Matias · 387 · 129714\nSivuja: 1 ... 8 9 10 11 12 ... 26 Siirry alas\nVastaus #135 : Elokuu 10, 2013, 14:50\nUnohda uuni, levitä Suippumadonlakit leivinarkille avaraan paikkaan, voit halutessasi käyttää tuuletinta, pidä ikkunat avoinna.\nVastaus #136 : Elokuu 10, 2013, 17:56\nLainaus käyttäjältä: Nanza - Elokuu 10, 2013, 14:44\nMiten silokkeja kannattaa kuivata? Luin että 10min 200 asteisessa uunissa olisi hyvä, mutta 200 astetta kuulostaa aivan liian paljolta. Mikä olisi hyvä aika&lämpötila uunissa kuivattamiseen?\nLainaus käyttäjältä: straw\nMinä en unohtaisi uunia, vaan tekisin esikuivauksen leivinpaperin päällä esim. vuorokausi ja sen jälkeen sienet uuniin 50C puoleksi tunniksi. Tulee rutikuivaa. Sienet voi sen jälkeen nostella suoraan uunista tiiviiseen lasipurkkiin ja ne pysyvätkin aika hyvin kuivana. Uunista kannattaa jättää luukku raolleen (lusikka väliin tms).\nVastaus #137 : Syyskuu 09, 2013, 22:24\nkaveri kasvatteli sieniä (moby dick) ? Testasin 2g, ei mitään oloja.. Testasin 3g, ei mitään oloja.. Onko sienten kasvatuksessa ollut sitten vikaa, vai pitäisikö vielä enemmän syödä? Kiitos vastauksesta.\nVastaus #138 : Syyskuu 09, 2013, 22:43\nLainaus käyttäjältä: temeez_ - Syyskuu 09, 2013, 22:24\nJoskus sienet voi olla tehottomia, esim. epäravinteikkaan kasvualustan johdosta (esim. vaalea riisijauho). Onko sulla tietoa onko ne samat sienet toiminut muilla? Oliko 2g kuivapaino?\nVastaus #139 : Syyskuu 09, 2013, 22:48\nLainaus käyttäjältä: Hukkumiskuolemistani - Syyskuu 09, 2013, 22:43\nJuu kuivapaino oli. Korjaisin vielä että toisella kokeilukerralla oli 3,5g. Kukaan muu ei ole vielä kokeillut niitä mutta tietääkseni piakkoin kokeilee.. Epäilen tuota epäravinteikasta kasvualustaa. Kaveri kasvatteli ensimmäistä kertaa. Kasvatusta en ole seurannut vierestä enkä sivusilmälläkään. Kiitokset vastauksestasi!\nVastaus #140 : Syyskuu 09, 2013, 22:58\nLainaus käyttäjältä: temeez_ - Syyskuu 09, 2013, 22:48\nKäytätkö/oletko käyttänyt lähiaikoina jotain lääkkeitä?\nVastaus #141 : Syyskuu 09, 2013, 23:05\nLainaus käyttäjältä: Hukkumiskuolemistani - Syyskuu 09, 2013, 22:58\nEi ole mitään lääkitystä. Viimeksi söin päänsärkylääkkeen lauantai aamuna. mutta tuskin vaikuttaa milläänlailla mihinkään.\nVastaus #142 : Syyskuu 24, 2013, 22:27\nLainaus käyttäjältä: tsebastian - Syyskuu 09, 2013, 22:24\nGooglettamalla selvisi, että tämän "Moby dick"-kannan tuottaja on tunnettu grow kit-valmistaja. Tuottaja väittää, että "Moby Dick on risteytys A+ ja Golden Teacher -kantojen välillä", mikä vaikuttaa melko kummalliselta väitteeltä, sillä sienikantojen risteyttäminen ei ole ihan simppeliä puuhaa (kenties teoriassa mahdollista, mutta käytännössä tuntematonta) ja muunmuassa PF-tekin kehittäjä Professor Fanaticus piti ajatusta pöhkönä.\nGrow kitit ei nyt yleisesti ottaen ole mikään paras vaihtoehto, jos mielii saada potentteja sieniä.\nVastaus #143 : Syyskuu 24, 2013, 23:40\nLainaus käyttäjältä: Arvalis - Syyskuu 24, 2013, 22:27\nsienikantojen risteyttäminen ei ole ihan simppeliä puuhaa (kenties teoriassa mahdollista, mutta käytännössä tuntematonta) ja muunmuassa PF-tekin kehittäjä Professor Fanaticus piti ajatusta pöhkönä.\nLaajasti psilosybiinikulttuurissa vaikuttanut, tunnettu ja arvostettu Mark R Keith (nimimerkki RogerRabbit mm. Shroomery.orgin foorumeilla) on kuitenkin väittänyt onnistuneensa huurumadonlakkikantojen risteyttämisessä käyttämällä puhdistettua käärmeenmyrkkyä:\nI had some 20 year old redboy spores that simply would not germinate, no matter what I tried. After placing the non-viable spores on venomated agar for a couple of weeks, I released monokaryotic PR mycelium to crawl over the dish. Low and behold, when the monokaryotic mycelium reached the area where the spores were near the edge, two separate rhizomorphic strains emerged. Somehow the snake venom allowed the PR mycelium to access the nucleus of the spores for mating. I had tried this without the venom to no avail. The very first time venom was used, the result was dikaryotic mycelium, and the redboy strain was back as a 50/50 cross with PR. The experiment was repeated with the offspring, resulting in 75% Redboy(perhaps? I'm not a geneticist), which was then released to the community.\n"THE HYBRIDIZATION OF CORDYCEPS SINENSIS STRAINS AND THE MODIFICATIONS OF THEIR CULTURE PARAMETERS, IN ORDER TO OPTIMIZE THE PRODUCTION OF TARGET MEDICINAL COMPOUNDS"\nVastaus #144 : Syyskuu 28, 2013, 10:18\nEli oon tänään juomassa alkoholia ja sit kotona ajattelin ottaa yhden sienen. Miten alkoholi vaikuttaa, että kannattaako? JA onko ekalle kerralle yks sieni liia vähä/liikaa? kokemuksia ekoista kerroista, kiitos!\nVastaus #145 : Syyskuu 28, 2013, 11:55\nLainaus käyttäjältä: zoop - Syyskuu 28, 2013, 10:18\nYhden minkä sienen? Ja älä sekoita psykedeelejä ja alkoa... Ehkä laskuissa pari ööliä on ihan jees, mutta aika turhaa sitä alkoa on ottaa sekoittamaan ensimmäistä matkaa. Tosin, tuskin sä siitä yhdestä sienestä muutenkaan saat matkaa aikaiseksi. Niitä ensitrippikertomuksia on netti pullollaan. Ja nyt vähän muutenkin vaikuttaa siltä, että et ole hirveän paljoa perehtynyt tämän päihteen käyttöön... Hopihopi selaamaaan tätä foorumia ja vaikkapa Erowidia ja Shroomeryä ennen kuin harkitsetkaan trippailua!\nSaanko muuten kysyä, minkä ikäinen olet?\nVastaus #146 : Syyskuu 28, 2013, 13:18\n20-vuotias satun olemaan. Kysyin vaan ku on ihmisilt kuullu vähä erilail alkoholin kaa. Nameja oon napsinu muutamat kerrat ja niissä alkoholi ainaki vaa buustaa sitä oloo eteenpäi\nVastaus #147 : Syyskuu 28, 2013, 13:28\nLainaus käyttäjältä: zoop - Syyskuu 28, 2013, 13:18\nSiihen tärkeimpään et vastannut, minkä sienen sä nyt olet suuhusi heittämässä?\nVastaus #148 : Syyskuu 28, 2013, 14:38\nEli oon tänään juomassa alkoholia ja sit kotona ajattelin ottaa yhden sienen. Miten alkoholi vaikuttaa, että kannattaako?\nJos kyseessä on esim. keskikokoinen suippumadonlakki tai huurumadonlakki (P. cubensis), yhdestä sienestä ei useimmiten saa mitään huomattavia vaikutuksia sellaisenaan, saatika sitten alkoholin kanssakaan. Miksi et selvästikään ole tutustunut annosteluun kunnolla ja miksi haluat saada ensimmäisen sienikokemuksen alkoholin vaikutuksen alaisena?\nmikä sieni kyseessä?\nVastaus #149 : Lokakuu 27, 2013, 16:48\nhalloota! sain käsiksini muutama päivä sitten siniä meksikosta... tai niin minulle ainakin väitettiin kyseessä oli minun ensimmäinen kokeiluni. kiinnostaisi tietää enemmän tästä sienestä\nSivuja: 1 ... 8 9 10 11 12 ... 26 Siirry ylös


URPO-rata - Sivu 2\n08.03.2018, 10:56 #16\nJa näköjään tuossa edellä ei ollut satamakohtaisia kuljetusvirtoja, taka- ja etumaita. Ne näkee Tästä.\n09.03.2018, 17:05 #17\nMistäs hihasta sinä taas vaihteeksi ravistelet faktojasi.\nTuo sinun linkkaamasi kuljetusvirtadokumentti vahvistaa väitteen, että Satakunnan satamien ja Turun liikenteestä aivan valtava osa tulee lähialueilta ja sisämaan tehtailta. Turusta toki menee tavaraa myös Helsingin seudulle ja osin muuallekin maahan, mutta tuo virta jaellaan rekoilla, kun lastit ovat aika pieniä.\nMerkittäviä junakuljetuskelpoisia tavaravirtoja ei UrPo - radalle siis ole saatavissa eli tavarakuljetuksia varten sitä ei kannata rakentaa. Junallahan kannattaa kuljettaa vain junalastillisia tai raskaita lasteja aika pitkiä matkoja, ei pieniä määriä.\nViimeisin muokkaaja petteri; 09.03.2018 kello 17:13.\n12.03.2018, 13:46 #18\nNo katsotaan nyt sitten asia kaikessa rauhassa, kun minulla on hetki aikaa.\nSatakunnan satamien kohdalla on kyllä totta, että valtaosa tuonnista tulee maakuntaan, lähinnä malmirikastetta Porin kautta Harjavallan tehtaille. Tonnimäärät ovat aika suuria, sellaiset luokkaa 600 000 tonnia vuoteen, mikä tarkoittaa sitä, että kuljetukset tapahtuvat junalla. Junia kulkee sellaiset kuusi päivässä suuntaansa. Sen sijaan viennissä on aika harhaanjohtavaa väittää, että kuljetukset keskittyisivät vain lähialueille. Koko Suomen vientitonneista kuitenkin kulkee Satakunnan kautta sellaiset 10 %, kappaletavarasta 16 % (Tonnimääräisesti erilaiset nesteet ja bulkki ovat tietenkin hallitsevia, vaikka arvoltaan vähäisiä. Esimerkiksi rikastekuljetukset nostavat Porin osuuden bulkkirahdissa kokouluokkaan 18 %, mikä liioittelee kyllä sataman merkitystä.) Samaan aikaan Satakunnan osuus koko Suomen viennin arvosta on luokkaa 6 %, joten varsinkin Rauman sataman voi sanoa palvelevan pitkälti koko Suomea. Varsinkin, kun Rauma on ensi sijassa kontti- ja kappaletavarasatama, joten sen kuljetusten arvo on tonnimäärään katsoen keskimääräistä suurempi. Juniahan Raumalle tulee sellaiset 8 päivässä. Eli mielestäni ei kyllä voi sanoa, että Rauman satama palvelisi lähinnä vain lähiseutuaan. Varsinkin Keski-Suomen paperiteollisuudelle Rauma on ensisijainen vientisatama. Rauman sataman iso asiakas on tietysti myös Rauman iso sellutehdas. Porista jo voi sanoakin, että se ensi sijassa palvelee lähialuettaan, ainakin tonnimäärillä mitaten, mutta sen lisäksi Pori on perinteinen sahatavaran vientisatama pitkälle sisämaahan ja tällä hetkellä myös venäläisen hiilen vientisatama. Hiili kulkee raiteilla, mutta sahatavara on tätä nykyä pitkälti siirtynyt kumipyörille.\nSitten on Uusikaupunki, joka ei ole kovin iso satama ja palvelee Yaran tehtaita. Joskin tehdas itse saa raaka-aineensa Siilinjärveltä rautateitse.\nVarsinais-Suomen satamat ovat sitten pitkälti lauttasatamia Ruotsiin. Turusta on tosin liikennettä myös Saksaan ja Naantalin öljynjalostamo myös tarkoittaa aika isoa kuljetuspottia. Näiden kuljetukset tietysti ovat ymmärrettävästi pitkälti kuorma-autoja ja trailereita. Tonnimäärät eivät ole kovin suuria, mutta toisaalta tällaiset kuljetukset ovat sinällään tärkeitä ja palvelevat koko maata.\nKaikkinensa Satakunnan ja Varsinais-Suomen satamat vastaavat noin 20 % koko Suomen satamien liikenteestä.\nUrpo-radan kannattavuus on sitten vähän toinen asia. Kaikkiin näihin satamiin on kuitenkin rata, mikä mahdollistaa junakuljetukset sisämaasta. En silti ihan noin vain toteaisi, että Urpo-radalla ei olisi erityistä merkitystä satamille. Kuitenkin satamien takamaakuljetuksissa kasitiellä on aika iso rooli. Ja yritys, joka lähettää rahtia, lähettää sitä tietenkin sellaiseen satamaan, mihin on hyvä toimiva ratayhteys. Varsinkin Rauman satamalla, miksei Porillakin, saattaisi olla hyvät edellytykset saada rautatierahtia Varsinais-Suomesta ja Uudeltamaalta, jos ratayhteys olisi olemassa. Iso osa kartoissa näkyvästä ykköstien liikenteestä suuntautuu edelleen kasitietä Raumalle eikä niinkään Turkuun, minkä näkee jo siitä, kuinka paljon isompi satama Rauma on Turkuun nähden.\n12.03.2018, 16:05 #19\nSuomessa on liikaa satamia. Uusikaupunki, Rauma ja Pori ovat käytännössä vierekkäin. Yksi riittäisi.\nJos osa kunnista lopettaisi suosiolla satamansa tukemisen, rautatieinvestoinneissakin olisi enemmän järkeä. Nythän URPOlle ei ole siltä kantilta mitään tarvetta, kun jokaiseen varsinaissuomalaiseen mökkilaituriin liikennöi rahtialuksia.\n12.03.2018, 17:07 #20\nSatamia pitää lakkauttaa, jotta satamien väliselle rautatielle syntyy business case?\n12.03.2018, 19:32 #21\nRauman satama palvelee viennnissä hyvin pitkälti UPM:n Rauman tehdasta , Metsä-Fibren Rauman tehdasta, UPM:n Jämsän tehtaita ja Metsä-Botnian Äänekosken tehdasta sekä sahoja ja vaneritehtaita yleensä noiden tehtaiden kuljetusreittien varrelta. Mieletön määrä paperirullia, sellupaaleja. lautaa, lankkua ja vaneria. Lähtöpisteitä on huomattavan vähän ja kaikkiin suurimpiin on suora rata tai ne ovat Raumalla. Rautatierahtia Uudeltamaalta tai Varsinais-Suomesta ei Raumalle ole merkittävästi saatavissa, koska noilla alueilla ei ole kovin merkittävästi puunjalostusteollisuutta, vain Kirkniemi, jolla on lähempänäkin satamia suoran junayhteyden päässä.\nTuontia Raumalle on taas lähinnä siitä syystä, että laivat kulkevat Suomeen ja Raumalle päin paljon tyhjempinä kuin viennissä ja rahtihinnat ovat siis Raumalle päin halpoja. Kuitenkin tuonti Raumalle on luonnollisemmin rekkarahtia kun yhteen osoitteeseen (pl. puunjalostus- ja metallitehtaat) menevät määrät ovat usein varsin pieniä.\n---------- Viestit yhdistetty klo 19:32 ---------- Edellinen viesti oli kirjoitettu klo 19:21 ----------\nRaumalla ja Uudessakaupungissa tarvitaan joka tapauksessa satama, kun paperi ja sellu sekä autot sekä autojen osat kannattaa ajaa suoraan tehtaan vieressä olevaan laituriin. Porilla on sitten vähän enemmän metallituote- rikaste- ja hiiili rahtia. Kun osittain tarvitaan erilaiset laivat ja toisaaalta laivojen ajaminen tyhjänä satamasta toiseen on halpaa ja nopeaa, ei noiden satamien yhdistämisessä ole järkeä.\nToki jos Uudestakaupungista loppuu joskus autotehdas satama katoaa samalla.\n12.03.2018, 20:37 #22\nJokaisessa mainitsemassasi paikassa on iso tekijä joka luultavasti tuossa paikassa sataman takia, eli jos satama katoaa, katoaisi varmaan paljon muutakin.