Maire | Viipurin Koirat ry\nHome » Kotia etsivät » Kodin saaneet » 2015 » Maire\nMaire sai kodin hoitopaikastaan Espoosta.\nMaire on rauhallinen ja ystävällinen koirarouva, joka joutui tarhalla toisten koirien kiusaamaksi. Onneksi Mairelle järjestyi hoitopaikka Helsingistä.\nMaire päätyi Irinan tarhalle, kun sen omistanut vanha mies menehtyi. Mieheltä jäi useampia koiria, jotka kuljetettiin tarhalle odottamaan uusia koteja.\nTarhalla Maire oli ystävällinen, mutta ihmisiä kohtaan hieman vetäytyvä tyttö. Se heilutti varovasti häntää, kun sille jutteli, mutta silitysetäisyydelle Maire ei halunnut. Osaltaan sen varovaisuuteen vaikuttivat varmasti toiset koirat aitauksessa, joista erityisesti yksi otti Maire silmätikukseen ja rähisemällä ajoi sen aina kauemmaksi ihmisistä ja ruuasta. Lopulta tilanne kärjistyi niin pahaksi, että Maire sai pahat puremajäljet kylkeensä ja takajalkaansa. Koska tarhaoloissa haavanhoito on vaikeaa, järjestimme Mairelle hoitopaikan Suomesta.\nHoitopaikka olikin Mairelle lottovoitto, sillä siellä siitä on kuoriutunut aivan eri koira kuin tarhalla. Tässä kotihoitajan kertomaa Mairesta:\n"Maire on ollut nyt reilut kaksi viikkoa kotihoidossa minun ja kolmen muun rescue-koirani luona. Mairella oli puremahaavoja ja tyttö oli aluksi hyvin heikossa kunnossa ja pelokas. Nyt kotihoidossa Mairen haavoja on hoidettu päivittäin ja ne ovat täysin parantuneet. Kiltti Maire antaakin luottamukselliseti hoitaa ja käsitellä itseään ilman epäluuloa.\nMaire on näinkin lyhyessä ajassa kuntoutunut huterasta koirasta selvästi vankemmaksi. Koiran olemus on muuttunut ryhdikkääksi ja tyttö voi paljon paremmin. Alussa teimme vain lyhyitä lenkkejä Mairen huonon kunnon vuoksi, mutta nyt teemme jo tunnin lenkkejä. Maire on selvästi laumaantunut ja tottunut luottamaan omiin koiriini.\nMaire kulkee lenkeillä nätisti sivulla eikä vedä. Lenkeillä on vielä hieman huomattavissa lievää jännittyneisyyttä tietyn näköisiä koiria kohtaan, mutta niissäkään tilanteissa Maire ei vauhkoonnu. Rohkaisulla ja kannustamisella Maire selviää tilanteesta upeasti.\nMaire on hyvin ihmisrakas ja kova heiluttamaan häntäänsä ja antamaan pusuja. Kotioloissa Maire on hyvin rauhallinen, ei hauku, joten Maire soveltuu myös kerrostaloon asumaan. Maire on alusta asti ollut täysin sisäsiisti ja se osaa pyytää ulos. Maire ymmärtää jo joitain tiettyjä käsimerkkejä ja tunnistaa nimensä. Mairella ei ole muita koiria kohtaan mitään aggressiivisuutta, ei myöskään ruuasta.\nMairelle sopii rauhallinen ja tasapainoinen koti, jossa olisi jokseenkin säännölliset ulkoiluajat ja muukin elämä. Uudelta omistajalta toivotaan rauhallisuutta, johdonmukaisuutta ja ymmärrystä pelastetusta, vielä arasta ja kuntoutuvasta koirasta. Mairen kanssa on oltava kärsivällinen ja olemukseltaan rauhallinen, jotta häneen saa luotua luotettavan ja uskollisen suhteen. Maire sopeutunee niin ainoaksi koiraksi kuin kotiin, jossa on jo toinen koira. Lapsiperhe on Mairelle todennäköisesti liian vilkas paikka. Maire sopinee myös vanhemmalle ihmiselle kaveriksi."\nViipurin koirat - Maire 20.7.2015\nVideo of Viipurin koirat - Maire 20.7.2015


Mini plus nitoja – Ballard – Our brand, your success\nEtusivu / Toimistotarvikkeet / Nitojat ja papereiden liimaus / Mini plus nitoja\nToimiston pikkuapulainen. Pienellä kädenliikkeellä nidot helposti 25 arkkia. Nitojan koneisto tekee niitin litteäksi, joka säästää 30 % mappitilaa normaaleihin nitojiin verrattuna. Monet asiakkaamme ovat valinneet punaisen värin, jotta nitojan löytää helposti työpöydältä. Värivaihtoehdot valkoinen tai punainen.\nOsastot: Nitojat ja papereiden liimaus, Toimistotarvikkeet\nBorghini irtolyijykynä Mininitoja


FSX errorviesti käynnistyksessä - Yleinen simulaattorikeskustelu - FlightForum.fi\nFSX errorviesti käynnistyksessä\nAloittanut Topias Rossi, Huhtikuu 24, 2012\nNyt on siis siirrytty FSX:n aikaan ja hankittu FSX Gold Edition. Asensin normaalisti FSX:n, rekisteröin sen, ja asensin Accelerationin.\nMutta nyt kun yritän käynnistää FSX:n, se heittää tämmöisen viestin:\nOlen kokeillut tuosta painaa kyllä ja katsoa sitä webbisivua minkä avaa, mutta en löydä vastausta tähän ongelmaan sieltä. Jos painan vain Ei niin ohjelma käynnistyy normaalisti.\nVoiko tuon ratkaista jotenkin?\nEi se paljoa haittaa, ohjelma toimii normaalisti ja se on vain se yks klikki ohjelman starttauksessa.\nLues tämä topic:\nEli on luotu uusi käyttäjätunnus ja aktivoitu sillä. Palattu sitten alkuperäiseen.\nEli mun siis pitäis poistaa Acceleration ja sitte aktivoida uusiks ja niin edespäin. Ainut miinus vaan on että Accelerationia ei voi poistaa, pitää poistaa koko simu ja asentaa kokonaan uusiks.\nAika surkea homma.\nEn tiedä jaksaisko sitä ruveta koko hommaa uusiks asentamaan.\nEDIT: Ei hemmetti on se pakko, huomasin just tuolta Avsimin aiheesta että lento stoppaa 30min jälkeen jos ei korjaa tota... :'(\nYmmärsin kyllä tuon Avsimin topicin niin, että luodaan windowsiin yksinkertaisesti uusi käyttäjätili administrator -oikeuksin. Kirjaudutaan sisään sille ja rekisteröidään nyt Acceleration. Mitään ei poisteta. Saattaisi toimiakin. Kirjaudutaan sitten uudelleen sisälle normaalitilille. On ainakin yksinkertainen keino kokeilla muihin verrattuna.\nJoo, luin itsekkin tuota vähän enemmän ajatuksella ja nyt on mullakin sama käsitys.\nSitten vaan kokeilemaan - Toivotaan että toimii!\nKokeilin ohjeen mukaisesti yrittää tehdä tuon, mutta ei onnistu. Loin uuden tilin järjestelmänvalvojan oikeuksin, ja kirjauduin sille ja avasin FSX:n. Tuli sama errorviesti kuin omalla käyttäjätunnuksellakin. Acceleration on valmiiksi asennettu ja ei tule minkäänsortin aktivoimis-ikkunaa mikä tuli ihan aluksi kun asensin FSX:n. Ei vaan toimi.\nTäytyy poistaa koko simu ja asentaa uusiks, kaikki ei aina meen niinkuin olisi parasta.\nJahas... Sen Accelerationin voiki poistaa. Mä kun luulin että kun valitsen ohjauspaneelista lisaa tai poista ohjelma ja poistan sen FSX Acceleration ni koko ohjelma poistuu ja kaikki pitää asentaa uusiks. Mut ei tarvikkaa. Se FSX Accelerationin poistaminen poistaa todellakin vain Accelerationin ja luo uuden ohjelmapaikan sinne lisää tai poista ohjelma osioon ja se on pelkästään se FSX ilman Accelerationia. Nyt tein sen toisen käyttiksen ja sillä registerasin sen Accelerationin ja niin edespäin ja nyt toimii eikä heitä minkäännäköstä erroria. Sopivasti sain asetuksetkin kuntoon että näyttää hyvältä eikä töki niin kyllä nyt kelpaa!\nSe on vaan sitten kovaa ajoa simulla.


http://beerbourbonbacon.com/?niokis=castle-stars-dating&b33=db MieTo järjestää yhdessä Niemikodin (Villa Borgis) kanssa jouluisen rentoutumisretken Iitin Kesäharjuun. Tilat ovat pääosin kahden hengen huoneita, mutta yhdelle-neljällekin löytyy,\nhttp://huntersneeds.net/rigaro/2977 Lähtö Linnavuorent.13 (Villa Borgis) klo.10 jota ennen aamukahvit. matkaa Kesäharjuun n.130km.\nsource site Perillä jouluglögi, majoittautuminen ja mahtava jouluateria n.klo. 14.00 vapaavalintaista ohjelmaa takkatulen loisteessa http://www.hedgeandstone.com.au/?miltos=rencontre-3d&c6a=a3 mm. -saunomista, laulamista, karaokea, askartelua, makkaranpaistoa, kahvia, iltapalaa, hupia, lystiä ja kilteille joulupukkikin !\nhttp://www.paperiandco.com/mikidis/3626 KOKO RETKI KULJETUKSINEEN; RUOKAILUINEEN, LIINAVAATTEINEEN 36€/h SIS. MYÖS PYYHKEET!\nhttp://www.mycoldprairie.com/pizdboluy/4671 Ilmottautumiset Hilpi Marttinen P. 0400 560 176\nKävelyfutis http://jeremiahstaproom.co.uk/?violeta=indian-woman-dating&cfe=b3 ? Totta, jalkapalloa, kuningaslajia,\nconoce chicas guatemala mutta ei juoksemista, ei paitsioita,\nclick here Kevyttä kävelyä, sopii kaikille, ei tarvitse futistaustaa!\nhttp://sumarplant.ro/franciye/3524 Myllypuron Arena Centerin palloiluhallissa, Alakiventie 2. torstaina 15.11, vuoro alkaa 14.30 ja loppuu 15.30. Varustua: sisäpelitossut, etti jää jälkiä hallin lattiaan, verkat tai vastaavat.


