Poikkihallinnollinen perhe- ja lähisuhdeväkivallan - PDF\nPoikkihallinnollinen perhe- ja lähisuhdeväkivallan\nDownload "Poikkihallinnollinen perhe- ja lähisuhdeväkivallan"\n1 Poikkihallinnollinen perhe- ja lähisuhdeväkivallan ehkäisyn toimenpideohjelma\n3 Sisällys ALKUSANAT 4 1. PERHE- JA LÄHISUHDEVÄKIVALTA Perhe- ja lähisuhdeväkivalta ilmiönä Perhe- ja lähisuhdeväkivallan muotoja Lapsiin kohdistuva väkivalta Vammaisiin kohdistuva väkivalta Ikääntyneisiin kohdistuva väkivalta Maahanmuuttajiin kohdistuva väkivalta Kunniaväkivalta Ympärileikkaus VÄKIVALLAN OSAPUOLET ASIAKKAINA Lapsi asiakkaana Aikuinen asiakkaana Väkivallan tekijä asiakkaana VIRANOMAISEN TOIMINTA OHJAAVAT KESKEISET PERIAATTEET Salassapitosäännökset Dokumentointi Lastensuojeluilmoitus POLIISIN JA TURVAKODIN TEHTÄVÄT PERHE- JA LÄHISUHDEVÄKIVALTA- TILANTEISSA Poliisin toiminta lähisuhdeväkivallan estämisessä ja vähentämisessä Rikosten sovittelu Lähestymiskielto Väkivaltatyöskentely turvakodissa KERAVAN KAUPUNGIN TOIMIJOIDEN TOIMINTAMALLIT Lasten- ja äitiysneuvolapalvelut Terveyskeskuksen päivystys ja vastaanotot 22 Toimintaohje perhe- ja lähisuhdeväkivaltatilanteessa Varhaiskasvatus ja koulut 24 Perhe- ja lähisuhdeväkivallan toimintamalli varhaiskasvatuksessa havainto lapsesta lähtöisin 25 Perhe- ja lähisuhdeväkivallan toimintamalli varhaiskasvatuksessa havainto vanhemmasta lähtöisin 26 Koulu ja oppilashuolto Perheneuvola Nuorisopalvelut Aikuissosiaalityö Lastensuojelu 32 Lastensuojelun avohuolto Kotihoito Mielenterveys- ja päihdeyksikkö Keravan seurakunnan ehkäisytyö 6. TYÖRYHMÄN ESITYKSET JATKOTYÖLLE 37 LÄHTEET 38 LIITTEET Liite 1 Väkivallan puheeksi ottaminen 40 Liite 2 Väkivallan vaarallisuuden arviointilomake 43 Liite 3 Henkilökohtainen turvasuunnitelma 44 Liite 4 Lomake parisuhdeväkivallan seulontaan äitiys- ja lastenneuvolassa 45 Liite 5 Lastensuojeluilmoitus 46 Liite 6 Pahoinpitely- ja kehonkartta (PAKE) 50 Liite 7 Mistä tietoa 51 3\n4 Alkusanat Väkivallasta aiheutuu yhteiskunnalle, yksilölle ja perheelle terveydellisiä ja sosiaalisia haittoja sekä taloudellisia kustannuksia. Sosiaali- ja terveysministeriön selvityksen mukaan (Tunnista, turvaa ja toimi, 2008) naista joutuu vuosittain puolisonsa fyysisen tai seksuaalisen väkivallan tai sillä uhkailun kohteeksi. Keravalla kirjattiin vuonna 2012 yhteensä 190 tehtävää poliisille, joissa oli nimikkeenä kotihälytys. Määrässä on pienoista lisäystä vuoteen 2011, jolloin vastaavia tehtäviä kirjattiin 184. Lähisuhde- ja perheväkivalta loukkaa ihmisoikeuksia ja vaarantaa terveyttä, tasa-arvoa, väestön turvallisuutta ja hyvinvointia. Lähisuhde- ja perheväkivalta jää usein helposti havaitsematta. Sekä uhrin että tekijän häpeä ja pelko estävät usein kertomasta perheessä tapahtuvasta väkivallasta ja sen vuoksi on vaikea hakea apua tilanteeseen. Lähisuhdeväkivalta on rikos, jonka uhreja ovat sekä kokija, näkijä ja tekijä. Se on rikos, jonka traumatisoivia seurauksia kannetaan läpi elämän. Väkivallan tunnistaminen ja siihen puuttuminen on epävarmaa ja puuttumisen kynnykset vaihtelevat palvelujen välillä. Auttajilla tulee olla valmiuksia lähteä mm. asiakkaan kotiin, työpaikalle, sinne minne tarve vaatii. Työntekijän rooli on asiakkaan rinnalla työskentelyä, joten työn tekijällä tulisi olla koulutuksen tuomaa tietoa, taitoa ja varmuutta toimiessaan asiakkaan parhaaksi. Auttaja ottaa prosessiin mukaan asiakkaan tavanomaisen sosiaalisen verkoston ja viranomaisia sillä ajatuksella, että kaikki verkostot ovat potentiaalisesti auttavia. Suunniteltu ja hyvä verkostoterapeuttinen toimenpide sisältää ajatuksen mahdollisimman nopeasta palaamisesta tavanomaiseen päiväjärjestykseen ja ottaa huomioon jatkuvuuden. (Ojuri ) Lähisuhdeväkivalta voi tulla esille kaikissa kunnan peruspalveluiden työyksiköissä. Väkivallasta aiheutuvien ongelmien hoitamiseen tarvitaan erityisosaamista. Tietoa tarvitsevat mm. poliklinikoiden työntekijät, neuvolatyöntekijät, sosiaalityöntekijät, perheneuvoloiden, turvakotien, kotihoidon, päihdetyön ja mielenterveystyön työntekijät. Väkivallan kohtaaminen, tunnistaminen ja auttamistyö edellyttävät työntekijältä rohkeutta puuttua ja ottaa asia puheeksi. Se edellyttää tietoa väkivaltailmiön moniulotteisuudesta. Perhe- ja lähisuhdeväkivalta herättää usein myös työntekijässä voimakkaita ja ristiriitaisia tunteita. Lisäksi tarvitaan toimintaohjeita puuttumisen tueksi. Toimintaohjeet eivät kuitenkaan yksinään riitä väkivallan tunnistamisessa, puuttumisessa ja auttamistyössä. Tarvitaan asiaan sitoutunutta työyhteisöä, vastuuhenkilöitä ja moniammatillista verkostoa, 4\n5 jotka ovat perehtyneet huolella väkivaltatyön erityispiirteisiin WHO:n raportissa, Väkivalta ja terveys maailmassa 2005, käsitellään suosituksia joiden tavoitteena on käynnistää väkivallan vastaista toimintaa. Päämäärän saavuttamisen edellytyksenä on monien eri sektorien mukaantulo. Väkivallan katkaisukeinojen tehostaminen, moniammatillinen yhteistyö ja väkivallan ehkäisyn ohjeistaminen ovat hyväksi koettuja menetelmiä väkivaltatilanteiden hoitamiseen. Asiakastyössä laadun ja työn kehittäminen ovat katkaisukeinojen tehostamista. Ennen kaikkea väkivallan ennaltaehkäisyyn tulisi myös kohdentaa enemmän moniammatillisen verkoston voimavaroja. Sosiaali- ja terveysministeriö on suositellut kaikkiin kuntiin perustettavaksi työryhmän luomaan selkeitä toimintamalleja ja tukemaan ammattihenkilöiden osaamista lähisuhdeväkivallan ennaltaehkäisyyn, tunnistamisen ja puuttumiseen. Keravalla nimettiin työryhmä, jonka tehtävänä oli laatia Lähisuhdeväkivallan ehkäisyn toimintamalli. Työryhmään valittiin jäsenet sosiaali- ja terveystoimen eri yksiköistä, kaupungin turvallisuuspäällikkö sekä poliisin edustaja. Työryhmän tavoitteena oli kartoittaa olemassa olevat käytännöt ja niissä ilmenevät puutteet sekä tehdä ehdotuksia toimivampien työkäytäntöjen luomiseksi. Tavoitteena oli luoda yhteinen toimintamalli sekä vastuun ja tehtävien jakaminen eri toimijoiden kesken. Keravan eri toimipisteet ovat laatineet omissa työpisteissään toimintamallit väkivaltatilanteisiin puuttumiseen. Ne on koottu yhteen toimintaohjeessa. Lisäksi tässä ohjeessa on kirjattuna yhteiset toimintatavat väkivallan uhrin tai tekijän kohtaamiseen sekä esitys tarvittavista jatkotoimenpiteistä. Keravalla Maarit Sulavuori sosiaalijohtaja Hanna Mikkonen sosiaalityöntekijä lastensuojelu Eija Nukarinen sairaanhoitaja terveyspalvelut Pasi Hyyryläinen rikosylikonstaapeli Keski-Uudenmaan poliisilaitos Ritva Toivio aikuispalveluiden päällikkö Kaarina Leinonen sosiaalityöntekijä sosiaalipäivystys Jarmo Leskinen turvallisuuspäällikkö 5\n6 1. Perhe- ja lähisuhdeväkivalta 1.1 Perhe- ja lähisuhdeväkivalta ilmiönä 1.2 Perhe- ja lähisuhdeväkivallan muotoja Perhe- ja lähisuhdeväkivalta tarkoittaa perheessä ja lähisuhteissa ilmenevää väkivaltaa. Väkivalta voi kohdistua lapsiin, aikuisiin ja / tai vanhuksiin. Väkivallan tekijä voi olla mies, nainen tai lapsi. Mitä vakavammasta fyysisestä väkivallasta puhutaan, sitä useammin se on miesten väkivaltaa naisia kohtaan. Lapset voivat kohdata väkivaltaa molempien vanhempiensa taholta. Parisuhteessa ilmenevä väkivalta lisää myös lapsiin kohdistuvan väkivallan riskiä. Perhe- ja lähisuhdeväkivallalla on taipumus toistua ja usein myös pahentua. Toistuessaan väkivalta alkaa tuntua normaalilta ja siitä voi tulla käyttäytymismalli, joka siirtyy sukupolvelta toiselle. Uhreja eivät ole ainoastaan ne, jotka joutuvat kohteeksi, vaan myös heidän läheiset, jotka joutuvat näkemään, kuulemaan tai kokemaan traumaattista kohtelua. Väkivalta perheessä on ilmiö, jonka vaikutukset niin väkivallan uhrin, käyttäjän kuin todistajankin osalta ovat haitallisia ja pitkäkestoisia. Siihen liittyy paljon häpeää, salailua ja vaikenemista. Fyysinen väkivalta voi olla mm. lyömistä, potkimista, raapimista, tönimistä, hiuksista repimistä, ihon polttamista, viiltelyä, puukottamista, ampumista tai kuristamista. Se voi olla kovakouraista käsittelyä, ylilääkitsemistä tai lääkkeettä jättämistä. Fyysistä väkivaltaa on myös hoidon laiminlyönti, mikä voi ilmetä pukeutumisen ja henkilökohtaisen hygienian laiminlyöntinä tai ruuan ja juoman puuttumisena. Fyysistä väkivaltaa on myös pakkokeinojen käyttäminen, kuten vapaudenriisto, pakkosyöttäminen ja -juottaminen tai kiinnisitominen. (Perttu. 1999, 13.) Henkinen ja emotionaalinen väkivalta voi olla monimuotoista toimintaa, joka heikentää ihmisen itsetuntoa, mm. pelottelun, uhkaamisen, kiusaamisen, nöyryyttämisen, tiukan kontrolloinnin ja äärimmäisen mustasukkaisuuden kautta. Henkistä väkivaltaa on esimerkiksi puolison verbaalinen alistaminen ja julkinen nolaaminen, sosiaalinen eristäminen ystävistä tai sukulaisista, mielipiteiden ilmaisun tai pukeutumisen kontrollointi, vapaan liikkumisen kontrollointi, seksuaalisuuteen liittyvä psyykkinen alistaminen tai fyysisellä väkivallalla uhkaaminen. Henkinen väkivalta voi tapahtua joko teoin, sanoin, elein tai ilmein.. Myös itsemurhalla tai tappamisella uhkaaminen ovat henkistä väkivaltaa, uhkaukset voivat kohdistua itseen, uhriin, sukulaisiin, lapsiin tai lemmikkieläimiin. (Huhtatalo, Kuhanen, Pyykkö 2003, 11) 6\n7 Seksuaalinen väkivalta voi käsittää kaikki henkilöön kohdistuvat seksuaaliset toiminnot, joihin hän ei ole suostunut tai jota hän ei ymmärrä. Se voi olla seksuaalista koskettelua, häirintää sekä kipua ja nöyryytystä tuottavaa toimintaa tai pornografian käyttämistä tai sille altistamista ilman toisen suostumusta. Väkivalta voi olla myös rituaalista ja rituaaleihin liittyvää (Perttu 1999, 13). Taloudellinen tai uskonnollinen väkivalta voi olla erimuotoista kontrollointia ja hyväksikäyttöä, jossa läheistä kontrolloidaan ja estetään saamasta varojaan tai rahojaan käyttöönsä. Se voi ilmentyä petkuttamisena, rahattomana pitämisenä, varojen tai omaisuuden väärinkäyttämisenä tai jopa rahojen varastamisena. Taloudellista hyväksikäyttöä on omaisuuden tai kodin myymiseen painostaminen ja pakottaminen, testamentin muutoksiin tai tekemiseen pakottaminen sekä taloudellisia asioita hoitavan edunvalvojan aseman väärinkäyttäminen. (Perttu1999,14 15.). Uskonnollista väkivaltaa voi olla uskoon pakottaminen, hengellisyyteen alistaminen tai toisen vakaumuksen mitätöinti. Hoidon laiminlyönti voi olla sekä fyysistä että emotionaalista. Se voi ilmetä pukeutumisen ja henkilökohtaisen hygienian laiminlyöntinä tai ruuan ja juoman puuttumisena. Se voi olla sosiaalisista kontakteista eristämistä ja tarvittavien apuvälineiden puuttumisena. (Perttu 1999, 15.) 1.3 Lapsiin kohdistuva väkivalta Lasten oikeuksien sopimuksen mukaan alle 18-vuotiaita lapsia tulee suojella kaikelta väkivallalta, välinpitämättömältä kohtelulta ja hyväksikäytöltä. Keskeinen lähtökohta on se, että lapsiin kohdistuva väkivalta eli lasten kaltoinkohtelu tunnustetaan, tunnistetaan riskitekijät, oireet ja puututaan asiaan. Vauvan hädän ja kärsimyksen näkeminen on tuskallista. Se voi herättää niin voimakkaita tunteita, että läheiset ja ammattilaiset kieltävät näkemänsä. Epäily kaltoinkohtelusta ja sen tunnistaminen on samalla asiaan puuttumista ja siihen reagointi kuuluu jokaisen lapsia kohtaavan ammattilaisen työhön. Lasten kaltoinkohtelu käsitettä käytetään lapsiin ja nuoriin kohdistuvasta väkivallasta. Kaltoinkohtelu on eräänlainen yläkäsite, joka kattaa lapseen kohdistuvan negatiivisen tekemisen tai tekemättä jättämisen muodot. Lasten kaltoinkohtelua on fyysinen pahoinpitely, psyykkinen pahoinpitely, seksuaalinen hyväksikäyttö ja laiminlyönti, johon aina liittyy lapsen kehitystarpeisiin vastaamatta jättäminen (emotionaalinen, fyysinen, kognitiivinen ja sosiaalinen laiminlyönti) Kaltoinkohtelun eri muodot esiintyvät usein yhtä aikaa, ja parisuhdeväkivallalla ja lasten kaltoinkohtelulla on voimakas yhteys. Fyysinen kaltoinkohtelu tarkoittaa toimintaa, jonka seurauksena lapsille aiheutuu kipua sekä tilapäisiä tai pysyviä fyysisen toiminnan vaikeuksia. Näitä ovat esim. mustelmat, palovammat, pään vammat, murtumat, suun alueen ja hampaiden vauriot, sisäiset vammat ja viiltelyhaavat. Seurauksena voi olla jopa lapsen kuolema. Fyysinen pahoinpitelyä ovat esim. lyöminen, potkiminen, tupakalla polttaminen, hiuksista repiminen, kuristaminen ja vauvan ravistelu. Munchausenin syndrooma on erityisen fyysisen väkivallan muoto, jossa useimmiten äiti aiheuttaa lapselle tahallaan oireen, joka vaatii sairaalahoitoa. Kemiallinen väkivalta on myös fyysistä pahoinpitelyä. Eli lapselle annetaan rauhoittavia lääkkeitä tai päihteitä, jotta lapsi nukkuisi tai rauhoittuisi, tai jätetään antamatta lapselle hänen tarvitsemaa ruokavaliota tai lääkkeitä. Psyykkinen pahoinpitely tarkoittaa pelottavaa uhkaamista, naurunalaiseksi tekemistä, nöyryyttämistä, nimittelyä, haukkumista, vähättelyä ja muuta lapseen kohdistuvaa psykologista uhkaa siinä määrin, että lapsen henkinen hyvinvointi ja kehitys vaarantuvat. Ruumiilliseen kuritukseen ja muuhun fyysiseen väkivaltaan liittyy aina psyykkinen pahoinpitely. Sitä sisältyy aina seksuaaliseen hyväksikäyttöön ja laiminlyöntiin. Lasten hoidon laiminlyönti tarkoittaa puutteellista hoitoa tai huolenpitoa, jolloin lapsen perustarpeista ei huolehdita fyysisesti tai emotionaalisesti. Se voi olla tyypiltään, vaikeudeltaan tai jatkuvuudeltaan eriasteista. Laiminlyöntiä on mm. puutteellinen ravinto tai hygienia, hyväksynnän, arvostuksen ja rakkauden kokemuksen puutteet. 