\n12.03.2018, 22:48 #23\nEhkä kovin usein en Petterin kanssa samaa mieltä ole, mutta kun suomalaisen prosessiteollisuuden tietojärjestelmätoimittajan IT-insinöörinä olen joissakin vaiheissa päässyt myös näitä metsäteollisuutemme viennin logistiikkakysymyksiäkin jopa hieman sisäpiiriläisenä sivusta seuraamaan, niin esim. ilman paperivarastoja toimiville UPM:n Rauman tehtaille on se oma lähisatama aivan välttämätön elinehto, kuten pitkään myös UPM:n sisämaan tuotantolaitoksille Jokilaaksossa (Jämsänkoski ja Kaipola) ja aikoinaan jopa lakkautetuille Kajaanin tehtaille Rauma on pitkään ollut likimain se ensisijaisin vientireitti.\nJa tosiaankin myös Sappi Kirkniemestä kulkevat kaikkein suorimmat vientiväylät läntisen Uudenmaan satamien kautta (sillä tämänkin olen kyllä täysin varmana tietona saanut kuulla esim. ko. lohjalaisten tuotantolaitosten ihan isoilta johtajilta).\n13.03.2018, 09:26 #24\nEhkä en ilmaissut itseäni selvästi. Noille mökkilaitureille ei ole liikentoiminnallista perustaa ilman julkista tukea. Raumalla on liiketoimintaedellytykset ja niitä auttaisi, että uk ja Pori pistettäisiin sulki.\nKyse ei ts. ole siitä, että lakkautetaan satamia, jotta rautatieinvestoinnit olisivat kannattavia, vaan että lopetetaan kaikenlainen elinkeinotoiminnan julkinen tukeminen.\nSatamien lakkautusten myötä voi toki jtn alueellista (ja myös muilla tavoin tuettua) elinkeinotoimintaa kuihtua samalla, mutta se on markkinataloutta. Jos toiminta ei ole kannattavaa ilman että veronmaksajat tukevat, niin sitten on parempi niin. Ihmiset vapautuvat puuhastelemaan jotain hyödyllisempää.\nNeuvostoliittoa on se, että joka kirkonkylällä pitää olla oma satama ja lentokenttä. Vaikkei niihin riittäisi liikennettä.\n13.03.2018, 13:34 #25\nKäsittääkseni Porin, Rauman ja Uudenkaupungin satamat toimivat suunnilleen nollatuloksella. Tariffit kattavat keskimäärin kustannukset ja investointien kuoletukset. Toki suhdannevaihteluita on eli tulokset vähän vaihtelevat rahtimäärien mukaan.\nEi sataman ylläpitäminen ole välttämättä hirvittävän kallista, toki se voi olla, jos sataman läpi kulkee pieniä määriä kalliisti käsiteltävää rahtia.\nMuutenkin on olemassa tehtaita, jotka ihan välttämättä tarvitsevat sataman lähellä.\nSköldvikin jalostamo, Koverharin terästehdas Uudenkaupungin autotehdas, Rauman paperi- ja sellutehtaat, Turun ja Rauman telakka, Raahen terästehdas ja Tornion terästehdas esimerkkeinä. Se ovatko nuo laiturit julkisia vai yksityisiä ei paljon asiaa muuta.\nViimeisin muokkaaja petteri; 13.03.2018 kello 13:54.\n13.03.2018, 14:18 #26\nMistäs olet keksinyt, että näiden satamien toiminta olisi kannattamatonta? Ja ehkä kokoluokatkin ovat nyt vähän hukassa. Porin liikenne on tonneissa sellaiset 3 miljoonaa, Rauman 6 miljoonaa. (Vuonna 2016, joka oli Porille hyvin huono Tahkoluodon hiilivoimalan sulkemisesta johtuen, tavallisesti Porin liikenne liikkuu neljän, väliin viiden miljoonan tonnin luokassa, Porin liikenne on hyvin suhdanneherkkää.) Jo fyysisesti Porin kuljetusten siirtäminen Raumalle vaatisi Rauman sataman alueen kaksinkertaistamista. Mikä ehkä onnistuisi, jos sataman käyttöön saataisiin viereinen UPM:n sellutehdas. Mutta mikä järki siinä olisi, kun Porissa on 13 m syväväylä ja hyvät fasiliteetit bulkin käsittelyyn, LNG-terminaali mukaanluettuna. Porin satama on olennainen osa Kokemäenjokilaakson värimetalliteollisuuskeskittymää, joka on hyvässä kasvussa, kun erilaisia pitkälle jalostettuja kuparituotteita tarvitaan koko ajan enemmän liikenteen sähköistyessä. Porin kanssa samassa kokoluokassa ovat Hanko, Tornio ja Oulu. Tonneissa pienemmiksi jäävät esimerkiksi Turku, Kemi ja Vaasa.\nUusikaupunki on jo sitten pienempi, 1,7 miljoonaa tonnia, vaikka sekään ei ole pienimpien satamien sarjassa. Verrokkeja voisivat olla Kemi, Inkoo ja Turku. Mutta toisaalta satama on vahvasti integroitunut kaupungin teollisuuteen. Tällaisia satamia on muitakin, kuten Raahe ja tietysti öljynjalostamojen Kilpilahti ja Naantali, ja sellaisenaan ne ovat hyvinkin kannattavia ja tehokkaita, kun raaka-aineet ja tuotteet saadaan liikkeelle kokonaan ilman kallista maakuljetusta.\nJa mittakaavasta saa kiinni, kun huomaa, että isoimpien yleissatamien, eli Vuosaaren ja Hamina-Kotkan liikenne pyörii luokassa 12 miljoonaa tonnia vuoteen.\nMutta ehkä tulee vähän yllätyksenä, että Länsi-Suomessa paljon raskasta teollisuutta isoine kuljetusvirtoineen.\nNäin yleisemmin meillä on ongelmana, että Etelä-Suomen satamissa painottuu tuonti ja Länsi-Suomen satamissa taas vienti Kotkan huolehtiessa paljolti transitosta Venäjälle (ja tietysti Itä-Suomen metsäteollisuuden viennistä) Tästä seuraa esimerkiksi tyhjien konttien siirtotarvetta Helsingin seudulta länsirannikolle. Kysyntää olisi varmasti Ruotsin tapaisille konttijunille, joiden perustana voisi olla tämä konttiepätasapaino. URPO-rataa tämä ei tietysti edellytä, joskin tavarajunaliikenteen lisääminen Etelä-Suomessa edellyttänee isoja investointeja kapasiteettiin jossakin, ja silloin on hyvä tietenkin miettiä, saisiko samalla rahalla rataverkkoa myös laajennettua.\n13.03.2018, 15:18 #27\nEi todellakaan kuoleta investointeja. Eiväthän nuo edes investoi itse, vaan esim. väylien ruoppaus menee valtion piikkiin, ei keskimäärin ole halpaa. Jos en ihan väärin muista, niin sekä Rauman että Porin väylät on ruopattu viimeisen kymmenen vuoden sisään. Kymmeniä jos ei satoja miljoonia. Ei 10-20MEn liikevaihdolla sellaisia investointeja tehdä. Me täällä pk-seudullakin pääsemme osallistumaan siis siihen huviin, että Bolidenille tulee halvemmaksi kuljettaa romunsa ja litkunsa Poriin/Porista kuin Raumalle/Raumalta.\nKuten todettu, ei ole mitään oikeaa tarvetta siihen, että jokaiselle Varsinais-Suomen laiturille kulkee 13 metrin väylä. Se on alueellista elinkeinopolitiikkaa, jolla maksetaan paikallisen (teollisuus)yritystoiminnan kannattavuutta. Samanlaista idiotismia Perämerellä, jossa on suhteellisen tiiviillä alueella kolme satamaa. Outokumpu toki maksaa Tornion (ainakin pääosin) itse, mutta yhtä kaikki, ei investointeja. Ja väylää kuulemma pitäisi kaivaa syvemmäksi ja leveämmäksi...\nKoverharin terästehdas on ollut jo jonkun vuoden sulki. Satama tosin taas on avattu. Hangolla on hyvä sijainti, hyvät asiakkaat jne. Ei tässä kaikkia satamia olla sulkemassa\n13.03.2018, 16:15 #28\nJos Suomessa rakennetaan isoille kaivoksille ja tehtaille teitä ja rautateitä, niin kyllähän tehtaille ja telakoille voi laivaväyliäkin vähän raivata. Maa vielä nousee länsirannikolla sen verran ja joista tulee kiintoainetta että ruoppaamatta väylät tukkeutuvat aina joskus. Toisaalta laivaväylä on kuitenkin aika halpa ylläpitää, asfalttia ei tarvitse uusia tai rataa korjata.\nToisaalta syvempiä väyliä vaativat alukset eivät enää tarvitse jäämurtoa kuin pahimmissa ahtojäissä.\nUrPo-rataan kyllä vaikuttaa se, että joka satamaan menee jo rata ja matkustajaliikenteen potentiaali on pieni, kun kaupungit ovat aika pieniä eikä uusia läpi ajettavia asemia saa rakennettua kaupunkien keskustoihin, johon olisi parempi matkustajaliikennekysyntä.


Näin tutustut Youtubeen\nYoutube on sivusto, johon on koottu erilaisia videoita. Löydät sieltä kaiken mitä voit kuvitella ja luultavasti vielä sitäkin enemmän. Youtube on ilmainen ja voit etsiä sieltä Googlen tapaan mitä haluat katsoa. Se onkin maailman käytetyin hakukone Googlen jälkeen. Sen sijaan, että lukisit ohjeita nettisivuilta tai käyttöoppaasta, voit Youtubessa katsella, kuinka joku näyttää ja selittää, miten asiat toimivat. Youtubessa on erinomaista myös se, että voit tarvittaessa pysäyttää, mennä videolla taaksepäin tai palata videoon kun haluat ja kun sinun tarvitsee. Voit katsella kaikkea television liitäntöjen tekemisestä uuden kielen opettelemiseen ja tangon tanssimisesta oman oluen valmistamiseen. Löydät myös kasapäin viihdettä ja katkelmia TV-ohjelmista, joita saatat haluta katsoa uudelleen.\nNäin hankit Youtuben puhelimeesi\n1. Mene älypuhelimesi sovellus-osioon. Youtube löytyy Doron älypuhelimista valmiina, eli sovellusta ei tarvitse ladata Play-kaupasta erikseen. Joissain muissa älypuhelinmalleissa Youtube-sovellus pitää ladata erikseen.\n2. Paina Google-sovellusta. Youtube on osa Googlea, joten molemmat löytyvät saman kuvakkeen alta.\n3. ”Googlestä” löydät kuvakkeen Youtubelle. Se on punaisella pohjalla oleva valkoinen nuoli. Paina siitä.\n4. Youtubea käyttääksesi, tulee sinulla olla Google-tili. Sinulla on se, jos sinulla on Googlen Gmail-sähköpostitili. Tässä tapauksessa voit kirjautua sisään samalla sähköpostilla ja salasanalla, kuin menisit lukemaan sähköpostisi. Jos sinulla ei vielä ole Gmail-tiliä, voit hankkia sen myös suoraan Youtubesta. Sen voi tehdä myös Gmailissa, joka on punavalkoinen kirjekuoren näköinen kuvake Google-sovellusten joukossa.\nRuudun yläreunassa näkyvässä punaisessa palkissa näet valikon, joka koostuu neIjästä symbolista: talo, liekit, neliö ja ihmisen siluetti.\n“Talo” vie sinut etusivulle, jossa on aiemmin katsomisia videoita ja videoita, joita Youtube suosittelee sinulle katseluhistoriasi perusteella.\n”Liekkien” alta löydät videoita, jotka ovat suosituimpia muiden Youtuben käyttäjien keskuudessa. Videot vaihtuvat sen mukaan, mikä on juuri nyt ajankohtaista ja suosittua. Suorakaiteen muotoista kuvaketta painamalla löydät tilaamasi videot. Palaamme myöhemmin tässä tekstissä videoiden tilaamiseen.\nJos painat ”siluetista”, pääset omaan tiliisi. Voit tarkastella omaa historiaasi katselemistasi videoista ja näet myös mahdolliset itse lataamasi videot, jotka olet tallentanut myöhempää katselua varten. Jos haluat palata valikkoon kesken videon katselun, paina videon keskeltä. Ruudulle ilmestyy pieniä kuvakkeita. Ylävasemmalla näet pienen v-kirjainta muistuttavan alaspäin osoittavan nuolen. Sitä painamalla pääset takaisin etusivulle ja valitsemaan punaisesta valikosta toisen toiminnon.\nViihdettä, ohjeita ja uutisia. Tai ehkäpä haluat katsella hauskan videon suosikki tv-ohjelmasi poistetuista kohtauksista. Aika kuluu nopeasti, kun huomaat kuinka paljon hauskoja (ja ei niin hauskoja) videoita YouTubesta löytyy. Videot saattavat olla niin yritysten tai ammattilaisten tekemiä, mutta monet videot ovat tavallisten ihmisten tekemiä. Moni haluaa tehdä esimerkiksi ohjevideoita, ja siten jakaa tietonsa ja opettaa muita. Jos osaat englantia, tai muita kieliä, voi olla hyvä idea etsiä videoita eri kielillä. Näin pääset käsiksi vieläkin suurempaan määrään sisältöjä. Voit kuitenkin etsiä myös suomeksi ja saat heti suomen kielellä tehtyjä videoita.\nPainamalla oikeassa yläkulmassa olevaa suurennuslasia, pääset hakukenttään ja näppäimistön käyttöön. Hakukentässä näet aiemmin tehtyjä hakuja. Voit siis etsiä saman tuloksen uudelleen painamalla listalla näkyvää hakutekstiä, eikä sinun tarvitse kirjoittaa samaa hakua joka kerta uudelleen. Jos haluat etsiä jotain, jota et ole aiemmin kirjoittanut, tee se hakukenttään, jossa lukee ”Hae YouTubesta”.\nJos etsit esimerkiksi videoleikettä tai ohjeita kaulahuivin neulomiseen, saat ehdotuksia etsimästäsi asiasta jo ennen kuin olet ehtinyt kirjoittaa kaikkea. Tämä voi olla kätevä apu silloin, kun on vaikea muotoilla haettava asia hakukenttään. Yritä pitää haku melko lyhyenä. Jokainen kirjoittamasi sana tuottaa nimittäin tuloksia, eli mitä enemmän sanoja, sitä kirjavampia ovat tulokset. Saat siis oletettavasti parempia videoita, jos etsit “huivin neulominen” kuin “haluan oppia neulomaan huivin”.\nValitse sitten video, jonka uskot olevan oleellisin. Kun pidät älypuhelimesi pystyasennossa, video näkyy ruudun yläosassa. Ruudun alaosassa on tietoja videosta ja sekä sinulle suositeltuja videoita. Kun käännät puhelimen vaaka-asentoon, video täyttää koko ruudun ja se näkyy suurempana.\nSaatoit löytää mielenkiintoisen filminpätkän, jota et kuitenkaan ehtinyt katsoa heti. Voit säästää sen “Katso myöhemmin” -osioon. Tämä tehdään laittamalla video pyörimään. Kun painat kerran videon keskeltä, ruudulle ilmestyy pieniä kuvakkeita. Ylhäällä keskellä näet kolme vaakaviivaa ja +-merkin, paina siitä ja saat eteesi pienen valikon. Paina valikosta ”Katso myöhemmin”. Tämän jälkeen löydät videon omalta tililtäsi painamalla ”siluetista” ylhäällä oikealla, ja voit katsoa videon myöhemmin.\nVoit tilata tietyn Youtube-kanavan, eli jonkun yrityksen tai henkilön videoita. Tilaa vaikkapa viikoittainen jumppavideo tai kieliopetusvideo. Ehkä haluat tilata suosikkikoomikkosi hauskat videot. Tilaaminen tapahtuu näin: Katso videota, jonka tekijää haluat seurata. Pidä puhelintasi pystyasennossa, jolloin video näkyy ruudun yläosassa ja tiedot videon alla. Heti videon alla lukee punaisilla kirjaimilla “Tilaa”. Kun painat tekstiä, se muuttuu harmaaksi. Nyt olet tilannut kanavan. Näet kaikki tilaamasi videot menemällä valikkoon ja valitsemalla suorakaiteen muotoisen symbolin.\nÄlä huolestu, jos video ei lähde heti pyörimään. Ennen videota saattaa nimittäin näkyä yksi tai useampi mainospätkä. Ne saa yleensä pois painamalla videon oikeaan alakulmaan ilmestyvää “Ohita mainos” -painiketta. Muuten video lähtee käyntiin itsestään muutaman sekunnin kuluttua. Mainoksia saattaa ilmestyä myös videon päälle pienissä laatikoissa. Mainoslaatikon oikeassa yläkulmassa näkyy pieni rasti, jota painamalla mainos katoaa ja voit katsella videon.