Oskari-alusta finaaliin julkishallinnon IT-ratkaisujen kilpailussa | Maanmittauslaitos\nOskari-alusta finaaliin julkishallinnon IT-ratkaisujen kilpailussa\nSuomalainen avoimen lähdekoodin kartta-alusta Oskari pääsi neljän parhaan joukkoon Euroopan komission kilpailussa, jossa nostetaan esille julkishallinnon tietoteknisten ratkaisujen jakamisen hyötyjä. Oskari-alusta on työkalu, jolla yritys tai yksityishenkilö voi tehdä helppokäyttöisiä karttapalveluja verkkosivuille.\n− Oskarin avulla voi upottaa toimivan kartan omille nettisivuille. Kun taustakartan päälle lisää kerroksia muita paikkatietoja, yksinkertaisimmillaan esimerkiksi oman firman toimipisteet, saa juuri omaan tarpeeseensa sopivan karttapalvelun. Karttaan voi lisätä työkaluja, kuten osoitehaun tai käyttäjän paikannuksen, kertoo kehittämispäällikkö Jani Kylmäaho Maanmittauslaitoksesta.\nOmat karttapalvelunsa Oskarin avulla ovat toteuttaneet esimerkiksi Islannin maanmittauslaitos, Helsingin seudun ympäristöpalvelut ja Tampereen kaupunki.\nFinaalissa neljä IT-ratkaisua\nIT-Solutions for the Sharing and Reuse Awards -kilpailussa Oskari-alustan kanssa kansainvälisen (cross border) sarjan voitosta kisaavat kolme muuta avoimen lähdekoodin ratkaisua:\nCitadel on the Move, Ranska, tuo kansalaisia lähemmäs avointa dataa\ngvSIG Desktop, Espanja, tuo paikkatiedot päätöksenteon tueksi\nSentilo, Espanja, edistää älykkäitä kaupunkeja\nVoittaja julkistetaan Lissabonissa 29.3. Voittaja palkitaan 15 000 eurolla ja toiseksi sijoittunut 10 000 eurolla.\nMaanmittauslaitoksen alun perin kehittämää Oskari-alustaa kehitetään nykyään avoimessa Oskari-verkostossa. Tänä vuonna kehitetään esimerkiksi tilastotietojen esittämistä ja tilastojen yhdistämistä paikkatietoon.\nJohtava asiantuntija Timo Aarnio, 050 573 9181, etunimi.sukunimi@maanmittauslaitos.fi


Hauki on helppo tunnistaa ulkonäöstään. Sen ruumis on pitkänsolakka, sivuilta hiukan litteä. Samoin kuono on pitkä ja litteä. Se on petokala, jonka ravintona normaalisti ovat toiset kalat, jopa lajikumppanitkin. Hauki on meillä varsin yleinen sekä sisävesissä että rannikkoalueilla. Voimakkaimmat kannat esiintyvät tavallisesti rehevissä merenlahdissa ja järvissä. Pienet hauet tarvitsevat ravintokalaa 5-10 painoyksikköä kasvaakseen itse yhden painoyksikön. Suurilla hauilla suhde muuttuu siten, että mitä suurempi kala sen enemmän se tarvitsee ravintoa. Suurilla hauilla tämä suhde voi olla jopa 30:1 eli kasvaakseen kilon se tarvitsee kolmekymmentä kiloa ravintokalaa.\nHauen kasvu sen ensimmäisinä ikävuosina on varsin nopeaa. Vuoden ikäisen hauen pituus on meillä 9-15 cm. Koska kasvu on nopeinta 18-19 asteen lämpötilassa, kasvukausi on Etelä-Suomessa pitempi ja kasvu nopeampaa kuin Pohjois-Suomessa. Hauki kutee keväällä, Etelä-Suomessa kutu saattaa alkaa jo huhtikuussa, Lapin järvissä ja ulkosaaristossa vasta kesä-heinäkuun vaihteessa. Kutu tapahtuu tavallisesti runsaskasvustoisilla tulvarannoilla ja saaristossa rakkoleväkasvustoissa.\nHauen pituus (cm) eri-ikäisenä\nIkä Hyvä kasvu Kohtalainen kasvu\n3 v. 37 28\n4 v. 47 32\n5 v. 53 39\n6 v. 60 50\n7 v. 70 57\n8 v. 76 66\nHauki on suosittu ja tärkeä virkistyskalastuksen kohde. Myös ammatti- ja kotitarvekalastuksessa se on tervetullut saalis. Tavallisimmat kalastustavat ovat verkko-, katiska- ja rysäpyynti sekä virkistyskalastuksessa virvelöinti ja uistelu.\nHaukisiima on tuottoisa pyydys erityisesti heinä-elokuussa, jolloin hauen verkkopyynti on yleensä melko tuloksetonta. Täkyinä ovat parhaita elävät särjet ym. särjen sukuiset pikkukalat. Merellä hyvä syötti on vastaavasti silakka. Muita kalastustapoja ovat koukut, tavallisesti isku- eli vieterikoukku, ja tuulastus. Hauen alamitta poistettiin 1.3.1993 voimaan tulleella kalastusasetuksen muutoksella.\nHauen viljely on suhteellisen yksinkertaista ja sen poikasten istuttaminen onkin varsin yleinen kalakannan hoitotoimenpide. Aikaisemmin poikaset istutettiin vastakuoriutuneina, mutta nykyisin on yhä enenevässä määrin siirrytty kasvattamaan poikaset ennen istuttamista luonnonravintolammikoissa niin sanotuiksi esikesäisiksi 5-12 cm:n pituisiksi istukkaiksi. Nämä selviytyvät vastakuoriutuneita paremmin hauenkin poikasia syöviltä särkiparvilta. Hauenpoikasten luonnonravintoviljelyssä on oltava tarkkana, ettei pidä liian kauan poikasia lammikossa, sillä poikasten kasvaessa ne alkavat pian syödä toisiaan.\nHauki on suosittu ruokakala vaikka sitä yleensä pidetäänkin melko mauttomana. Varsinkin isot hauet ovat lihasrakenteeltaan puisevan tuntuisia. Tämä on otettu huomioon myös virallisissa ihrnisravinnoksi myytävän kalan luokitusta koskevissa säännöksissä. Niiden mukaan hauki luokitellaan painon mukaan kolmeen luokkaan\nI alle 2 kg\nII 2-4 kg\nIII yli 4 kg\nHauki on vähärasvainen kala; rasvapitoisuus 1,1%. Hauen energiasisältö 390 kj on alle puolet rasvaisiin kaloihin kuuluvan lohen energiasisällöstå. Valkuaisaineita hauessa on 19,5 g /100 g ja vastaavasti kalsiumia 22 mg, B- vitamiineja (tiamiinia ja riboflaviinia) yhteensä 0,14 mg sekä niasiinia 4,0 mg. Kun hauki on vähärasvainen, sitä voidaan säilyttää pakastettuna jopa 6 kuukautta.\nVertailun vuoksi mainittakoon, että haukea rasvaisemman lahnan vastaava säilymisaika on vain puolet eli 3 kuukautta.\nHauki on tunnetusti melko ruotoinen kala. Mutta kun opettelee tietämään ruotojen sijainnin ja niiden suunnan voi kalan fileoida ja paloitella siten, että ruotojen turha pätkiminen vältetään. Kokonaisten ruotojen poistaminen kypsästä kalasta on helpompaa ja vähemmän aikaa vievää kuin lukuisten ruodonpätkien, jos kala on paloiteltu väärin.\nLihasruotojen sijainti hauessa.\nJos hauesta käytetään vain fileet, on hukkaprosentti noin 40. Hukkaan joutuva osa luonnollisesti pienenee, jos ruodot, evät ym. sopivat osat käytetään vaikkapa kalaliemen valmistukseen. Perkaushävikin vuoksi on kokonaista kalaa varattava 200-300 g ruokailijaa kohti, valmiita fileitä riittää noin 150 g.\nValmis haukifilee (joko raakana tai kypsänä) on mahdollista jakaa palasiin, joista yksi on täysin ruodoton ja sopii erityisen hyvin lapsille tarjottavaksi.\nFileoitavaa haukea ei tarvitse välttämättä suolistaa. Suolistaminen on kuitenkin suotavaa, koska silloin ei ole vaaran sapen puhkeamisesta fileointivaiheessa. Mahan aukaisu käy kätevimmin saksilla tai kalaleikkurilla, joilla voi samalla leikata pois vatsaevät.\nFileointi aloitetaan tekemällä viilto rintaevän ja sen tukiluun viereen selkärankaan saakka.\nVasen filee irroitetaan selkärankaa myötäilevällä viillolla päästä pyrstöön saakka.\nOikeanpuoleinen filee irroitetaan viiltämällä oikea kylki vastaavalla tavalla kuin ylin kuva osoittaa. Sitten käännetään kala takaisin kuvan osoittamaan asentoon ja niskasta alkaen viilletään filee irti selkärangasta. Veistä kallistetaan tällöin hieman ylöspäin.\nKylkiruodot poistetaan; niitä ei tarvitse leikata aivan kokonaan irti, vaan lopullinen irroitus tapahtuu »ruotolevystä» pyrstöpäästä repäisemällä. Jos vatsaeviä ei jo suolistamisen yhteydessä poistettu, irroitetaan ne nyt veitsenkärjellä viiltämällä. Samoin poistetaan fileisiin mahdollisesti jääneet muut eväruodot ja evät.\nFileen nylkeminen aloitetaan pyrstöstä. Veistä pidetään hieman nahkaan päin kallistettuna ja liikutetaan sahaavin liikkein.\nJos filee on iso ja se on paloiteltava ennen paistamista, se olisi leikattava kolmeen osaan kuvassa esitetyllä tavalla. Tällöin saadaan yksi täysin ruodoton kappale (vatsaosa), joka sopii hyvin pikkulapsille, selkäkappale, jossa on pitkiä kaksihaaraisia ruotoja, ja pyrstökappale, jonka etuosassa on pienempiä ruotoja ja takaosa on ruodoton. Jos fileen pitkä selkäosa vielä halutaan paloitella, olisi se leikattava alemman kuvan osoittamalla tavalla ruotojen suuntaan viiltämällä, jolloin vältytään ruotojen pätkimiseltä.\n1-1 1/2 kg:n painoinen hauki, suolaa, 1 keltuainen, 1 dl juustoraastetta (tahkojuustoa), 30-40 g voisulaa, korppujauhoja, 2 dl kermaa.\nPerkaa kala ja leikkaa se fileiksi. Mausta fileet suolalla ja pane ne voideltuun uunivuokaan. Sekoita keltuainen, juustoraaste ja voisula ja levitä seos kalafileille. Peitä fileitten pinta vielä korppujauholla. Pane vuoka 180-200 asteen uuninlämpöön ja valele ruokaa välillä kermalla. Anna kalan kypsyä 20-30 min. Valmis kala on kullankeltainen pinnaltaan.