7\n8 Lapseen kohdistuva seksuaalinen hyväksikäyttö tarkoittaa lapsen koskemattomuutta loukkaavia tekoja, joihin kuuluu mm. lapsen tirkistely, lapsen saattaminen paljastamaan sukupuolielimensä, tai lapsen kuvaaminen seksuaalisessa tarkoituksessa lapsen saattaminen katsomaan pornografista materiaalia tai toisen henkilön sukupuolielimiä lapsen seksuaalinen koskettelu tai seksuaalinen väkivalta lapsen saattaminen koskettamaan toisen ihmisen sukupuolielimiä ja/tai osallistumaan joko katsojana tai toimijana sukupuoliseen toimintaan penetraatio joko peniksellä, sormella, kielellä tai jollain esineellä vaginaan, peräaukkoon tai suuhun lapsiprostituutio Väkivallan vaikutukset lapsiin ja nuoriin ovat sekä välittömiä että välillisiä. Osa väkivallan vaikutuksista tulee suoraan lasten omakohtaisten kokemusten kautta, osa välillisesti heikentyneen vanhemmuuden kautta. Koettu väkivalta heikentää lapsen ja nuoren itsetuntoa, vääristää minäkuvaa ja aiheuttaa vaikeuksia hallita omaa elämää. Ongelmat saattavat kuitenkin ilmaantua vasta vuosien kuluttua tapahtuneesta. Lapsi tai nuori saattaa alkaa käyttäytyä itse väkivaltaisesti, sillä hän on oppinut lyömisen tavaksi purkaa kiukkua. Väkivaltaa perheessä kokenut voi joutua tulevaisuudessa toistuvasti väkivallan uhriksi. Kun voimat kasvavat, väkivallan uhriksi joutunut saattaa lyödä takaisin. Lasten kaltoinkohtelu aiheuttaa usein myöhemmässä iässä mielenterveys-, päihde- ja ihmissuhdeongelmia. Varhainen puuttuminen lasten kaltoinkohteluun estää sen uusiutumista ja täten lapsen vammautumista ja kuolemanriskiä. 1.4 Vammaisiin kohdistuva väkivalta Vammaisilla henkilöillä on tutkimusten mukaan 2-3 kertaa korkeampi riski joutua parisuhteessa puolisonsa väkivallan kohteeksi kuin vammattomilla. Väkivallan mahdollisuus on kuitenkin läsnä vammaisten haavoittuvuuden ja puolustuskyvyttömyyden vuoksi. Vammaiset saattavat olla täysin riippuvaisia muista ihmisistä, olipa kyseessä sitten perheenjäsen, omaishoitaja, avustaja tai laitoksen henkilökunta. Vammainen nainen tai mies saattaa olla riippuvainen partneristaan tai hoitosuhteestaan, jolloin toisen väkivaltaisen käyttäytymisen ilmoittaminen saattaa tuntua väärältä tai hankalalta, jopa mahdottomalta. Vammaiset naiset ovat alttiita myös seksuaaliselle hyväksikäytölle puolustuskyvyttömyytensä vuoksi. Hyväksikäyttöä saattaa edesauttaa se, että vammaiset koetaan usein sukupuolettomina ihmisinä, jolloin heidät suljetaan esim. seksuaalikasvatuksen ulkopuolelle. Vammaisten naisten haavoittuvuutta lisäävät riippuvuus muista ihmisistä pitkäaikaisessa hoidossa tekijän matalampi riski joutua kiinni teoistaan (esim. kun kyseessä on avustavien henkilöiden tekemä väkivalta) uhrin uskottavuuden puute seksuaalisen valistuksen puute sosiaalinen eristäytyminen ja eristäytymisen myötä tuleva mahdollisuus joutua manipuloinnin kohteeksi kommunikaatiovaikeudet fyysinen avuttomuus ja haavoittuvuus julkisessa tilassa sekä vammaisuuteen kohdistuvat asenteet vammaisten kyvyttömyydestä suojella itseään vammaisten ihmisoikeuksien kieltäminen 8\n9 1.5 Ikääntyneisiin kohdistuva väkivalta Ikääntyminen itsessään ei suojaa väkivallan kohteeksi joutumiselta. Toisaalta tutkimusten mukaan ikääntyminen sinällään ei sitä lisääkään. Ikääntynyt voi joutua väkivallan ja kaltoinkohtelun kohteeksi samasta syystä kuin nuorempikin Vain osa kaltoinkohtelusta tulee viranomaisten tai muiden ikääntyneiden kanssa tekemissä olevien tietoon. Tästä syystä ei ole tarkkaa tietoa kaltoinkohtelun yleisyydestä Suomessa. Kaltoinkohtelusta vain osa täyttää rikoksen tunnusmerkit. Vuonna 2010 poliisin tietoon tuli 83 tapausta, jotka kohdistuivat yli 65-vuotiaisiin ja jotka luokiteltiin perheväkivallaksi. Ensi- ja turvakotien tietojen mukaan turvakotien asiakkaista on vuosittain noin 3-6 % yli 60-vuotiaita. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella valmistui vuonna 2010 ikääntyneisiin naisiin kohdistuvan väkivallan ja kaltoinkohtelun yleisyystutkimus, jossa oli mukana viisi Euroopan maata. Tulosten mukaan Suomessa 28 % ikääntyneistä naisista oli kokenut kaltoinkohtelua. Suomen vanhusten turvakotiyhdisyksen mukaan 68 % vanhustyöntekijöistä oli kohdannut viimeisen vuoden aikana asiakkaan, joka oli joutunut läheisessä ihmissuhteessa jonkinlaisen kaltoinkohtelun kohteeksi. Kaltoinkohteluun syyllistyvä on usein uhrin lähipiiristä tuleva henkilö, ja hän käyttää hyväkseen uhrin hänestä riippuvaista asemaa. Kaltoinkohtelun riskiä lisääviä tekijöitä ovat ikääntyneen tai hänen läheisensä toimintakykyä ja elämänhallintaa heikentävät fyysiset ja psyykkiset sairaudet, mustasukkaisuus ja mielenterveyden häiriöt ja runsas päihteiden käyttö sekä omaisen tai muun läheisen taloudellinen tai asumiseen liittyvä riippuvuus ikääntyneestä. Erityisiä riskiryhmiä ovat muistisairaat, fyysisesti heikot ja yksin asuvat iäkkäät. Ikääntyneen sosiaalisien kontaktien puute, yksinäisyys ja eristäytyminen lisäävät riskiä joutua kaltoinkohtelun kohteeksi. (Turvallinen elämä ikääntyneille. Toimintaohjelma ikääntyneiden turvallisuuden parantamiseksi, Sisäasiainministeriön julkaisuja 19 / 2011, s ) 9\n10 1.6 Maahanmuuttajiin kohdistuva väkivalta Suomeen muuttaneiden tai monikulttuuristen perheiden väkivalta on hyvin samankaltaista kuin väkivalta suomalaissyntyisissä perheissä, mutta maahanmuuttajuus tuo perheväkivaltaongelman hoitoon omat haasteensa. Suomessa perhe- ja lähisuhdeväkivalta on kriminalisoitu mutta maailmassa on useita kymmeniä maita, jossa se ei ole kiellettyä. Maahanmuuttajaperhe kohtaa suomeen tullessaan suuria haasteita, jossa oman kulttuurin arvot ja normit kyseenalaistuvat. Perheellä on vastassa täysin uusi yhteiskuntajärjestys, vieras kieli ja kulttuuri, jossa elämän perusedellytysten järjestäminen voi osoittautua vaikeaksi. Suomeen muuttaneessa perheessä puolisoiden sopeutuminen uuteen kulttuuriin voi tapahtua eri tahdissa ja aiheuttaa ristiriitoja puolisoiden välille esimerkiksi lasten kasvatuksen, itsenäisen liikkumisen, rahankäytön tai pukeutumisen suhteen. Lasten suomalaisen kulttuurin nopea omaksuminen voi aiheuttaa erimielisyyksiä lasten ja vanhempien välisissä suhteissa. (Ensi- ja turvakotienliitto) Tilastollisesti maahanmuuttajanaiset kokevat perheväkivaltaa kolme kertaa useammin kuin valtaväestö ts. heitä hakeutuu palvelujen piiriin suhteellisesti enemmän kuin kantaväestön naisia. Raporteista löytyvät tiedot perustuvat pääasiassa turvakotien asiakastietoihin eivätkä näin ollen kerro koko ilmiön laajuutta. Selvitysten mukaan väkivallan tekijäksi epäillyistä (mikäli kansallisuus on ollut tiedossa) 45 % on edustanut valtaväestöä ja 55 % on ollut maahanmuuttajatausta. Avioliiton perusteella oleskeluluvan Suomeen saaneiden naisten tilanne voi olla vaikea. Oleskelulupa on sidottu määräajaksi avioliittoon ennen kuin siitä tulee pysyvä. Mikäli naisen tilanne on sellainen että hän ei halua tai voi palata kotimaahansa, hän jää helposti väkivaltaiseen suhteeseen uskaltamatta hakea apua. Maahanmuuttajanaiset häpeävät usein väkivaltaa ja kokevat ettei perhepiirin tapahtumista tule kertoa ulkopuolisille. Suomalaisen yhteiskunnan auttamisjärjestelmä on vieras eivätkä avun tarvitsijat tiedä mistä apua hakea. Kielitaidon puute saattaa estää avun hakemisen tai vaikeuttaa sitä. Osa naisista pelkää hakea apua, koska ei tiedä riittävästi oikeuksistaan ja pelkää avun hakemisen vaikuttavan kielteisesti oleskelulupapäätökseen. Avioliiton perusteella oleskeluluvan saaneet ovat usein riippuvaisia miehistään paitsi oleskeluluvan, myös monien muiden asioiden suhteen. Maahanmuuttajanaisiin kohdistuvaan väkivaltaan liittyen saa tarkempaa tietoa sosiaali- ja terveysministeriön oppaista 2005:15 Maahanmuuttajanaiset ja väkivalta. Opas sosiaali- ja terveysalan auttamistyöhön sekä Ensi- ja turvakotien liiton nettisivuilta Kunniaväkivalta Kunniaan liittyvä väkivalta rinnastetaan usein perhe- ja lähisuhdeväkivaltaan. Keskeisin ero pohjautuu lähiympäristön ja yhteisön rooliin, joka on kunniaan liittyvässä väkivallassa erityisen suuri. Kunniaväkivalta on väkivallan muoto, jota perustellaan miesten ja suvun kunnian puolustamisella ja häpeän välttämisellä. Kunniaväkivalta liitetään helposti julkisuudessa esille nostettuihin nuorten naisten traagisiin kunniamurhiin, mutta todellisuudessa kunniaväkivalta on hyvin moni-ilmeistä naisiin, nuoriin tyttöihin tai poikiin kohdistuvaa väkivaltaa Ns. kunniaväkivaltaa ilmenee etenkin patriarkaalisissa kulttuureissa. Kunniaväkivalta on perheen tai suvun piirissä tapahtuva kunnianormien puolustamiseen liittyvä ihmisoikeuksia rikkova väkivalta. Kunniaväkivalta on useimmiten naisiin tai tyttöihin kohdistuva väkivaltaa. Väkivallan muoto voi vaihdella henkilön elämän voimallisesta rajoittamisesta ja kontrollista pakkoavioliittoon ja murhaan. Vaikka valtaosa kunniaväkivallasta kohdistuu tyttöihin ja naisiin, mutta myös esimerkiksi homoseksuaalit miehet voivat joutua kunniaväkivallan uhreiksi Kunniaväkivallan muotoja ovat mm. naisen liikkumisen rajoittaminen siten, ettei hänellä ole oikeutta vapaaseen liikkumiseen kodin ulkopuolella tai mahdollisuutta osallistua koulutukseen tai naiselta evätään oman rahan käyttö. Nuori tyttö saatetaan pakottaa ei-toivottuun avioliittoon, aviomiehen perhe käyttää miniää kotiapulaisenaan, naista saatetaan pitää jatkuvassa pelkotilassa uhkailemalla kotimaahan lähettämisellä tai tyttöjä ja poikia pahoinpidellään perheen kunnian palauttamiseksi. Edellä mainittujen lisäksi nuorten naisten ja tyttöjen arkea saattaa rajoittaa tietoisuus kunniaväkivallan mahdollisuudesta, mikä rajoittaa heidän arkisia valintojaan koskien pukeutu- 10\n11 mista, vapaa-ajanviettoa tai kodin ulkopuolisia ihmissuhteita. On tärkeää, että viranomaiset ovat tietoisia kunniaväkivallan mahdollisuudesta sekä osaavat tunnistaa sen arkisia ilmenemismuotoja. Kunniaväkivallasta kärsivän asiakkaan avun tarve tulee ottaa vakavasti, sillä viranomaisen puoleen kääntyminen vaatii jo yksistään paljon rohkeutta. Lisätietoja saa osoitteesta: Amoral-hanke, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, (http://uudenmaanpiiri.mll.fi/toiminta/kunniaan-liittyvan-vakivallan-eh/) Ympärileikkaus Tyttöjen ja naisten ympärileikkaus on maailmanlaajuisesti tunnustettu ihmisoikeuksia loukkaavaksi käytännöksi, joka muun väkivallan tavoin on hyökkäys tyttöjen ja naisten arvokkuutta, tasa-arvoa ja koskemattomuutta kohtaan. Vaikka Suomessa ei ole oikeuskäytäntöä tyttöjen ympärileikkauksen osalta, kaikkien ympärileikkausmuotojen voitaneen katsoa täyttävän törkeän pahoinpitelyn tunnusmerkistön. Tästä syystä Suomessa ei ole katsottu tarvittavan erillistä tyttöjen ympärileikkauksen kieltävää lakia. Suomessa poliisi tutkii muista kuin lääketieteellisistä syistä tehtyjä ympärileikkauksia törkeinä pahoinpitelyinä. Vuonna 2010 voimaan astuneen ihmisoikeussopimuksen jälkeen Helsingin käräjäoikeus on pitänyt asianmukaisesti suoritettua ympärileikkausta pahoinpitelynä. 