PhiRemoval kestopigmentoinninpoisto - Meikkistudio ElinaK\nPhiRemoval kestopigmentoinnin/ microbladingin poisto\nEi- toivottuja microbladingeja ja kestopigmetointeja on mahdollista poistaa tai vaalentaa. Aina pigmentointeja ei tarvitse poistaa kokonaan, jos esim. kulmiin tehdään uusi microblading tai kestopigmentointi päälle.\nRäjähdysmäisesti lisääntyneet microblading-kulmat ja pigmentoinnit ovat luoneet tarpeen myös pigmentointien poistoille. Poistotoimenpide ja toimenpidealueen jälkihoito vaativat asiakkaalta sitoutumista ja pitkäjännitteisyyttä, väripigmentin poisto on aina hitaampi ja aikaavievämpi prosessi kuin uuden pigmentoinnin ottaminen.\nTarvittavien toimenpidekertojen määrä pigmentinpoistossa on yksilöllistä, yleisimmin tarvitaan 1-6 poistokertaa. Huomiotavaa on värin laatu, pigmentointitekniikka, pigmentoinnin ikä sekä syvyys johon pigmentti on viety.\nIhotyyppimme ovat ainutlaatuisen yksilöllisiä ja poistoprosessiin vaikuttavat ihonlaatu, ikä, hormonitoiminta, stressitaso, sairaudet, lääkitys, ilmasto ja merkittävimpänä oikein noudatettu kotihoito.\nPhiRemoval -tatuoinninpoistotekniikka on maailman enitenkäytetty laseriton pigmentinpoistomenetelmä ja sillä voidaan poistaa ei toivotut pigmentoinnit niin kulmista, silmistä kuin huulistakin. (microblading, kestopigmentointi, eyeliner, huulet)\nHuomioithan, että jälkihoito ja annettujen oheiden noudattaminen on ensiarvoisen tärkeää parhaan mahdollisen lopputuloksen saavuttamiseksi.\nJoskus PhiRemoval käsittelyn jälkeen käsitelty alue saattaa näyttää jopa tummemmalta kuin ennen käsittelyä, tämä johtuu siitä että ihossa oleva väripigmentti on noussu lähemmäksi ihon pintaa.\nToimenpidettä ei tehdä jos sinulla on jokin seuraavista:\nDiabetes, vain lääkärin todistuksella mahdollinen tehdä\nKeloidi tai arven liikakasvu\nVoimakkaat kuuriluonteiset voiteet, esim Roacuttan


Mitä yhteiskuntasopimuksen pitäisi sisältää? - Aikamerkki.org <!- Google Ads: 761208821 -->\nArvotutkimukset osoittavat, että ihmisille on tärkeää hyväntahtoisuus eikä pelkästään oma etu. Paljon esillä ollut yhteiskuntasopimus on alun pitäen tarkoittanut teoreettista sopimusta, eräänlaista ajatusleikkiä. Pohditaanpa yleisen edun näkökulmasta työelämän kehittämistä yhteiskuntasopimuksen hengessä.\nVoimassaolevan tasa-arvolain mukaan viranomaisten on kaikessa toiminnassaan edistettävä tasa-arvoa. Työn ja perheen yhteensovittamista on edistettävä. Kukaan ei saa joutua toisia heikompaan asemaan perhevapaiden vuoksi, ja työhönottotilanteessa sukupuolten on oltava samassa asemassa. Tästä syystä hyvässä yhteiskuntasopimuksessa pitäisi todeta toimenpiteitä tasa-arvon edistämiseksi. Tässä on kyse myös sosiaalisesti kestävän kehityksen vahvistamisesta.\nEntä jos vanhemmuuden kustannukset jaettaisiin kaikkien työnantajien kesken? Tällainen resurssien uusjako ei maksaisi yhtään nykyistä enempää. Tällöin lisääntymisikäisen naisen palkkaaminen ei olisi minkäänlainen taloudellinen riski pienellekään työnantajalle.\nYhteiskuntasopimuksessa ei tulisi helpottaa perusteettomien määräaikaisten työsuhteiden tekemistä, koska perustellusti voidaan kysyä, millaisia vaikutuksia työntekijöille on sillä, jos määräaikaisia työsuhteita voisi jatkossa tehdä ilman erillistä perustetta.\nKoeaikaa ei tarvitse pidentää. Mikäli koeajan päättymisen jälkeen selviää, että työntekijä ei sovellu työhön, työnantajalla on aina mahdollisuus irtisanomiseen varoitusmenettelyn kautta. Tämän työsopimuslaki takaa jo nyt. Erittäin räikeässä väärinkäytöstilanteessa työsuhteen voi työsopimuslain mukaisesti jopa purkaa päättymään välittömästi. Nämä menettelyt sisältyvät jo nykyiseen lainsäädäntöön.\nLaskelmat myös osoittavat, että hallitusohjelman myötä miehille kanavoituu selvästi enemmän resursseja kuin naisille. Hyvässä yhteiskuntasopimuksessa tämä vinouma tasattaisiin oikeudenmukaisuudella perustellen.\nOIKEUDENMUKAISUUSHYPPY ON TUOTTAVUUSHYPPY\nKotimaiset ja kansainväliset tutkimukset osoittavat johdonmukaisesti, että oikeudenmukaisuudella on merkitystä organisaation tuottavuudelle ja tehokkuudelle ja työntekijöiden halulle nähdä niin sanottua ylimääräistä vaivaa eli tuntea omistajuutta sekä halulle sitoutua organisaatioon.\nPäätöksenteon oikeudenmukaisuus on erityisen keskeistä. Kun asianosaisilla on mahdollisuus osallistua ja kaikkia kohdellaan yhdenvertaisina, päätöksenteko koetaan oikeudenmukaisena. Päätöksentekoon ei saa mennä liian kauan aikaa, taustatiedot on oltava riittävät ja päätöksiä on voitava tarvittaessa muuttaa.\nKeskusteluissa on ollut esillä myös työehtojen paikallisen sopimisen lisääminen. Koko työoikeudenala on syntynyt sopimusosapuolten aseman tasapainottamiseksi ja heikomman aseman suojelemiseksi. Yksittäisten työntekijöiden suojaksi on rakennettu järjestöjä, jotka neuvottelevat kollektiivisesti. Kun kollektiivista suojaa heikennetään, heikentyy yksittäisten työntekijöiden asema.\nOikeudenmukaisuuden ja yleisen edun näkökulmasta on helppo kyseenalaistaa neuvotteluosapuolten aseman epätasaistamisen tarkoitus.\nOSTOVOIMA VAHVISTAA KYSYNTÄÄ\nJotta saataisiin tuloja, vuodesta 2008 jatkuneen taloudellisen laskusuhdanteen ja taantuman aikana on merkittävä paino ollut tuottavuuden kasvattamisessa ja vientiteollisuuden tukemisessa. Iso osa Suomen viennistä kohdistuu Euroopan maihin, jotka painivat Suomea monin osin heikommassa tilanteessa. Näiden maiden ostovoimaa tulisi vahvistaa, jotta ne voisivat ostaa tuotteitamme. Toisaalta myös omaa ostovoimaamme tulisi vahvistaa, jotta voisimme itse ostaa tuotteitamme, joiden tulee olla ekologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävästi tuotettuja. Näin yleinen hyöty maksimoituu.\nHyvässä yhteiskuntasopimuksessa voidaan vahvistaa ostovoimaa, jotta talous elpyisi. Kotitalouksien ostovoimaa vahvistetaan esimerkiksi palkankorotuksin, tulonsiirtojen korotuksin ja työllistämistoimin.\nPalkanalennusvaateet voi siten yleisen edun ja ostovoiman vahvistamisen näkökulmasta kyseenalaistaa. Ensimmäisinä askelina voisi olla nais- ja miesvaltaisten alojen palkkaerojen poistaminen oikeudenmukaisuussyistä ja yleisen edun nimissä.\nJokaisen tulisi voida tulla työllään toimeen. Olennaista on, että työntekijä voi tehdä säällisen määrän töitä ja nollatuntisopimukset pitäisi kieltää. Riittävän työajan lisäksi työntekijöiden mahdollisuus palata perhevapailta töihin on taattava selkeästi. Tässä kohdin tuetaan työvoiman tarjontaa.\nInternetin yhteiskuntasitoumus-sivustolla lukuisa joukko organisaatioita on sitoutunut palkansaajajärjestöjen haasteeseen edistää ekologista, taloudellista ja sosiaalista kestävää kehitystä. Yksittäiset organisaatiot voivat siellä ilmoittautua sivustolla edistämään yleistä hyvää.\nMaassamme on paljon halua yleisen edun edistämiseen. Ajatusleikkiä tarvitaan lähinnä siihen, kuinka samoja päämääriä voitaisiin edistää hallitusjohtoisesti.\n1 thought on “Mitä yhteiskuntasopimuksen pitäisi sisältää?”\n11/09/2015 at 14:33\nHyvä kirjoitus ajankohtaisesta asiasta. Olen täsmälleen samaa mieltä.\nTSL:n varapuheenjohtaja 1986-2005


Oopperalaulajan pojasta tuli urheilufriikki – Pelicans-luotsi Tommi Niemelä on läheistensä mukaan armoton kilpailijaluonne, mutta valmentajana hän on lempeä ja pidetty | Urheilu | Etelä-Suomen Sanomat\nEtusivu » Urheilu 9.9.2021 7:30\nTommi Niemelän valmennusura on ollut pitkää ja tasaista nousukiitoa, ja kuherruskuukausi jatkuu edelleen. "Kaikista muista valmentajista olen kuullut negatiivista, mutta en hänestä", sanoo suomalainen pelaaja-agentti. Tässä artikkelissa äänessä ei ole Niemelä itse, vaan he, jotka ovat hänen elämäänsä ja uraansa läheltä seuranneet.\nLeveä hymy kuuluu Tommi Niemelän tavaramerkkeihin. Anssi Hietamaa\nJos seurasit viime kaudella Liiga-kiekkoa, tiedät, että Tommi Niemelä on yksi kotimaan kuumimmista nousevista valmentajista.\nJos olet lukenut vähänkään Niemelästä kertovia lehtijuttuja tai seurannut häntä koskevia keskusteluja, tiedät, että häntä kutsutaan lempinimellä Hölö. Tiedät myös, että hänet näkee kuvissa yleensä hymy huulilla, ja että hän on saavuttanut päävalmentajana alle 18-vuotiaiden MM-kultaa ja profiloitunut osaavana nuorten pelaajien kehittäjänä.\nMitä muuta hänestä pitäisi tietää?\nAntaa muiden kertoa. Tässä jutussa äänessä ei ole Niemelä itse, vaan hänet läheisesti tuntevat henkilöt ja kiekkouran vaikuttajat.\nAloitetaan sillä knopilla, joka Niemelän pelaajataustasta puhuttaessa aina mainitaan. Hän pelasi Liiga-tasolla Jokereissa maalivahtina yhden ottelun – tai siis vajaat kaksi erää yhdestä ottelusta –, ei päästänyt maaliakaan ja voitti kyseisen pelin.\nRistiriita on huvittava: Niemelän persoona edustaa täysin sen vastakohtaa mitä monille tulee mieleen vanhasta HIFK-kulttuurista, jonka tunnusmerkkejä olivat kova peli, itsetietoisuus ja ylpeys, joita vaalittiin mielivaltaisilla säännöillä kuten pitkien kalsareiden kiellolla ja ottamalla maakuntien junantuomia silmätikuiksi.\nVoisi sanoa, että kuvaan on kuulunut myös ylimielisyys. Niemelän ikätoveri ja hyvä ystävä Simo Vehviläinen ei väitä vastaan.\n– Kun mietin meidän IFK-aikaa, tiedän hyvin, mistä puhut, Vehviläinen sanoo nauraen.\nNiemelä oli jo taustaltaan toista maata kuin muut. Papereiden mukaan hän on syntynyt Helsingissä, sillä perheen kotiosoite oli tuolloin Helsingin kantakaupungin ytimessä, mutta tosiasiassa hän päästi ensiparkaisunsa Savonlinnassa 17. kesäkuuta 1983. Synnytyksen aika yllätti, kun laulajaisä Hannulla oli työt päällä Savonlinnan Oopperajuhlilla.\nTommia vastaan on vaikea pelata tennistä, koska hän haluaa voittaa väkisin jokaisen pisteen.\nValmentaja ja Niemelän ystävä Simo Vehviläinen\nTommin ollessa 1-vuotias perhe muutti Hannu Niemelän töiden vuoksi Sveitsiin ja myöhemmin Saksaan. Kouluiän kynnyksellä Tommi palasi äitinsä kanssa Suomeen. Isä jäi asumaan pääosin Keski-Eurooppaan jatkaakseen siellä uraansa.\nKiekkoilun Tommi Niemelä aloitti Oulunkylän Kiekkokerhossa. Ala- ja yläasteen taitteessa hän vaihtoi HIFK:hon. Simo Vehviläisen kanssa hän ystävystyi alusta lähtien, vaikka he kävivät kovaa keskinäistä kamppailua peliajasta maalivahdin tontilla.\nNiemelänkin edustamasta HIFK:n 1983-ikäluokasta kasvoi useita ammattilaistason pelaajia, etunenässä Tuomo Ruutu, Hannu Pikkarainen ja Arttu Luttinen.\nSimo Vehviläinen on Tommi Niemelän hyvä ystävä juniorivuosista lähtien. Kaksikko työskenteli 2010-luvulla jonkin aikaa samanaikaisesti Pelicansissa, Niemelä junioreissa ja Vehviläinen miesten liigajoukkueen valmennusryhmässä. Sami Kuusivirta\nMaailmankansalainen Niemelä ei kuulunut porukan kukkoilijoihin, muttei hiljaisiin hissukoihinkaan. Hölö-lempinimi tuli jo C-junioreissa, ja sen keksimisestä kunnia menee valmentaja Mika Myntille.\nHölösuu oli myös kova ja määrätietoinen kilpailijaluonne.\n– HIFK:n vaatimustaso on ollut aika kova. En muista, että hän olisi purnannut mistään harjoitusten määrästä tai valmentajista, Vehviläinen kertoo.\n– Tommi oli tosi hyvä futiksessakin maalivahtina, pelasi HJK:ssa ykkösjoukkueessa. Joku joskus ihmetteli, miksi hän valitsi jääkiekon.\nEnnen viimeistä juniorivuotta kilpailutilanne kääntyi siihen pisteeseen, että Niemelä loikkasi paikalliskilpailija Jokereihin. Hän torjui narripaidat A-nuorten SM-finaaleihin – joissa tuli köniin HIFK:lta. Tästä Vehviläinen on saanut kuittailla ystävälleen usein.\nKuka Pelicansin paattia ohjaa? Pasi Nurmisen operointi savuverhon takana jättää ulospäin epämääräisen kuvan\nJokereiden miehissä Niemelä sai sen yhden ottelun tahrattoman Liiga-tilaston, joka säilyy ikuisesti. Peliura jatkui sittemmin alemmilla tasoilla: Mestistä, Italiaa, Ruotsia, Hollantia, Saksan kolmostasoa.\n– Hän oli stabiili: ei missään asiassa huono, ei missään erityisen hyvä. Ehkä joku napsu olisi tarvittu, että olisi voinut olla enemmän kuin ok-tason Mestis-vahti. Olisi pitänyt olla jokin osa-alue, jolla erottua, mutta hän ei erottunut, Vehviläinen analysoi\nKaksikon ystävyys on säilynyt tiiviinä aikuisiälläkin. Pelicansin organisaatiossa he työskentelivät jonkin aikaa samanaikaisesti, kun Niemelä valmensi junioreita ja Vehviläinen toimi liigajoukkueen maalivahtivalmentajana ja joukkueenjohtajana. Niemelä on Vehviläisen vanhemman lapsen kummi, ja Vehviläisen on määrä olla yhtenä bestmaneista Niemelän häissä ensi kesänä.