\n1 kg haukea\n1 dl öljyä, 1 rkl hienonnettua sipulia, 1 rkl hienonnettua persiljaa, 1 rkl sitruunan mehua, suolaa, valkopippuria.\nLeivitys: 1 muna, korppujauhoja\nFileoi kala ja leikkaa fileet annospalasiksi, jotka saavat maustua n. 3 tuntia ohjeessa mainitussa liemessä. Kalapalaset kastellaan kevyesti vatkatussa munassa ja korppujauhoissa. Paistetaan pannulla kauniin vaaleanruskeiksi ja läpeensä kypsiksi. (Mikäli kastiketta haluaa tarjota, sopii sellaiseksi esim. runsaasti ruohosipulilla ja tiilillä maustettu kermaviili). (Suomen Kalastusyhdistyksen kalaruokakilpailun 1. palkinto sarjassa 2)\n1 keskikokoinen hauki\n4-5 rkl kermaviiliä, ripaus valkopippuria, 4 tl hienonnettua tilliä, 4 tl sitruunan mehua, 100 g homejuustoa\nFileoi hauki, paloittele neljään osaan ja laita mikronkestävään vuokaan. Sekoita mausteet kermaviiliin ja kaada kermaviili sekä murennettu homejuusto kalan päälle ja peitä kelmulla. Kypsennä mikroaaltouunissa täydellä teholla noin 12 min. Koristele sitruunaviipaleilla. Tarjoa perunamuhennoksen kanssa.\n1 - 1 1/2 kg:n painoinen hauki, suolaa, 1 - 1 1/2 dl kermaa, 2-4 rkl kaviaaritahnaa, 2 kovaksi keitettyä munaa, mustapippuria.\nPerkaa kala ja leikkaa se fileiksi ja poista nahka. Mausta kalat suolalla ja pane ne voideltuun uunivuokaan. Sekoita kerman joukkoon kaviaaritahna (savustettu tai suojattu) ja hienoksi hakattu kananmuna. Mausta seos mustapippurilla. Levitä seos kalafileille. Pane fileet 200 asteen uuninlämpöön 20-30 minuutiksi.\nN:o 116. Piparuutilla höystettyä haukea.\nParahultasiin palasiin leikattu hauki lyöpätään suolasessa wedessä, höystetään sitte wähässä kalanliemessä, woissa, raastitussa leiwässä ja raastitussa piparuutissa, joka ensin puserretaan pienennetyssä sokerissa. Se joka tahtoo, saa panna myös wähän etikkaa sekaan. (Ensimmäinen Suomessa julkaistu keittokirja, 1849 painosta ilmestynyt »Kokki-Kirja elikä Neuwoja tarpeellisempien joka-aikasien ja Pitoruokien Laitokseen»)


Liittyminen | Finnairin Insinöörit ja Finnairin Ylemmät FINTO ry\nLiittyminen (Membership Subscription)\nTyöpaikkayhdistyksemme FINTO edustaa finnairilaisia ylempiä toimihenkilöitä kaikissa henkilöstöasioiden kehitystoimissa ja neuvottelee myös finnairilaisten ylempien työehtosopimuksen.\nOlet koulutustaustaltasi esimerkiksi diplomi-insinööri, ekonomi, insinööri, tradenomi, kääntäjä, mainonnan ammattilainen tai toimit erikoistietoja ja -taitoja vaativissa asiantuntijatehtävissä.\nFINTOn jäsenmaksu on 36 € vuodessa. Palvelu pitää sisällään: HUOM! Ensimmäinen vuosi ilmainen!\n- työsuhteisiin liittyvää neuvontaa,\n- tietoa yrityksen käytännöistä,\n- tukea työuranaikaisissa muutoksissa,\n- tiedotustyyppisiä, auttavia ja mukavia jäsentapahtumia esim. juhlia, exkursioita, ajankohtaisia asioita.\nHenkilökohtaista ja syvällisempää lakineuvontaa annetaan ammattiliiton toimesta, mutta tarvittaessa olemme myös jäsenen asioissa yhteydessä liitojen lakitukeen.\nJäsenenä voit vaikuttaa yhteisiin asioihimme itse osallistumalla tai olemalla jäsenenä osa kokonaisuutta. Myös hyödyt verkostosta sekä myös vahvistat neuvottelutoimintaa. Jäsenyydellä saat siis lisäarvoa työsuhteeseesi.\nOhessa liittymislomake. Vaatii sinun kirjautumista Finnair normaaleilla sisäänkirjautumis-tunnuksillasi koneellesi.\nFINTO ry Membership Subscription_ (eng)\nFINTO liittymislomake (suomeksi)\nKerro ja ole yhteydessä (kari.lappalainen( ät )finnair.com) jos lomakkeen linkki ei toimi sinulle.\nHuom! automaattinen jäsenmaksuperintä palkasta on mahdollinen ja helpoin tapa maksaa FINTOn maksu, tällöin FINTO ilmoittaa verottajalle suoraan jäsenmaksusi. Jäsenmaksu on veron vähennyskelpoinen. Myös on mahdollista pyytää FINTOa erikseen lähettämään kerran vuodessa sinulle koko vuotta koskevan jäsenmaksun. Tällöin joudut itse ilmoittamaan jäsenmaksusi verottajalle.\nFINTO ei siis ole varsinainen ammattiliitto, vaan työpaikkayhdistys, jonka taustalla ovat akavalaiset ammattiliitot ja sen neuvottelujärjestö Ylemmät Toimihenkilöt YTN ry.\nTutustu liittoesittelyihin (https://omaluottamusmies.fi/mika-on-ammattiliitto/liitot/)\nNämä liitot löytyvät myös http://www.ytn.fi/index.php?page_id=204 alta. Liittyäksesi yhdistykseen FINTOon, suosittelemme sinun olevan jonkun em. liiton jäsen. YTN liittoihin järjestäydytään koulutuspohjaisesti. Jos olet esimerkiksi ekonomi niin voit liittyä Ekonomiliittoon.\nJos et löydä omaa koulutuspohjaista liittoa harkittavanasi YTN-yhteisössä on myös www.yty.fi joka on avoin kaikille ylemmille, joilla ei ole omaa koulutustaustaista liittoa.\nYksityisalojen esimiehet ja asiantuntijat YTY on vuonna 1992 perustettu akavalainen liitto, jolla on noin 11 000 jäsentä ja 12 jäsenyhdistystä. YTYn jäsenyys perustuu asemaan, ei koulutukseen tai tiettyyn alaan. YTY on siis osuva valinta liitoksi henkilölle, jolle ei löydy koulutuspohjaista liittoa. Jäsenistömme työskentelee esimies- tai asiantuntijatehtävissä.\nKatso oheista YTYn suosittelukirjettä, sisältää tieto kilpailukykyisestä sekä laadukkaasta jäsenpalvelusta ja työttömyysturvasta.\nOheisen liittymislomakkeen avulla pääset etenemään helposti.\nLiittojen jäsenmaksuun sisältyy työttömyyskassa ja kaikkinainen lakituki kuten\n+ Tehdessäsi työsopimusta\n+ Neuvotellessasi palkasta\n+ Pohtiessasi vuosiloma- ja työaikakysymyksiä\n+ Kun tarvitset työlainsäädännön tulkitsijaa


Marshall Sahlins ja radikaalin kulttuurieron antropologia - AntroBlogi\nMarshall Sahlins (1930 – 2021) oli yksi antropologian kaikkien aikojen merkittävimmistä ajattelijoista sekä periaatteitaan tarpeen tullen ärhäkästikin puolustava idealisti ja aktivisti. Teoreetikkona Sahlinsia kiinnostivat erityisesti kulttuurierot, historiallinen muutos, talous ja valta. Sahlins tullaan muistamaan tinkimättömästä antropologisesta tuotannostaan, joka pakottaa aina lukijansa kyseenalaistamaan ennakko-oletuksensa.\nChicagon yliopiston kulttuuriantropologian emeritusprofessori Marshall Sahlins kuoli 5. huhtikuuta 2021 yhdeksänkymmenen vuoden iässä. Sahlins oli antropologian supertähti ja yksi tieteenalan kaikkien aikojen merkittävimmistä ajattelijoista. Hän oli nimenomaan antropologian oma suurmies, profeetta omalla maallaan.\nSahlins kirjoitti sujuvaa, viihdyttävää ja usein piikikkään provokatiivista tekstiä, mutta ei silti saavuttanut samanlaista mainetta antropologian ulkopuolella kuin esimerkiksi Margaret Mead, David Graeber tai Franz Boas. Vaikka hänellä oli kyky kiteyttää sanomisensa naseviksi one-linereiksi, eivät Sahlinsin esittämät ajatukset olleet koskaan ilmeisiä yhden rivin sitaatteja, vaan hän kritisoi huolellisen perustellusti erilaisia länsimaissa universaaleiksi totuuksiksi ajateltuja väittämiä tai oletuksia.\nPitkän akateemisen uransa aikana Sahlins opittiin tuntemaan Tyynenmeren saarten etnografina ja historiallisen antropologian teoreetikkona. Lisäksi hänet tunnettiin kulttuurisia eroja biologisesti selittävän sosiaalievolutionismin ja inhimillisen ajattelun voitontavoitteluksi pelkistävän taloustieteellisen ajattelun kriitikkona sekä aktiivisena yhteiskunnallisena keskustelijana.\nNimetessäni Sahlinsin ”radikaalin kulttuurieron” teoreetikoksi en puhu radikalismista vaan kulttuurieroista, jotka ulottuvat syvälle ajattelun rakenteisiin. Sahlinsin analyyseissä korostuvat toisistaan poikkeavat kulttuuriset logiikat tai kosmologiat, maailman ymmärtämisen tavat. Niiden vuoksi inhimillistä järjenkäyttöä ei koskaan voida yksinkertaistaa yhteen yleispätevään rationaalisuuden muotoon, olipa kyse sitten taloudesta, hyvinvoinnista, ravinnosta, ”ihmisluonnosta”, vallasta, tai jostakin muusta teorian sisään huomaamatta livahtavasta taustaoletuksesta.\nJo pelkästään Sahlinsin 1970-luvun pääteokset ilmentävät hänen tinkimätöntä intellektualismiaan. Vuonna 1972 julkaistu Stone Age Economics esittää huolellisen analyyttisen vasta-argumentin uusklassisen taloustieteen universaaliksi olettamalle idealle taloudesta. Niin anarkistikirjailija Hakim Bey kuin anarkistiantropologi David Graeberkin ovat nimenneet teoksen yhdeksi suurimmista inspiraatioistaan.\nKuitenkin vuonna 1978 ilmestynyt Culture and Practical Reason ulottaa kulttuuristen oletusten kritiikin vielä pidemmälle, poliittiseen talouteen ja marxismiin, joiden taustaoletukset eivät Sahlinsin mukaan kriittisistä lähtökohdistaan huolimatta lopulta juuri eroa taloustieteen vastaavista.