmäisestä luukusta paljastui Toivekodin joululehti ja näitähän ei voi olla liikaa =))\nHuomenna ollaan lähdössä mökille ja on niin ihanaa vaihtaa nämä kuraiset maisemat lumisiin. Ja pakko on pakata sseuraavien päivien kalenteriluukutkin mukaan; aina löytyy sen verran tilaa =))\nLähettänyt Susanne klo 13.44 1 kommentti:\nVähän viivellä tuli korttini Jehkottaren haasteeseen. Kaikenlaista on tapahtunut viime aikoina; ihan kivoja asioita mutta myös vähän huonompiakin... tälläistä tämä elämän meno välistä on.\nLuonnoksen takana on Riituli ja oikein paljon kiitoksia kivasta luonnoksesta sekä vierailustasi tiimissä =)\nLähettänyt Susanne klo 13.03 5 kommenttia:


Miksi vasta jonkun menetys tuo sen arvon esille? — CLEAR MIND OY\nMiksi vasta jonkun menetys tuo sen arvon esille?\nMay 26, 2016 Satu Kaski\nKun aviopuoliso jättää, tajuaa pitäneensä häntä itseisarvona. Kun työpaikka lähtee alta, sen arvon ymmärtää. Kun terveys pettää, tajuaa, miten ihania hetkiä terveenä oli. Kun joku läheinen kuolee, miettii, miten vähän merkityksellistä aikaa hänen kanssaan vietti.\nMiksi vasta jonkun asian menetys nostaa tietoisuuteen sen arvon? Miksi tarvitsee mennä pohjalle, jotta voi nousta ylös? Miksi pitää lähes hukata kaikki ennen kuin valaistuu oivaltamaan tärkeimmän?\nOnko se meidän geeneissä? Opetetaanko meidät niin? Vai onko kyse siitä, että kuolema ja menetykset ovat niin vaikeita asioita, että ne kielletään. Vasta kun ne iskevät vasten kasvoja, niitä on pakko katsoa silmiin – ja tajuta elämän rajallisuus. Tajuta nauttia siinä, missä on ja siitä, mitä on.\nMiten sitä osaisi olla kiitollinen siitä, mitä on. Toisaalta onko niin, että tyytyväisyys estää kehittymisen. Pieni nälkä ja tyytymättömyys takaavat sen, että ihminen pyrkii kasvamaan ja kehittymään. Näin toivo paremmasta pitää ihmisen liikkeellä ja yhteiskunnan rattaat pyörivät maksimoiden ihmisten tuottavuuden.\nMiten sitä osaisi nauttia siitä, missä on. Toisaalta onko niin, että nauttiminen laiskistaa. Ensin työ ja sitten huvi, sopii meille paremmin. Jos nauttii kaikesta, elämä ei enää tunnu juhlalta. Arjella ja juhlalla on oltava ero. Näin sitä arjessa kovalla sykkeellä pyrkii eteenpäin, jotta voi sitten nauttia juhlasta. Ei lienee harvinaista kuulla: ”sitten, kun olen eläkkeellä”, ”sitten kun saan tämän projektin valmiiksi”, ”sitten kun lapset ovat isoja”.\nMiten ne ihmiset, jotka ovat pysähtyneet ja oivaltaneet elämässä tärkeimmät asiat, vaikka sairastumisen tai eron jälkeen, elävät nyt elämäänsä? Mitä elämä silloin on? Miten tällainen valaistuminen käytännössä näkyy ja miten se elämän muuttaa? Miten menetetyn asian arvo näkyy asioissa, jotka ovat jäljellä?\nJoka päivä menettää jotain ja toisaalta saa jotain. Ehkä kyse on siitä, mitä haluaa nähdä, kuulla ja kokea. Tämä päivä on illalla menetetty, josko siitä osaisi kantaa jotain itselleen arvokasta huomiseen.\n← Blogin merkitys - vastata vai lisätä kysymyksiä?Saako Laine epäonnistua? →