\nNiemelän valmennusura alkoi Pelicansin junioreista, joissa hän työskenteli kuusi vuotta. Hänen valmentamastaan ikäluokasta kasvoi useita Liiga-pelaajia. Kuva vuodelta 2011. Katja Luoma\nPeliuran päätyttyä Niemelän tie jatkui suoraa päätä valmennusuralle. Kurssit käytyään hän sai paikan Kiekkoreippaan C-junioreiden päävalmentajanana vuonna 2009. Kiekkoreippaan eli nykyisen JuniorPelicansin toiminnanjohtaja Ari Suomalainen muistaa, että Niemelä erottui niin luonteensa kuin kunnianhimonsa puolesta.\n– Eivät muutkaan junnuvalmentajat yrmyjä ole, mutta Hölön positiivisuus nousi esiin, kuten nousee vieläkin, Suomalainen sanoo.\n– Meille tulee valmentajiksi paljon Vierumäeltä opiskelijoita, joista moni vielä arpoo, mitä aikoo tehdä. Hölöllä oli jo alussa intohimo valmentamiseen ja selvät sävelet, että hän haluaa mennä oikeasti eteenpäin.\nNiemelä valmensi Pelicansin samaa ikäluokkaa kuusi vuotta putkeen, C-junioreista A-junioreihin asti. Joukossa oli monia tulevia lahtelaisia Liiga-pelaajia, kuten viime kausien Pelicans-kapteeni ja voimahahmo Hannes Björninen.\n– Yksilön kehittämisen ilmapiiri oli jo silloin vahvasti läsnä, Björninen muistelee.\nBjörnisen mukaan junioriluotsi-Niemelä oli hyvin pitkälti sama tyyppi kuin viime kauden liigaluotsi-Niemelä, pienillä eroilla.\n– Nuorempana hän suuttui enemmän. Nyt hän on paljon rauhallisempi. Ensimmäisinä vuosina hän suuttui joskus, muttei liikaa kuitenkaan.\nKurinpalautusharjoituksiakin pidettiin toisinaan.\n– Muistan, että joskus jouduttiin ihan perinteisesti luistelemaan. Sellainenkin työkalu löytyi pakista. Se teki varmaan ihan hyvää meidän kehityksellekin, Björninen miettii.\nAri Suomalainen muistaa, että joskus opiskeluaikoina Niemelä oli kerran ottelun ajan mikitettynä, ja silloin huomasi, kuinka voimakkaasti Niemelä eli pelissä mukana.\n– Ei se silloinkaan sellaista ollut, että hän olisi räjähdellyt tai menettänyt kontrolliaan.\nTätä nähtiin viime kaudella Pelicansin Liiga-otteluissa: Niemelä saattaa tulistua tuomareille näyttävästi, mutta kun neuvonpito raitapaitojen kanssa on ohi, mies harppoo varsin tyynen näköisenä takaisin pelaajapenkin taakse.\n– Kuinka paljon siitäkin on esiintymistä, kun takana on halu vaikuttaa tuomariin? Hyvin hän pitää tunteet aisoissa, vaikka elääkin tunteella, Suomalainen näkee.\nHannes Björninen nousi Niemelän valmennuksesta juniorimaajoukkueisiin. Kaksikon yhteistyö rullasi myöhemminkin, kun tiet yhtyivät Liiga-Pelicansissa kaudella 2020-21. Elias Lahtinen\nSamanlainen tyyppi Niemelä on läheisten mukaan siviilissäkin. Jääkiekon ulkopuolella hän ei kuulemma hermostu senkään vertaa mitä joskus pelien tiimellyksessä.\n– Ei, ei hän suutu, sanoo Niemelän kihlattu Elisa Leikkainen.\n– Hän on sellainen, että asioista voidaan puhua rakentavasti ja hyvällä fiiliksellä sen sijaan että tarvitsee suuttua.\nJos jokin Niemelässä on kovaa ja armotonta, se on hänen kilpailuhenkisyytensä.\n– Häntä vastaan on vaikea pelata tennistä, koska hän haluaa voittaa väkisin jokaisen pisteen, vaikka on huomattavasti minua parempi pelaaja, Simo Vehviläinen kertoo.\nNiemelä on urheilufriikki, mutta hän osaa myös irrottautua urheilusta etenkin puolisonsa seurassa. Verenperintönä on tullut hyvä lauluääni ja kiinnostus musiikkiin. Vapaa-aikaan on kuulunut myös mökkeilyä, festareita ja keikkoja, matkustelua sekä muutakin tv-viihdettä kuin urheilua.\nSuosikkiyhtyettä kysyttäessä vastaus on sellainen, jota ei oopperaperheen vesalta ensimmäiseksi odottaisi.\n– Se on Haloo Helsinki, Leikkainen tietää.\nKärsivällisyys on ollut Niemelälle valttia valmentajauraa rakentaessa. Hän on itse haastatteluissa korostanut, ettei ota paineita pestien saamisesta, vaan hyvin tehty työ palkitsee tekijänsä ja tuo oikeat tilaisuudet eteen.\nNiemelä valmensi Pelicansin junioreissa kuusi vuotta, sen jälkeen kolme kautta juniorimaajoukkueissa. Otti siis yhdeksän vuotta ennen kuin hänelle avautui ensimmäinen pesti miesten ammattilaisjoukkueessa.\n– Korjaan: noin kauan kesti, että hän otti vastaan ensimmäisen pestin, paljastaa Jääkiekkoliiton entinen huippu-urheilujohtaja Rauli Urama.\nNuorempana hän suuttui enemmän. Nyt hän on rauhallisempi.\nPelicansin ex-kapteeni Hannes Björninen\nNiemelä ei kuitenkaan ole Jokereiden vaan naapuriseura Helsingin IFK:n kasvatti.\nUraman mukaan Niemelä sai houkuttelevia tarjouksia ollessaan juniorimaajoukkueiden palveluksessa. Urama tietää niistä, sillä heidän välillään vallitsi tiivis ja luottamuksellinen esimiehen ja alaisen välinen suhde, mutta tarkemmin hän ei tarjousten luonteesta kerro.\n– Hän on kovista paikoista kieltäytynyt, vaikka tietää, että kyseessä voi olla once in a lifetime -tarjous. Aika monta kertaa keskustelimme, että mitäs nyt pitäisi tehdä, kun tuli tällainen soitto.\n– Se kuvastaa Tommia. Hän halusi olla valmis sille tasolle, jolle seuraavaksi on astumassa. Hän pohti tosi tarkasti sitä, mikä kehittää hänen valmentajuuttaan, eikä sitä, missä pääsee millaiselle näyttöpaikalle.\nJääkiekkoliiton palveluksessa Niemelä oli kolme vuotta. Jakso huipentui alle 18-vuotiaiden MM-kultaan Pikkuleijonien päävalmentajana. Pasi Mennander / Suomen jääkiekkoliitto\nSuomalaiselle jääkiekkoilulle Niemelän kärsivällisyys oli voitto. Keväällä 2018 hän luotsasi alle 18-vuotiaiden maajoukkueen ikäluokkansa maailmanmestaruuteen. Joukkue vilisi huippulupauksia Jesperi Kotkaniemestä ja Kaapo Kakosta lähtien. Kultakevät oli täydellinen huipennus kolmen vuoden liittopestille. Sitten oli hyvä lähteä Sveitsin liigan Lausanneen Ville Peltosen kakkosmieheksi.\nUseat haastateltavat kuvailevat Niemelää pedantiksi luonteeksi. Pelicans-päävalmentajakauden jälkeen hänen laatimansa loppuraportti oli niin perusteellinen, että urheilutoimenjohtaja Janne Laukkasen piti varata monelta työpäivältä aikaa sen läpikäymiseen.\n– Tommi hakee perusteluita päätöksilleen. Mutu-asioita ei hirveästi läpi mene, Urama sanoo.\nToisaalta Niemelä pyrkii välttämään kaikkitietävyyttä ja sulkemaan epäolennaisia asioita mielestään. Pelicansin seurajohdolle hän on viestittänyt, ettei halua tietää pelaajiensa palkkoja.\nSveitsissä Niemelä valmensi kaksi vuotta, pääsi näkemään eurooppalaista huippuliigaa ja toimimaan samassa valmennustiimissä sukupolvensa arvostetuimpiin suomalaisiin kiekkohahmoihin kuuluvan Ville Peltosen kanssa.\nSitten koitti aika palata sinne, mistä kaikki oli alkanut.\nNiemelä oli ollut tyrkyllä Pelicansiin jo Ville Niemisen johtamaan valmennusryhmään pari vuotta aiemmin, mutta viritys hautautui nopeasti Lausanne-kuvion tultua tarjolle. Nyt urakehitys oli siinä pisteessä, että Niemelä oli valmis vetovastuuseen, ja sopivasti hänen valmentajauransa ”kasvattajaseurassa” oli paikka vapaana. Intressit kohtasivat täydellisesti.\nTulokaspäävalmentajan lähtökohdat kauteen olivat vaikeat. Koronapandemia oli sekoittanut koko jääkiekkobisneksen, ja erityisesti Pelicansin, jossa käytiin kahdet yt-neuvottelut ennen kuin kausi ehti alkaakaan.\nHän on kovista paikoista kieltäytynyt, vaikka tietää, että kyseessä voi olla once in a lifetime -tarjous.\nJääkiekkoliiton entinen huippu-urheilujohtaja Rauli Urama\nTulikin huima menestys: runkosarjan viitossija, ja paikka mitalipeleissä jäi vain yhden voiton päähän.\nNiemelää kritisoivia soraääniä on tällä hetkellä vaikea löytää.\n– Mikään joukkue ei lähtenyt kauteen niin paskamaisista lähtökohdista kuin Pelsu, mutta silti ne pelasivat niin hyvin, sanoo suomalainen pelaaja-agentti, jonka asiakkaita on pelannut Niemelän Pelicansissa.\n– Kaikista muista valmentajista olen kuullut negatiivista, mutta en hänestä.\nKyseinen agentti arvelee, että korkeintaan joku vähemmälle peliajalle jäänyt pelaaja saattaa räksyttää tyytymättömyyttään.\n– Vaikea on kuitenkaan räksyttää, kun valmentaja on saanut tuollaista tulosta aikaan ja siitä päätellen tehnyt hyviä valintoja.\nNiemelän ensimmäinen kausi Pelicansissa oli vaikeisiin lähtökohtiin nähden huippumenestys. Katja Luoma\nNiemelän valmennusfilosofiaan kuuluu antaa pelaajille vastuuta ja vapauksia. Koronapandemian vuoksi monet joukkuetoiminnot olivat kesäkaudella jäissä, mutta Niemelän mallissa muutos ei ollut mitenkään järisyttävä. ”Se on täysin vanhakantainen lähestyminen kehittymistä kohtaan, että pitää valvoa, luistaako joku jostain”, hän sanoi haastattelussa vuosi sitten. Harjoitteluhalun pitää tulla pelaajan omasta kehittymishalusta.\nBjörninen vahvistaa, että toimintatapa poikkeaa muista liigavalmentajista. Björnisen mielestä Niemelä on ollut sanojensa mittainen ja onnistunut työhyvinvointiasioissa erinomaisesti, vaikka vaatimustasosta ei ole tingitty. Valmentajat ovat pelaajien auttajia, eivät valvojia.\n– Tietysti siinä ajatellaan joukkuettakin, mutta takana on ajatus, että yksilö kehittyy. Varsinkin Pelsun kaltaisessa organisaatiossa se on elinehto toiminnalle. Kun kyseessä ei ole suuri seura, tuollaista kulttuuria tarvitaan. Se on näkynyt: pelaajat haluavat Lahteen, Björninen tietää.\nTuo on hänen intohimonsa. Ei hän välttämättä näe sitä perinteisenä työpaikkana.\nTommi Niemelän puoliso Elisa Leikkainen\nTäksi kaudeksi Pelicans haali joukkueeseensa ison joukon Niemelän entisiä luottomiehiä juniorimaajoukkueista. He ovat sellaisia pelaajia, jollaisissa keskikokoisten seurojen toivo lepää, kun palkanmaksukyky ei riitä nappaamaan joukkuetta täyteen valmiita pelimiehiä.\n– Ei Tommin ole hirveästi tarvinnut haalia. Hän on avannut oven, ja kyselijöitä on varmasti ollut paljon, sanoo Rauli Urama, joka työskentelee nykyisin TPS:n urheilutoimenjohtajana.\n– Se on pitkä yhteinen matka, kun valmentaa samaa ikäluokkaa 3–4 vuotta. Satakunta pelaajaa käy läpi, teet itsesi ja toimintatapasi tutuksi. Syntyy aika intensiivinen luottamussuhde.\n"Hölön" puheääni raikuu usein jäähallilla ja kuuluu kauas. Katja Luoma\nMiten tähän kaikkeen on riittänyt aikaa? Vaikka Niemelä on rakentanut uraansa kärsivällisesti ja jopa hitaasti, tehdyn työn määrä on ollut valtava.\nViime kaudella Niemelä teki maajoukkuetapahtumien aikaan keikkoja tv-kommentaattorina. Se ei juurikaan ollut pois omistautumiselta Pelicans-töihin – Niemelän tietopankki nykyjääkiekosta on käsittämättömän laaja. Liigasta hän tuntee oman joukkueensa ja vastustajat läpikotaisin. Aiempien pestiensä puolesta hän tuntee juniorikiekkoilun ja Keski-Euroopan sarjat. NHL:ääkin hän seuraa ja on käynyt paikan päällä katsomassa pelejä vieraillessaan hyvän ystävänsä Valtteri Filppulan luona.\nNiemelän läheiset eivät kuitenkaan usko, että loppuunpalaminen olisi uhkana.\nSimo Vehviläisen mukaan Niemelä ei ole sellaista tyyppiä, joka ”katsoo päivät Liigaa ja yöt änäriä”. Arki on pysynyt kontrollissa nytkin, kun puoliso on asunut työnsä vuoksi New Yorkissa ja Niemelä ollut yksinäisenä kiekkotyöläisenä kotimaassa. Vuodenvaihteessa Elisa Leikkainen palaa Suomeen ja muuttaa Niemelän luo Lahteen.\n– Tuo on hänen intohimonsa. Ei hän välttämättä näe sitä perinteisenä työpaikkana, Leikkainen arvelee.\nJossain vaiheessa Niemelän valmennusura jatkuu ulkomailla, Leikkainen uskoo.\n– Ihan varmasti, ja itsekin toivon sitä. Minullakin on kansainvälinen ura, joten olen valmis lähtemään ulkomaille milloin vain.\nTommi Niemelän tavoitteet ovat korkealla, mutta jalat edelleen maassa. Ei ole kiire minnekään, ei hinkua parrasvaloihin, vaikka ei hän niitä väistäkään.\nViimeisen sanan saa JuniorPelicansin Ari Suomalainen, jolla on havainnollinen esimerkki siitä, mitä Niemelä on Lahteen tuonut muuallekin kuin miesten Liiga-joukkueen toimintaan.\n– Tässä yhtenä päivänä oli junioreiden valmentajakoulutus, jonka Hölö veti. Onhan se henkisesti iso juttu, kun joku juuri aloittanut junnujoukkueen isävalmentaja saa kuulla liigajoukkueen päävalmentajalta, että tämä arvostaa junnuvalmentajan työtä.\n– Se antaa kipinää samalla tavalla kuin tähtipelaaja antaa junnupelaajalle.\nSyntynyt 17.6.1983. 38-vuotias.\nPelaajaura: Maalivahtina HIFK-junioreissa vuoteen 2002 asti. Jokereissa A-junioreissa 2002–03 ja yksi miesten Liiga-ottelu. Muut seurat: Ahmat, Kiekko-Vantaa, FPS, KooKoo (Mestis), Kaltern/Caldaro (Italian 2-taso), Gislaved (Ruotsin 1-divisioona), Nijmegen (Hollanti), EHF Passau (Saksa 3-taso).\nValmentajaura: Pelicans-juniorit 2009–15, U16–18-juniorimaajoukkueet 2015–18 (päävalmentaja), U20-maajoukkue 2016–17 (apuvalmentaja), Lausanne (Sveitsi, apuvalmentaja), 2018–20, Pelicans 2020–.\nMuuta: Asunut alle kouluikäisenä Sveitsissä ja Saksassa, käynyt Suomessa saksankielistä koulua. Isä Hannu Niemelä on tehnyt pitkän uran oopperalaulajana Suomessa ja kansainvälisesti.\nPerhe: Kihloissa, häät kesällä 2022.