\nMarshall Sahlins. Kuva: Elkziz (CC BY 3.0)\n1980-luvulla antropologian sisällä esitettiin kritiikkiä, jonka mukaan tieteenalasta oli tullut muuttumattomia kulttuureja kuvaava tiede, ja sellaisenaan kykenemätön käsittelemään historiallista muutosta. Sahlins vastasi tähän ja hänen mukaansa ”ratkaisu” oli sinällään yksinkertainen: Sahlins osoitti, että vaikka ainutkertaisia sosiokulttuurisia mullistuksiakin historian saatossa tapahtuu, merkittävä osa kulttuurien tai ihmisyhteisöjen läpikäymästä muutoksesta tapahtuu niiden omilla ehdoilla, ihmisten omista kategorioista tai näkökulmista käsin.\nSahlinsin historiallinen antropologia tarkasteli tätä prosessia kulttuurikontaktien kautta Tyynellämerellä: sitä, kuinka eri ihmisryhmät määrittelivät toinen toisensa omien kulttuuristen kategorioidensa, tavoitteidensa, arvojensa ja projektiensa kautta. Toisinaan eri ihmisryhmien merkitykset osuivat kuin ihmeen kaupalla yksiin, kuten Uuden-Seelannin maorisodissa taistelleiden osapuolien kiintopisteenä toiminut lipputanko osoittaa. Islands of History ‑teoksessaan Sahlins kuvaa Russelin vartioaseman lipputangosta käytyä taisteluiden sarjaa, jossa molemmat osapuolet tunnistivat lipputangon valloituksen merkiksi, joskin täysin eri syistä.\nToisinaan taas vanhan käsitteen ulottaminen uuteen kontekstiin johti laajoihin muutoksiin, kuten Sahlinsin mukaan tapahtui esimerkiksi silloin, kun havaijilaiset päälliköt ryhtyivät käyttämää tabun käsitettä merkityksessä “yksityisomaisuus”.\nKapteeni Cookin kuolema\nSahlinsin tutkimuksista kuuluisin lienee hänen historiallinen uudelleentulkintansa brittiläisen tutkimusmatkailija kapteeni James Cookin kuolemasta Havaijilla vuonna 1779. Analyysissään Sahlins esitti, että Cookin vastaanotto Havaijilla vastasi paikallisen hedelmällisyyden jumala Lonon vuotuisia riittejä. Cook siis ikään kuin tietämättään astui havaijilaisen rituaalin keskiöön, kun paikallinen papisto toivotti hänet tervetulleeksi lahjoin ja juhlamenoin, kunnes Cook riittien päätteeksi purjehti pois – juuri kuten Lonon tuleekin tehdä. Mutta kun Cook miehineen palasi takaisin laivasta katkenneen maston vuoksi rituaalikauden jälkeen, oli vastaanotto aivan toinen: vihamielisyydet johtivat lopulta Cookin kuolemaan.\nSahlinsin Cook-analyysi johti myös tieteenalan sisällä paljon huomiota osakseen saaneeseen yhteenottoon antropologi Gananath Obeyesekeren kanssa. Obeyesekere näki Sahlinsin analyysissä orientalistisen alavireen, joka maalasi havaijilaisista kuvan irrationaalisina ”toisina”, jotka olivat jopa valmiita kohottamaan eurooppalaisen muukalaisen ”jumalakseen”.\nSahlins vastasi kritiikkiin ärhäkällä vasta-argumenttien ryöpyllä kirjassaan How ”Natives” Think (1995). Hänen mukaansa kaikki ”natiivit” eivät ajattele keskenään samalla tavalla, emme voi olettaa kaikkien maailman ihmisten järkeilevän samalla lailla kuin euroamerikkalaiset. Jopa jumaluuden kategoria oli havaijilaisessa kosmologiassa perustavanlaatuisesti erilainen kuin kristinuskon abstrakti, kaukainen ja kaikkivoipa Jumala.\nTämän oppiriidan taustalla voidaan nähdä Sahlinsin ajattelua ohjannut tinkimätön kulttuurisidonnaisuus, jonka merkitys ulottuu syvemmälle kuin Obeyesekeren kanssa käyty kiista Cookista ja jumaluuksien välisistä eroista. Sahlins näki havaijilaiset paitsi maailmantalouden ja suurvaltapolitiikan pelinappuloina, myös oman historiansa toimijoina. Havaijilaiset vaikuttivat oman historiansa kulkuun niin hyvässä kuin pahassakin, eivät ainoastaan seuranneet passiivisina, kuinka eurooppalaisten saapuminen heihin vaikutti.\nGeorge Carterin maalaus Kapteeni Cookin kuolema vuodelta 1783.\nKulttuurin kriitikko ja yhteiskunnallinen keskustelija\nMuita Sahlinsin keskeisiä teemoja olivat esimerkiksi muukalaiset eri kulttuureissa, valta ja sen oikeuttavat ideologiat sekä sosiobiologian kritiikki ja siihen kytkeytyvä länsimaisen ihmiskäsityksen kriittinen tutkimus.\nJos minun olisi nimettävä yksi teksti, josta Sahlinsin laaja-alaisuus hahmottuu erityisen hyvin, suosittelisin epäröimättä vuonna 1996 ilmestynyttä luentoa ”The Sadness of Sweetness: The Native Anthropology of Western Cosmology”, jossa Sahlins käy läpi taloustieteitä, sosiaalievolutionismia, kristinuskoa ja varhaisia yhteiskuntasopimusteoreetikkoja yhdistävän tavan hahmottaa maailma yhdistelmänä nautinnon tavoittelua ja kärsimyksen välttelyä. Artikkelin lomaan ripoteltujen etnografisten esimerkkien kautta Sahlins osoittaa, ettei tällainen maailman ymmärtämisen tapa ole universaali ilmiö, vaan nimenomaan euroamerikkalaiselle kulttuurille tunnusomainen uskomus.\nPuhtaasti tieteellisen toimintansa lisäksi Sahlins oli myös tunnettu aktivisti. Hänet muistetaan erityisesti Vietnamin sodan aikaan syntyneen ns. teach-in ‑mielenilmauksen keksijänä, jossa ulosmarssin sijaan keskitytään sivistämään opiskelijoita ja muita tiedeyhteisön jäseniä kiistanalaisena olevasta asiasta, Sahlinsin ideoiman teach-in:in tapauksessa Yhdysvaltain ulkopolitiikasta. Teach-in on säilyttänyt asemansa yhteiskunnallisen aktivismin muotona, viime vuosina tällaisia mielenilmauksia on järjestetty esimerkiksi Occupy Wall Street ja Black Lives Matter ‑liikkeiden toimesta.\nSahlins pysyi läpi elämänsä yhteiskunnallisesti aktiivisena tasa-arvon kannattajana ja militarismin vastustajana. Hän osasi myös käyttää julkista asemaansa hyväkseen nostaakseen tärkeinä pitämiään asioita esille: Sahlins esimerkiksi luopui Yhdysvaltain tiedeakatemian jäsenyydestään vuonna 2013 protestiksi tiedeakatemian yhteistyölle Yhdysvaltain armeijan kanssa. Samoihin aikoihin Sahlins kampanjoi myös Kiinan valtion sponsoroimia Konfutse-instituutteja vastaan niiden yliopistoihin kohdistaman painostuksen vuoksi.\nViimeisinä vuosinaan Sahlins esitti myös joukon henkilökohtaisempia kannanottoja antropologian tilaa koskien. Näissä hän muun muassa haikaili sellaisten klassisten aiheiden perään kuten animismi, sukulaisuusjärjestelmät, mana, potlatch, ja niin edelleen. Sahlins kutsui sosiaalisessa mediassa tekemiään avautumisia emeritus-paasaukseksi: hän oli ilmeisen tietoinen siitä, että ne saivat hänet näyttämään nykymenoa vastustavalta vanhalta pierulta. Mutta ehkä juuri siksi ne tarjoavat ikkunan, jonka kautta voidaan arvioida Sahlinsin perintöä antropologialle.\nSahlinsin antropologia vuoden 2021 näkökulmasta\nSahlinsille tunnusomainen, kulttuurienvälisiä eroja korostava antropologia edustaa monella tapaa antropologista tieteenalaa vahvimmillaan. Sahlinsin klassikkotekstit, sellaiset kuten ”The Original Affluent Society” (1972), ”Cosmologies of Capitalism” (1989) tai edellä mainittu “Sadness of Sweetness” (1996) osoittavat kaikki, että vertailevalla tutkimuksella voidaan nostaa esille omaa ajatteluamme ohjaavia käsityksiä esimerkiksi siitä, millainen ihminen on, miten epätasa-arvo tai rakenteellinen väkivalta toimii, tai mitä arvo ylipäätään on.\nTätä on tuskin yksikään antropologi tehnyt Sahlinsia paremmin, ja Sahlinsin kuoleman jälkeen sosiaalisessa mediassa esitetyissä muisteluissa ja kunnianosoituksissa toistuu paitsi syvä kunnioitus hänen ajatteluaan kohtaan, myös se, kuinka Sahlins tarjosi monelle nykyään antropologiksi identifioituvalle varhaisen tai keskeisen sysäyksen alalle. Sahlinsilla oli ainutlaatuinen kyky valjastaa käyttöönsä antropologian tarjoama kriittinen näkökulma.\nMutta kulttuurienvälisiä eroja tiedollisen varmuuden kustannuksella korostava traditio ei ole aina ollut kaikista yhteistyökykyisin. Jostain kumman syystä monitieteellisiin tutkimusprojekteihin tai poliittisiin hankkeisiin osallistuvat ei-antropologit eivät ole kiinnostuneita kuulemaan omien tutkimustraditioidensa perustavanlaatuisista vajavaisuuksista tai siitä, että niiden olennaiset kysymykset pohjautuvat länsimaisiin etnosentrisiin harhoihin. Antropologian työllä ja tuskalla omaksutut totuudet eivät matkusta helposti yli tieteenalojen rajojen.\nAntropologian painopiste on muuttunut 2000-luvulla. Yhtäältä kyse saattaa olla yliopistojen ja rahoittajien painottamasta monitieteellisyydestä, joka edellyttää eri tieteenalojen näkökulmien yhteensovittamista. Mutta epäilemättä kyse on vielä enemmän meidän antropologien halusta olla mukana löytämässä vastauksia oman aikamme akuutteihin ongelmiin. Antropologit tutkivat yhä useammin sellaisia aiheita kuin datafikaatio, finanssitalous, pakolaiskriisit tai ympäristökysymykset.