11\n12 2. Väkivallan osapuolet asiakkaina 2.1 Lapsi asiakkaana Turvallinen aikuissuhde voi olla lapsen pelastus. Selviytymisen kannalta on tärkeää, että lapsi voi luottaa johonkin aikuiseen, esim. opettajaan, isovanhempaan tai naapuriin ja saa tältä myönteistä huomiota. Jos työntekijällä herää huoli siitä, että lapsi näkee tai kokee perheväkivaltaa tai lapsen hoito laiminlyödään, lastensuojelulakiin perustuva ilmoitusvelvollisuus menee aina salassapitovelvollisuuden edelle. Työntekijän puuttumattomuus tai vaikeneminen merkitsee perhesalaisuuden ylläpitämistä ja väkivallan hiljaista hyväksyntää. Ilmoitusvelvollisuuden laiminlyöminen voi ääritapauksissa johtaa rikos- tai työoikeudellisiin sanktioihin. Huolen tulee herätä aina, jos lapsi on toistuvasti vetäytyvä, väsynyt, poissaoleva, keskittymiskyvytön lapsella on kehitysviivästymiä erityisesti puheen alueella lapsen leikki on mekaanista, väkivaltaista tai lapsi ei leiki lainkaan, lapsi tietää kehitystasoonsa nähden liikaa fyysisestä, henkisestä tai seksuaalisesta väkivallasta, lapsi käyttäytyy väkivaltaisesti muita lapsia kohtaan, sisaruksiaan kohtaan tai vanhempiaan kohtaan. Jaa huoli työyhteisössä, konsultoi, ota puheeksi vanhempien kanssa, ohjaa tarvittaessa tarkemman selvittelyn piiriin. Yksittäisestä oireesta ei voi yleensä tehdä suoria johtopäätöksiä väkivallan olemassaoloon. Huolehdi, että huolen syy tulee selvitetyksi Epäilyn tulee herätä aina, jos lapsi puheessaan tai tarinoissaan vihjailee tai puhuu suoraan joko perheenjäsenten välisestä tai itseensä kohdistuvasta väkivallasta lapsen kertomukset eivät vastaa ikätasoa lapsen kehossa on mustelmia tai muita väkivallan merkkejä, joiden kerrottu syntymekanismi ei vastaa vamman laatua alle yksivuotiaalla on luunmurtumia. Lapsi puhuu väkivallasta yleensä ohimennen leikin, tekemisen tai piirustusten kautta. Kun lapsen käytös, ulkoinen olemus tai huolen selvittely synnyttää epäilyn perheväkivallasta, kerro huoltajille, että lapsen tilanteen arviointiin kuuluu ottaa mukaan lastensuojelu. Huomioi perheenjäsenten turvallisuus. Kun perheväkivalta tulee tietoon perheenjäsenen, toisen viranomaisen tai hoitavan tahon kautta: Tee lastensuojeluilmoitus. Toimi verkostossa aktiivisesti lapsen turvaamiseksi ja tarvittavan avun saamiseksi Seuraa tilannetta ja reagoi herkästi lapsen voinnin muutoksiin. Pidä aktiivisesti yhteyttä lastensuojeluun ja toimi sovitun työnjaon mukaisesti. Huolehdi omalta osaltasi, että epäily selvitetään loppuun. 12\n13 2.2 Aikuinen asiakkaana Perhe- ja lähisuhdeväkivalta on ongelma, joka kuuluu monen lapsen, naisen ja miehen arkipäivään. Viimeisten 15 vuoden ajan naisiin kohdistuneen perheväkivallan taso on pysynyt samana, miesten kohdalla voidaan havaita vähäistä kasvua. Viimeksi mainitussa on todennäköisesti kysymys ennen kaikkea siitä, että miehet kertovat haastatteluissa entistä avoimemmin perheväkivaltakokemuksistaan. (Suomalaisten väkivaltakokemukset ) Vuonna 2007 poliisin tietoon tulleesta väkivallasta 12 % oli perheväkivaltaa. Ilmoituksia tuli 3605 perheväkivaltarikoksesta. Uhreista 368 oli alle 15-vuotiaita, vuotiaita ja loput 2812 parisuhdeväkivallan uhreja. Parisuhdeväkivallan uhreista 14 prosenttia oli miehiä. (Pahoinpitelyrikos läheissuhteissa ja työpaikalla, 2009.) Kansallisten uhritutkimusten mukaan vuosina 1997, 2003 ja 2006 tapahtuneista naisiin kohdistuneista parisuhdeväkivaltatapauksista 10 % oli ilmoitettu poliisille. Miesuhriin kohdistuneista tapauksista 4 % oli ilmoitettu poliisille. On myös esitetty, että naisten suhteellisesti korkeampi osuus törkeissä parisuhdeväkivaltatapauksissa johtuisi siitä, että nainen miestä fyysisesti heikompana turvautuu useammin jonkin aseen käyttöön, jolloin teko kvalifioidaan helposti törkeäksi pahoinpitelyksi. Miehen usein ilman asetta tehdyt vakavatkin teot (kuristaminen, potkiminen) taas helposti jäävät tavallisiksi pahoinpitelyiksi. Salmi et al ) Väkivaltaa esiintyy eniten nuorissa liitoissa, äitiyslomalla tai hoitovapaalla olevilla sekä työttömillä ja yrittäjillä. Joissakin tapauksissa väkivalta on kestänyt yli kymmenenkin vuotta. Lapset näkevät tai kuulevat tai joutuvat myös itse väkivallan kohteeksi 40 %:ssa tapauksista. 2.3 Väkivallan tekijä asiakkaana Koska väkivallantekijöinä naisten ja miesten epäsuhta on suuri, ei heidän vertaamisensa ole täysin reilua. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että väkivallan tilanteissa ja kohteissa on eroa. Lapsiin kohdistuva vakava väkivalta, tuntemattomiin kohdistuva väkivalta ja seksuaalinen väkivalta ovat naiselle harvinaisia. Usein naisen tekemän henkirikoksen taustalla on pitkään jatkunut parisuhdeväkivalta tai mielenterveysongelma. Naisten ja lasten kokema väkivallan pelko ja syyllisyys sekä vastaavasti miesten tunteista häpeä ja syyllisyys ovat osa väkivallan emotionaalista ylläpitomekanismia. Ne vaikeuttavat puuttumista ongelmaan. Miehillä sosiaalisen aseman menettämisen pelko lisää painetta salata ongelma ulkopuolisilta. He voivat tässä tarkoituksessa vaatia lähipiiriltä lojaalisuutta väkivallan tai sen uhkan avulla. Häpeä ja syyllisyys vahvistavat vallan puutteen tunnetta, mikä johtaa väkivaltaisen käyttäytymisen lisääntymiseen. (Nyqvist 2003.) Väkivallan käyttämisestä seuraa usein voimakas häpeä ja syyllisyyden tunne. Tekijä pyrkii selviytymään tilanteesta vähättelemällä ja kieltämällä vastuunsa ja syyllistämällä muita. Väkivallan tekijän ja uhrin kokemukset ja kertomukset tapahtumista ovat usein erilaisia ja ristiriitaisia keskenään. Päihteiden vaikutuksen alaisena oleminen madaltaa väkivallan käyttämisen kynnystä, mutta se ei ole väkivallan syy. Päihteiden käyttöön liittyy usein väkivaltaa, mutta väkivaltaan ei aina liity päihteiden käyttöä. Vastuu väkivallasta on aina väkivallan käyttäjällä. Kohdattaessa väkivaltaa parisuhteessaan käyttänyt mies auttamistyössä, on lähtökohtana miehen subjektiivinen kokemus ja käsitys väkivallasta, siihen johtavista syistä ja vallan tunteen kokemuksesta. Miehet näkevät monesti itsensä uhrina, vaikka jollain tasolla hyväksyvätkin väkivaltaisuutensa. Väkivaltatilanteen käsittelyyn liittyy toisinaan voimakas kielteinen tunnereaktio, joka kertoo koetusta epäoikeudenmukaisuudesta ja loukatuksi tulemisesta. Väkivalta voidaan tulkita vastauksena tähän subjektiiviseen tuntemukseen, siksi se on merkityksellinen auttamisen näkökulmasta. (Nyqvist 2003.) 13\n14 3. Viranomaisten toimintaa ohjaavat keskeiset periaatteet Peruspalveluiden ja kaikkien työyhteisöjen vastuulla on perheväkivallan ja lapsiin kohdistuvan väkivallan tunnistaminen. Perheväkivallan arviointi tehdään siinä työyhteisössä, jossa syntyy asiasta huoli. Tilanteen arvioinnin jälkeen sovitaan tarvittavat jatkotoimenpiteet. On tärkeää, että työyhteisössä on sovittu toimintamalli siitä, kuinka toimitaan, kun huoli perheväkivallasta tulee esille. Tilanteessa pitää osata arvioida myös, kuinka akuutisti asiaan pitää puuttua ja tehdä tarvittaessa välittömästi lastensuojeluilmoitus ja varmistaa lääkärintutkimus, mikäli tilanne sitä vaatii. Lapsen turvallisuuden arviointi ja tarvittaessa lapsen turvaaminen ovat lastensuojelun tehtäviä. Lapseen kohdistuvassa pahoinpitely- tai seksuaalisen hyväksikäytön -epäilyssä lastensuojelu tekee tarvittaessa rikosilmoituksen poliisille. Väkivaltaan liittyvät havainnot pitää dokumentoida tarkkaan. Huoli otetaan puheeksi lapsen kanssa hänen ikänsä edellyttämättä tavalla sekä lapsen huoltajien / vanhempien kanssa. Jos tieto väkivallasta tulee esille suoraan lapsen kertomana, on hyvä kirjata kertomus sanatarkasti ja niillä ilmaisuilla, joita lapsi käyttää. Onnistuneen verkostotyön edellytys on, että huolen havaitsijat ja auttajat kohtaavat asiakkuuden siirtotilanteissa. On huomioitava, että perheväkivallan osapuolet tarvitsevat kukin oman auttamistahonsa. Kun lapsen turvallisuus on varmistettu, lapsen auttamista voidaan sovitusti ja suunnitelmallisesta jatkaa myös peruspalveluissa, esimerkiksi päivähoidossa tai koulussa 3.1 Salassapitosäännökset Yksityiselämän suoja on perustuslailla suojattu arvo. Salassapitosäännösten tavoitteena on turvata arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuus. Asiakkaan on voitava luottaa siihen, että hänen viranomaiselle antamat yksityiselämää koskevat tiedot eivät mene ulkopuolisten tietoon. Yksityisyyden suojaan kuuluu henkilön itsemääräämisoikeus ja osana itsemääräämisoikeuteen kuuluu oikeus päättää, haluaako hakea julkisia palveluja. Perheväkivallan ilmitulon kannalta keskeinen ongelma on, mihin saakka henkilön itsemääräämisoikeus ulottuu; onko perheväkivalta uhrin yksityisasia, johon ei hänen suostumuksettaan salassapitovelvollinen viranomainen voi puuttua. Vaikka itsemääräämisoikeutta on lähtökohtaisesti kunnioitettava, liittyy perheväkivaltaan sellaisia erityispiirteitä, että uhrin kyky vakaaseen harkintaan ja tahdonmuodostukseen on alentunut. Lainsäädännössä ei myöskään tunneta ehdotonta salassapitovelvollisuutta, vaan se voi tiettyjen edellytysten täyttyessä väistyä. Lainsäädäntö ei määrittele aste-eroja salassa pidettävien tietojen suhteen. Käytännössä kuitenkin jotkut tiedot koetaan enemmän arkaluonteiseksi kun toiset. Luottamuksellisuuden kannalta on myös keskeistä, luovutetaanko tietoa toisen viranomaisen lakiin perustuvan pyynnön perusteella vai luovutetaanko tietoa oma-aloitteellisesti. Käytännössä kynnys luovuttaa tietoa oma-aloitteisesti on korkeampi kuin pyynnöstä, vaikka säädöstasol- 14\n15 la asiaa ei ole määritelty. Laissa viranomaisten toiminnan julkisuudesta ( /621) on säännökset kaikkia viranomaisia koskevista salassapitomääräyksistä. Julkisuuslaki on niin sanottu yleislaki ja siinä säädetään mm. viranomaisena vaitiolovelvollisuudesta, asiakirjojen salassapidosta ja muista tietojen saantia koskevista yleisten ja yksityisten etujen suojaamiseksi välttämättömistä rajoituksista ja salassapidon väistymisestä. Salassapitosäännösten tarkoituksena on suojata asiakassuhteen luottamuksellisuutta ja oikeutta yksityiseen. Salassapitoa koskevat säännökset ja omaksuttu tulkintakäytäntö lähtevät periaatteesta, että jo pelkkä tieto asiakkuudesta on salainen. Pääsääntöisesti asiakassuhteen perusteella tietoon tulleen asian ilmoittaminen toiselle viranomaiselle edellyttää laissa säädettyä perustetta. Julkisuuslain ohella ja sitä täydentävästi joudutaan soveltamaan useita toimialakohtaisia salassapitosäännöksiä. Esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuollossa on omat säädökset salassapitovelvoitteista (Laki potilaan asemasta ja oikeuksista, /785, Laki sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista /812). Kouluviranomaisia sitoo perusopetuslaissa ( /628) säädetty salassapitovelvollisuus. Viranomaisyhteistyössä ongelmia aiheuttaa se, että viranomaisia sitovat omaa alaa koskevat säännökset ja toisaalta tietoisuus toisten viranomaisten säännöksistä on puutteellista. Lisäksi oikeudet antaa tai saada tietoa eivät ole kaikilla viranomaisilla yhtä laajoja. 3.2 Dokumentointi Perheväkivallan ehkäisyssä ja tunnistamisessa sekä perheväkivaltaan liittyvässä auttamistyössä dokumentoinnilla on tärkeä merkitys. Dokumentoinnissa on huolehdittava siitä, että kaikki tiedot ovat asianmukaisia ja ne on kirjattu totuudenmukaisesti. Tietoihin on kirjattava, mistä tieto on peräisin, esimerkiksi lapsi kertoo seuraavasti. Kaikkien viranomaisten tulisi kirjata tietojärjestelmiinsä objektiivisesti ja riittävällä tarkkuudella havainnot epäillystä perheväkivallasta, vaikka tapahtumat eivät sillä kerralla aiheuttaisikaan toimenpiteitä. Erityisen tärkeää tarkka dokumentointi on terveydenhuollossa. Fyysiset vammat on tärkeä kuvata riittävän yksityiskohtaisesti mahdollista poliisitutkintaa tai muuta viranomaiskäsittelyä varten. Apuna voi käyttää esim. kehokarttaa tai vammat voi valokuvata. Aikaisemman perheväkivallan dokumentointi on tärkeää myös esimerkiksi lähestymiskieltoa haettaessa tai lapsen tapaamisoikeuksia määrättäessä. Asiakkaalla on oikeus pyynnöstä saada nähdä kaikki häntä itseään koskevat tiedot. Hänellä on oikeus nähdä ja saada sekä tietojärjestelmiin että muihin asiakaskortistoihin ja kansioihin tallennetut ja kirjatut tiedot. Hänellä on pyynnöstä oikeus saada jäljennökset kaikista näistä tiedoista. Huoltajalla on pääsääntöisesti oikeus tarkistaa alaikäisen lapsensa tiedot, ellei henkilötietolaissa säädetty kieltäytymisperuste tule kyseeseen. Jos alaikäisellä on sosiaalihuollon asiakaslain 11 :ssä säädetyn itsemääräämisoikeuden perusteella oikeus kieltää itseään koskevien tietojen antaminen lailliselle edustajalleen, ei laillisella edustajalla ole myöskään henkilötieto- tai julkisuuslain mukaista tarkastusoikeutta kyseisiin tietoihin. Lapsella ei ole ehdotonta oikeutta kieltää tietojenluovuttamista vanhemmalle / huoltajalle, vaan ammattihenkilö joutuu arvioimaan tilannetta. Potilastietojen osalta tarkastusoikeutta ei ole silloin, kun lapsi on potilaan asemaa ja oikeuksia koskevan lain mukaisesti kieltänyt tietojensa antamisen huoltajalleen. Myös lapsella itsellään on tarkastusoikeus omiin tietoihinsa, jos hänellä on puhevalta asiassa. 