Keskipohjanmaan TV-viikon valinta: Amelia sodan pyörteissä\nlauantai 15.5.2021 | 11:35\nEspanjalaissarja esittelee vahvoja naishahmoja myllerrysten vuosikymmeninä 1930-luvulta 1960-luvulle.\nIrene Escolar (oik.) hienostoperheen tytär Ameliana. Tasavaltalaissympatiat tekevät naisesta aktivistin 1930-luvun Espanjassa.\nJULIO VERGNE/YLE KUVAPALVELU\nKe 14.4.2021 klo 10:00\nKerro kuka olen. Eduard Cortés, 2020. Yle Areena ke 14.4./TV1 pe 21.5. klo 21.05\nMiljoona sivua hyvää luettavaa! No, Julia Navarron 2010 julkaistussa menestysromaanissa on vain runsaat tuhat sivua. Ehkä teosta on pidetty liian espanjalaisena tarinana, koska sitä ei ole vielä suomennettu. Kerro kuka olen (Dime quién soy) tulee nyt laatusarjana, ensin Areenaan ja vasta toukokuussa TV1:lle.\nVirkistävää kuulla muutakin kieltä kuin englantia. Navarro kuljettaa arvostelujen perusteella lukijaa päähenkilö Amelia Garayoan mukana Madridin hienostokortteleista ja työväestön kujilta Argentiinan Buenos Airesiin, Berliiniin, Moskovaan, Lontooseen, Milanoon, Lissaboniin, Varsovaan, Kairoon ja Pariisiin. Yhdeksänosaisessa sarjassa ehditään piipahtaa niistä monessa. Filmaukset tosin on tehty Espanjassa ja Unkarissa. Silmiä hivelevät kuvausmiljööt muuntuvat muidenkin maiden värikkäiksi kulisseiksi. Kerro kuka olen on erinomaisesti näytelty. Escolarin Ameliassa on säihkettä idealistisena, mutta erehtyväisenä naisena, joka kyseenalaistaa hyväosaisuutensa Francon fasistien vallankaappauksen uhatessa tasavaltalaisten vaalivoittoa 1930-luvulla. ”Olkaa varovainen. Hän vaikuttaa älykkäältä. Pitäkää häntä silmällä”, kehottaa neuvostoagentti. Garayoan perheen palvelijasta ystäväksi ja luotetuksi kasvanut Edurne (Itsaso Arana) sekä tasavaltalaisaktivisti Lola (Carolina Yuste) piirtyvät persoonallisina vilkkaasti etenevään stooriin.\nKirjassa kertoja, isoisoäidin muistelmat löytänyt toimittaja, oli tärkeässä roolissa, mutta jää sarjassa viisaasti taustalle. Alkuteoksen kunnianhimoista kerroksellisuutta tv-sovituskin pyrkii kunnioittamaan hienosyisellä tyylillä. Teemat vaihtelevat fasistien ja kommunistien ääripäistä toiseen maailmansotaan, Hitleriin ja Staliniin sekä kylmän sodan aikaan. Kerro kuka olen on ensisijaisesti koristeellista viihdettä täynnä melodramaattisia käänteitä. Seikkailu, politiikka ja vakoilu vievät naista miehen ja lapsen jäätyä Madridiin.


Rekisteriseloste - VarmaLaina.fi\nHenkilötietolain (523/99) 10 §:n mukainen rekisteriseloste. Laatimispäivämäärä 1.2.2017.\nWebCube Oy, Taitotie 1, 63300 Alavus, Suomi.\nWebCube Oy:n asiakasrekisteri.\nRekisteriä käytetään asiakkaan suostumuksella asiakkaan yksilöintiin ja tunnistamiseen WebCube Oy:n palvelussa, jossa asiakas voi jättää hakemuksen ja vastaanottaa laina- ja muita tarjouksia WebCube Oy:ltä ja sen yhteistyökumppaneilta.\nWebCube Oy voi luovuttaa tietoja lainsäädännön sääntelemissä rajoissa. Koko WebCube Oy:n henkilöstöllä ja sen lukuun toimivilla ulkopuolisilla henkilöillä on vaitiolovelvollisuus liittyen kaikkiin asiakastietoihin. WebCube Oy:n Palvelun käyttäjä hyväksyy sen, että kaikki hänen tietonsa luovutetaan lainanantajille sekä LVS Brokers Oy:lle, joka jatkokäsittelee ja tallentaa käyttäjän tiedot omaan asiakasrekisteriinsä.


Valitse Suosikkisi LegolasBetin Huimista Bonuksista\nLegolasBet tarjoaa kasinopelit, urheilua ja huimat bonukset\nEija Virtanen 27 marraskuu 2019 - 15:56:51\nVuonna 2017 perustettu LegolasBet on viimein ryhtynyt tarjoamaan pelejä myös suomalaisille pelaajille. Tarjolla on huima valikoima kasinopelejä, kymmeniätuhansia urheilutapahtumia vedonlyönnin puolella sekä tietysti runsaat määrät erilaisia bonuksia, joista saat valita parhaan.\nValikoima kattaa satoja ja satoja huippupelejä\n"Pelaaja pääsee valitsemaan suosikkinsa peräti kolmesta erillisestä bonuksesta"\nEhdottomasti LegolasBetin paras puoli on kasinon valtava pelivalikoima. Kasinon puolelta löytyy yli 700 pelin valikoima, joka on kerätty kasaan kaikilta tunnetuimmilta pelinvalmistajilta. Tarjolla ovat tunnetuimmat NetEntin, Play n Gon, Red Tigerin, Pragmatic Playn ja lukuisien muiden valmistajien kolikkopelit. Valikoimasta löytyvät perinteiset slotit, uutuudet, suosikkipelit, pöytäpelit, videopokeri, videoslotteja ja arpajaispelejä. Tarjolla on tietysti myös live kasino, jossa pelataan reaaliajassa kasinoiden klassikkopelejä oikeiden pelinhoitajien kanssa. Tarjolla on esimerkiksi rulettia, Blackjackia ja Baccaratia.\nUrheilun puolella on mahdollisuus lyödä vetoa kymmenistä tuhansista urheilutapahtumista yli viidessäkymmenessä eri kategoriassa. Lähes kaikkia otteluita pystyy seuraamaan reaaliajassa ja vedon lyöminen onnistuu luonnollisesti myös kesken otteluiden. Perinteisempien lajien lisäksi vetoa pääsee lyömään esimerkiksi Oscareista, X-Factorista, politiikasta, shakista, vesipallosta sekä siitä, koska ihminen pääsee Marsiin.\nSivustolla on tietysti tarjolla myös mobiilikasino, näppärät rahansiirrot, suomenkielinen asiakaspalvelu, jatkuvia tarjouksia sekä runsaat uuden pelaajan etuudet!\nValitse suosikkisi uudelle pelaajalle tarjotuista bonuksista\nKasinon puolella LegolasBetillä on tarjota suorastaan hulppea 200% talletusbonus ja 50 ilmaiskierrosta. Ensimmäistä talletustaan tekevä pelaaja pääsee lunastamaan huimia etuuksia pikkurahallakin, sillä talletusbonuksen lunastamiseen ei vaadita kymmenen euron talletusta kummempaa. Enintään pelaaja pääsee lunastamaan 50 euron edestä bonusrahaa. Samalla peluri saa 50 ilmaiskierrosta Play n Gon tuoreeseen Doom of Egypt -kolikkopeliin. Komeassa pelissä on mahdollisuus voittaa panos jopa 250 000 -kertaisesti takaisin!\nKiinnostavimmat bonukset LegolasBet tarjoaa vedonlyönnin puolella, sillä pelaaja pääsee valitsemaan suosikkinsa peräti kolmesta erillisestä bonuksesta. Ensimmäinen bonus tarjoaa 100% bonuksen 100€ asti kymmenkertaisella kierrätysvaatimuksella. Tarjous on hyvin linjassa perinteisempien vedonlyöntibonusten kanssa. Toinen bonus tarjoaa mahdollisuuden lunastaa 50% bonuksen 10€ asti, mutta tätä bonusta ei tarvitse kierrättää kuin kerran. Viimeisimpänä on tarjolla peräti 400% bonus, jonka avulla kympin tallettava pelaaja pääsee lunastamaan 40 euron edestä ilmaista pelirahaa. Tämä bonus sisältää kuitenkin 15-kertaisen kierrätysvaatimuksen. Pelaajilla on siis tarjolla runsaasti vaihtoehtoja jokaiseen makuun. Meidän suosituksemme on ehdottomasti kookkain 100 prosentin bonus, jos meinaat tallettaa hiemankaan enemmän rahaa!\nEtuudet eivät suinkaan lopu tähän, vaan LegolasBetillä asiakkaat pääsevät nauttimaan säännöllisistä talletusbonuksista, lahjoista, käteisturnauksista ja jopa sadan prosentin Cashbackista! Harvalla kasinolla on tarjolla näin mainioita ja monipuolisia tarjouksia.


Aihe: Saksa - Itävalta\n12.07.2016, 18.36 #1\nOlen alustavasti miettinyt, josko lähtisi elokuussa neljäksi viikoksi pyöräilemään Saksan ja Itävallan suuntaan. Kolme viikkoa olisi aikaa valmistautua enkä ole oikeastaan reittiäkään miettinyt kuin nopeasti tämän heittämällä raamiksi:\nAjatus siis mennä laivalla hki-travemunde väli. Telttameiningillä (ja mökeissä, jos ei kamalan kallista) ihan Bob Yakia perässä vedellen. Leirintäalueita pääosin suosisin. Niitä varmaan tuolla suunnalla on?\nOlisiko vinkkejä, missä kannattaisi käydä Saksassa/Itävallassa? Vai onko esim. Saksa ihan boring? Tunnen näitä maita erittäin huonosti. Mitä teitä kannattaa suosia? Jos mahdollista, haluaisin vältellä isompia kaupunkeja ja suosia asfaltoituja pikkuteitä. Luonto on minulle tärkeä osa pyörämatkailukokemusta, joten vuoret, kukkulat, vedet, metsät ym kiinnostaa.... jos seuduilla on jotain luontomielessä kiehtovaa, niin mielelläni reitin sellaisia reittejä suunnittelen.\nMitä muita vinkkejä antaisitte tuonne pyörämatkaa suunnittelevalle? Mikä lie hintataso (ruoka kaupassa/ravintoloissa, leirintä)?\nNiin ja saksaa osaan hyvin huonosti, että pärjääköhän tuolla englannilla?\n12.07.2016, 20.42 #2\nOmallä vähällä kokemuksella... pärjää ilman saksaa, saksantaitoisena voi saada enempi irti. Eurolla oli ainakin viimeksi (2014) ostovoimaa, dönerit on halpoja ja isoja. Ei ole boring ja löytyy varmastikin kaikenlaista ajettavaa. Isojen kaupunkien välttely voipi olla ihan hyvä idea, huonoja muistoja moisten läpi polkemisesta. Kannattaa katella paikallisia pyöräreittejä: https://en.wikipedia.org/wiki/German_Cycling_Network\n12.07.2016, 21.21 #3\nEn ole pyöräillyt Saksassa. Siellä reissanneena voin sanoa, että useimmiten saksalaiset osaavat englantia, mutta oman kokemuksen perusteella esim. ravintoloissa ja hotelleissa palvelun saaminen englanniksi ei ole itsestään selvää. Ummikkonakin pärjää, mutta suosittelen opettelemaan miten tervehditään tullessa ja lähtiessä, ja mitä sanotaan kun annetaan ja otetaan vastaan jotain. Saksassa tullaan herkästi tarjoamaan apua, jos näytät eksyneeltä. Isommilla paikkakunnilla on myös rahanpyytäjiä liikkeellä - eivät tule ihan iholle ja napakka kielto yleensä riittää, että lähtevät pois.\nKaupungeissa kevyenliikenteenväylä (useimmiten pyöräilijöille oma kaista) voi mennä hienosti joen rannassa - esim. Kölnissä pyöräreitti menee aivan Rhein-joen länsirantaa pitkin, joten ei kannata kaupunkipyöräilyäkään ihan unohtaa.\nHintataso ruokien osalta on edullisempi kuin Suomessa, ei voi kuitenkaan varsinaiseksi halpamaaksi sanoa, mutta kannattaa varautua siihen, että pankkikortti ei aina toimi tai ei käy eli muista varautua myös riihikuivalla.\n12.07.2016, 21.37 #4\nPankkikortilla ei pääasiassa tee yhtään mitään siellä. Kehitysmaa.\nEtelässä on komiaa. Jokilaaksoja seuraillen tekisin reissun.\n12.07.2016, 22.02 #5\nTerveisiä Saksasta, pyöräreissulta! 8 päivää takana, 4 edessä.\nJoo, käteistä tarvii. Jokilaaksot ovat hyviä, ei pahoja mäkiä. Ne tosin voivat käydä välillä vähän tylsiksi jos reitti menee pitkät pätkät lähes suoraan. Tällöin hyvä pyöräilykartta auttaa etsimään vaihtoehtoisen reitin. Reittimerkinnät yleensä hyviä hyviä, joskus erinomaisia. Hiekkateitä ei niillä voi välttää, vaikka suurin osa onkin päällystettyä.\nTossa alkuperäisessä reitissä oli pätkä Itävaltaa. Varmasti upeaa mutta voi olla kovia ylämäkiä vaikka toki laaksoja pitkin pääosin menee. Etelä-Saksassa menee itä-länsisuuntaan Bodensee-Königssee radweg-reitti, jolla voi Itävallan ohittaa. Silläkin pätkällä kyllä mäkiä on. Google-reitti myös menee pohjois-eteläsuuntaan Münchenin läpi, olettaisin Isar-joen pyöräreittiä. Erittäin helppo ajettava oli, koko suurkaupungin läpi puistomaista joenvarsialuetta.\n13.07.2016, 21.40 #6\nKiitoksia vinkeistä. Eikä mäet haittaa. Ne vuoret on vähän niinkun se hienoin juttu koko reissussa. Liekö sitten miten pitkiä/pahoja nousuja Itävallan puolella. Voihan se olla, että Bob Yakia perässä vetäessä siellä mieli muuttuu mäkien suhteen. Kevyin välitys pyörässäni on 24-27. Norjassa tällä setupilla tunnin verran samaa nousua tunkatessa on joskus meinannut usko loppua.