\nNämä ovat kasvavassa määrin muiden tieteenalojen kanssa jakamiamme tutkimusaiheita, joiden analyyseihin antropologit tuovat oman tutkimustraditionsa tarjoamat ainutlaatuiset näkökulmat. Mutta tämä ei tyypillisesti ole sellaista suurten itseä koskevien oivallusten antropologiaa, jota Sahlins harjoitti koko uransa. Eräästä näkökulmasta voidaan siis jopa kysyä, esittääkö antropologinen tieteenala pienempiä kysymyksiä nyt kun se on saavuttanut kuuluvamman äänen?\nEsimerkiksi Suomessa, missä antropologiaa ei yleensä tunnisteta osaksi kaikille tarpeellista yleissivistystä, ei ole lainkaan itsestään selvää, että kenenkään tulisi tutkia sellaisia Sahlinsin emeritus-paasauksissaan peräänkuuluttamia aiheita kuten afrikkalaiset linjasuvut, papua-uusi-guinealaiset sikajuhlat, kulavaihto, ristikkäisserkkuavioliitot, Amazonasin animismi, ašantien noituus, fidžiläinen kannibalismi, kwakiutlien potlatch, polynesialainen mana tai siperialainen shamanismi. Sahlinsilainen antropologia valjasti tällaiset suuret kulttuuriset instituutiot käyttöönsä esittääkseen fundamentaalisia kysymyksiä siitä, mikä voisi olla radikaalisti toisin.\nNäiden suurten kysymysten merkitys ei ole kadonnut mihinkään, mutta voi olla, että meidän antropologien on aika pohtia entistä tarkemmin erilaisia yleisöjämme, nyt kun meillä sellaisia on.\netnografia historia talous valta


Juhan tarina – OpsoDiili\n21.12.2015 21.12.2015 opsodiili Jätä kommentti\nJääkiekkoilija ja toiminnanjohtaja Juha Silvander opiskelee Lappiassa liiketaloutta. Tutkinnosta on konkreettista hyötyä arkityöhön.\nOppisopimus on hyvä opiskelumuoto aikuisille. Lähiopetusta on muutama päivä kuukaudessa ja etätehtäviä voi soveltaa omaan työhön.\nJääkiekko on antanut hyvät eväät Juha Silvanderin elämään. Samoja oppeja hän haluaa jakaa jääkiekkojunioreillekin. Pelitaidon, tekniikan ja taktiikan, lisäksi kiekon pelaaminen on paljon muutakin. Se kasvattaa. – Lapset kokevat voittamisen ja häviämisen tunteita ryhmässä. Kenenkään ei tarvitse jäädä yksin vaan voidaan iloita ja pettyä yhdessä.\nKaikessa tekemisessä pitää säilyttää hauskuus. Nuoria tulee kannustaa ja innostaa liikkumaan. Parasta urheilussa on auttaminen ja puitteiden luominen, sellaisten kun itse on aikanaan saanut.\n– Olen saanut paljon hyviä kavereita, mahtavia kokemuksia ja päässyt pelaamaan ulkomailla ison yleisön edessä, Silvander luettelee. Myös valmentajat saavat kiitosta. Kaikki ovat antaneet oman panoksensa ja vaikuttaneet urakehitykseen positiivisesti.\nSilvander viihtyy työssään toiminnanjohtajana. Hän on sosiaalinen ja tulee ihmisten kanssa hyvin toimeen. – Toivottavasti saan jatkaa jääkiekon parissa tulevaisuudessakin. Se on lähellä sydäntä\n← Työelämä -Treeniltä ammattilaiseksi\nMarin tarina →


Stuttgartin ooppera ei päästä helpolla | Rondo Classic\nLIVE-ARVIOT Ulkomailta Stuttgartin ooppera ei päästä helpolla\nEri aikatasot yhtyivät Stuttgartin oopperan Boris Godunovissa, ja visualisointi yhdisteli mielikuvituksekkaasti Venäjä-aiheista kuvastoa kautta historian. © Matthias Baus Staatsoper Stuttgart\nStuttgartin ooppera tunnetaan yhtenä Saksan edistyksellisimmistä, mitä suunnittelun ja ohjausten taiteelliseen kunnianhimoon tulee. Boris Godunovissa tämän kauden teema, menneisyyden ja tulevaisuuden kohtaaminen, oli toteutettu leipomalla uusi teos klassisen klassikon sisään.\nOpernwelt-lehden vuotuisissa kriitikkoäänestyksissä Stuttgartin valtionooppera on tullut valituksi kuusi kertaa vuoden oopperataloksi. Sen kuoro on äänestetty parhaaksi jo 12 kertaa, samoin moni sen tuotanto eri kategorioissa. Kuitenkaan talo ei kuulu suurimpiin, eikä solistijoukossa vilise kovin nimekkäitä tähtiä. Mistä siis on kysymys autokaupungin ylpeydessä?\nTakana on tarkka strateginen ohjelmasuunnittelu, johon kuuluvat teema-ajattelu, uudet teokset ja rohkeat ohjaukset. Linja vakiintui Klaus Zeheleinin johtajakaudella (1991–2006), ja nykyinen johtaja Viktor Schoner yrittää pitää lippua yllä. Musiikillisen tason pohjana ovat 427-vuotiaan historian omaava valtionorkesteri sekä oma solistikunta, joka puhaltaa yhteen hiileen.\nTällä kaudella oopperan uusia tuotantoja on niitannut yhteen niinkin yleisen tuntuinen teema kuin menneisyyden ja tulevaisuuden kohtaaminen. Silti jo kausiesitteen virkaa toimittava 30-sivuinen tabloid pitkine, analyyttisine artikkeleineen kertoo, että tosissaan ollaan liikkeellä.\nBoris Godunovissa sai toteutusta kokea konkreettisesti. Kyseessä ei ole pelkkä uusi ohjaus Musorgskin oopperasta, vaan sen alkuversion sisään on leivottu kokonaan uusi teos luomaan historiallista jatkumoa tsaarien ajasta perestroikaan ja siitäkin eteenpäin.\nBoris Godunov (Adam Palka) kohtaa pajarit, jotka on puettu Venäjän johtajiksi aina Stalinia, Gorbatshovia ja Putinia myöten. © MATTHIAS BAUS / STAATSOPER STUTTGART\nAsialla on ollut venäläissyntyinen säveltäjä Sergej Newski, joka on täydentänyt Musorgskin partituurin prologilla, kuudella intermezzolla ja epilogilla, jotka nivoutuvat tauotta alkuperäiseen. Tämän Secondhand Zeit -nimisen luomuksen tekstinä on Svetlana Aleksijevitšin kirja Elämää sosialismin raunioilla, josta Newski on valinnut kuuden henkilön elämäntarinat.\nOman aikamme hahmoja ovat mm. itsemurhan tehneen pojan äiti, sodan aikana Minskin tuhoamisleiriltä pelastunut juutalainen partisaani, 1990-luvun turbokapitalismin uhriksi joutunut koditon ja venäläispoliisin rasismia vastaan taisteleva tadžikistanilainen aktivisti. Osien esittäjät ovat samoja kuin Boris Godunovissa, esimerkiksi Jumalnarrista tulee Koditon.\nMusiikillisesti aikatasojen kontrapunkti toimii yllättävänkin hyvin. Newski joko kommentoi alkuperäisteosta selkeillä kontrasteilla – modernisti dissonoivalla Angstilla – tai jatkaa sitä suoraan melodisia elementtejä lainaten. Tsaarin verinen valtapolitiikka ja kansan kärsimys rinnastuvat myöhempään aikaan. Loppuensemble katsoo tulevaisuuteen, joka ei näytä paremmalta.\nKyllä tämä kaikki mietittyä on. Aleksijevitš jatkaa Puhskinin perinnettä vähäosaisten kuvauksilla, ja Newski pystyy kameleonttina hyödyntämään Musorgskin musiikillista realismia eri tyyleissä.\nOngelmaksi muodostuu vain se, että kaikkea tuntuu olevan liikaa. Monitasoiseen tekstiin yhdistyy vielä symbolistinen lavatapahtuma videoineen, joissa ollaan nyky-Venäjän mutaisessa arjessa ja ympäristökatastrofien äärellä. Katsojalle tulee ähky olo. Olisi kaivattu fokusoimista.\nSinänsä Paul-Georg Dittrichin ohjauksessa oli paljon hyviä oivalluksia, alkaen kruunajaiskohtauksesta, jossa Boris ilmaantuu kansan keskuuteen ihonmyötäiseen kultaan puettuna kuin Superman. Vaikea olisi kuvitella perinteistä bassoa tähän kuosiin, mutta lavalla olikin nuori ja salskea puolalainen Adam Palka, jonka elinvoima toi uusia puolia tsaarin kuvaan.\nPyörönäyttämön keskuksena (Joki Tewes ja Jana Findeklee) oli jättimäinen, musta kruunu, joka assosioituu yhä lailla futuristiseksi tsaarin palatsiksi kuin tuhoutuneen neuvostoajan työmaan raunioiksi. Puvustus (Pia Dederichs ja Lena Schmid) leikkii venäläisellä perinteellä kullan ja punaisen kitsch-loisteessa, jonka vastakohtana on kuoro öljyyn tahrittuine trikoineen.\nKoko laulajatiimi oli erinomainen, kärjessä mm. Goran Jurićin Pimen, Matthias Klinkin Shuiski ja Elmar Gilbertssonin Grigori. Kuoro oli maineensa veroinen, ja orkesteri eläytyi Titus Engelin johdolla yhtä hyvin Musorgskin karheaan voimaan kuin Newskin vieraannutukseen.\nHeti helmikuisen visiittini seuraavana päivänä ohjelmistossa oli Gluckin Iphigenie Tauriissa, jossa toteutui sama aikatasojen kohtaaminen. Krzysztof Warlikowskin ohjaus sijoittuu vanhainkotiin, jossa Iphigenie-mummo kohtalontovereineen muistelee traumaattista menneisyyttään, perheen hajoamista ja maanpakolaisuutta ties minkä lähiaikojen sodan seurauksena.\nAsetelma ei itse kerrontaa mullista, mutta antaapa se ainakin realistisen ja myös hellyttävän tason antiikkisen tarinan höysteeksi. Ja mummojoukko on todella karismaattinen, vaikka osa heistä on täysin maallikkoja. Tilanne Troijassa on raadollinen, ja Joyce El-Khoury eläytyy uljaasti nimihenkilön kaipuuseen. Johannes Kammlerin sokea Oreste on vähän yksiviivainen, mutta kiinalaisen Mingjie Lein sulokasta tenoria on ilo kuulla Thoasin roolissa.\nChristopher Moulds johti niin tyylinmukaisesti kuin modernien soittimien kanssa voi, ja kulisseista laulanut kuoro oli kaikkialla läsnä oleva myyttinen voima.