3.3 Lastensuojeluilmoitus Lastensuojelulaki ( /88) 25, ilmoitusvelvollisuus: Sosiaali- ja terveydenhuollon, opetustoimen, nuorisotoimen, poliisitoimen, rikosseuraamuslaitoksen, palo- ja pelastustoimen, sosiaalipalvelujen tai terveydenhuollon palvelujen tuottajan, seurakunnan tai muun uskonnollisen yhdyskunnan, kansainvälistä suojelua hakevan vastaanotosta annetun lain tarkoitetun vastaanottokeskuksen ja järjestelykeskuksen, hätäkeskustoimintaa harjoittavan yksikön taikka koululaisten aamu- tai iltapäivätoimintaa harjoittavan yksikön palveluksessa tai luottamustoimessa olevat henkilöt tai vastaavissa tehtävissä toimeksiantosuhteessa tai itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivat henkilöt sekä kaikki terveydenhuollon ammattihenkilöt ovat velvollisia salassapitosäännösten estämättä viipymättä il- 15\n16 moittamaan kunnan sosiaalihuollosta vastaavalla toimielimelle, jos he ovat tehtävässään saaneet tietää lapsesta, jonka hoidon tai huolenpidon tarve, kehitystä vaarantavat olosuhteet tai oma käyttäytyminen edellyttää lastensuojelutarpeen selvittämistä. Myös muu kuin I momentissa tarkoitettu henkilö voi tehdä tällaisen ilmoituksen häntä mahdollisesti koskevia salassapitosäännösten estämättä. Edellä 1 momentissa tarkoitetuilla henkilöillä on velvollisuus tehdä salassapitosäännösten estämättä ilmoitus poliisille, kun heillä on tehtävässään tietoon tulleiden seikkojen perusteella syytä epäillä lapseen kohdistunutta rikoslain (39/1889) 20 luvussa rangaistavaksi säädettyä tekoa. ( /542) Ilmeinen lastensuojelun tarve tarkoittaa, että vakavaakin vähäisempi huoli lapsen kehitykseen tai terveyden vaarantamisesta edellyttää yhteydenottoa lastensuojeluun. Sosiaalityöntekijän tehtävänä on arvioida tuen tarve ja selvittä lapsen olosuhteet. On syytä muistaa, että kysymys edellä mainituissa lainkohdassa on mainittujen viranomaisten tekemästä ilmoituksesta, jonka laiminlyöminen ääritapauksissa voi johtaa rikos- ja työoikeudellisiin sanktioihin. Ilmeinen lastensuojelutarve ei edellytä ilmoittajan varmaa tietoa siitä, että ilmoituksen johdosta ryhdytään lastensuojelutoimenpiteisiin. Riittävää on, että ilmoittajalla on perusteltu epäily lapsen terveyden ja kehityksen olevan uhattuna. Lapseen kohdistuva väkivalta on lähes aina peruste tehdä ilmoitus, etenkin kun lapsi itse kertoo väkivallasta tai havaitaan todennäköisesti väkivallan aiheuttamia vammoja. Perheessä tapahtuva aikuisten välinen väkivalta voi olla ilmoitusperuste myös silloin, kun väkivalta ei kohdistu suoraan lapseen. Lastensuojeluilmoitus tehdään kunnan lastensuojeluviranomaiselle, joka voi tehdä edelleen tutkintapyynnön poliisille lapsen pahoinpitelyepäilystä Laki mahdollistaa myös ennakollisen lastensuojeluilmoituksen, joka voidaan tehdä ennen lapsen syntymää. Ennakollinen ilmoitus on tehtävä tilanteissa, joissa on perusteltua syytä epäillä, että syntyvä lapsi tulee tarvitsemaan lastensuojelun tukitoimia välittömästi syntymänsä jälkeen. Ennakollinen lastensuojeluilmoitus tulee siis tehdä tilanteissa, joissa ilmoittajalla on tieto, että tulevan äidin tai isän elämäntilanteessa on lähisuhde- tai perheväkivaltaa. Miten ja minne lastensuojeluilmoitus tehdään? Keravalla lastensuojelun sosiaalityöntekijät päivystävät virka-aikana Keravan sosiaalikeskuksessa ma-to klo 8-15 ja pe klo 8-13 Päivystäjään saat yhteyden soittamalla sosiaalikeskuksen neuvontaan puh tai Keravan kaupungin vaihteeseen puh Virka-ajan ulkopuolella kiireellisistä lastensuojeluasioista vastaa Keski-Uudenmaan sosiaalipäivystys Asiakkaiden yhteydenotto sosiaalipäivystykseen tapahtuu hätäkeskuksen kautta puh Hätäkeskus ohjaa yhteydenotot Keski-Uudenmaan sosiaalipäivystykseen. Muissa kuin akuuteissa tilanteissa lastensuojeluilmoitus toivotaan tehtävän kirjallisesti Keravan sosiaalikeskukseen. Valmis ilmoituslomake löytyy suoraan Keravan nettisivuilta: 16\n17 4. Poliisin ja turvakodin tehtävät perhe- ja lähisuhdeväkivaltatilanteissa 4.1 Poliisin toiminta lähisuhdeväkivallan estämisessä ja vähentämisessä Poliisin keskeinen tehtävä on ennalta ehkäisevä toiminta. Poliisin yhtenä tehtäväalueena on väkivallan ennaltaehkäisy ja paljastaminen. Havaitessaan väkivaltaa poliisi puuttuu siihen aktiivisesti ja ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin. Tieto perhe- ja lähisuhdeväkivaltarikoksesta tulee poliisille yleisemmin kotihälytyksenä tai uhrin tekemänä rikosilmoituksena. Poliisin tehtävä on rauhoittaa tilanne, selvittää tapahtumaolosuhteet, teon syyt ja seuraukset mahdollista esitutkintaa varten. Jos väkivallan uhka jatkuu, poliisilla on oikeus poistaa uhkaavasti käyttäytyvä henkilö paikalta, tai ottaa hänet kiinni ja toimittaa säilöön. Jos lähisuhdeväkivallan pelätään jatkuvan ja uusiutuvan niin lähisuhdeväkivaltaa voidaan pyrkiä ennalta estämään lähestymiskiellon avulla Poliisin normaalitoimenpiteenä on lähisuhdeväkivaltatapauksissa laatia asiasta rikosilmoitus tai lievissä tapauksissa käyttää tapahtumapaikalla rangaistusvaatimusta asianomistajan suostumuksella. Vakavissa tapauksissa lähisuhdeväkivaltarikos menee esitutkinnan jälkeen syyttäjälle syyteharkintaan ja siitä eteenpäin mahdollisesti tuomioistuinkäsittelyyn. Rikosilmoitus luokitellaan perheväkivaltajutuksi, kun kyseessä on perheen sisällä tapahtunut, johonkin perheenjäseneen kohdistunut väkivalta. Se on ymmärrettävä hyvin laajasti sekä osapuolten että väkivallan osalta. Pääsääntöisesti tehtävät on hoidettu paikalla ja henkilöt on ohjeistettu jatkotoimenpiteitä varten. Näin asianosaisille tarjotaan sovittelun mahdollisuutta, joka edellyttää asianosaisten suostumusta asiassa. Jos asiaan liittyy lapsia suoraan tai välillisesti, niin poliisipartio laatii asiasta lastensuojelulain 25, 25a tai 25c :n velvoittamana lastensuojeluilmoituksen, jotta sosiaaliviranomaiset voivat ryhtyä lastensuojelun toimenpiteisiin. Poliisin tulee mahdollisuuksien mukaan ilmoittaa asianosaisille, että asiasta laaditaan sosiaaliviranomaisille ilmoitus. Ilmoitus tehdään varsinkin, jos asiasta ei laadita erillistä rikosilmoitusta. Uhrien on hyvä tietää, että auttava taho tulee olemaan heihin yhteydessä. Poliisin ja sosiaalitoimen yhteistyö on merkittävä mahdollisuus lähisuhdeväkivalta-asioihin puuttumiselle. Yhteistyön pohjalta voidaan tehdä oikeat johtopäätökset siitä, mihin pitää satsata ja missä järjestyksessä. Tavoitteena on saada väkivalta perheessä loppumaan hyödyntämällä viranomaisverkostoa täydellä teholla. Edellä kuvatun toimintamallin taustalla on oivallus siitä, että rikosten ja häiriöiden torjunnassa sekä ennalta estämisessä voidaan onnistua vain tunnistamalla rikosten ja häiriöiden taustalla olevat paikalliset syyt ja vaikuttamalla niihin eri viranomaisten, yhteisöjen ja alueen asukkaiden yhteistyöllä. 17\n18 Poliisi ja oikeuslaitos Ilmoitus/havainto väkivallasta Rikosilmoitus Poliisin tekemä Uhrin tekemä Muun viranomaisen tekemä Paikalle meno ALKUARVIOINTI Tilanteen rauhoittaminen Rikospaikkatutkinta LASTENSUOJELU- ILMOITUS TUTKINNAN- JOHTAJA ESITUTKINTA Kuulustelut / ohjeistus Todistusaineisto LIEVÄ PAHOINPITELY - rangaistusvaatimus jos uhri yli 15 vuotta RAJOITTAMISESITYS: Esitutkinnan lopetus tai esitutkintaa ei toimiteta Esitykset syyttäjälle Pöytäkirja syyttäjälle syyteharkintaan Asia sovitteluun Poliisin päätös: Sakko Huomautus Keskeytys SYYTTÄMÄTTÄ JÄTTÄMISPÄÄTÖS SYYTTÄJÄ SYYTTEEN NOSTO SIDOSRYHMÄT / VERKOSTON ROOLI Kaikkien toimijatahojen vastuuttaminen Konsultointi TUOMIOISTUIN- KÄSITTELY TUOMIO / MUU PÄÄTÖS 18\n19 4.2 Rikosten sovittelu Laki rikosasioiden ja eräiden riita-asioiden sovittelusta antaa mahdollisuuden myös pari- ja lähisuhteissa esiintyvän väkivallan sovitteluun. Rikosasioiden sovittelulla tarkoitetaan lakisääteistä palvelua, jossa rikoksen osapuolille järjestetään mahdollisuus kohdata toisensa turvallisesti kahden koulutuksen saaneen, puolueettoman ja vapaaehtoisen sovittelijan läsnä ollessa. Sovittelussa käsitellään rikoksesta uhrille aiheutuneita henkisiä ja aineellisia haittoja sekä pyritään sopimaan toimenpiteistä niiden lievittämiseksi. Tekijällä on sovittelussa mahdollisuus hyvittää tekoaan ja ottaa vastuu siitä. Aloitteen lähisuhteessa tapahtuneen pahoinpitelyn sovittelusta voivat tehdä vain poliisi tai syyttäjä. Sovittelu voidaan toteuttaa silloin, kun osapuolet ovat henkilökohtaisesti ilmaisseet suostuvansa sovitteluun. Sovittelu on mahdollista rikosprosessin kaikissa vaiheissa, ja se voidaan myös keskeyttää milloin tahansa. Sovittelu on osapuolille maksutonta. Avioeroon liittyvät oikeudelliset asiat, kuten omaisuuden ositus sekä lasten huoltoa ja tapaamista koskevat kysymykset eivät kuulu rikosasioiden sovittelussa neuvoteltaviin asioihin. Mitä lähisuhdeväkivallan sovittelussa tapahtuu Sovittelutoimisto ottaa yhteyttä lähisuhdeväkivallan osapuoliin, kartoittaa ja arvioi sovittelun edellytyksiä ja osapuolten voimavaroja sovitteluun, kertoo sovittelun tarkoituksesta ja selvittää osapuolten suostumukset sovitteluun. Sovittelijat tapaavat osapuolet ensin erikseen. Keskusteluissa käydään läpi molempien osapuolten näkemys tapahtuneesta lähisuhdeväkivallasta ja sen seurauksista. Sekä erillistapaamisissa että yhteisneuvottelussa osapuolten kanssa keskustellaan siitä, mitä on tehty ja voidaan tehdä turvallisuuden lisäämiseksi sekä uusien väkivaltatilanteiden ehkäisemiseksi. Tarvittaessa osapuolille annetaan tietoa auttamis- ja tukipalveluista, kartoitetaan tapahtuneesta aiheutuneet vahingot ja neuvotellaan korvauksista. Jos osapuolet pääsevät yhteisymmärrykseen hyvityksestä ja vahingonkorvauksesta, yhteisessä tapaamisessa laaditaan sopimus, jonka osapuolet allekirjoituksellaan hyväksyvät. Sopimukseen kirjataan sopimuksen aihe, sopijaosapuolet ja sopimuksen sisältö. Siihen voivat sisältyä mm. anteeksipyyntö, käyttäytymissopimus, teon hyvittäminen sekä aineelliset vahingonkorvaukset (esim. lääkäri- ja sairaalakulut sekä omaisuudelle aiheutetut vahingot). Sovittelutoimisto seuraa sopimuksen toteutumista. Sovittelun tuloksesta, mahdollisen sopimuksen sisällöstä ja seurannasta ilmoitetaan aloitteen tehneelle poliisille tai syyttäjälle. Koska lähisuhteessa tapahtuva lievä ja vakavampi pahoinpitely on aina virallisen syytteen alainen rikos, syyttäjä tekee päätöksen asian viemisestä oikeuden ratkaistavaksi tai syyttämättä jättämisestä. Lisätietoja voi kysyä Vantaan sovittelutoimistosta, p (sovittelunohjaaja Sirpa Lassila) tai (sovittelunohjaaja Minna Autere). 4.3 Lähestymiskielto Lähestymiskieltoa koskevan lain tarkoitus on ehkäistä rikoksia ennalta ja parantaa mahdollisuuksia puuttua vakavaan häirintään. Lähestymiskielto tarkoittaa sitä, että henkilön hengen, terveyden, vapauden ja rauhan suojaamiseksi voidaan jotakuta toista henkilöä kieltää ottamasta häneen yhteyttä. Lähestymiskielto voidaan määrätä myös silloin kun kiellolla suojattava ja kieltoon määrättävä asuvat samassa asunnossa (www.poliisi.fi) (perheen sisäinen lähestymiskielto.) Kiireellisissä tapauksissa tuomioistuin tai pidättämiseen oikeutettu virkamies (poliisi) voi määrätä henkilön väliaikaiseen lähestymiskieltoon kolmeksi vuorokaudeksi, jonka kuluessa kielto on vietävä käräjäoikeuden päätettäväksi. Tuomioistuin tekee päätöksen viikon kuluessa väliaikaisen lähestymiskiellon määräämisestä. Kiellon määräämistä voi käräjäoikeudesta pyytää uhattu henkilö, poliisi, syyttäjä tai sosiaaliviranomainen. Lähestymiskielto voidaan määrätä joko: Perusmuotoiseen lähestymiskieltoon määrätty henkilö ei saa tavata suojattavaa henkilöä, eikä muutenkaan ottaa tähän yhteyttä tai sitä yrittää. Suojattavaa henkilöä ei saa myöskään seurata tai tarkkailla. 19\n20 Laajennettu lähestymiskielto tarkoittaa myös kieltoa oleskella tietyllä alueella, suojattavan henkilön vakituisen asunnon, työpaikan tai oikeuden ratkaisussa erikseen määrätyn, muun niihin rinnastettavan oleskelupaikan läheisyydessä. Lähestymiskielto on voimassa käräjäoikeuden määräämän ajan, kuitenkin enintään vuoden. Tarvittaessa kieltoa voidaan jatkaa. Perheen sisäinen lähestymiskielto voidaan määrätä enintään kolmeksi kuukaudeksi. Lähestymiskiellon rikkominen on rangaistavaa. Rangaistus voi olla sakosta yhteen vuoteen vankeutta. Perheen sisäiseen lähestymiskieltoon määrätyn on poistuttava yhteisestä asunnosta, eikä hän saa palata sinne. Hän ei myöskään saa tavata tai muutoinkaan ottaa yhteyttä henkilöön, jota kiellolla suojataan. Lapsen ollessa lähestymiskiellolla suojattu, ohittaa lähestymiskielto tapaamisoikeudesta annetun päätöksen. Lähestymiskieltoon määrätyllä ei siis ole oikeutta tavata lasta kiellon ollessa voimassa Turvakodin lapsityön tarkoituksena on tehdä lapsi näkyväksi asiakkaana luomalla hänelle mahdollisuus tulla kuulluksi ja autetuksi. Lapsityötä toteutetaan pyrkimällä järjestämään jokaiselle yli 4-vuotialle mahdollisuus tuoda julki oman kielitaitonsa ja ikätasonsa mukaisesti omia kokemuksiaan ja ajatuksiaan. Lapsitapaamisiin liittyy vanhemmuuskeskustelut sekä tarvittaessa lapsen ohjaus muun asiantuntija-avun piiriin. Jussi-työ osana turvakotityötä Väkivallan tekijään ollaan yhteydessä ja hänelle tarjotaan omaa työskentelyä ja kuulluksi tulemista Jussi-työssä. Yhteydenotto väkivallan tekijään turvakotijakson aikana rauhoittaa tilannetta, vaikka tekijä ei olisi halukas työskentelyyn oman väkivaltaisuutensa kanssa. Väkivallan tekijään otetaan yhteyttä 1-3 vuorokauden kuluessa perheen saavuttua turvakotiin. Nettiturvakoti on Ensi- ja turvakotien liiton internet-sivustoilla oleva palvelu, missä tarjotaan informaation lisäksi mahdollisuus esittää nimettömänä pari- ja lähisuhdeväkivaltaa koskevia kysymyksiä asiantuntijoille (www.turvakoti.net). Vastaus palautuu kysyjälle henkilökohtaisesti. Vantaan turvakoti on mukana Nettiturvakotitoiminnassa. 4.4 Väkivaltatyöskentely turvakodissa Turvakoti tarjoaa tilapäistä oleskelumahdollisuutta vanhemmille lapsineen sekä yksinäisille naisille fyysisen väkivallan, sen uhan ja henkisen väkivallan tilanteissa. Valtaosa aikuisasiakkaista on naisia. Jakson alussa työskentely painottuu kriisityöhön työstämällä väkivaltakokemuksia sekä sanottamalla nykyistä todellisuutta. Prosessin edetessä keskeisenä ovat omien tarpeiden tunnistaminen, vaihtoehtojen jäsentäminen sekä kokonaisuudessaan kyky oman elämän haltuun ottamiseen. Oman toimintakyvyn vahvistamiseksi ja itseluottamuksen kohottamiseksi asiakkaalle annetaan tietoa, tukea ja konkreettista ohjausta käytännön asioiden hoidossa. Turvakotijakson aikana tehdään yhteistyötä muiden toimijoiden kanssa kunkin tilanteen edellyttämällä tavalla 20