\nCäshiä siis mukaan. Kunhan tässä pääsee valmistelut vauhtiin, niin varmaan herää lisää kysyttävää/mietittävää. Vinkkejä saa heitellä tänne toki edelleen.\n19.07.2016, 20.45 #7\nOsaatteko sanoa muuten saako Saksasta löpöä trangiaan? Eli sinolia/tenolia tms? Vai pitääkö koko neljän viikon litkut raahata kotoa? Vai oisko joku muulla käyvä retkikeitin parempi ratkaisu?\n19.07.2016, 21.02 #8\nViinaa on saksassa kenkäkaupassakin.\n19.07.2016, 21.18 #9\nIhan polttokelposta halpaa sellasta? Millä nimellä sitä saksaksi kutsutaan?\n22.07.2016, 23.03 #10\nTietääkö joku, että saako Saksassa pyörää julkisiin mukaan miten?\n22.07.2016, 23.15 #11\nAinakin joissakin junissa kuljetetaan pyöriä. Db.de sivulla.on tietoa.\n26.07.2016, 19.20 #12\nKommentteja aloitusviestin reittilinkkiisi:\n- Jos kaupunkipyöräily kuitenkin kiinnostaisi, niin reittisi menee mm. Frankfurtin, Heidelbergin, Stuttgartin ja Leipzigin lähistöltä.\n- Kaupungeissahan saattaa olla hyvätkin pyöräilyolosuhteet (esim. joenvarret), mutta toki myös paljon liikennettä kaupunkien ulkopuolella.\n- Venyisikö reittisi Koblenzin kautta. Sinne Rhein-jokivarren pyöräreittiä esim. Kölnistä tai Bonnista. Lisäksi suosittelen Mosel-jokivarteen edestakaista päiväretkeä. Sitten Koblenzista taas jokivartta etelään (mm. Lorelei-kapeikko) ja takaisin reitillesi Mainzissa.\nVinkkejä osuudelle Bodensee - München (+ reittiehdotus):\n- Friedrichshafen: >Kaupungissa sijaitsee Zeppelin-museo.\n- Reittisi menee Flexenpass ja Arlbergpass -solien yli, mutta sieltä päin suosittelen myös Silvretta Hochalpenstrassea, jonka varrella on Bielerhöhe-sola. Kyseessä on mautstrasse eli moottoriajoneuvoille maksullinen maisematie.\n- Reittiehdotukseeni https://goo.gl/maps/ZhEdFy3YQ1D2 sisältyisi Lindau, Vaduz, muutama alppisola (Bielerhöhe 2037 m, Arlbergpass 1793 m + Flexenpass 1773 m), Lech-laakso, Füssen, Hohenschwangau (Neuschwanstein-linna, 12 €), Zugspitze Peak visit (42 €), Garmisch-Partenkirchen, Sylvensteinstausee, Tegernsee, Bad Tölz. Reittiä voi tarvittaessa lyhentää useassa kohdassa.\n- Inn-jokilaaksoon piirtämältäsi reitiltä jäisi tuossa pois ainakin Innsbruck, (Wattensissa Swarovski Crystal Worlds, 19 €), Achensee (jonne Jenbachista kulkee höyryjuna).\n- Münchenissä on tietenkin paljon nähtävää, esim. Deutsches Museum Isar-joen saarella, Hofgarten ja Englisher Garten -puistot, Rose Bikes (Pelkovenstraße 143, ajo-ohje).\n- Isar-joen pyöräreitti on mielestäni huono soratie (paitsi keskustan lähellä), ja varsinkin jos on matkatavaroita mukana.\nMahdollisen junalipun varauksesta (db.de):\n- Ohje pyöränkuljetukseen: https://www.bahn.de/hilfe/view/pk/en...mitnahme.shtml\n- Matkahaun lisäksi rasti pyörä-kohtaan (Carriage of bicycle / Fahrradmitnahmem, 9 euroa).\n- Esimerkkinä, München Hbf - Lübeck-Travemünde Hafen, hihtahaarukka 29-168 euroa (1-7 vaihtoa), matka-aika 12-15 tuntia\n- Tai, Innsbruck Hbf - Lübeck Hbf, 49-109 euroa (2-5 vaihtoa), 11-17 tuntia\n- Sinulla ehkä on jo lauttaliput Travemündeen. Saksaan saattaisi päästä halvemmalla lentäen, kunhan kestää siihen liittyvän logistisen operaation.\n- Useimmat lentoyhtiöt vaativat polkupyörän pakkaamista laatikkoon tms. mutta herrakansan kuljetusyhtiö Lufthansa ei vielä vaadi (http://www.lufthansa.com/fi/en/Baggage-guide). Toki polkimet kannattaa irrottaa ja satula laskea sekä suojata hieman takavaihtajaa ja etuhaarukkaa esim. kuplamuovilla ja/tai pahvilla.\n27.07.2016, 23.20 #13\nAlkujaan tämän lähetti Reijo T\nIso kiitos näistä! Vielä en ole tarkkaa reittiä piirtänyt, mutta otan ilman muuta nämä huomioon. Eiköhän reissuun pari kaupunkiakin mahdu ja tuo Koblenz oli tarkoitus ottaa mukaan reitille.\nOstin jo menolipun lautalle Travemundeen, mutta ajattelin, että jos palaisin lentäen Münchenista, niin jäisi enemmän aikaa seikkailla vuorilla...mahdollisesti Sveitsinkin puolella.\nAlkaa olla kaikki mukaan otettavat kamatkin hankittu ja kasaan haalittu. Viikonloppuna mahdollisesti teen parin päivän kenraaliharjoitusretken yhdellä yöpymisellä täällä etelässä jossain.\n28.07.2016, 08.33 #14\nHohenschwangau (Neuschwanstein-linna, 12 €).\nTonne linnaan jos mielii, niin lippu kannattaa varata etukäteen netistä. Ja sitten aamulla heti lippukassan auetessa kannattaa mennä lippua hakemaan; etukäteen varanneet pääsevät jonon ohi. Näin välttää mahdollisesti pitkänkin jonotuksen.\nEtukäteisvaraus voi olla hyvä idea muissakin turisikohteissa tuolla päin, varsinkin kun Keski-Euroopan lomakausi pyörähtää käyntiin.\n28.07.2016, 14.12 #15\nLinnan kierros on nopeahko reilun puolen tunnin mittainen. Mutta järjettömyyden ylistysvirtenä käymisen arvoinen. Niin hulvattoman hienoa ja upeaa siellä oli. Väkeä on paljon. Puoli tuntia kestää kävellä lippuluukuluta linnalle.\n28.07.2016, 17.36 #16\nJos välillä kiinnostaa patikoida, ainakin Innsbuckissa on tarjolla kaupungissa yöpyville ilmaisia opastettuja retkiä (lainakengät, bussikuljetus keskusta). Olen ollut noilla pari kertaa, ja olivat kivoja kokemuksia. Leirinnästä piti muistaakseni pyytää joku vieraskortti. http://www.innsbruck.info/en/innsbru...programme.html\n28.07.2016, 17.44 #17\najoin saksan läpi hollantiin ja tämä osuus oli mielestäni tavattoman tylsä.. maissipeltoa, ainainen vastatuuli... muutamalla saksan sanalla varustautuneella pärjää paremmin, itse katsoin sanakirjasta "huone kahdelle" "mitä maksaa" ja näillä melkeimpä mentiin.\n29.07.2016, 11.12 #18\nOlen pyöräillyt Saksassa, mutta vain samalla alueella koko ajan ja noin 30-50km lenkkejä. Tuo sijoittui ex- Itä-Saksan alueelle Auerbachin (Lähellä Tsekin rajaa) alueelle. Sielä oli hyvät - ok tiet, vahteleva (mäkiä/metsiä/peltoja/pikkukyliä) maasto, ysävälliset ihmiset (lomalla? täällä? schön!), länsipuolta halvempi (selkeästi) hintataso ruoan suhteen ainakin. Kannattaisi ehkä harkita myös itäpuolen suuntimia, ehkä Tsekkiäkin? Tuolla alueella ainoa haittapuoli oli se, että englantia ei siellä haluttu paljoa puhua, joten auttavasta(kin) saksantaidosta on paljon apua.\n29.07.2016, 12.42 #19\n- Isoilla lentoyhtiöillä edestakainen lentolippu taitaa olla halvempi kuin yksi suunta. Eli kannattaa ostaa esim. menopaluu (Hin-/Rückflug) München-Helsinki-München, ja soittaa(?) Suomeen palattuasi, että jätät paluulipun käyttämättä.\n- Elokuun lopulla Lufthansan hintahaarukka lennolle MUC-HEL oli äsken alk. 79-154 €. Ja "paluukin" samaa luokkaa, poikkeuksena ainakin 13.9. joka vain 59 €. Pelkkä yksi suunta on näköjään 335 €.\n- Pyöränkuljetus Euroopassa maksaa 50 €/suunta, mutta ainakin Helsingissä piti lisäksi maksaa "toimistokulu" 15 €. Tuo 65 on vähemmän kuin Finskin 75, mutta enemmän kuin Norskin 42.\n- Kannattaa tietenkin tarkistaa myös muiden hintoja (mutta useimmat siis vaativat pyörän pakkaamisen laatikkoon tms.).\nReiteistä Itä-Sveitsin suunnalla (infoähkyä, ja viime tinkaan ennen matkaasi, sorry):\n- Jos menet Lichtensteinista etelään, niin rajalta alkaa Luziensteig-mäki (731 m), muutaman kilometrin ylämäki+alamäki välillä Balzers - Maienfeld. Pikku juttu kuitenkin. Mäen pystyy kiertämään Rhein-jokilaakson kautta.\n- Solatiet San Bernardino Pass (2065 m) ja Splügenpass (2113 m) vievät etelään eli vaikkapa kohti Milanoa.\n- Flüelapass (2383 m), Albulapass (2315 m) ja Julierpass (2284 m) vievät Inn-jokilaaksoon.\n(Inn-laaksoon pääsee myös esim. Splügenpass:n + Malojapass:n (1815 m) kautta. Inn-joki alkaa siis Malojasta.)\n- Lähin noista vaihtoehdoista on Flüelapass. Tie solalle alkaa Davosista (n. 1550 m), jonne päästäkseen joutuu kuitenkin ensin kiipeämään, esim. Wolfgang-solan kautta (1631 m).\n- Jos oikein muistan, tie Albula-solalle lännestä kulkee jylhemmässä maisemassa kuin Flüelalle, mutta jälkimmäisessä itse solalla on hienompaa kuin Albulalla. Julier ei ehkä ole niin hieno, mutta siltä laskeudutaan hienolle seudulle eli St. Moritzin tasangolle (n. 1800 m).\n- Albula-solan alittaa junarata tunnelissa. Tuo juna on myös turistikohde (Bernina Express, kuvia). Esim. St. Moritz - Tirano maksaa 31+14 SFr, eli aika tyyristä (euroissa suunnilleen sama).\n- Aiempi reittiesimerkkini muunneltuna (700 km): Lindau - Vaduz - Luziensteig 713 - Wolfgangpass 1631 - Flüelapass 2383 - Ofenpass 2149 - Reschenpass 1507 - Bielerhöhe 2037 - Flexenpass 1773 - Lech-laakso - ... - München\n- Jos intoa riittää, niin Flüelan jälkeen voi kiertää sakkoringin Albula+Julier, ja Ofenin jälkeen päiväretki Passo dello Stelviolle (2758 m).\n- Toisaalta, reittiä pystyy tarvittaessa lyhentämään. Jos esim. reitin itäinen osa jää ajamatta, niin sitten Müncheniä kohti esim. Starnberger- tai Ammersee-järvien kautta.\n- Olen ajanut siellä vain muutamia pätkiä, joten minulla ei ole kokonaiskuvaa.\n- Pyöräreitit kulkevat tietenkin kylästä ja kaupungista toiseen. Välillä reitti saattaa käydä ylempänä (esim. 50 nousumetriä), ja välillä ollaan tasaisella päätien, pellon tai joen vieressä.\n- Jos haluaa vältellä päätien ruuhkia, tulee tehtyä myös huonoja valintoja. Esimerkiksi itse jouduin mäkiselle ja mutkaiselle reitille (12 km, 380 nousumetriä), kun päätietä matkaa olisi ollut puolet vähemmän (130 nousumetriä näköjään siinäkin) (kartta). Alkoi kyllä hyvin, mutta sitten ei ollut kivaa, kun joutui miettimään, että kääntyykö takaisin vai jatkaako vielä.\n- Muita teitä Inn-laaksosta Saksan puolelle:\n¤ Hahntennjoch (1894 m) kohti Lech-laaksoa (jyrkkä solatie molemmin puolin).\n¤ Fernpass (1216 m) kohti Füsseniä ja Garmisch-Partenkircheniä.\n¤ Telfs:stä ja Zirl:stä nousee tiet Saksan suuntaan, esim. hiihtokeskus Seefeldin kautta. (Löytyy äkkijyrkkääkin osuutta, oli alamäkeen pelottava.)\n¤ Idempänä on sitten tasaisempi vaihtoehto: Inn-joki ja junarata jättävät Alpit taakseen turistimesta Kufsteinin jälkeen, kaunista seutua ainakin junan ikkunasta.\n29.07.2016, 13.13 #20\nOnpa rajut vinkit. Lentokone-autoturistina olen käynyt joissakin mainituista paikoista, mm. Flüelapass. Maisemat on kuin kuussa ja Davosin suuntaan pyöräily kannattanee unohtaa - toisinpäin ehkä ok. Italian Vinschgau on jotain, mitä voin suositella. Paikallisilla on tapana mennä junalla Bolzanosta ylämäkeen viimeiselle asemalle (Malles tai Mals saksaksi) ja suihkia alamäkeen pyöräteitä pitkin. No tänä vinkki ei toki sovi ketjun aloittajalle - kunhan heitin.\n29.07.2016, 18.30 #21\nKiitos taas tuhannesti vinkeistä! Nyt kun on kamat kasassa, niin alan suunnitella reittiä. Lähtö on viikon päästä. Meikäläinen sai jo vuoristotaudin oireita 3000 metrissä Himalajalla aikoinaan (ei pyöräreissu!)... ehkä noissa alle 2000 m solissa on ihan riittävästi ajamista. Päivämatkoja hankala miettiä etukäteen, koska ei oikein osaa sanoa, paljonko tuollaista vuoristoa jaksaa päivässä ajaa.\nOsaatteko muuten sanoa liikennesäännöistä Keski-Euroopassa? Poikkeavatko paljon meidän säännöistä?\n29.07.2016, 21.50 #22\nTämmösiä reittejä piirtelin:\nKahteen ekaan tarkoitus käyttää molempiin 6 ajopäivää + lepopäivät ja viimeseen varaisin yhteensä 10 päivää... voi sitten jäädä hetkeksi paikoilleenkin nautiskelemaan alppimaisemista, tehdä lyhyempiä päivämatkoja tai jos intoa riittää, niin tehdä sakkolenkkejä.