\nJohannes Kammlerin sokea Oreste ja Mingjie Lein Thoas vannovat ystävyyttä Gluckin oopperassa Iphigenia Tauriissa. © MATTHIAS BAUS / STAATSOPER STUTTGART\nMiljardin euron remontti\nPois lähtiessä kouraan annetaan tiedotuslehdykkä Stuttgartin oopperatalon saneerauksesta. Max Littmanin suunnittelema upea jugend-henkinen talo vuodelta 1912 on tullut näyttämökoneistonsa suhteen tiensä päähän, eikä peruskorjausta kuulemma enää voi lykätä. Hinta: miljardi euroa!\nTähtitieteellinen summa selittyy sillä, että Stuttgartissa halutaan olla realisteja ja laskea kaikki kustannusten nousut mukaan toisin kuin Saksan surullisenkuuluisissa julkisissa hankkeissa. Niitä ovat olleet Hampurin Elbphilharmonie, Berliinin valtionoopperan ja Kölnin oopperan remontit sekä Stuttgartin rautatieasema, jotka kaikki ovat ylittäneet budjettinsa 3–10 -kertaisesti. Berliini-Brandenburgin lentokenttä on mittakaavansa ja mokiensa suuruudessa aivan oma lukunsa.\nNykykustannuksissa teatteritalon remontille tulisi hintaa 550 miljoonaa. Nykyinen talo ei sisällä edes standardiksi tullutta ristinmuotoista näyttämöä, jossa kokonaisia lavasterakennelmia voisi siirtää. Kun talon jakaa oopperan kanssa maailmankuulu baletti, logistiikkaongelmien vuoksi esityksiä on liian vähän kysyntään nähden. Erityisesti baletissa myydään eioota.\nVaihtoehtona on harkittu uuden oopperatalon rakentamista, jolloin vanha talo jäisi baletille – mutta se vaatisi kuitenkin kevyemmän remontin. Hinta: 1,2–1,4 miljardia euroa. Ja tämä tilanteessa, jossa entinen sampo eli autoteollisuus on vaikeuksissa. Keskustelu jatkuu.\nHarri Kuusisaari, Stuttgart\nEdellinen artikkeliSisältö 03 2020\nSeuraava artikkeliSuurten mestarien matkassa


Hän on Grand Designs Suomi -ohjelman juontaja: "Nyt päästään näyttämään, mitä grand tarkoittaa meille suomalaisille" - MTVuutiset.fi\nHän on Grand Designs Suomi -ohjelman juontaja: "Nyt päästään näyttämään, mitä grand tarkoittaa meille suomalaisille"\nGrand Designs Suomi -ohjelman juontajaksi on valittu arkkitehti, arkkitehtitoimisto JKMM:n toimitusjohtaja Samppa Lappalainen.\nJulkaistu 02.09.2021 10:00\nKunnianhimoisia rakennusprojekteja seuraavan Grand Designs Suomen juontajana nähdään arkkitehti Samppa Lappalainen.\nGrand Designs on talonrakentajien intohimoprojekteja seuraava sarja, joka on Britanniassa pyörinyt jo yli 20 tuotantokauden verran.\nSarjasta kuvataan nyt ensimmäistä kotimaista tuotantokautta.Grand Designs Suomi -ohjelman juontajaksi on valittu arkkitehti, arkkitehtitoimisto JKMM:n toimitusjohtaja Samppa Lappalainen. Lappalainen oli otettu ja yllättynyt, että hänet pyydettiin ohjelmaan mukaan.\nSamppa Lappalainen toivoo voivansa ohjelmassa välittää katsojille arkkitehtuurin ilosanomaa.\n– Tämä on ikoninen sarja ja monien mielestä maailman paras arkkitehtuuriohjelma. Monilla faneilla on varmasti kovia odotuksia Suomi-version suhteen. Pitäisi ehkä osata jännittää tai stressata, mutta olen lähinnä innoissani, että pääsen seuraamaan kiinnostavia projekteja, tutustumaan upeisiin ja rohkeisiin ihmisiin. Ja mikä ehkä tärkeintä, ohjelmassa päästään näyttämään suurelle yleisölle miten palkitsevaa arkkitehtuuriin, designiin ja unelmiin panostaminen voi olla, Lappalainen sanoo.\nLappalainen tunnustaa, että juontajan pestiin tarttumista piti hetki jos toinenkin pohtia. Brittiversion ikonisen Kevin McCloudin, Australiassa juontavan Peter Maddisonin tai Ruotsissa ohjelmaa luotsaavan Mark Isittin saappaita hän ei yritäkään lähteä täyttämään.\n– Sain onneksi luvan olla ihan vain oma itseni – arkkitehti, joka rakastaa hyvää suunnittelua, kreisejä ja kunnianhimoisia projekteja ja itsensä ylittämistä. Helpottavaahan on myös se, että en ole itse tässä mitenkään pääosassa, vaan saan vain kunnian esitellä mielenkiintoisia projekteja ja ihmisiä sekä availla ovia suunnittelun ja rakentamisen maailmaan.\n"Suuri on suhteellista"\nLappalainen toivoo voivansa ohjelmassa välittää katsojille arkkitehtuurin ilosanomaa. Mutta löytyykö Suomen kokoisesta maasta tarpeeksi suuria projekteja täyttämään ohjelman luomat odotukset?\n– Suuri on suhteellista ja meille kaikille vähän eri juttu: me tiedetään jo mitä ”grand” tarkoittaa briteille ja australialaisille, mutta nyt päästään näyttämään mitä se tarkoittaa meille suomalaisille. Ei härmäläisten tarvitse yrittää kilpailla neliöillä tai europinkoilla muiden kanssa. Me voimme sen sijaan näyttää, mitä suomalaisen arkkitehtiosaamisen, sisun ja hulluuden yhdistäminen voi kiinnostavimmillaan olla, Lappalainen toteaa.\nMoni ohjelman rakennuskohde edistyy jo täyttä päätä. Mukana on mielenkiintoisia ja keskenään erilaisia kohteita ympäri Suomea. Grand Designs Suomeen on mahdollista kuitenkin vielä hakea. Lappalainen toivoisi mukaan esimerkiksi sellaisia projekteja, joissa vastuullisuus näyttelee suurta roolia.\n– Olisi hienoa saada mukaan projekteja, joissa on tavoitteena pieni hiilijalanjälki ja vahva sustainability-kulma, on ne sitten vanhaa mahdollisimman paljon säästäviä korjaushankkeita tai rakentamisvaiheen ja elinkaaren osalta minimaalisiin CO2-päästöihin pyrkiviä projekteja. Kansainvälisestikin kiinnostavaa olisi näyttää miten suomalaisilla perinteisillä rakennusmenetelmillä voidaan tehdä korkeatasoista ja kestävää arkkitehtuuria nykypäivänä.\nGrand Designs Suomi nähdään MTV:n kanavilla ja alustoilla myöhemmin ilmoitettavana ajankohtana.\nArkkitehti Samppa Lappalainen (s.1976) on JKMM Arkkitehtien toimitusjohtaja. JKMM on Suomen arvostetuimpia, suurimpia ja menestyneimpiä suunnittelutoimistoja.\nTyössään JKMM:llä Samppa pyrkii kehittämään vastuullista, kiinnostavaa ja toimivaa kaupunkia ja mahdollistamaan korkeatasoista, merkityksellistä ja kestävää arkkitehtuuria, jossa yhdistyvät sisustusarkkitehtuuri, kalustemuotoilu, grafiikka ja taide.\nSamppa on innokas veneilijä, karaokelaulaja ja pöytälaatikkokirjailija, mutta onneton ruuanlaittaja. Hän rakastaa vetäytymistä sukunsa erämökille Turun saaristossa, mutta elää myös kaupunkikulttuurista, musiikista, teatterista, tanssista ja taiteesta.\nSamppa asuu Lauttasaaressa ja hänellä on kaksi aikuista ja yksi teini-ikäinen lapsi.\nOhjelmaan osallistumisesta kiinnostuneet voivat olla yhteydessä tuotantoyhtiöön osoitteessa: granddesignssuomi@fremantle.com. Kerro viestissäsi rakennusprojektistasi - mikä tekee sinun talosuunnitelmastasi Grand Designia?\nGrand Designs Suomi Samppa Lappalainen Grand Designs TV-ohjelmat


Morjens LOVIISAN KAUPUNGIN VIRALLINEN TIEDOTE 1/2012\nDownload "Morjens LOVIISAN KAUPUNGIN VIRALLINEN TIEDOTE 1/2012"\n1 Morjens LOVIISAN KAUPUNGIN VIRALLINEN TIEDOTE 1/2012 R Itella Oyj Julkinen tiedote, jaetaan kaikkiin talouksiin Hyvä talousvuosi 2011 Loviisan kirjasto 150 vuotta Näyttely Loviisan esihistoriasta Liite: Kaavoituskatsaus Kuntauudistus: Kuinka meille käy? Palveluseteli eresepti Aikuisten työpaja Asukaskysely kartoitti loviisalaisten mielipiteet\n2 Lilian A-S Mielipiteitä Meneillään on uuden kaupunkimme kolmas vuosi, ja nyt alkaa olla mahdollista sekä arvioida mennyttä että katsoa tulevaisuuteen. Viime syksynä toteutimme useita kyselyjä, joilla halusimme selvittää asukkaiden, sidosryhmien ja henkilökunnan mielipiteitä ensimmäisistä yhteisistä vuosistamme. Pyysimme mielipiteitä niin sisäisestä kuin ulkoisesta viestinnästä sekä kunnallisten palvelujen laadusta. Saimme sekä ruusuja että risuja. Kiitos kaikille kyselyihin vastanneille. Nyt tiedämme, että olemme päässeet hyvän matkaa eteenpäin uuden Loviisan rakentamisessa. Toisaalta tiedämme senkin, että vielä on paljon tehtävää. Haluamme tehdä tätä työtä kaupunkimme hyväksi yhdessä asukkaiden kanssa. Toivottavasti saamme myös valtiovallan puolelta työrauhan jatkaa Loviisan kehittämistä ilman, että meidän tarvitsee käyttää voimia seuraavaan kuntaliitokseen. Kyselyjen vastauksissa nousi esiin, että vastaajat toivovat kaupungilta lisää vuorovaikutusta ja avointa vuoropuhelua asukkaiden kanssa. Tähän asiaan panostamme lähivuosina entistä enemmän. Kyselyjen mukaan asukkaat haluavat saada tietoa kaupungin toiminnasta etenkin sanomalehdistä ja kaupungin omista asukaslehdistä. Suuri osa vastaajista oli sitä mieltä, että Morjens-lehti kertoo ajankohtaisista ja tärkeistä asioista. On mukavaa, kun on saatu varmistus siitä, että Morjens täyttää tehtävänsä. Ota yhteyttä ja kerro mielipiteesi lehdestä, jota pidät