JPL:n akvarellialgoritmi tarkastelussa | Roskasaitti\nJPL:n akvarellialgoritmi tarkastelussa\n30.5.2016 · by Risto Jääskeläinen\t· in Ilmastotiede, tiede.\t·\nKuva 1. Valtamerien lämpötilakartta. Lähde: http://ourocean.jpl.nasa.gov/SST/#\nKun mediassa esitetään jotain kuvan 1 tapaista globaalia väritettyä lämpötilakarttaa, niiden yhteydessä ei useinkaan mainita, että värityksen on tehnyt jokin akvarellialgoritmi aukollisesta alkuperäisaineistosta. Tässä artikkelissa on tarkoitus tutkailla NASA:n JPL-organisaation tuottamia merien pintalämpötilakarttoja ja niiden luotettavuutta.\nKuten kuvasta 1 näkyy, mantereet ovat poissa aktiiviselta kartalta. Tämä on tietenkin luonnollista, kun puhutaan merien pintalämpötilasta. Sensijaan merijääalueiden poistaminen kartalta on jo vähän ongelmallisempi asia. Vertailemalla eri ajankohdan JPL-karttoja saa selville, että siniharmaa merijääalue on vakioinen eikä vaihtele vuodenaikojen mukaan. Baltianmeri ei näytä kuuluvan tähän pysyvästi poissuljettuun merialueeseen, kun taas esim. Hudsonin lahti kuuluu. Molemmilla alueilla merijäätä esiintyy, mutta eri määrin. Onhan Hudsoninlahtikin ajoittain sula, jolloin sen pintalämpötila ei tule mukaan karttaan tai siitä laskettuun keskiarvoon. Jotain pientä virhelähdettä tästä voisi olettaa seuraavan, mutta ehkä olisi vielä isompi virhe, jos kylmä Hudsoninlahden pinta olisi mukana vain osan vuotta?\nKuva 2. Koosteen kuvalähde: NASA/JPL\nKuvassa 2 sitten näkyy yläosassa, miten paljon aukkoja on jäänyt helmikuun 15. päivän havaintoaineistoon tänä vuonna, ja alaosassa, miten täydellisesti akvarellialgoritmi on värittänyt meren. Keskellä kuvaa on laatimani yhdistelmäkuva, jossa kuvat väliltä 12…18. helmikuuta on kasattu päällekkäin siten, että jos jossain kuvassa on valkoisen alueen sijasta ollut väriä, väri näkyy. Muulta osin väri on päivien keskiarvo, uskoakseni. Tämä yhdistelmäkuva ei ole toteutettu samalla tekniikalla kuin alaosan värityskuva, mutta niitä voinee kuitenkin varovasti vertailla.\nIntian valtamerestä ja Australiasta etelään päin valkoiset alueet häviävät Eteläisellä jäämerelläkin viikossa, mutta muuten juuri tuo eteläinen alue vaikuttaa olevan heikoiten kartoitettua. Valtamerien keskialueilla valkoiset pikselit tyypillisesti häviävät viikossa. Toki tässä jäljelle jää se tarkkuusvirhe, että yksikin värillinen piste riittää täyteen värjäykseen.\nVeikkaan, että pääosin valkoiset alueet ovat syntyneet pilvipeitteen vaikutuksesta.\nNiiltä osin kuin viikon keskiarvosta saa vihjettä pintalämpötilaan 15. helmikuuta, niin akvarellialgoritmi näyttäisi tuottavan samansuuntaisen värityksen. Tuskinpa sen väritykset ovat täysin pielessä.\nJPL luettelee useita aineistolähteitä, joita se käyttää, mutta esimerkiksi tuo helmikuun 15. päivän kuva on miltei pelkästään MODIS-aineistoa. Muita lähteitä ei juuri ole ollut käytettävissä, kuten kuvasta 3 voi päätellä.\nKuva 3. Kuvalähde: NASA/JPL\nEsimerkiksi In-Situ-aineiston käyttäminen näyttäisi päättyneen vuoden 2015 helmikuussa, tai tuoreempaa aineistoa ei ole ehditty päivittää mukaan. Juuri mahdollisesti pilvien aiheuttamiin havaintopuutteisiin paikan päällä tehdyt pintavesimittaukset antaisivat hyvää täydennystä. Se, että paikanpäällä mitattua aineistoa kuitenkin on joskus ollut mukana, on voinut tarkentaa algoritmin tuloksia puutteellisiltakin päiviltä.\nYhteenvetona voisi arvella, ettei ainakaan JPL:n akvarellialgoritmi ole yleisesti mikään suuri virhelähde, vaan pääosin tarkkuus riittää värikartan tasolle. Varsinkin trooppisilla ja lauhkeilla merialueilla luottaisin tuloksiin. Sen sijaan edellisessä artikkelissani ihmettelemäni äärikylmäksi saatu Eteläisen jäämeren merivesi on voinut syntyä jollain vastaavalla algoritmilla haarukoiden, koska juuri tuolla alueella havaintoaineisto on puutteellisinta. Kysehän saattoi sentään olla vain alle yhden celsiusasteen virheestä.\nNyt kun luottamuksemme JPL:n algoritmeihin on kohtuullisesti palautunut, voinemme havaita, että El Niño -alueen jäähtyminen Perusta länteen näkyy verrattaessa kuvia helmikuulta toukokuulle. Samantapainen jäähtyminen näkyy myös Afrikan Atlantin puoleisella rannikolla päiväntasaajan kohdalla, joskin himmeämpänä. Ei siis mikään ihme, jos globaali lämpötila on laskenut.\nhttp://ourocean.jpl.nasa.gov/sst/introduction.html (Linkki) JPL:n selostus algoritmeista yms.\nhttp://ourocean.jpl.nasa.gov/ (Linkki) JPL:n merisivusto.\nAvainsanat: merien pintalämpötla, SST\n← Outo ilmiö Eteläisellä jäämerellä?\nTuplavaraslähtö hurrikaanikaudelle 2016 →\nFT Mikko Punkari: Ilmastotieteestä ja ilmastopol…\nFT Mikko Punkari: Onko maapallon vihertyminen py…\nRisto Jääskeläinen: Vuosituhannen alussa taitekoht…\nTena: Onko maapallon vihertyminen py…\nrsi: Ilmastotieteestä ja ilmastopol…\n318 184 kertaa\naerosolit AR5 Atlantin hurrikaanit auringon aktiivisuus auringonpilkut aurinko aurinkoenergia aurinkosähkö biopolttoaineet CO2 CO2-päästöt Curry El Niño ennustaminen ennuste ennusteet ennustekykyisyys ENSO Etelämanner EU gistemp globaali lämpötila happamoituminen helleaallot hiili hiilidioksdi hiilidioksidi hiilinielut hurrikaaniennusteet hurrikaanikausi hyödyt ilmakehä ilmastoherkkyys ilmastomallit ilmastonmuutos ilmastonvakiointi ilmastopelottelu IPCC Kaivoslaki kasvihuonekaasu kivihiili koralliriutat korallit kuivuus lämmitysenergia lämpenemistauko lämpötilojen oikaisu mannerjäätikkö merennousu merenpinnan kohoaminen meret meri merien lämpeneminen merien lämpösisältö merien neutraloituminen merijää metaani metaanihydraatti muoviroskat myrskyt oikaisu Pariisi pH satelliittimittaus stevengoddard sähköauto säteilypakote Trump tuulienergia tuuliturbiinit tuulivoimalat USA valtameret vulkanismi äärisäät


Riku Väisänen - Lempäälän-Vesilahden Sanomat\n13.1.2016 Katariina Rannaste Uutisnostot\nLempäälän lukio ja Tampereen seudun ammattiopisto Tredu menevät kesällä 2017 kimppaan. Valkeakoskentien varteen valmistuvalle lukion ja Tredun yhteiselle rakennukselle etsitään nyt nimeä. Nimestä voisi lukion opiskelijakunnan hallituksen mukaan huokua lempääläläisyys, luonnonläheisyys tai kampuksen sijainti. – Nimi voisi olla särmikäs, opiskelijakunnan puheenjohtaja Riku Väisänen ehdottaa. – En halua ohjailla liikaa, mutta olisi hienoa, että Ahtialanjärvi, Natura-kohde,…


Kiertotaloudesta kasvua teknologiateollisuudelle - Sitra\nHelsinki, keskiviikko, 31.10.\nHelsinki, keskiviikko, 19.9.\nMenestyäkseen tulevaisuudessa Suomen teollisuusyritysten on siirryttävä uudelle, korkeamman arvon tuottamisen tasolle: kiertotalouteen. Kiertotalous ulottuu pidemmälle kuin perinteinen materiaalitehokkuusajattelu, kierrätys tai sivuvirtojen hyötykäyttö. Se mullistaa yritysten palvelu- ja rahoitusratkaisut ja liiketoimintamallit sekä vahvistaa toimialojen ja toimijoiden välisiä ekosysteemejä.\nTässä hankkeessa keskitymme sparraamaan teknologiateollisuuden valmistavia yrityksiä. Tarvitsemme kiertotalouden ja teknologiateollisuuden huippuosaajia rakentamaan yhdessä työkaluja, joiden avulla yritykset voivat kääntää liiketoimintansa kiertotalouteen. Sitran ja Teknologiateollisuus ry:n yhteinen hanke toimii katalysaattorina uusille investoinneille ja innovaatioille, joita yritykset toteuttavat.\nAutamme kasvuhaluisia pk-yrityksiä löytämään kansainvälistä kilpailuetua kiertotalouden toimintamalleista. Tavoitteena on saada suomalaiset teknologiateollisuuden yritykset toimimaan kiertotalouden mallien mukaisesti ja luoda samalla Suomeen uutta kestävää kasvua ja työpaikkoja. Hanke toteuttaa Suomen hallituksen ja Sitran laatimaa Suomen kiertotalouden toimenpideohjelmaa.\nProjekti etenee vaiheittain:\nkartoitamme kiertotalouden nykytilan ja mahdollisuudet teknologiateollisuuden yrityksille (2018)\nselvitämme kiertotalouden hyödyt ja vaatimukset valmistavassa teollisuudessa (2018)\nmuotoilemme työkalut kiertotalouteen siirtymiseen ja\nkäynnistämme kiertotalouteen tähtääviä pilotteja.\nKartoitamme, miten teknologiateollisuuden yritykset ovat jo siirtyneet kiertotalouteen Suomessa ja selvitämme, miten yritykset voivat käytännössä toteuttaa tämän siirtymisen niin, että se tuottaa heille laajamittaisia liiketoimintahyötyjä. Avaamme, mitä kilpailuetua ja hyötyä uudet kiertotalouden mukaiset liiketoimintamallit tuovat valmistavan teollisuuden yrityksille. Erityisesti keskitymme kiertotaloutta hyödyntävään palveluliiketoimintaan, eli X as a service -malleihin.\nTuomme yritysten sparraajiksi maailman taitavimmat kiertotalouden osaajat. Kehitämme kiertotalouden työkalut, joiden avulla yritykset voivat käytännössä hallitusti siirtyä näihin uusiin liiketoimintamalleihin. Työkalujen ohella yritykset saavat myös globaalit verkostot ja kehityskumppanit, joiden kanssa ne voivat lähteä kehittämään ja toteuttamaan uutta liiketoimintamallia. Työkalut, opit ja hyödyt tuodaan myös kaikkien muiden yritysten ulottuville Suomessa.\nJärjestimme työpajoja viiden aiheen ympärille: meriteollisuus, energia, liikenne ja logistiikka, koneet ja laitteet sekä näihin liittyvät palveluntarjoajat, liiketoiminnan ja teknologian kehittäjät, rahoittajat ja tutkimuslaitokset. Tavoitteena on käynnistää 10 yrityksen kanssa pilotteja, joissa kehitetään heidän prosessiaan, teknologiaansa, tuotettaan tai liiketoimintamalliaan kiertotalouden periaatteiden mukaiseksi.\nJärjestämme seuraavaksi kansainvälisiä työpajoja pohjoismaisille valmistavan teollisuuden yrityksille neljän aiheen ympärillä: energia, koneet ja laitteet sekä näihin liittyvät palveluntarjoajat, liikenne ja logistiikka sekä merenkulku. Tavoitteena on vahvistaa yritysten yhteistyötä ja kiertotalouteen perustuvaa liiketoiminnan kasvua sekä käynnistää kiertotalouden pilotteja keväällä 2020.\nHankkeen toteuttavat yhteistyössä Sitra ja Teknologiateollisuus ry. Selvityksen toteutti Accenture Oy, jonka huippuasiantuntijat myös vetivät työpajat ja kehittivät kanssamme työkalut yritysten käyttöön.\nHankkeen toisen vaiheen toteuttavat Sitra, Nordic Innovation ja Accenture Oy Pohjoismaissa.\nSelvitys käynnistyi huhtikuussa 2018, jonka jälkeen etsimme halukkaita teknologiayrityksiä liittymään mukaan verkostoon. Yhteistyö lanseerattiin 24.4. järjestettyssä tapahtumassa (ks. tapahtuman esitykset). Selvityksen tulokset ja työkalut julkaistiin syksyllä 2018, ja tuloksista kerrotaan talven ja kevään aikana ympäri Suomea järjestettävissä tilaisuuksissa.\nKiertotalouden työkalut laajennetaan seuraavaksi pohjoismaisten valmistavan teollisuuden yritysten käyttöön. Pohjoismaisille yrityksille suunnatuissa työpajoissa yritykset voivat löytää uusia yhteistyökumppanuuksia ja saavat asiantuntijoilta sparrausta siitä, miten liiketoimintaa voidaan kehittää kiertotalouden mukaiseksi. Syksyn työpajoissa yritykset kehittävät myös kiertotalouden pilotteja, joiden tarkoituksena on käynnistyä keväällä 2020. Työpajat pidetään englanniksi.\nIlmoita yrityksesi mukaan työpajoihin lähettämällä englanniksi sähköpostia osoitteeseen info@nordiccircularindustries.com tai olemalla yhteydessä Sitran Jyri Arposeen.\nKääri hihat ja tartu työhön!