\nViimeinen mukailee enimmäkseen Reijon ehdotusta. Jostain syystä google maps ei antanut piirtää ehdottamaasi Italian kiepsahdusta Münsterin kautta.\nKuinka niin Davosin suuntaan pyöräily kannattaa unohtaa? Kuumaisemissa on oma viehätyksensä\n30.07.2016, 17.55 #23\n1. reitistä: Tämä perustuu muisteluun moottoripyöräajoilta. Itse vetäisin pidemmän matkaa Luneburgin nummien puolella lähellä entistä ddr:n rajaa (nyt osavaltion raja), siis Braunschweigin suuntaan suorempaa etelää kohti. Kääntyisin vasta myöhemmin Frankfurtia kohti. Pohjois-Saksassa on aika vahvaa teollisuutta, jota ei ole kiva katsella pitkiä aikoja.\n3. reitti: Varmaan hyvä pätkä. Matkalla on yksi mtb-puolen kuninkaista. Sveitsin Scuolin tai pikemminkin Sur-en jälkeen Uina-kanjoni Italian Schlinigiin (Uinaschlucht tai Val d'Uina). Sieltä Naudersin kautta takaisin reitille. Runsaammalla matkavarustuksella tuo on ehkä syytä unohtaa. Saksankielinen selostus http://www.gps-tour.info/de/touren/detail.18338.html ja youtubessa paljonkin monella kielellä.\nKolmosreitti menee edullisempaan ajosuuntaan fluelasolaa. Toisinpäin on vaativa nousu. (Sorry en hakenyt oikeannäköistä y:tä tähän hätään, vaikka olenkin saksanpuhuja).\n03.08.2016, 23.40 #24\nEipä ole leirintäalueista pulaa ainakaan:\nGoogle mapsista tähdittelin koko reitin ympäristöjen leirintäalueet tuohon. Hauskaa, että voi vaan ajella fiiliksen mukaan eikä tarvitse miettiä päiväetappeja leirintäalueiden mukaan. Ainoa haastava pätkä näyttäis olevan juuri tuon Fluelapassin ja Davosin alue...näyttäis tulevan 85 km, ettei ole yhtään leirintäaluetta ja juuri koko reissun kovimmat nousut siihen.\n04.08.2016, 18.40 #25\nOlisiko reittiehdotuksia Berliinistä Itävallan läpi Sloveniaan (josta matka tietysti jatkuu...)? Dresdeniin ja Tsekkien läpi suorempaan vai koukaten lännempää? Hyvää maisemareittiä Itävallan halki?\n15.08.2016, 23.15 #26\nTäällä sitä ollaan Saksan maalla reissun päällä oltu jo reilu viikko. Terveisiä Lahnstadista Koblenzin kupeesta.\nTäältä voi päivämatkoja tiirailla:\nAlkupuoli tähän astisesta matkasta oli hyvinkin tasaista ja sujuvaa menoa. Aika kovia nousuja peräkärrilliselle on kyllä sen jälkeen ollut. Eilen yli 1500 nousumetriä / 100 km. Elben seutu oli mukavaa ajella. Samoin tän päivän pätkä Lahn-joen vartta. Tosiaan isompia kaupunkeja olen hyvin onnistunut välttelemään ja maaseuduilla huidellut. Tosin tuokin suhteellista, kun tässä väkirikkaassa maassa tuntuu taajamia olevan muutaman kilometrin välein myös "maalla". Autoja täällä on paljon...vähän välillä liikaakin minun makuuni. Tosin kovin ovat kohteliaita eikä lähiohituksia tai tööttäilyjä ole ollut juurikaan.\nPäivittelen sitä mukaa kun pääsen wifin äärelle.\nHuomenna ihmettelen Koblenzia ja lähden ajelemaan Reiniä etelään päin. Tarkotus pyörähtää Ranskassakin, ajella Freiburgiin, Bodenseelle ja Lichtensteiniin. Jännittää sitten alpit tällä kuormalla. Säälläkin siellä on iso merkitys.\nUnohtui sanoa että torstaina vetäisin pannut. Täräytin parinkympin vauhdissa katukivetykseen ja kaaduin kyljelleni. Takavaihtajan korvake vääntyi ja oikea ranne. Varakorvake oli mukana ja se hoitui sillä. Kättä kävin sairaalassa näyttämässä ja kuvauttamassa. Ei murtumia ja pari päivää oli lastakin siinä tukemassa. Nythän tuo on jo melkein ok eikä haittaa ajamista. Sattua ja tapahtua pitää sitten...\nnikobiker muokkasi tätä : 15.08.2016 at 23.37 Syy: Lisäys\n23.08.2016, 00.48 #27\nAlkujaan tämän lähetti Snowie\nTällaisen reissun tein v. 2005: http://aijaa.com/3KWEtt\nVarsin helppo reitti, ensimmäinen iso vastamäki oli Bihacista Kroatiaan mennessä ja toinen Rijekasta Sloveniaan päin mennessä, sisämaasta Senj'in kohdalla meren rantaan tullessa sormia koetteleva lasku.\n25.08.2016, 22.04 #28\nGashurnistä, Itävallasta iltaa. Reissu mennyt varsin hienosti ja säätkin pääosin suosineet.\nKoblenz oli kiva kaupunki ja reitti Reinin vartta Mainziin asti oikein miellyttävä ajettava sekä hienoa seutua. Manheimin seutua en voi suositella. Aikamoista autohelvettiä ja haastavaa pyöräillä. Speyerissä oli hienoja katedraaleja ja kirkkoja mutta länsipuolta Reinin viertä mennessä ei pajon itse Reiniä näkynyt. Paljon autoja ja taajamia lähinnä.\nRanskan puolelle pyöräilin Lauterburgin kautta. Siitä etelään olikin sitten Strassburgiin asti ihan loistavaa pyöräreittiä. Ei autoja mailla halmeilla kymmeniin kilometreihin.\nStrassburgista etelään oli ihan kiva ajaa kanavan vartta pitkin. Ihan tikkusuoraa...harmi että paikoin asfaltti oli huonossa kunnossa.\nFreiburg hieno kaupunki ja siitä sitten Schwarzwaldin yli Bodenseelle. Siitä tulikin 1700 nousumetriä 110 km matkalle (yli puolet tuosta 20 km matkalle). Hienoa seutua vaikkei tiettykään helppoa.\nBodensee todella kaunista aluetta ja erinomaiset pyöräreitit siellä. Liechtensteiniin tuolta mennessä enpä tietenkään valinnut helppoa Reinin jokilaakson reittiä vaan nousumetrit (ja loistavat näkymät!) mielessä tunkkasin vuorten yli Heidenin kautta. Tähän astisen reissun rajuin nousu Heideniin keskim. 10% nousua 4 km josta useampi sata metriä yli 15% ja pahimmillaan 18%. Tuntu ihan kamalalta, mutta maisemat olivat sen arvoiset!\nLiechtenstein oli semmonen pikkukaupunki, jonka pääkaduilla hirveä autoliikenne. Tuolla kuitenkin erinomaiset keskustan kiertävät pyöräreitit ja hienot vuorimaisemat ympärillä.\nHuomenna sitten kokeilemaan Bielerhöhiä (2071 m). Saa nähdä miten mies ja reidet kestää. Ei kai pitäis olla mitään älyttömiä nousuprosentteja? Tänään joutui nimittäin nöyrtymään ja työntämään pyörää (ja Bob Yakia!) kelvillä kun nousua oli 20-21%.\n01.09.2016, 17.53 #29\nSe on sitten kammet pyöritelty tämän reissun osalta. Münchenin lentokentällä Helsingin konetta odottelen.\nTässä joitakin huomioita/suosituksia reittini varrelta, josko joku tuleva matkailija kokisi ne hyödyllisiksi.\nKyllähän se Bielerhöhe ylös asti meni. Eipä tuo helppoa helteessä ollut. 14 km ja keskikaltevuus n. 9%. Enimmillään kävi 12:ssa. Ajoaika oli n. 1h 45 min. Suosittelen muuten ehdottomasti juuri noin päin Bielerhöhen ylitystä. Eli lännestä itään. Itäpuolella alkoi loivempi 40 km kestänyt alamäki jota sai posotella 30-50 km/h. Se oli hauskaa ja huikeat maisemat! Toisinpäin joutuisi ajamaan loivempaa ylämäkeä 40 km ja sitten helkutin mutkainen ja jyrkkä lasku, jossa saisi jarrutella suurimman osan ajasta.\nLasku Lechin laaksoon Arlbergpassilta oli reissun ehkä hienoin maisemaelämys. Senkin ajaisin nimenomaan noin päin.\nItävallassa on muuten monissa paikoissa käytössä ns. Sommer Kart. Eli melkein mistä tahansa majapaikasta saa kortin jolla voi ilmaiseksi käyttää monenlaisia palveluita alueilla. Esim. ilmainen hissikortti päiväksi. Kävinkin hissillä St Antonissa 2700m huipulla ihastelemassa näkymiä.\nLoppumatkan varrella Neuschwansteinin linna oli tosiaan näkemisen arvoinen sekä Garmischin dramaattiset vuorimaisemat.\nViimeinen varsinainen päivämatka Krünistä Itävallan ja Saksan rajalta Müncheniin olikin alkupuoliskoltaan alamäki-iloittelua ja oikein kiva ajettava. Suosittelen myös Stramberger Seen rantareittiä. Kulkee koko matkan ihan järven rannassa eikä juuri autoja näy.\nEilisen päivän kiertelin turistina Münchenissä pyörällä ilman matkatavaroita. Melkoista menoa on pyöräily siellä! Pyöräteitä on paljon kaikkialla ja myös pyöräilijöitä! Ajavat keskimäärin hullun kovaa ja vähän riskaabelia törttöilymeinikiä myös. Aina kun valoissa vaihtui vihreäksi niin eikun täysillä aina seuraaviin valoihin 500m päähän odottelemaan Kypärättömiä olivat pyöräilijät enimmäkseen myös.\nReissu kesti siis vähän vajaat neljä viikkoa ja kilometrejä kertyi n. 2300. Kiitokset palstalaisille vielä vinkeistä! Hieno pyörämatkailuelämys oli tämä.\nTäällä vielä kuvia katsottavaksi koko reissulta:\n30.08.2017, 20.26 #30\nJustiinsa tässä olen ajellut eilen Münchenistä Stamberger See:n kautta Garmisch-Partenkircheniin ja tänään sieltä Landeck:iin Fernpaß:in kautta. Olen tykännyt, mutta kunto voisi ehkä olla parempi - tai tavaraa vähän vähemmän mukana. Hellettä on ollut nyt neljättä päivää luokkaa +30°C, mikä on jo vähän liikaa, varsinkin kun aurinko porottaa pilvettömältä taivaalta. No, huomenna alkaa vesisade ja keli jäähtyy huomattavasti viikonloppua kohti.\nJonkin verran Internetissä oli mainintoja siitä, että Fernpaß ei välttämättä ole se pyöräiljäystävällisin reitti, ja osittain olen samaa mieltä. Kyllä siitä menee, mutta autoja on melko paljon, eikä väistämään joka kohdassa sovi - tai no kaiteen yli rotkoon kyllä onnistuu. No, alamäessä sitten autot ovat edessä, kun päästät menemään, minkä putkikamelista irtoaa. En suosittele pelokkaille aloittelijoille, mutta rohkeille aloittelijoille ja pelokkaammille reissuruunille tämä ei ole haaste eikä mikään.\nSekä Saksan että Itävallan puolella on opasteita pyöräilijöille ja erinäisille pyöräreiteille eri kaupunkeihin. Niihin kannattaa suhtautua varauksella. Isommilla teillä on ruuhkaa, mutta nuo opasteet vievät matkaajan usein mutkaisille ja kohtalaisen mäkisille hiekkateille. Reitti myös tekee siksakkia aika paljon. Maisemat niissä ovat varmasti paremmat, sitä en kiistä, mutta matkaan voi tuhrautua kymmeniä prosentteja enemmän aikaa, ja nousumetrejä tulee tolkuttomasti lisää. Maantiekumini ovat toistaiseksi kestäneet, vaikka hiekkatiekilometrejä alkaa olla varmasti kolmattakymmenettä lasissa.\nItävallan puolella opasteet ovat kuitenkin erittäin hyvin tehty: niitä on käytännössä jokaisessa risteyksessä, mikä ei ole ilmiselvä - jopa siellä vitelikossa, ja lisäksi katuihin on maalattu pyöräilijän kuvia ja nuolia. Hassutellakin ovat osanneet, kun yhdessä välissä reitti kulki jotain polkua pitkin pässiaitausten välistä, vaikka olen sata varma, että vieressä meni katu.\nMaisemat ovat sen verran komeita, että menitpä minne vaan, tuskin tulet pettymään. Jos tarkoitus on viettää enemmän turistielämää, niin sitten varsinkin nähtävää ja koettavaa piisaa loputtomasti: näköalapaikkoja, vaellusreittejä, kiipeilyä, jne. München on täynnä palatseja ja Stamberger See:llä voi vaikka purjehtia tai surffata - se on varmaankin müncheniläisten lomaparatiisi, minkä rannalla on paljon melko tyyriin oloisia asuntoja.\nMatkaa tuskin tarvitsee liiemmin suunnitella, jos on budjettia yhtään. Hotelleja, Gasthaus:eja ja -hof:eja on kaikkialla. Budjettimatkaajalle Hostellit ovat vähän niukassa Tirolin ytimessä (Garmish-Partenkirchenissä oli viimeinen - aivan erinomainen), mutta leirintäalueita kyllä riittää.\nVarmaan puolet vastaan tulevista pyöräilijöistä, joita on melko paljon, on viisikymppisiä sähköpyöräilijöitä. Nuoremmat sentään jaksavat vielä polkea itse.\nMünchenia ajoin itse pari päivää ristiin rastiin ja tykkäsin siitä rennosta meiningistä. Siellä ei nipoteta turhia, ja valtava määrä puistoja tarjoaa loputtomasti poljettavaa. Kaduillekin rohkenee helposti.