kädessäsi. Kiintoisia lukuhetkiä kuullaan taas! Lilian Andergård-Stenstrand viestintäpäällikkö Morjensin kansikuvamalleiksi houkuttelimme tällä kertaa maanmittausinsinööri Sami Rantamaan Teknisestä keskuksesta ja kuntoutushoitaja Maria Virtasen Senioripalveluista. Anna palautetta / Ota yhteyttä: Loviisan kaupunki, PL 77, Loviisa / puh / Julkaisija: Loviisan kaupunki Päätoimittaja: viestintäpäällikkö Lilian Andergård-Stenstrand Toimitusneuvosto: Lilian Andergård-Stenstrand, Päivi Ahvonen, Jaana Laine Toimitus ja ulkoasu: peak press / Toimittajat Päivi Ahvonen, Seppo Iisalo, Reija Kokkola, Ulla Ora / Valokuvat Päivi Ahvonen, Eeva Kangas, Virpi Lehtinen, Ulla Ora, Arto Wiikari, / AD Milla Ketolainen / Kuvitukset Sanna Nylén, Sofia Papadopoulos Paino: Lönnberg Painot Oy 2\n3 3.sivu Mikä Loviisassa yllätti? Johtamaasi Loviisan tekniseen keskukseen kuuluvat rakennusvalvonta ja ympäristönsuojelu, kaupunkisuunnitteluosasto sekä rakentaminen ja ylläpito. Mikä sektori työllistää sinua tällä hetkellä eniten? Kaikki sektorit työllistävät, mutta rakennusvalvonta ja ympäristönsuojelu ovat ehkä toistaiseksi jääneet vähän vähemmälle huomiolle. Olet ollut uudessa tehtävässäsi nyt viisi kuukautta. Onko vastaan tullut yllätyksiä? Yksi yllätys on se, että Loviisassa on vielä erittäin paljon sorapintaisia katuja. Yhdyskuntatekniikan tilan parantamiseen pitäisi saada suuremmat resurssit, mikäli halutaan kiriä naapurikaupungit kiinni. Positiivista on ollut huomata, että vaikka resurssimme ovat melko pienet, niin henki työpaikalla on hyvä ja sen ansiosta myös työteho joten pärjäämme kohtalaisesti. Esimerkiksi katujen ja yleisten alueiden talvihoito on Loviisassa mielestäni paremmalla tolalla kuin Porvoossa ja palvelutaso on paljon parempi kuin Helsingissä. Toimit aiemmin Porvoon kaupungin rakennusvalvontapäällikkönä. Miltä Loviisan haasteet näyttävät aiemman kokemuksesi valossa? Loviisassa on aika haasteellista päästä selville siitä, mitä on tehty aikaisemmin ja miksi. Osa vanhojen kuntien tiedoista on vaikeasti löydettävissä ja paljon on hävinnyt niin sanottua hiljaista tietoa. Mitä uutta kuuluu E18-moottoritierintamalla? E18-hanke edistyy hyvin. Kaupungin osuus toteutuksessa on melko pieni, mutta tarpeemme on pyritty huomioimaan esimerkiksi liittymien ympäristössä. Mainitse jokin teknisen keskuksen hanke, joka vaikuttaa lähivuosina positiivisesti loviisalaisten arkeen. On vaikea nostaa yhtä projektia ylitse muiden. Tavoitteenamme on edetä laajalla rintamalla. Pyrimme kaavoittamaan viihtyisiä alueita ja myymään hyviä tontteja. Samalla parannamme yleisten alueiden ja rakennusten kuntoa sekä tarjoamme tehokkaita viranomaispalveluja. Ulf Blomberg Ikä: 53 Tekninen johtaja, Diplomi-insinööri, 1987 Yksityisyrittäjä omassa rakenneja lvi-suunnittelua sekä rakennuttajapalveluja tarjoavassa insinööritoimistossa, Porvoon kaupungin tilakeskuksen päällikkö, Porvoon kaupungin rakennusvalvontapäällikkö, Tekninen keskus, Kuningattarenkatu 15 B puh , 3\n4 Hyötytietoa Kesäasukas Ohoi! Kesäasukas, haluatko Morjensin jatkossakin kotiin kannettuna? Morjens on kaupungin virallinen tiedotuslehti, joka ilmestyy kaksi kertaa vuodessa. Se kertoo kaupungin tärkeistä päätöksistä, suunnitelmista ja tapahtumista sekä muista kaupunkilaisia ja kesäasukkaita koskevista asioista. Tämä Morjensin numero lähetetään kaikille vapaa-ajanasukkaille. Jos haluat lehden jatkossakin kotiin kannettuna, ilmoita nimesi, mökkiosoitteesi sekä vakituinen osoitteesi sähköpostilla osoitteeseen Liitä mukaan tieto, kumpaan osoitteeseen Morjensin haluat. Antoisia lukuhetkiä! Sammukoon valo! Loviisan kaupunki haastaa kaupunkilaiset mukaan Earth Hour -tapahtumaan lauantaina klo Earth hour kokoaa ihmiset ympäri maailman sammuttamaan valot tunniksi ilmaston puolesta. Osallistu sinäkin ja näytä, että me loviisalaiset välitämme ilmastosta! Maailman luonnonsäätiö WWF on selvittänyt, millä ilmastoteoilla voit vaikuttaa eniten päästöihisi. Lisätietoja Hyvä talousvuosi 2011 Loviisa pärjäsi hyvin muihin kuntiin verrattuna Loviisan taloutta viime vuoden alusta luotsanneella talousjohtaja Kirsi Kettusella on hyviä uutisia loviisalaisille. Tilinpäätöksen ylijäämä ja velkojen supistuminen ilahduttavat Kettusta. Loviisan kaupungin tulos on 2,6 miljoonaa euroa ylijäämäinen tilinpäätöksessä Velkoja on pystytty lyhentämään noin 250 euroa jokaista kaupungin asukasta kohden, ja velan kokonaismäärä asukasta kohden on vuoden 2011 tilinpäätöksessä euroa. Tilastokeskuksen laskemien tilinpäätösten ennakkotietojen mukaan Manner-Suomen kunnilla oli viime vuonna lainaa keskimääräisesti euroa asukasta kohden. Loviisan kaupungin vuosikate on 7,8 miljoonaa euroa, joka on 4,7 miljoonaa euroa suurempi kuin vuonna 2010, vaikka Tilastokeskuksen keräämien ennakkotietojen mukaan kuntien ja kuntayhtymien yhteenlaskettu vuosikate jää lähes 400 miljoonaa euroa pienemmäksi kuin vuonna Loviisan kaupungin hyvään tuloskehitykseen vaikuttivat keskusten hyvä taloudenpito, verotulojen ennakoitua suurempi kertymä sekä kuntaliitoksen porkkanarahat, Kettunen kertoo. Tuloja ja menoja Verotuloja saatiin yhteensä 61,2 miljoonaa euroa, mikä oli 5,5 miljoonaa euroa enemmän kuin budjettia laadittaessa oletettiin. Loviisan kaupungille maksettujen 3,2 miljoonan euron yhdistymisavustusten nettovaikutus kaupungin tulokseen oli yhteensä 2,6 miljoonaa euroa. Hyvä vuosikate mahdollisti sen, että puretun Länsiharjun koulun kirjanpitoarvo, 1,7 miljoonaa euroa, voitiin poistaa täysimääräisesti. Hyvät tuotot kestivät myös erikoissairaanhoidon kulujen ylittymisen miljoonalla eurolla ja lomapalkkavelan kirjauskäytännön muutoksen, mikä aiheutti henkilöstökuluihin lähes euron lisäkulun. 4\n5 KESÄKIVAA! Sisäuimakoulut Esplanadissa klo Ilmoittautumiset Melontaleiri lk Källan leiri lk Källan leiri Valkon päiväleiri Ilmoittautumisajat ilmoitetaan myöhemmin Rantauimakoulut: Valko Plagen Ilmoittautuminen paikan päällä Lisätiedot ja ilmoittautumiset: puh , Etsivä nuorisotyö tiedottaa Etsivän nuorisotyön tavoitteena on kannustaa nuoria, jotka eivät ole saaneet koulutuspaikkaa tai joilla on ongelmia arjessa selviytymisessä. - Rohkeasti vaan ottamaan yhteyttä, niin voimme yhdessä pohtia ratkaisuja, kehottaa Emmi Pulliainen, joka aloitti työnsä etsivässä nuorisotyössä keväällä. Emmi korostaa, että yhteistyön lähtökohtana on aina vapaaehtoisuus. Emmi Pulliainen, puh , Vako ja Mi yhteen? Loviisa esillä YouTubessa Italialainen tanssivideotaiteilija ja tanssinopettaja Beniamino Borghi tanssii Loviisan tutuksi. Kolmeminuuttinen Lov is a... tour -video on nähtävillä YouTubesivustolla. Sitä on katsottu jo noin kolmetuhatta kertaa. Video alkaa Loviisan torilta ja päättyy sinne. Siinä välissä käydään yksityisissä loviisalaiskodeissa, ateljeissa, Raatihuoneella, meren rannalla, Ungernin linnoituksella, Strömforsin ruukissa - niin kaupungin kuin maaseudunkin hienoissa kohteissa. Videon ovat tilanneet yhteistyössä Loviisan kaupunki ja viestintä- ja suunnittelutoimisto peak press. Beniamino Borghi on Loviisanseudun tanssiopiston ja sirkuskoulun opettaja. Videon voi katsoa internetissä osoitteessa Linkki löytyy myös Loviisan etusivulta Lisätietoja: Jaana Laine, markkinointisuunnittelija, puh Loviisa, Porvoo ja Sipoo ovat teettäneet tutkimuksen mahdollisesta vapaan sivistystyön oppilaitosten yhdistämisestä vaiheittain vuosina Helmikuun lopussa järjestettyyn iltakouluun osallistuneet Loviisan valtuutetut olivat sillä kannalla, että jos muutoksia tulee, ne koskevat vain Valkon kansalaisopistoa (Vako) ja Lovisa svenska medborgarinstitutia (Mi). Opistoilla on yhteistyösopimus Lapinjärven ja Pyhtään kanssa. Koska kuntauudistus on kesken, keskitymme Loviisan oppilaitoksiin, emmekä etene suunnitelmissa Porvoon ja Sipoon kanssa, sivistysjohtaja Thomas Grönholm kertoo. Yksi muutosvaihtoehto on yhdistää Vako ja Mi hallinnollisesti. Kesällä 2011 tehty sähköinen kysely antoi kuitenkin viitteitä siitä, että muutoksia ei toivota. Noin puolet vastaajista ja päättäjistä olivat sitä mieltä, että toimintaa jatketaan nykymuodossa. Alustavan aikataulun mukaan asia viedään sivistyslautakunnan ja kaupunginhallituksen kautta valtuustoon kesäkuussa, jolloin punnitaan yhdistämisen mahdollisia etuja, Grönholm kertoo. 