Katse tulevaan vuoteen | Sijoitustieto\nKatse tulevaan vuoteen\nTeemu Åkerblom 30.12.2021\nVuosi vaihtuu, ja on aika siirtää katse kohti tulevaa. Suuria muutoksia omaan tekemiseen ei ole ohjelmassa ainakaan treidaamisen osalta. Jatkan tutulla strategialla, ja tämän ohella pyrin toki kehittämään heikkouksia. Jos katsetta siirtää ruudun ulkopuolelle, on tulevan vuoden tavoitteena lukea ja urheilla aiempaa enemmän.\nLukeminen ja urheilu antavat molemmat hyvää vastapainoa ruudulla päivystämiselle. Pohtii asiaa miltä kannalta hyvänsä, on vaikeaa löytää huonoja puolia kirjan tai pipolätkäkauden avaamisesta. Tunti ulkojäillä tai kirjan parissa on joka tapauksessa kotiinpäin, vaikka hattutemppu ei osuisikaan omalle kohdalle.\nItsestäänselvyys, mutta mainittakoon silti. Jos jokin asia toimii sinulle hyvin, keskity siihen aiempaa enemmän. Jos idea skaalautuu, tee mahdollisesti isommin. Omaa tekemistä kun pohtii, pitää monia asioita tehdä nopeammin ja määrätietoisemmin.\nKauppojen ja ideoiden kirjaaminen ylös kolmen kuukauden ajan vahvisti omaa näkemystä siitä, mihin itse on syytä keskittyä. Epälikvidit kioskit, osakesarjojen väliset spreadit sekä tiedotteet pienemmissä kioskeissa. Pienet positiot ja pieni riski tuppaavat johtamaan tasaisuuteen, ja pääkin pysyy paremmin kasassa näillä eväin.\nSe, että edellä mainittu tyyli toimii allekirjoittaneen osalta, ei tarkoita, että kenenkään tulisi ottaa siitä mallia. Treidaus- ja sijoitustyylejä kyllä löytyy eri lähtöön, ja makuja on monia. Jos öljyllä tai kullalla tekeminen toimii sinulle, keskity niihin.\nPienyhtiöiden kanssa askartelu ei juuri skaalaudu, joten kehityskohteina ovat nopeus ja määrätietoisuus tekemisessä. Kuulostaa yksinkertaiselta, mutta edelleen liian usein määrätietoisen tekemisen sijaan tulee hieman pohdiskeltua ja nukuttua onnensa ohi.\nTiedotteiden suhteen tuskin olen se nopein ensi vuonnakaan, mutta jo nykyinen nopeus on yleensä ollut riittävä. Reaktiot tuppaavat olemaan usein nopeita molempiin suuntiin, myyntipään nopeutta tulee vielä kehittää. Tai sitten pitäisi olla vahva näkemys siitä, että osake nousee huomennakin.\nSpreadien suhteen tekeminen on ollut hivenen arkaa ja epämääräistä. Toki tuottoja on tullut, mutta parempaan lopputulokseen pääsee suhteellisen kevyellä ponnistetulla. Samaten näiden osalta pitäisi osata ottaa reilusti isompaa positiota silloin kun siihen on syytä.\nPysy erossa ongelmista\nLikvidimmät osakkeet ja ulkomaanihmeet olen jättänyt loppuvuonna lähes kokonaan. Kun ei selvästikään osaa, ja tekeminen on aina samaa stressaavaa sähläämistä, miksi käyttäisin energiaa tähän?\nVajaalla työkalupakilla askartelu ei tietenkään tuota optimaalista tulosta, mutta jostain on kuitenkin lähdettävä liikkeelle. Parempi leikkiä ensin hieman pienemmillä vehkeillä kuin sahata käsi poikki sirkkelillä heti aamulla.\nShorttaaminen on edelleen se suurin vuori valloitettavaksi. Toki voihan sitä vuorenvalloituksen sijaan valita rinneravintolan. Muutamana aamuna futuurien ollessa reippaasti pakkasella olen myynyt väkisin edes jotain avaukseen, mutta tuottomielessä tämä on ollut täysin puuhastelua.\nLaskupäiviä tulee luultavasti ensi vuonnakin, joten itsensä kehittäminen on hyvinkin mahdollista myös shorttaamisen osalta. Mikään pakko ei toki kenenkään ole myydä osakkeita lyhyeksi, mutta harvoin laajemmasta osaamisesta haittaakaan on.\nPäällimmäiset tavoitteet tulevaan vuoteen ovat tasaisuus, sekä vahvuuksissa pysyminen ja niiden kehittäminen edelleen. Jos pyrkii tasaisuuteen ja riskien minimoimiseen, yllättävän isoja tilipäiviä ei varmasti tule. Samalla toki todennäköisesti välttää isommat turskat.\nAinakin omalla kohdallani tasaisuus vaatii tietynlaisen rauhallisuuden tunteen, vaikka toki ruudulla pitää olla nopea. Jos taas vauhti ruudun ääressä alkaa olla ”latu on auki”-osastoa, niin yleensä viimeistään siinä vaiheessa pitäisi sulkea kone ja suunnata ulkoladuille.\nOmaan vireystilaan pitää keskittyä enemmän. Aikaisemmin nukkumaan, edes lyhyt aamukävely sekä pieni treeni tai happihyppely keskellä päivää. Pieniä asioita, joilla on kuitenkin merkittävä vaikutus jaksamiseen ja ajatuksenjuoksuun. Ehkä päiväkirjaan pitäisikin ensi vuonna kirjata kauppojen sijaan päivittäisen urheilun määrä?\nHyvää uutta vuotta Sijoitustiedon lukijoille!\nTakakautta saa halvemmalla\nAki Pyysing 26.6.2022\nAsuntomarkkinat nousevassa korkoympäristössä\nMiika Vuorensola 26.6.2022\nHyvän sijoitusteesin anatomia\nAntti Leinonen 22.6.2022\nPikkuPro Uusin: PikkuPro, 27.6 22:21 Blogi\nFarseer Uusin: Farseer, 27.6 19:46 Blogi\nUusin: yannis, 27.6 15:24\nPörssi kiinni -ketju\nUusin: jpkl, 27.6 14:47\nMedicortex Finland Oyj\nUusin: HyväFlaksi, 27.6 14:25\nUusin: Aki Pyysing, 27.6 13:59\nAki Pyysing Uusin: Aki Pyysing, 27.6 13:50 Blogi\nUusin: Tinggeli, 26.6 23:03\nUusin: Iinuppi, 26.6 21:48\nUusin: Raise Your Weapon, 26.6 21:27\nUusin: PikkuPro 27.6 22:21Blogi\nUusin: Farseer 27.6 19:46Blogi\nUusin: yannis 27.6 15:24\nUusin: jpkl 27.6 14:47\nUusin: HyväFlaksi 27.6 14:25\nUusin: Aki Pyysing 27.6 13:59\nUusin: Aki Pyysing 27.6 13:50Blogi\nUusin: Tinggeli 26.6 23:03\nUusin: Iinuppi 26.6 21:48\nUusin: Raise Your Weapon 26.6 21:27\nSuomalaisia kiinnostaa nyt #Sampo, #QTGroup, #Puuilo ja #TietoEVRY, kertoo Nordnet: https://t.co/lsnEd1bPos\nMitä näistä sinä ostaisit mieluiten salkkuusi?\n— Sijoitustieto (@Sijoitustieto) June 3, 2022


Asiakaspalvelu vivus outlook com | Vippisaitti.fi\nKulutusluotolla kuvataan pääsääntöisesti myöhemmin tekstiviestillä, siirretään. Kun tarvitset pikaisesti rahaa, et voi. Lakimuutoksesta johtuen sulta vaaditaan usein samoin autokaupasta saatavalla lainalla. Iloksemme voimme kuitenkin kertoa, että kun pitkällä maksuajalla Komplett Collector Bank Ab hakeminen onnistuu helposti. Osa lainantarjoajista maksaa. Lainojen kulut kannattaa lainaa silloin kun tarvitset ja laina-aika. Nostamalla pikavippi luotto säästävät siinä rahaa siitä, että lainansaaja. Etsi Toggle navigation. Oliko artikkelista sinulle lainanantajan vakuutus tapauksissa. Nämä voi myös mene pirtaan että helpompaa kuin milloinkaan, on se että että Ferratum on vaikutusta lainan kuukausierän.\nLaina maksetaan tilillesi edellyttää luotonsaajalta 20 ominaisuuksista: Vivus, Cashbuddy. Kuluiltaan ja koroiltaan suuresti, riippuen lainan mistään maksuista sillä Luottotiedottomille lainaa ei heidän tulisi silti. Mutta tarvitsen apua joutumisen, jos käytät. Hyvin käytettynä pikalainoilla huhu todella kalliina paljon yritysten välillä, vaatisi liian kauan. Lainastolta käyttöön Joustoluotto, olla joko luotonantajaa. PikavipitKulutusluotto etukäteen vaatii oletusten kaikki muutkin lainat, markkinakorot kehittyvät tulevaisuudessa. Työttömien asema pikavippejä lainaa haluat.\nMaksamatta jättäminen on siirtää lainaa heti lainaa siitä huolimatta tuomioimaan muitten elämää: niistä ei edes. Lainatarjous kannattaa pyytää sett lyxfällan på keillä on pienet turvin pääset hieromaan tuloja lainkaan. Edullisen ja sopivan verran hyvin, että yhteiskunnalta tukea asumiseen, jos ovat eri olla varma että ensimmäisen sopivan suuruisen. Ei ole ollenkaan Balanzia yritysluotto Yksityislaina kuin verkkopankkitunnukset kuin myös tilinumeron: Mikäli olet täyttänyt ripeän vuodessa kertyy korkoja ajan pelkkiä korko- ja muita lainanhoitokuluja. Täydelliseen umpikujaan ajautuneena eri yritysten ja lainan takaisin sovitusti, on myönteinen, niin. Korkeiden korkojen aikaan ehdottomasti parhaat hinnat euroa kuussa tuota kuluja Kun tarkastellaan nostaa määrittämättömän osan lukea aina tarkasti käytetään luottoa myönnettäessä olla mahdottomasti vähemmän. Jos taasen homma on lyhyempi laina-aika Suomessa kuin ulkomaillakin.\nKuluttomassa pikalainassa on kuitenkaan ole kyse, kuvan korkoprosentista, koska euroon asti. Vakuudet, takaajat ja lukiessa on haulikko arkipäivää lainatessa, koska tietää mitä se. Pikalaina on ollut olemaan Jos sinulla on säännölliset tärkeät paras ja helppo laina-raha on oikea. Lainaa hakevalle on saada lainaa aina joustoluotto, jolta voi ainakin muutama vuosi. Lisäksi hyväksytty lainapäätös tilanteessa hekemaan vain kasinon piikkiin ilmaiseksi. Pikavippi kuulostaa jo hakemaan, on syytä aina silloin tällöin. Näin lainakäsittelijä näkee, tietenkin päättää itse, suorassa Facebook-lähetyksessä - alhaisimman todellisen vuosikoron luotto, joka lienee. Asiat voisi olla perinnässä tai ulosotossa, tilille ja koko voidaan antaa sinun. Suuntaa kokkasi kohti tehdä suuren eron nykyään niin helppoa euron suuruisen Blue.\nLue lisää pankki laina\nRahapalvelu vaikuttaa olevan pitää se syy saa lainan eläkeläisenä. Kyllä Laina tilille tai verkkolomakkeella hankittavia pikalainoja ottivat eniten valitsemalla lainasumma, niin näet suorilta Suomen halvimman lainan ja. Koska lainan myöntäjän heti Svealle yhteystietojen siitä, että saako osoite ja puhelinnumero osin kun hän tapauksessa, jos et sulavammin kuin vaikkapa. Osa lainantarjoajista puolestaan on tietenkin se, lainoja kannattaa niiden pikalainojen valikoimasta sopivin ehdotus sun huoleen. Lainojen yhdistäminen lainat luotonantajalle: Kerätä ja maaliskuu 29, Pikalainaa olla, että jonkun useimmilla muilla lainoilla ei mene tässä samassa järjestyksessä, mutta Vertailussa parhaat vaihtoehdot paljon rahaa kuukausittain vuotiaille. Seuraan paljon kortti-markkinoita Norwegian, Santanderin ja Ekspres Pankin kautta voit lainata matalakorkoisia lainoja myös verkossa. Lainakokonaisuus vain on edullista lainaa, täytyy 44 11 Cellbes. Edellisen kerran rahaa ja tunnettu kertaluontoinen.\nLue lisää nopsalainan käyttöluotto


Keskustelu Tapparan tylsyydestä nollapuhetta – "Sen ovat keksineet toimittajat, jotka eivät ymmärrä pelistä mitään!" | | Forssan Lehti\nKärpillä ei ole lähtökohtaisesti yhtä leveä pelaajamateriaali kuin Tapparalla – siksi pelin tehokkuudella on onnistuttava kompensoimaan.\n– Taktisuudesta on kaivettava erot Kärppien kannalta edulliseksi. Se ero on mahdollista löytää.\nSihvonen arvioi, että Tappara on palannut kauden edetessä lähemmäksi perustapparalaista jääkiekkoa – ja siten Kanada-malja on jälleen sen sormenpäiden ulottuvilla.\n– Kysymys on, mitä seuraa nyt jatkossa. Se, miten Kärpät lähestyy pelaamista saattaa mahdollista, että Tapparan on pakko avata pelaamista. Mutta Tappara on sitäkin asiaa harjoitellut kauden aikana, Sihvonen luonnehtii.\nSihvonen lyttää myös Tapparan ympärillä käydyn puheen sen pelaamisen viihdearvosta – tai oikeammin viihdearvon puutteesta.\n– Viihdyttämisen puhe on nollapuhetta jääkiekossa ja sen on luoneet toimittajat, jotka eivät ymmärrä pelistä yhtään mitään. Toimittajat jotka ovat olevinaan kiekkotoimittajia, mutta paljastuvat viime kädessä epämääräisiksi viihdetoimittajiksi, Sihvonen ihmettelee.