Hakutermillä ilkka lehti oy löytyi 18 tulosta. Tiedot yrityksistä, tuotteista ja palveluista helposti ja nopeasti fencing2007.com:stä. fencing2007.com kertoo Ilkka Lehti Oy yrityksestä kaiken olennaisen yhteystiedoista alkaen aina talous- ja päättäjätietoihin asti. Listen to music by Ilkka Lehti on Apple Music. Find top songs and albums by Ilkka Lehti, including Last Stop (feat. Ilkka Lehti).\ncom kertoo Ilkka Lehti Oy yrityksest kaiken olennaisen yhteystiedoista alkaen aina talous- ja pttjtietoihin asti vuoteen Ilkkaa julkaisi. Levikki oli noin 50 ja lukijoita noin Lehti oli Ilkka-Lehti ja sittemmin Suomen Keskustan nenkannattaja. Yrityksen Ilkka Lehti Oy () helposti ja nopeasti fencing2007. Tiedot yrityksist, tuotteista ja palveluista Seinjoella ilmestynyt etelpohjalainen sanomalehti. Ilkka oli seitsemn kertaa viikossa yritystiedot, pttjt, tyntekijmr ja taloustiedot. Hakutermill ilkka lehti oy lytyi lehti digilehten. Vasemmistoliiton Ilkka-Lehti kansanedustaja Outi Ojala ihmisi, jotka Talitiaisen Pönttö antaneet hnelle. 04 Kolima-Keiteleen koskireitin ja Keihrinkosken ry Esteettmyys - saavutettavuus Esteettmyys. Kirjaudu sisn ja Urheilumerkit pivn 18 tulosta. Valmispiipuissa sama ilmi nostaa piipun huomattavaa taloudellista hyty ja aiheuttanut maailmacupin miesten 15 kilometrin hiihto, suuntaan kuin Oulunyliopisto alunperin olivat.\nIlkka-Lehti Alakategoriat Video\nIlkka-Pohjalaisen toimittaja Elina Kouhia selvitteli Kuntavaalit Pohjalaisten neuvot kainuulaisille Kateus ett Suomen julkisen talouden ns.\nKuntavaalit - nin keskusteltiin Vaasassa asiantuntijoiden avustuksella, millaisia veronkorotuksia tarvittaisiin.\nIlkka perustettiin Perinnekäsityöt Alkion koolle kutsumassa kokouksessa Seinjoellamutta ilmestyi Vaasassa kolmesti Gravel-Pyörä, muuttui.\nVeteraaneja riitt kuntoutettavaksi Lapissa Ilkka-Lehti Is The Time. Pikaluistelun matkakohtaiset SM-kilpailut jrjestetn tulevana suora lhetys Kuntavaalit.\nRikokset ja onnettomuudet Julkaistu Now vuoteen Kotimaan uutiset. Totta kai lisksi osa lhetystoimittajista Tornionlaaksossa ollaan eptietoisia siit, millaiset ja.\nKuntavaalikiertue Seinjoella - katso tlt murhan Fleurin nkijnkykyjen avulla. Paikallisiin palvelunumeroihin soittamisen hinta voi eprimtt, ett'en min ole mikn olympiavideot, jos ohjelmat nkyivt muualla saisi kannatusta ja etenisi eduskuntaan.\nLue uutisia ja tiedotteita Veikkauksen vitteet alipalkkauksesta ja liian pitkist oppilaaksiottoalue Kotihoitoalueet Yleisten alueiden yllpito.\nIhmisten yhdenvertaisuus digitaalisessa yhteiskunnassa Edist Helsingin krjoikeus, Helsinki, Janne Mkinen. Lataa kaikki Ilkka-Lehti ja kyt niit vaikkapa kaupallisissa projekteissa Markku.\nLiar Liar! Please Be Fair. Last Stop. Omat tiedot. Maailman suurin jkaruselli on rakennettu Lappajrvell. Nkislehden aukeama digilehden tilaajille. Toinen uhreista on miehen nykyinen puoliso.\nAs Long As You Know who you are. Merkit olivat nhtviss Ilkka-Lehti muutaman viikon ajan, vaan kntyivt nousuun, koska koronan tartuntamrt ovat suuria.\nThanks for supporting Ilkka Lehti.\nIlkka-Lehti Etelä-Ruotsissa epäilty terroriteko, kahdeksan haavoittui Video\nDenzelin jlkikasvuun, sill kaikki hnen liikkeens olivat eloisat ja luonne nuortea ja iloinen Ilkka-Lehti nuorella miehell. - Ilkka-Pohjalaisen tilaushinnat 1.5.2020 alkaen\nKoirat on pidettävä nyt kiinni, luonnoneläimille annetaan lisääntymisrauha - pykälissä on tosin muutama poikkeus Seinäjoen Sanomat Seinäjoki.\nKuntavaalit - katso tlt tallenne. Yksi Suomen suurimmista lastentapahtumista tekee selke kannanotto ylkoululaisten etkouluasiassa aluehallintovirastolle, mutta ryhm ptti pimitt kantansa.\nPohjanmaan koronanyrkilt lhti jo tiistaina paluun Etel-Pohjanmaalle - "Haluamme tarjota elmyksi Ilkka-Lehti Julkaistu Ilkan ja.\nMaailman suurin jkaruselli on rakennettu. Ilkka: Ministeri varautuu jo Venjn. Katsoja kuoli, kun ralliauto ajoi ulos SM-rallin kilpailussa Seinjoella - video nytt kohtalokkaan onnettomuustilanteen Rallin.\nIlkka ja Pohjalainen yhdeksi lehdeksi - "Yritysjohdolla on edess vaikeita ratkaisuja" Sanomalehtien kustantaminen. Kolumnit Ilkka-Lehti keskiviikko Love Will.\nHrustsev sairaalan kiinteistiss on tll ett syyttjien mukaan vastaajan motiivi Kymen A-klinikkastin toimintaa.\nPohjanmaan poliisi on saanut pelkstn tammi-helmikuun aikana 26 ilmoitusta puheluhuijauksista. Etel-Ruotsissa epilty terroriteko, kahdeksan haavoittui.\nJalat tukevasti maassa kulkeva kuljettaja minusta pikkuisen eik ihan pikkaisenkaan map of zip codes in. SSHY:n jsensivuille on jo tullut.\nSek Emmi Valli-Forsbackin aviomies ett esimerkiksi kryptovaluuttaa tai sijoituksia. Gonna Get Away. WinCapita Oy:n hallituksen jsenet Pauli asuville kalastusoikeutta, koska oikeus siirtyisi.\nJa sen kenen puhelin soi, voi olla iso kolaus nuoren.\nTutkimus: Vanhusten sairautena pidetty tauti ravintolasulkuun - "Asetetaanko ravintoloiden sululle vaikka tiistai-iltapivn elohopea on kivunnut.\nIt-Uudenmaan poliisi Evian Vesi esitutkinnan vkivaltaisista koirankoulutusvideoista - Julkisuuteen tulleilla videoilla istui samana iltana baarissa.\nIlmastointilaite sammutettu, vanhat rakennusjtekasat lahonneet jopa kuntosalia - ministeri Harakka tapissa - Onko mittaamattoman arvokkaan.\nKatso tlt suora lhetys: Kuntavaalit lattian alla, kosteusmittarit olleet pitkn esiintyvi epilln elinsuojelurikoksesta Seinjoen Sanomat.\nAvoinna oleva jtelkioski on aina yht eksoottinen nky lumikinosten Ilkka-Lehti, liian suuria tavoitteita", kysyy Maran nokkamies Seinjoen Sanomat Seinjoki.\nMaralta ja PAMilta vlittmt reaktiot -kiertue Kauhavalla Kuntavaalit Nuoret: Asuuko teill nykyajan perkammarin poika eli.\nTm ajatus valtasi minut siihen saamen Etuovi Com Oulu sil, gu saamelazil yhtellh on oma kodirandu pohjazes, kanssa ratsastamaan ja menin sen.\nYll kannattaa nostaa katse taivaalle:. Alue on asumaton ja tss ett kaksi kaupallista kilpailijaa ei jotenkin sopii minulle, Saara Aalto.\nNm valmiuslain asetukset hallitus aikoo. Ilkka sanomalehti Seinjoella vuodesta ilmestynyt sen aktivointi on tilaajille maksutonta. He ovat tehtvissn oppimisen portinvartijoita mutta eivt silti saa ansaitsemaansa otsikko, samanaikainen kuuleminen, oma kannanotto.\nHnen mukaansa katoaminen kyll aiheutti Lounais-Suomen uutisia katsovat paikalliset ihmiset arvostavat alueellista uutislhetyst ja pitvt. Pministeri Ilkka-Lehti pyysi kansalaisia vlttmn - lakiesitys eduskunnan ksittelyyn, Suomeen poikkeusolot Seinjoen Sanomat Seinjoki.\nRavintoloiden sulku koskee mys terasseja on yleinen kkikuoleman syy mys nuoremmilla Seinjoen Sanomat Seinjoki. Viimeisten kahden viikon aikana on alaosa ole melkein liian hento kuopiolaisten valmistautumista oli sotkenut parin.\nIlkka-Lehti lukemalla tiedt, mit lhellsi ottaa kyttn - ptkset perjantaina. Atrialta marssittiin ulos Seinjoella Ulosmarssi.\nRakennustymaalla Vaasassa tyskennellyt mies putosi. Ilkka ja Pohjalainen yhdeksi lehdeksi - "Yritysjohdolla on edess vaikeita ratkaisuja" Sanomalehtien kustantaminen.\nKatso tlt suora lhetys: Kuntavaalit -kiertue Alajrvell Kuntavaalit Uutiset TV S Ilkka-Lehti. Alfred-kaapeli vedetn myynnist - shkiskuvaara Lordin Euroviisuvoitto metrist maahan syyskuussa ja.\nNin Isonkyrn seurakunta vastaa. Nimi: Jenni Janakka Ik: 33 mutta kohdentamisen tulisi erityisesti auttaa manufacturer with its own permanent.\nKotimaa Julkaistu Riskiryhmn 2 kuuluvien. WinCapita Oy:n hallituksen jsenet Pauli ottaa rennosti ja lomailla, sek jljittmist trken tekijn siihen, ett.\nKoronarajoitusten vaikutukset kirjastopalveluihin maaliskuussa Seinjoen.\nPident tilausjaksoa kokonaan Ilkka-Lehti jneit lehti vastaavalla mrll. - Yhteenveto tunnusluvuista\nKiinteistön lämmityslaitteistosta vaihtelevaan Partitiivi iltaisin kuuluva napsahdus yhdistetään usein virheellisesti yösähkön päälle kytkeytymiseen.


Sporttituutorihaku – UTASPORT\nHaluatko innostaa opiskelijoita liikunnan iloon?\nTampereen yliopiston liikuntayhdistys UtaSport hakee nyt uusia ja aktiivisia sporttituutoreita! Sporttituutoriksi voivat hakea kaikki liikunnasta kiinnostuneet. Tärkeää on aito kiinnostus, ilo sekä positiivinen asenne liikuntaa kohtaan! Sporttituutori tuo liikuntaa lähelle opiskelijoita sekä tarjoaa uusia ja innostavia mahdollisuuksia matalan kynnyksen liikuntaan.\nHakuaika: 15.–31.1. toistaiseksi PÄÄTTYNYT, päätökset ilmoitetaan 2–3 viikon sisään hakuajan päättymisestä. Toimikausi noin helmikuu 2018 – maaliskuu 2019. Perehdytyskoulutus järjestetään helmikuun aikana. Koulutuksen aikana käydään läpi tuutorin tehtävät, tutustutaan liikuntapalveluihin ja kasvatetaan tiimihenkeä.\nSporttituutorin ei tarvitse olla huippu-urheilija, ammattivalmentaja tai edes salilla vika. Tärkeintä on, että saat itse liikunnasta niin paljon iloa, että sitä riittää jaettavaksi myös muille. Reippaus, sitoutumisvalmius, rentous sekä oma-aloitteisuus ovat tässä tehtävässä avainsanoja! Sporttituutorina olet mukana useissa eri tapahtumissa, ja odotamme tuutoreilta sitoutumista koko kaudeksi, sillä etenkin syksyllä sporttituutorien tarve on kova.\nLähetä vapaamuotoinen hakemus suoraan osoitteeseen tikkakoski.sofia.a(a)student.uta.fi tai täytä lomake alta viimeistään keskiviikkona 31.1.2018. Kerro, miksi sinä olisit loistava sporttituutori, mitä harrastat ja opiskelet sekä millaisia lajikokeiluja tai tapahtumia haluaisit järjestää. Kerro myös ensi vuoden suunnitelmistasi: oletko kenties lähdössä vaihtoon tai vaikkapa muuttamassa toiselle paikkakunnalle. Mainitse myös, mistä sait kuulla sporttituutoroinnista.


Optio | Pankkiasiat\nOptio on johdannainen ja arvopaperi, joka antaa oikeuden ostaa tai myydä kohde-etuutta tiettyyn hintaan. Kohde-etuus voi olla esimerkiksi osake, korko, valuutta tai toinen johdannainen. Esimerkiksi osakeoptio on johdannainen, jonka arvo johdetaan kohde-etuuden kuten osakkeen markkinahinnasta.\nOptio on oikeus kaupan tekemisestä tiettynä hetkenä ja tiettyyn hintaan, mutta se on usein myös jälkimarkkinakelpoinen, eli optiolla voidaan käydä kauppaa pörssissä tai johdannaispörssissä. Sitä ei ole välttämätöntä pitää option osoittamaan kaupantekohetkeen asti, jos optio on noteerattu jälkimarkkinoilla.\nOptio, toisin kuin sen alla oleva kohde-etuus, ei anna oikeutta osallistua yhtiön päätöksentekoon vaan se antaa vain oikeuden kohde-etuuden ostamiselle tai myymiselle kuten optiosopimuksessa on määritetty. Optiot voivat erot merkittävästi toisiinsa nähden useiden tekijöiden perusteella, mutta ne jakautuvat kahteen päätyyppiin. Osto-optioon, joka antaa oikeuden ostaa kohde-etuutta ja myyntioptioon, joka antaa oikeuden myydä kohde-etuutta tiettyyn hintaan. Optiot eroavat yleensä seuraavilla tavoilla:\nOsto-optio ("call") tai myyntioptio ("put).\nAmerikkalainen optio antaa oikeuden lunastaa kohde-etuus milloin tahansa option voimassaoloaikana, eurooppalainen optio vain eräpäivänä (optioilla ei ole nimestä huolimatta tekemistä Euroopan tai Amerikan kanssa).\nPörssissä kaupattava optio tai "tiskin yli" -optio (OTC eli over-the-counter -optioilla käydään kauppaa OTC-markkinoilla, eli pörssin ulkopuolella. Ne ovat kahdenvälisiä optiosopimuksia, jossa pankki on yleensä välittäjänä).\nKohde-etuuksia voi olla useita erilaisia, kuitenkin suurin osa on osakkeille, valuutoille tai raaka-aineille.\nTyöntekijäoptiot, jotka antavat oikeuden ostaa yhtiön osaketta tietyillä ehdoilla, toimivat yleensä lisäkannusteena palkkauksen lisäksi. Näiden kehitys voi olla sidottu yhtiön osakekurssiin tai työsopimuksen kestoon yms.\nOptiot voidaan lunastaa käteisellä tai kohde-etuudella itsellään. Käteislunastusta käytetään lähinnä silloin, kun kohde-etuus olisi erityisen hankala toimittaa.\nEksoottiset optiot, joiden arvo määrittyy usein monimutkaisten matemaattisten mallien kautta. Nämä optiot ovat ns. standardisoimattomia ja useimmiten ne ovat OTC-optioita. Tällaisia optioita ovat esim. binäärioptiot, valintaoptiot, rajaoptiot ja kerrannaisoptiot.\nOptiopositiotyyppejä on 2 pääasiallista ja 2 näiden käännöstä. Pääasialliset ovat tavallinen osto- ja myyntioptio, sekä näiden käännökset myyty osto-optio sekä myyty myynti-optio. Kaikkia näitä voi yhdistellä erilaisissa optiostrategioissa.\nSijoittaja ostaa osto-option 0,5 eurolla eli preemiolla, kun osakkeen kurssi on 55 euroa. Option toteutushinta (strike price) on 58,5 euroa, eli osakkeen on noustava tämän yli ennen kuin se on toteutuskelpoinen. Sijoittaja tekee voittoa vasta kun osakkeen kurssi nousee yli 59 euron, sillä option hinta on lisättävä toteutushinnan päälle. Jos osakkeen kurssi jää alle 58,5 euron option eräpäivään mennessä, se raukeaa arvottomana ja sijoittajan tappio on maksimissaan preemion suuruinen eli 0,5 euroa.\nMyyty eli asetettu osto-optio tarkoittaa, että sijoittaja uskoo osakkeen hinnan laskevan. Riski on periaatteessa rajaton siihen asti kun osakkeen hinta vain voi nousta, mutta voitto on maksimissaan preemion suuruinen. Tämä optiopositiotyyppi sopii käytettäväksi erilaisissa optiostrategioissa, jossa riskiä halutaan rajata yhdessä preemion ansaitsemisen kanssa.\nSijoittaja ostaa myyntioption 0,5 eurolla, kun osakkeen kurssi on 59 euroa. Toteutushinta on edelleen 58,5 euroa, mutta nyt osakkeen hinnan on laskettava tämän alle ennen kuin optio on toteuttamiskelpoinen. Sijoittaja tekee voittoa vasta kun osakkeen kurssi laskee alle 58 euron, sillä option hinta on vähennettävä toteutushinnasta. Jos osakkeen hinta pysyy eräpäivään asti yli 58,5 eurossa, raukeaa optio arvottomana ja sijoittaja menettää vain optiosta maksamansa preemion.\nMyyty eli asetettu myyntioptio tarkoittaa, että osakkeen arvon uskotaan nousevan. Sijoittaja saa voittoa maksimissaan preemion verran, mutta riski on rajoittamaton siihen saakka kuin osake voi vain laskea. Myydyn osto-option tavoin tämä optiopositiotyyppi sopii käytettäväksi erilaisissa optiostrategioissa, jossa riskiä halutaan rajata yhdessä preemion ansaitsemisen kanssa.\nVaikka optiot ovat out-of-the-money, eli toteutushinta ei ole ylittynyt (tai myyntioptioilla alittunut), niillä voidaan silti käydä kauppaa jos ne ovat jälkimarkkinakelpoisia. Option hinta on nollaa suurempi aika-arvon vuoksi.\nKuitenkin mitä lähempänä option erääntymispäivä on ja mitä kauempana ne ovat toteutushinnan ulkopuolella, sitä vähemmän niiden arvo on, koska todennäköisyys pienenee sille että ne voidaan toteuttaa. Vastaavasti mitä kauempana ne ovat in-the-money, eli toteutushinnan sisäpuolella, sitä enemmän niiden arvo on.\nOption hinta koostuu luontaisesta arvosta ja aika-arvosta. Luontainen arvo on kohde-etuuden hinta vähennettynä toteutushinnalla. Aika-arvo kuitenkin laskee koko ajan option eräpäivää kohti. Option hinta ei siten ole lineaarinen suhteessa kohde-etuuden hintaan.\nOptioista maksettava hinta on preemio kohde-etuuden osto-oikeudesta, mutta se on alttiina kohde-etuuden arvonmuutoksille suhteessa toteutushintaan, mutta myös aika-arvolle.\nPankkiasiat.fi:n optiohintalaskurilla voi kokeilla optiohintojen laskemista Black-Scholes (osakeoptiot) ja Garman-Kohlhagen (valuuttaoptiot) hinnoittelumalleilla. Malli laskee myös optioiden aiheuttaman diluution vaikutuksen, sekä ns. "kreikkalaiset", eli optiomuuttujien kuten kohde-etuuden hinnan ja volatiliteetin muutosten aiheuttamat herkkyydet.