Avainsana: Verkko | Journalistiliitto\n26.09.2018 Otsikoissa nyt, Uutiset\nMaputo (IPS – Mercedes Sayagues) ”Ajattele isommin”, yllyttää juliste Ideario-keskuksessa Mosambikin pääkaupungin Maputon köyhällä Chamanculon alueella. Keskus opettaa alueen naisille it-taitoja.\nSananvapaus horjuu kun netti pimenee\n22.08.2017 Otsikoissa nyt, Uutiset\nNew York (IPS – Jonathan Rozen*) Sananvapaus internetissä horjuu. Vuonna 2016 raportoitiin 56 netin sulkemistapausta eri puolilta maailmaa, kun määrä edellisvuonna oli 15, ilmenee #KeepItOn-kampanjan raporteista. Sulkemiset ovat kohtalokkaita tiedonvälitykselle Afrikassa, jossa kuusi maata turvautui niihin viime vuonna.\nAasian naistoimittajat trollauksen kohteena\n10.05.2017 Otsikoissa nyt, Uutiset\nNew Delhi (IPS – Manipadma Jena) Vain kolme uutistoimittajaa kymmenestä on Aasian ja Tyynenmeren alueella naisia, mutta joillekin sekin on liikaa. Vastustajat hyödyntävät internetiä naisjournalistien vainoamisessa eli trollauksessa.


Jäsenet - YFK\nYFK:n jäsenenä olet oikeutettu osallistumaan YFK:n tapahtumiin. YFK:n jäsenenä kuulut myös Suomen Farmasian Opiskelijajärjestöt ry:hyn, tuttavallisemmin FiPSAan. FiPSA puolestaan kuuluu European Pharmaceutical Students’ Associationiin (EPSA) ja International Pharmaceutical Students’ Federationiin (IPSF). FiPSA järjestää mm. mahdollisuuden harjoitteluvaihtoon ulkomailla, mistä lisää tietoa heidän sivuillaan. Fipsa.fi\nAlla lisää YFK:hon liittymisen eduista.\nYFK:n jäsenenä olet oikeutettu osallistumaan YFK:n järjestämiin toimintaan kuten teemailtoihin, kulttuuritapahtumiin ja juhliin. YFK järjestää myös urheilutoimintaa. Kerhotilassa Viikissä käytössäsi on lehtiä (7 päivää, Aku Ankka, Tiede, Hyvä terveys), hyvästä seurasta puhumattakaan. Lisää YFK:n toiminnasta löydät täältä.\nPääset osallistumaan edullisiin kirjatilauksiin\nVuokrahinnat ovat klo 15-24 väliselle ajalle, klo 24 jälkeen 25€/alkava tunti. Kannattajajäsenen jäsenalennus on -10% normaaleista listahinnoista, jotka löydät käärmeenpesä.fi sivuilta. Jäsenvuokrissa on kuuden viikon karenssiaika.\nKaikkiin Käärmeenpesän vuokriin kuuluu YFK:iläinen apuisäntä. Apuisännän tehtävä on valvoa, neuvoa ja avustaa vuokralaista. Apuisänniydestä maksetaan palkkiota 10€/h. Mikäli haluat apuisännäksi, ota yhteyttä vuokraustoimintakoordinaattoriin.\nJäsenmaksu maksetaan kerralla suorittamallesi tutkinnolle. YFK:n jäsenyys on edellytys YFK:n tapahtumiin osallistumiselle ja muihin jäsenetuihin. \nFarmaseutti- + proviisoriopiskelija\n10 € /vuosi\n250 € /10 vuotta\n**Alumnijäsenen ensimmäisen vuoden jäsenyys on ilmainen.\nAlumnijäsenen jäsenmaksu maksetaan vuosikohtaisesti, EI lukuvuosikohtaisesti. Liittymisvuoden jäsenyys on ilmainen. Ilmoitathan jäsenrekisteriin selkeästi, mille vuodelle alumnijäsenyyden jäsenmaksun maksat. Alumnille pätevät samat jäsenedut. Jos haluat ilmaisen alumnijäsenyyden käyttöön valmistumishetkestä kalenterivuoden loppuun saakka, niin sinun täytyy ilmoittautua normaalisti ilmoittautumislomakkeen kautta.\nKannattajajäsenten jäsenmaksu on 30 € /vuosi tai 250 € /10 vuotta. Jäsenmaksu maksetaan vuosikohtaisesti, EI lukuvuosikohtaisesti. Kannattajajäsenen etuihin kuuluu ilmainen MDS-lehti kotiin toimitettuna ja muut jäsenedut, kuten kerhotila Käärmeenpesän vuokraaminen jäsenhintaan.\nHelsingin Yliopisto suosittaa, ettei sähköpostilistoille lähettäisi lainkaan liitetiedostoja. Kookkaat viestit kuormittavat palvelimia ja täyttävät postilaatikoita. Yleensä liitteen sisältö on pelkkää tekstiä, joten sen voi liittää huoletta suoraan viestiin. Toinen vaihtoehto on ladata tiedosto esim. osaston nettisivuille ja linkittää viestissä siihen.