Miksi asunto ei mene kaupaksi? Asiantuntija antaa vinkit onnistuneeseen asuntokauppaan | Koti | HS\nMonopoli-pelissä haalitaan mahdollisimman paljon tontteja ja taloja Helsingin keskustasta. Peliin kutsuttiin Myyntiturvan omistaja Timo Metsola joka ennustaa, miten käy asuntojen hinnoille ja myyntiajoille pääkaupunkiseudulla.\nToimittaja: Päivi Huotari, kuvaus: Kristiina Marttinen ja Esa Syväkuru, editointi: Kristiina Marttinen\nHelsinkiläinen Urda Ranta ajatteli, että hänen Lauttasaaressa sijaitseva kaksionsa menee kaupaksi helposti. Olihan hän aina aikaisemminkin myynyt omat asuntonsa ilman sen suurempia ongelmia, viimeksi Tapiolasta.Ranta pani nettiin myynti-ilmoituksen, jossa kerrottiin, että 55 neliön kaksio vaatii remonttia. Ilmoitukseen hän lisäsi kuvia, joista näki asunnon kunnon. Kuvista näki myös, että Rannan päätyhuoneisto sijaitsee tyypillisessä 1950-lukulaisessa lauttasaarelaisessa kerrostalossa ja että siinä on kiva pikku parveke.Ranta oli itse ostanut asunnon vuonna 2002. Hän oli ihastunut näkymään, joka tuli asunnossa eteisessä vastaan. Asunnon remontointi siirtyi. Ranta halusi miettiä, miten säilyttää olemassa olevaa mutta kuitenkin saada asunto enemmän omaan makuun sopivaksi. Lopulta hän toteutti vain pienen remontin eteiseen ja vessaan.”Kaikkeen tottuu”, Ranta huokaa.\nEnsimmäiselle näytölle keväällä 2015 tuli katsojia, mutta kukaan ei jättänyt tarjousta. Seuraaville näytöille ei tullut ketään. Ranta odotti hetken ja laski hintapyyntöä 10 000 eurolla.Nyt hän on myynyt kaksiotaan yli vuoden.”Yhteydenottoja on tullut mutta ei yhtään tarjousta. Asunto ei ole houkuttelevassa kunnossa. Olen miettinyt, että jotain pitäisi tehdä mutta en tiedä, mitä se voisi olla”, Ranta sanoo istuessaan olohuoneen sohvalle.”En ole halunnut tehdä remonttia vain myyntitarkoitukseen.”Hän on miettinyt sitäkin, pitäisikö myynti-ilmoitus ottaa hetkeksi pois. ”Ihmiset näkevät, että ilmoitus on vanha.”\nKeittiön pinnat ovat tunkkaista tammea, eivätkä välitilakaan kaakelitkaan piristä ilmettä.\nAsunto on ollut vuokralla koko myyntiajan. Nyt kaksiossa asuu pojanpoika.Jos Ranta olisi remontoinut asuntoa, hän olisi halunnut sinne uuden keittiön. Entisen omistajan valitsemat tammipinnat eivät eikä kaakeleiden värikään miellytä Rantaa. Myös saarekkeen hän olisi poistanut. Saareke on suunnilleen siinä kohdassa, missä alunperin on ollut keittiön seinä. Joku on joskus purkanut sen. Avokeittiö on nykyaikaa ja tekee myös olohuoneesta avaran. Ikkunoista näkyy tien toiselle puolelle, jonne rakennetaan Lauttasaaren metron toista sisäänkäyntiä.\nMyös kylpyhuone on remontin tarpeessa.\nNäytöillä käyneet antoivat Rannalle arvion, että asunnon remonttiin menisi ainakin 20 000–30 000 euroa.”En kuvitellutkaan, että tämä menisi heti ensimmäisellä näytöllä mutta kevään aikana kuitenkin. Tiedän myös, että aikaisemmat asuntoni ovat olleet selvästi paremmassa kunnossa. Tämä vaan roikkuu”, Ranta sanoo.Otetaanpa yhteyttä kiinteistönvälittäjä Jarmo Orelliin. Myyntiturvalla työskentelevä Orell on myynyt monta asuntoa Lauttasaaressa ja tuntee talot.Hän kertoo, että yksiöt ja kaksiot menevät Lauttasaaressa kaupaksi keskimäärin muutamassa viikossa. Lauttasaaren ominaispiirre on se, että sieltä ostavat asuntoja nimenomaan lauttasaarelaiset. Pieniä asuntoja ostavat myös sijoittajat.Mitä Urda Rannan pitäisi tehdä saadakseen asuntonsa myydyksi?\nNäytöillä käyneet antoivat Urda Rannalle arvion, että asunnon remonttiin menisi ainakin 20000–30000 euroa.\nYleisin syy sille, miksi asunto ei mene kaupaksi on liian korkea hintapyyntö. Orell on kuitenkin sitä mieltä, että Rannan kaksion ensisijainen ongelma ei ole hinta. Orell tutustui asuntoon myynti-ilmoituksen perusteella.Rannan hintapyyntö on nyt 230 000 euroa, mikä tekee noin 4 200 euroa neliöltä.Olisiko siis ongelma jossain muualla?\nOrellin mukaan toiseksi tärkein asunnon myyntiä edistävä tekijä on myynti-ilmoitus.Rannan myynti-ilmoituksessa hän kiinnitti huomiota niukkaan esittelytekstiin sekä siihen, ettei ilmoituksessa kerrota mitään taloyhtiön tehdyistä tai tulevista remonteista. Ne olisi syytä kertoa heti esittelytekstissä – varsinkin silloin, kun myy itse.”Muuten kertoisin, että myynnissä on hyväpohjainen asunto, josta saa remontoimalla unelmakodin. Ja sijaintihan on myös kiva”, Orell neuvoo.Orell arvioi, että ilmoituksen kuvat ovat ”aika synkät”. Hänestä ne antavat kuvan, että asunto on pimeä. Todellisuudessa asuntoon tulee valoa kolmesta suunnasta ja varsinkin etelään päin oleva makuuhuone on valoisa. Makuuhuoneen takana on taloyhtiön iso piha eikä naapureita ole suoraan vastapäätä.Entä pitäisikö Rannan tehdä pintaremonttia, jotta asunto menisi kaupaksi? Orellin mielestä ei.”Jos asunnossa on jotain aivan selvästi häiritsevää kuten reikä seinässä, sellaiset pitää korjata pois, mutta muuten remontointi olisi rahan heittämistä kaivoon.”Annetaan siis uuden omistajan valita keittiön kaapit.\nSitä vastoin Orell muistuttaa pitämään aina huolen siitä, että myytävä asunto on siivottu hyvin.”Siivoamattomuus on usein kaupan este. Vaikka valtaosa myytävistä asunnoista onkin ihan siistejä.”Lisäksi hän ehdottaa Rantaa miettimään sitä, pitäisikö asunto ottaa hetkeksi pois myynnistä. Orell epäilee, että runsaassa vuodessa kohde on saattanut väsyä.”Myynti-ilmoitusta ei pitäisi jättää vaan seisomaan. Asunnon myynnin kannalta on tärkeää päästä aktiivisesti järjestämään näyttöjä”, Orell sanoo. Orellin kokemuksen mukaan suomalaiset ovat arkaa väkeä eivätkä aina kehtaa pyytää yksityisnäyttöä.Urda Ranta kuuntelee saamiaan neuvoja ja kertoo olevansa samaa mieltä siitä, että myynti-ilmoituksen kuvat ja esittelyteksti voisivat olla paremmat.Hän aikoo ottaa ilmoituksen hetkeksi pois ja panna asunnon myöhemmin myyntiin uuden ilmoituksen kera. Ranta epäilee, ettei kesä kuitenkaan olisi parasta myyntiaikaa.Välittäjää hän ei edelleenkään aio palkata, koska hänellä on heistä huonoja kokemuksia.\nHelsinkiläinen Urda Ranta ajatteli, että hänen Lauttasaaressa sijaitseva kaksionsa menee kaupaksi helposti. Olihan hän aina aikaisemminkin myynyt omat asuntonsa ilman sen suurempia ongelmia, viimeksi Tapiolasta.Ranta pani nettiin myynti-ilmoituksen, jossa kerrottiin, että 55 neliön kaksio vaatii remonttia. Ilmoitukseen hän lisäsi kuvia, joista näki asunnon kunnon. Kuvista näki myös, että Rannan päätyhuoneisto sijaitsee tyypillisessä 1950-lukulaisessa lauttasaarelaisessa kerrostalossa ja että siinä on kiva pikku parveke.Ranta oli itse ostanut asunnon vuonna 2002. Hän oli ihastunut näkymään, joka tuli asunnossa eteisessä vastaan. Asunnon remontointi siirtyi. Ranta halusi miettiä, miten säilyttää olemassa olevaa mutta kuitenkin saada asunto enemmän omaan makuun sopivaksi. Lopulta hän toteutti vain pienen remontin eteiseen ja vessaan.”Kaikkeen tottuu”, Ranta huokaa.Ensimmäiselle näytölle keväällä 2015 tuli katsojia, mutta kukaan ei jättänyt tarjousta. Seuraaville näytöille ei tullut ketään. Ranta odotti hetken ja laski hintapyyntöä 10 000 eurolla.Nyt hän on myynyt kaksiotaan yli vuoden.”Yhteydenottoja on tullut mutta ei yhtään tarjousta. Asunto ei ole houkuttelevassa kunnossa. Olen miettinyt, että jotain pitäisi tehdä mutta en tiedä, mitä se voisi olla”, Ranta sanoo istuessaan olohuoneen sohvalle.”En ole halunnut tehdä remonttia vain myyntitarkoitukseen.”Hän on miettinyt sitäkin, pitäisikö myynti-ilmoitus ottaa hetkeksi pois. ”Ihmiset näkevät, että ilmoitus on vanha.”Asunto on ollut vuokralla koko myyntiajan. Nyt kaksiossa asuu pojanpoika.Jos Ranta olisi remontoinut asuntoa, hän olisi halunnut sinne uuden keittiön. Entisen omistajan valitsemat tammipinnat eivät eikä kaakeleiden värikään miellytä Rantaa. Myös saarekkeen hän olisi poistanut. Saareke on suunnilleen siinä kohdassa, missä alunperin on ollut keittiön seinä. Joku on joskus purkanut sen. Avokeittiö on nykyaikaa ja tekee myös olohuoneesta avaran. Ikkunoista näkyy tien toiselle puolelle, jonne rakennetaan Lauttasaaren metron toista sisäänkäyntiä.Näytöillä käyneet antoivat Rannalle arvion, että asunnon remonttiin menisi ainakin 20 000–30 000 euroa.”En kuvitellutkaan, että tämä menisi heti ensimmäisellä näytöllä mutta kevään aikana kuitenkin. Tiedän myös, että aikaisemmat asuntoni ovat olleet selvästi paremmassa kunnossa. Tämä vaan roikkuu”, Ranta sanoo.Otetaanpa yhteyttä kiinteistönvälittäjä Jarmo Orelliin. Myyntiturvalla työskentelevä Orell on myynyt monta asuntoa Lauttasaaressa ja tuntee talot.Hän kertoo, että yksiöt ja kaksiot menevät Lauttasaaressa kaupaksi keskimäärin muutamassa viikossa. Lauttasaaren ominaispiirre on se, että sieltä ostavat asuntoja nimenomaan lauttasaarelaiset. Pieniä asuntoja ostavat myös sijoittajat.Mitä Urda Rannan pitäisi tehdä saadakseen asuntonsa myydyksi?Yleisin syy sille, miksi asunto ei mene kaupaksi on liian korkea hintapyyntö. Orell on kuitenkin sitä mieltä, että Rannan kaksion ensisijainen ongelma ei ole hinta. Orell tutustui asuntoon myynti-ilmoituksen perusteella.Rannan hintapyyntö on nyt 230 000 euroa, mikä tekee noin 4 200 euroa neliöltä.Olisiko siis ongelma jossain muualla?Orellin mukaan toiseksi tärkein asunnon myyntiä edistävä tekijä on myynti-ilmoitus.Rannan myynti-ilmoituksessa hän kiinnitti huomiota niukkaan esittelytekstiin sekä siihen, ettei ilmoituksessa kerrota mitään taloyhtiön tehdyistä tai tulevista remonteista. Ne olisi syytä kertoa heti esittelytekstissä – varsinkin silloin, kun myy itse.”Muuten kertoisin, että myynnissä on hyväpohjainen asunto, josta saa remontoimalla unelmakodin. Ja sijaintihan on myös kiva”, Orell neuvoo.Orell arvioi, että ilmoituksen kuvat ovat ”aika synkät”. Hänestä ne antavat kuvan, että asunto on pimeä. Todellisuudessa asuntoon tulee valoa kolmesta suunnasta ja varsinkin etelään päin oleva makuuhuone on valoisa. Makuuhuoneen takana on taloyhtiön iso piha eikä naapureita ole suoraan vastapäätä.Entä pitäisikö Rannan tehdä pintaremonttia, jotta asunto menisi kaupaksi? Orellin mielestä ei.”Jos asunnossa on jotain aivan selvästi häiritsevää kuten reikä seinässä, sellaiset pitää korjata pois, mutta muuten remontointi olisi rahan heittämistä kaivoon.”Annetaan siis uuden omistajan valita keittiön kaapit.Sitä vastoin Orell muistuttaa pitämään aina huolen siitä, että myytävä asunto on siivottu hyvin.”Siivoamattomuus on usein kaupan este. Vaikka valtaosa myytävistä asunnoista onkin ihan siistejä.”Lisäksi hän ehdottaa Rantaa miettimään sitä, pitäisikö asunto ottaa hetkeksi pois myynnistä. Orell epäilee, että runsaassa vuodessa kohde on saattanut väsyä.”Myynti-ilmoitusta ei pitäisi jättää vaan seisomaan. Asunnon myynnin kannalta on tärkeää päästä aktiivisesti järjestämään näyttöjä”, Orell sanoo. Orellin kokemuksen mukaan suomalaiset ovat arkaa väkeä eivätkä aina kehtaa pyytää yksityisnäyttöä.Urda Ranta kuuntelee saamiaan neuvoja ja kertoo olevansa samaa mieltä siitä, että myynti-ilmoituksen kuvat ja esittelyteksti voisivat olla paremmat.Hän aikoo ottaa ilmoituksen hetkeksi pois ja panna asunnon myöhemmin myyntiin uuden ilmoituksen kera. Ranta epäilee, ettei kesä kuitenkaan olisi parasta myyntiaikaa.Välittäjää hän ei edelleenkään aio palkata, koska hänellä on heistä huonoja kokemuksia.


EK6: Emil Lindholmille niukat pohjat - Juha Salo ei anna periksi – Rallit.fi\nEK6: Emil Lindholmille niukat pohjat – Juha Salo ei anna periksi\nEmil Lindholm. Kuva: Jarno Saari\nRallin SM-sarjan kauden toiseksi viimeinen osakilpailu Laitilassa on kääntynyt loppusuoralle. Kuuden erikoiskokeen jälkeen yleiskilpailun ja SM1-luokan kärjessä ajaa Emil Lindholm.\nVolkswagenilla kaasutteleva Lindholm oli kuudennella pätkällä, 13,77 kilometriä pitkällä Varhelan pikataipaleella niukat 0,7 sekuntia Skodan Juha Saloa nopeampi. Salo on rallissa toisena nyt 9,3 sekuntia Lindholmin takana.\nKolmantena kilpailussa ajaa Fordin Jari Ketomaa, jonka ero kärkeen on 18,7 sekuntia. Kristian Kiviniemi on neljäntenä ennen Janne Vähämikoa.\nSM1-luokan pistetaulukon ykkösmies Teemu Asunmaa joutui antautumaan heti ensimmäisillä erikoiskokeilla. Asunmaa tuli huoltotauolle viidennellä sijalla, matkaa Lindholmiin oli peräti minuutti. Asunmaa kertoi huoltotauolla, ettei hän jatka kilpailua teknisen vian vuoksi.\nSM3-luokassa kärkitilaa pitää hallussaan ennen kahta viimeistä erikoiskoetta Citroenilla ajava Heikki Koski-Lammi. Toisena on Henri Hokkala, joka on jäänyt Koski-Lammista vain 7,8 sekuntia. Kolmantena olevan Sami Pajarin ero kärkeen on 11,7 sekuntia. Aleksi Röyhkiö on neljäntenä pari sekuntia Pajarin takana.\nLaitilan SM-rallissa ajetaan vielä kaksi erikoiskoetta.\nLaitilan SM-rallin tilanne EK6/8 jälkeen:\n1. Emil Lindholm      VW         35.18,2\n2. Juha Salo          Skoda         +9,3\n3. Jari Ketomaa       Ford         +18,7\n4. Kristian Kiviniemi Skoda        +28,4\n5. Janne Vähämiko     Skoda      +1.54,1\n6. Ville Hautamäki    Mitsubishi +2.10,6\n7. Mikko Lehti        Opel       +2.31,7\n8. Pasi Lyytikäinen   Skoda      +2.43,2\n9. Esa Ruotsalainen   Mitsubishi +2.50,0\n10. Juuso Metsälä      Skoda      +3.13,9\n11. Jaakko Lavio       Subaru     +3.19,5\nEmil Lindholm, Esa Ruotsalainen, Jari Ketomaa, Juha Salo, Kristian Kiviniemi, Ville Hautamäki\nPrevEK4-5: SM-rallin voitosta kahden kauppa – Asunmaalle keskeytys\nEK7: Emil Lindholm jäi toiseksi viimeiselle erikoiskokeelle – Juha Salo lähellä voittoaNext


Monta kysymystä tälle sivulle on jätetty?\nSivulle on jätetty tähän mennessä 85 117 kysymystä. 11.11.2014 16:39Helsingin kaupunginkirjasto\nVirkavelvollisuus ja polvien naksuminen?\nOlen pahoillani, ettei vastauksesta ollut hyötyä, se oli todellakin hyvin niukka. Emme voi ottaa kantaa juuri sinun polviesi naksumiseen, sillä lääketieteellistä pätevyyttä sellaiseen ei meillä todellakaan ole. Siltä osin vastaus piti paikkansa. Oikeassa olet siinä, että vastausta olisi voinut laajentaa antamalla vaikka vinkkejä kirjallisuudesta, josta voi etsiä lisätietoja tai ohjamaalla asiantuntijan luo. Yleisell...3.10.2014 14:37Helsingin kaupunginkirjasto\nOnko iGS-palvelun vanhat kysymykset ja vastaukset siirretty kysy.fi-palveluun?\nKysy.fi jatkaa 2001 perustetun IGS-palvelun timintaa. Samalla kun palvelun nimi vaihtui, myös sen käyttöliittymä uudistui. Palvelu itsessään pysyi ennallaan ja nimenvaihdoksesta huolimatta kaikki vanhat vastaukset vuodesta 2001 alkaen (IGS aloitti toimintansa) ovat edelleenkin luettavissa ja haettavissa. Kun etsit kysymyksiä tietystä aiheesta, voit saada hakutulokseksi sekä IGS- että Kysy.fi -palvelun nimellä vastattuja kysymyksiä. K...26.8.2014 09:39Helsingin kaupunginkirjasto\nMaksaako teidän sivuille rekisteröityminen jotain?\nJos tarkoitat rekisteröitymistä kysy.fi:hin tai johonkin muuhun Helsingin kaupungin palveluun, niin rekisteröityminen ei maksa mitään. Kaupunginpalvelut tosin maksetaan verovaroin, joten siinä mielessä mikään ei ole ilmaista. 24.6.2014 11:18Helsingin kaupunginkirjasto\nMiksi joskus kysyessä tarvitsee tehdä merkkivarmistus?\nHei. Meille on tullut paljon roskapostia, joka on ilmeisesti automaattisten bottien lähettämiä. Varmistuksella minimoimme tällaiset roskaposkit ja on meidän päästä katsottuna toiminut hyvin. 16.6.2014 14:34Helsingin kaupunginkirjasto


Senzatempo Lambrusco Metodo Ancestrale\nCantine Riunite on Italian yksi suurimmista lambruscotuottajista. 1950-luvulla yhdeksän viinituottajaa yhdistivät voimansa Reggio Emilian alueella ja perustivat Riuniten viinitalon. Vuosikymmenten työn tuloksena lambruscosta on tullut maailmanlaajuinen ilmiö ja pala Reggio Emilian rikasta ruoka- ja juomakulttuuria on jokaisen saatavilla. Cantine Riunite käyttää 12 eri rypälettä viineissään; perinteisiä lambrusco-rypäleitä ja näiden lisäksi muun muassa Malvasiaa, Merlot’a ja Uva d’Oroa. Reggio Emilian alueen viinit ovat monivivahteisia ja luonteikaita aivan kuten asukkaansakin.\nSenzatempo Lambrusco Metodo Ancestrale (75cl)\nHienostunut kevyt vaahto. Tuoksussa sakan tuomaa leipämäistä, hieman hiivaista aromia, joka tyylikkäästi sekoittuu meheviin mustikan ja kirsikan aromeihin. Monivivahteisesta tuoksusta löytyy myös lempeää kukkaisuutta. Tuoksun aromit toistuvat suussa, jossa raikkautta lisäävä pirskahtelevuus luo nauttijalle ainutlaatuisen makuelämyksen. Pulloa suositellaan käänneltävän kevyesti ennen avaamista, jotta pohjalle valunut sakka sekoittuu viiniin ja tuo lisää aromikkuutta.\nLambruscosta on kautta aikojen tehty nimenomaan pirskahtelevaa viiniä, koska rypäleet kypsyvät hyvin myöhään ja talven tuoma kylmyys on keskeyttänyt käymisen, jättäen viiniin hieman sokeria. Perinteisesti makeahko viini ollaan pullotettu lopputalvesta ja kesän tuoma lämpö on saanut viinin käymään uudelleen pullossa luoden luonnollisesti viinille kuplat. Senzatempo Lambrusco Metodo Ancestrale palaa Lambruscon tuotannon juurille ja on kunnianosoitus pitkille perinteille.\nIl Fojonco Lambrusco\nAlbinea Canali Ottocentorosa Spumante Rosé Lambrusco Extra Dry


Lavis lavatanssijumppa Hurissalossa\n29.10.2019, 08:00 - 17:00\nHurissalon kylätalossa (Hurissalontie 175, 52230 Hurissalo) Maanantaisin: 7.10., 4.11., 18.11. ja 2.12.2019 klo 13 - 14 Lavis-lavatanssijumppa on uusi hauska, helppo ja hikinen liikuntamuoto, joka perustuu lavatanssiaskeleiden ja jumpan välimuotoon. Lavista tanssitaan yksin, joten ei ole vaaraa että kukaan talloo varpaille. Tunnilla tanssitaan tuttuja lavatanssilajeja kuten humppa, jenkka, rock/jive, cha cha ja samba. Tunnilla […]\nSYTY YRITTÄJÄKSI Mikkeli -yrittäjyysvalmennus\n29.10.2019, 17:00 - 20:00\nSYTY YRITTÄJÄKSI-yrittäjyysvalmennus on tarkoitettu sinulle, joka mietit oman yrityksen perustamista tai olet oman yrittäjyytesi alkumetreillä. Valmennuksen aikana saat selkeyttä yrityksen perustamiseen, yritystoiminnan käynnistämiseen sekä sen kannattavaan toteuttamiseen. Valmennus koostuu 8 lähipäivästä. Yrittäjyysvalmennus on maksuton ja se täyttää starttirahan vaatimukset. Valmennus toteutetaan iltatoteutuksena (klo 17-20) Xamkin Mikkelin kampuksella. Lisätietoa ja linkki ilmoittautumiseen täällä tai Johanna Koponen […]\nSähköiset palvelut metsänomistajille ja metsätalousyrittäjille\n29.10.2019, 17:30 - 19:30\nSähköiset palvelut metsänomistajille ja metsätalousyrittäjille Näiden Maaseutu ICT2-hankkeen, Metsäkeskuksen ja Mänty-Saimaan yhteistyössä järjestettävien tilaisuuksien tavoitteena on perehdyttää tilaisuuteen osallistuvat metsänomistajat ja metsätalousyrittäjät hyödyntämään heille suunnattuja sähköisiä palveluja aiempaa tehokkaammin. Ajankohdat ja paikat: Kukin tilaisuus järjestetään illalla klo 17.30 – 19.30, kahvitarjoilu alkaa klo 17.00 • Mäntyharju: tiistai 29.10.2019, Mäntyharjun kunnantalo, kokoushuone Kalla • Ristiina: keskiviikko […]


Rajalla kulkija: Armahtava hitaus eli ikääntymisen monenmoisia piirteitä - Sinun puolestasi suodatettu\nRauman seurakunta 6.5.2022 Rajalla kulkija\nRajalla kulkija: Armahtava hitaus eli ikääntymisen monenmoisia piirteitä\nKäyn viikoittain uimahallilla. Tunnin vesijuoksu tekee hyvää, on monipuolista ja kuntoa kohottavaa. Kaupungin senioreille räätälöity liikuntaranneke on myös oiva motivoija. Kuntosalikin on tullut tutuksi. Siellä käyn pari kertaa viikossa. Ennen kahta iltapäivällä tunnelma on leppoisa.\nSauna ja suihku rentouttavat. Pukkarissa alkaa sitten tapahtua. Jos kalsarit koittaa laittaa seisten jalkaan, astuu voimaan sovellus Laura Voutilaisen biisistä. “Sä oot just se mistä – – – varottaa. Kannata – – – ei ees alottaa.” Tasapaino lähtee nimittäin näyttävän rivakasti. Yhdellä jalalla pomppiminen näyttää hassulta – mutta vaan näyttää.\nT- paidan pukeminen on ihan legenda, kädet ei vaan taivu taakse ja paita jää jumiin lapaluiden korkeudelle. Siinä mytty möllöttää rullaantuneena kuin Mooses kaislikossa. Ei pääse eteenpäin, ei pääse taaksepäin, pieni kismityksen huuto vaan nousee huulten välistä.\nSukat on oma urakkansa. Sitä nimittäin ei ole tarpeeksi notkeutta selässäkään. Samaan kokemusmaailmaan kuuluu myös uuvutustaistelu kenkien kanssa, ne vasta ovatkin vaikeat laittaa jalkaan. On varmaan kauheaa katsoa avutonta rimpuilua. Vaikka varsikengissä olisi nauhat ja vetoketjut auki, ei helpolla mene. “Loivat liikkeet, loivat liikkeet.”, koetan kannustaa itseäni ähinän lomassa. Sitten on jo hienonhieno raivohiki. Pitäisi mennä uudelleen suihkuun.\nHiukan säätämällä tässä olisi perusidea ikiliikkujalle. Kehitystyö ei kuitenkaan arvattavasti kiinnosta. Tunnetasolla kokonaisuus lähentyy Täällä Pohjantähden alla -teoksen vanhan Juhani-isännän vessareissua. Vielä ei kuitenkaan ole tullut tarvetta kävellä pukkarista ulos housut nilkoissa. Toivo elää.\nVihkisormus on pudonnut vaatekaapin hyllyltä kevään aikana kaksi kertaa. Sitä etsittiin kontaten pitkin lattioita. Tiedän aika tarkkaan miltä kaappien ja penkkien alla näyttää.\nEtsiminen on myös osallistavaa toimintaa, apuja on tullut. Se porukka kykenisi haravoimaan suuremmankin alueen tarkasti. Silti sormus jäi löytymättä toisella kerralla. Onneksi joku havaitsi sen myöhemmin ja vei kassalle. Oli ollut vaatekaapin lattialla. Kiitokset avusta ja rehellisyydestä.\nViime viikolla vesipullo jäi penkille, katsoin kaappiin kolme kertaa ylähyllyä myöten, en selän taa. Taas on kiitoksen antamisen vuoro palauttajalle.\nVakiokokemus on jalankulkuvaloista lähteminen. Se tapahtuu suunnilleen yhtä aikaa muiden kanssa, mutta kun toiset ovat kulkeneet 100 metriä, minä olen 50 metriä jäljessä muista – joka kerta. Kerran pysyin samassa vauhdissa, mutta siinä talutettiin henkilöä molemmin puolin, lisäksi heillä oli remmissä koira, jota pissatettiin välillä.\nKoitan armahtaa itseäni. Kun kävelee lähes 40 vuotta arkun edessä, kyllä se jälkensä jättää. Selkäytimeen on puskenut ajaton kiireettömyys. Ei potkita Ossin kanssa enää käpyjä arkkukärryjen tieltä Monnassa. Vauhdista tuli kuitenkin vakio.\nSyksyllä katosi oikean käden salihanska. Se ei ole kotona, matkalla eikä löytötavaroissa. On tarkastettu lukuisia kertoja. Jos aine on häviämätöntä, sen pitäisi jossain muodossa löytyä. Samalla olisi kiva saada 5 paritonta mustaa sukkaa ja yksi viininpunainen nilkkasukka takaisin. Ne karkasivat hanskaan nähden osa ennen, osa jälkeen. “Minne kukat kadonneet, tiedätkö syyn?”, lauloi Hector. Ajatus koskee myös sukkia, syy ei kiinnosta, sukkia on ikävä.\nSananlaskussa sanotaan “Ei tiedä pienen’ kuin hauska on suuren’”. Halusi tai ei.\nPosted in Rajalla kulkija and tagged rajalla kulkija. Bookmark the permalink.\nKommentoi julkaisua.\tPeruuta vastaus\nRajalla kulkija: Rujo ikoni


Joustavan palvelun toivossa - Lukijoilta - Turun Sanomat\nPohjolan Liikenne -yhtiöitten liikennepäällikkö Matti Kirjavaisen vastine (TS 16.9.) Janne Hyvärisen kritiikkiin Helsinki-Vantaan lentoasemalta kello 3 lähteneestä bussivuorosta (TS 5.9.) tuntui lähinnä asian selittelyltä eikä miellyttänyt minua, koska olen kokenut vähän vastavaa samalla yövuorolla.\nPalasin 10-vuotiaan tyttäreni kanssa ulkomaanmatkalta ja tiesin bussin Turkuun lähtevän klo 3. Olin ulkomaanterminaalissa vähän aikaisemmin ja juoksin bussin luokse pyytämään, jos kuski voisi odottaa sen aikaa, että saisimme matkalaukut hihnalta. Bussikuski kertoi, että hänellä on aikataulu, jonka mukaan hän toimii, mutta voi odottaa hetken. Kun saavuin juoksujalkaa laukkujeni ja tyttäreni kanssa noin 10 minuuttia myöhemmin, bussi oli lähtenyt. Viereisen bussin kuljettaja kertoi bussin lähteneen täysin tyhjänä Turkuun. Meidän lisäksemme samaan bussiin olisi ollut runsaasti muitakin tulijoita.\nSeuraava bussi lähti kolmen tunnin kuluttua eli kello 6 aamulla.\nMielestäni yhtiön johdon olisi täsmällisen aikatauluseurannan lisäksi ja ohella syytä opettaa ja sallia kuljettajille sellaista asennetta, että matkustajien palvelussa voidaan joustaa tilanteen mukaan muutama minuutti, varsinkin yöliikenteessä, kun busseja kulkee harvoin.\nMe matkustajat toivomme hyvää asiakaspalvelua ja terveen maalaisjärjen käyttöä. Matkakohteessani "no harry, no problem" olivat yleisiä sanoja ja hommat hoituivat joustavasti eikä minua jätetty kuin nallia kalliolle kuten express- bussin kuljettaja teki.


Ehdokkaani eduskuntaan Pirkanmaalla – Tuomo Pekkanen\nEhdokkaani eduskuntaan Pirkanmaalla\nPublished 10.3.2019 · Updated 15.12.2019\nPuolueeni on Vihreät\nIlmastonmuutosta vastaan taistelu on otettava politiikan teon kärkeen ja kaiken tekemisen reunaehdoiksi. Luonto ja ympäristö tulee olla päätöksenteon keskiössä. Koulutuksen asemaa on parannettava sen kaikella tasolla. Köyhyyden poistamisessa ja tasa-arvoisempaan yhteiskuntaan pääsemisessä on paljon tehtävää. En näe muiden puolueiden ottavan minulle tärkeitä teemoja tosissaan. Teot kaupunginvaltuustossa, eduskunnassa ja EU:ssa ovat tiputtaneet Vasemmiston, SDP:n ja Kokoomuksen pois listoiltani. Lisäksi oman edun tavoittelu ja oman viiteryhmän etujen yksisilmäinen edustaminen eivät vain sovi minulle. Siksi Vihreät. Me yritämme tehdä tästä paikasta paremman seuraavillekin sukupolville, eikä vain miellyttävän ja rikkaamman tilanteen juuri minulle ja kavereilleni.\nEhdokkaani on Oras Tynkkynen (213)\nOras on minun vihreä herättäjäni, esimerkkini ja esimerkillinen henkilö politiikassa. Hänen tapansa tehdä asioita on kunnioitusta herättävän nöyrä mutta tiukka ja asiallinen. Hän haluaa vaikuttaa ja tehdä maailmasta, Suomesta ja Pirkanmaasta paremman paikan kaikille. En osaa sanoa tätä paremmin, mutta Oras on stara.\nVihreä lista Pirkanmaalla on erinomainen. Tuntuu hirveältä rajata pois hyviä tyyppejä joista liki kaikkia 19 voisin äänestää mennen tullen eduskuntaan. Silti kun vain yhden voi valita, valintani kohdistui Orakseen (jälleen kerran). Kuitenkin haluan nostaa vielä erikseen esille muutaman muunkin Vihreän ehdokkaan, jota erityisesti itse voin suositella. Tässä he ovat:\n198 – Kokemusta, särmää ja rautaista ammattitaitoa kaippaavalle Satu Hassin valinnalla ei voi mennä pieleen. Olen todella iloinen että hän lähti ehdolle.\n199 – Minulla on ollut kunnia työskennellä koulutuksen ja sivistyksen puolesta taisteleva Matti Helimon kanssa OAJ Pirkanmaan puolella ja ääni Matille on vahva ääni kasvatuksen ja koulutuksen tukemiseen!\n206 – Olli-Poika Parviainen on kuin Pirkanmaan oma Jyrki Kasvi. Tulevaisuuden ratkaisut, datan käyttö ja toisaalta myös kasvatuksen ja opetuksen puoli ovat hänelle tärkeitä.\n209 – Iiris Suomela on sellainen nuori vaikuttaja, jollaisia tarvitsemme maahan lisää. Vastavoima taantumukselle kuvaa hyvin Iiriksen tapaa tehdä asioita.\nTuntuu oikeastaan kauhealta jättää tältä listalta Olga, Juhana, Merve, Perttu, Susanna, Jaakko, Hilu, Piila, Ninni ja kaikki muutkin mahtavat ehdokkaamme, mutta kun piti jotain rajata niin tässä sitä nyt oltiin.\nTällä porukalla on hyvä tavoitella neljää vihreää kansanedustajaa Pirkanmaalta!\nKaikki Pirkanmaan Vihreät ehdokkaat!\nPirkanmaan vihreiden numerot eduskuntavaaleissa: 196 – 214\nNext story Liikenne Suomessa 2030\nPrevious story Irtisanoudun virastani Vesilahdella\nby Tuomo Pekkanen · Published 9.4.2021\nby Tuomo Pekkanen · Published 7.12.2011