5\n6 Hyötytietoa Peruukit päähän ja menoksi! Loviisan raatihuoneella rullaperuukit rahisivat, kun kahden koulun ykkösluokkalaiset viettivät 1700-luvun juhlaa marraskuussa. Lapsissa vara parempi on ykkösluokkalaisten osallistava historiatyöpaja, joka huipentuu raatihuoneen tanssijuhlaan. Työpaja koostuu yleensä viidestä kaksoistunnista. Ensin tehdään havainnollistava aikamatka paikalliseen historiaan. Siinä peruutamme aina vuoteen 1752 asti havainnollisin esimerkein, hurjiakaan juttuja unohtamatta. Seuraavilla kokoontumiskerroilla mietimme sitten roolitusta, askartelemme rullapääperuukkeja, miekkoja ja muuta rekvisiittaa ja harjoittelemme tietysti tanssia, kertoo kuvataiteilija Kati Rapia. Rapia vetää työpajoja yhdessä tanssipedagogi Kati Kivilahti-Fageruddin, tanssija Kati Kawasumin ja kuvataideopettaja Anna Palasmaan kanssa. Työpajoissa syntyy aito kiinnostus historiaan Vuosittain marraskuussa järjestettäviin Lapsissa vara parempi -työpajoihin ovat tähän mennessä osallistuneet Haddom skola, Länsiharjun koulu ja Generalshagens skola. Lisäksi kirkonkylän koululla Ruukissa on pidetty päivän työpaja, ja ensi syksynä mukaan tulevat Koskenkylän koulut. Tämä on tärkeä projekti, jonka koulut ovat ottaneet hyvin vastaan. On tärkeää tutustuttaa lapset historiaan ja erityisesti paikallishistoriaan, mieluiten hauskalla tavalla. Positiivisten kokemusten kautta syntyy halu lukea historiaa ja käydä museoissa, toteaa museo- ja kulttuuritoimen päällikkö, museonjohtaja Pia Wilhelmson. Lapsissa vara parempi on kaupungin rahoittama projekti. Kuva: Kati Rapia Lisätietoja: Museonjohtaja Pia Wilhelmson, puh Tarinamaistiaiset Keväällä museossa pidettiin lisäksi Tarinamaistiaisia, joissa noin 20 oppilasryhmää Länsiharjun koulusta ja Generalshagens skolasta tutustui 1700-luvun historiaan ja tapakulttuuriin. Opastukset tehtiin yhteistyössä Loviisan oppaiden kanssa. Loviisa mukana Nuori kulttuuri -toiminnassa Vuorovuosin järjestettävät Nuori Kulttuuri Sounds, Nuori Kulttuuri Moves ja Nuori Kulttuuri Teatris -tapahtumat haastavat paikalliset toimijat tukemaan taiteen perusopetusta ja harrastustoimintaa. Porvoon ja Sipoon kanssa yhteinen Nuori Kulttuuri Sounds -aluetapahtuma järjestettiin Loviisassa 24. maaliskuuta Loviisan liikuntahallissa ja Lovisa Gymnasiumissa. Eri aluetapahtumien parhaat esitykset valitaan valtakunnalliseen musiikkitapahtumaan, joka pidetään Turussa Valtakunnallisen Nuori Kulttuuri -toiminnan tavoitteena on rohkaista, kannustaa ja innostaa nuoria kulttuurisiin harrastuksiin asuinpaikasta, koulutuksesta, etnisestä tai kielellisestä taustasta riippumatta. Lasten ja nuorten kulttuuriset harrastukset ja toimiminen ryhmässä ovat tasapainoisen, hyvän ja turvallisen kasvun edellytyksiä. 6\n7 Harmaakallion tontteja myyntiin Harmaakallion uuden asuinalueen ensimmäiset tontit ovat tulossa myyntiin syksyllä. Asuinalueen kaavoja laaditaan vaiheittain. Ensimmäisenä on valmistunut alueen eteläosan asemakaava Harmaakallion asuinalue 1, jonka tonttien hinnoista ja luovutusehdoista päätetään kevään 2012 aikana. Ensimmäisessä vaiheessa alueelta luovutetaan parisenkymmentä omakotitalotonttia. Tavoitteena on, että tulevan syksyn aikana voidaan järjestää arvonta tonteista. Ensin arvotaan järjestysnumerot, joilla tontin saa valita. Kuka tahansa voi osallistua arvontaan, kertoo Loviisan uusi kaupungingeodeetti Mia Ylikangas. Yksityiskohtien pitäisi olla selvillä elokuuhun mennessä, ja Loviisan Wanhat Talot -tapahtuman aikaan olisi tarkoitus järjestää eräänlainen kick off -aloitustapahtuma. Alustavan aikataulun mukaan arvontaan voisi ilmoittautua syyskuun loppuun asti ja tontteja pääsisi varaamaan loppuvuodesta. Rakentamisen voisi aloittaa sitten ensi vuoden puolella. Loviisan tekninen keskus, Kuningattarenkatu 15 B, puh , fax Tiedustelut: kaupungingeodeetti Mia Ylikangas, puh , Pikku Pietarin Pihalla uudet työtilat ja puoti Nuorten työpaja Pikku Pietarin Piha on muuttanut uusiin tiloihin Loviisan linja-autoasemalle. Käytössä on nyt 170 neliötä kolmessa kerroksessa. Työpajassa on tehty iso remontti, jonka toteuttamiseen myös pajan nuoret ovat osallistuneet. Nuoret ovat kunnostaneet ylä- ja alakerran kokonaan sekä keskikerroksesta löytyvät tuotantotilat, joihin nuoret ovat tehneet pintakäsittelyt. Uudet tilat ovat käytännölliset. Saimme itse suunnitella tilat ja värimaailman. Tekstiilipuoli siirtyy aikuisten työpajaan Akseliin, ja meillä toteutetaan yhä enemmän Loviisan kaupungin eri yksiköiden tilaamia töitä, kuten huonekalujen kunnostus- ja päällystystöitä. Nuoret tekevät muitakin kaupungin tilaamia töitä, kuten muuttoja, lumitöitä, haravointia ja risusavottaa, Marjaana Meriluoto kertoo. Pikku Pietarin Piha on vuotiaiden työpaja, johon tulee nuoria Loviisasta ja Lapinjärveltä. Puodissa myydään nuorten tekemiä käsi- ja puutöitä. Pikku Pietarin Piha: Mannerheiminkatu 14, Loviisa Sisäänkäynti Matkahuollon puolelta (soita ovikelloa) Tiedustelut: Toiminnanjohtaja Kirsi Kippola, puh , Yksilövalmentaja Marjaana Meriluoto, puh , 7\n8 Loviisan kaupunginkirjasto 150 v Sähköinen tieto lisääntyy kirjastossa Tänä vuonna 150 vuotta täyttävä Loviisan kirjasto on koko kunnan tieto- ja tarina-aitta. Kirjojen lainaamisen lisäksi kirjasto välittää yhä enemmän tietoa ja tarinoita sähköisesti. Kirjaston näyttöpäätteiden välityksellä voi opiskella ja tutkia. Sähköinen kirja on vähitellen tulossa erityisesti opiskelijoiden avuksi, samoin sähköinen lehti, jota voi selata näköiskappaleena päätteeltä. Vaikka sähköinen tiedonvälitys lisääntyy, painopiste pysyy kirjojen lainaamisessa. En usko, että sähköinen lehti ja kirja korvaavat kokonaan paperiversioita, arvioi kirjastotoimen päällikkö Jenny Olsson-Korsu. Hänen mukaansa sähköisiä kirjoja saa jo nyt melko hyvin ruotsinkielisinä, mutta suo- Jenny Olsson-Korsu (vas.) ja Saara Salin. 8\n9 Näyttelyitä ja tapahtumia Kirjastossa pidetään näyttelyitä, ja se on mukana erilaisissa tapahtumissa. Tänä vuonna kirjasto osallistuu muun muassa Kirjan ja ruusun päivään 23. huhtikuuta sekä Ruusujen hurmaa -tapahtumaan heinäkuussa. Liljendalin lähikirjastossa on Loviisan kirjastoista ainoana erillinen näyttelytila. Lisätietoja Pitkä historia Loviisan kirjaston historia ulottuu vuoteen 1862 asti. Aluksi kirjasto toimi kirkkoherra Hackzellin peräkammarissa luvun lopulla kaupunki otti kirjaston hoitaakseen ja se siirtyi Lägre elementarskolaniin luvun lopulla kirjasto muutti Palokunnantalolle Itäiselle Tullikadulle luvun alussa kirjastolla oli jo kirjastoauto, joka ajoi Pernajassa, Liljendalissa ja Loviisassa sekä kolme lainausasemaa (Köpbacka, Valko ja Hästholmen) kirjasto muutti Socikseen eli Seurahuoneen taloon, jossa se sijaitsee edelleen. menkielisinä niitä on vähän. Loviisassa ollaan vielä vähän odottavalla kannalla ja katsotaan, minkälaisen vastaanoton sähköinen kirja saa suurissa kirjastoissa. Kuusi kirjastoa ja kirjastoauto Loviisassa toimii yhteensä kuusi kirjastoa sekä uusi kirjastoauto, joka otettiin käyttöön vuosi sitten. Nykyisten kirjastojen toiminta jatkuu ennallaan toistaiseksi. Olsson-Korsun mukaan Koskenkylään kaivattaisiin uutta kirjastoa, mutta nykyisillä resursseilla sen rakentaminen ei ole mahdollista, ellei joitain muita toimintoja lakkauteta. Olemme päätyneet sellaiseen ratkaisuun, että kirjastoauto pysähtyy Koskenkylässä aiempaa pidempään. Koskenkylän Agricolahalliin on myös perustettu lehtien lukupiste. Portti tiedonsaantiin Olsson-Korsu muistuttaa, että kirjastonhoitajilta voi myös kysyä neuvoja tiedonhaussa. Esimerkiksi koululaiset ja opiskelijat saavat halutessaan apua esitelmän tekemiseen. Autamme heitä löytämään esitelmän aiheeseen sopivat kirjat ja opastamme lisätiedon lähteille netissä. Loviisan pääkirjastossa on neljä näyttöpäätettä, joita voi vapaasti käyttää. Lisäksi on muutama pääte aineistohakuja varten. Satutuokioita perheen pienimmille Olsson-Korsu jäi helmikuussa äitiyslomalle, ja hänen sijaisenaan kirjastossa työskentelee Saara Salin, jolla on kokemusta myös lastenosaston toiminnasta. Loviisan kirjasto lukuina Kaunokirjoja, suomi kpl Kaunokirjoja, ruotsi kpl Tietokirjoja, suomi kpl Tietokirjoja, ruotsi kpl Lasten- ja nuortenkirjoja, suomi kpl Lasten- ja nuortenkirjoja, ruotsi kpl DVD-levyjä kpl Lainauksia vuonna Fyysiset käynnit Verkkokäynnit\n10 Loviisan kaupunginkirjasto 150 v Tarharyhmille järjestetään tilauksesta satutunteja sekä suomen että ruotsin kielellä. Illan satutunteihin on tullut niin vähän osallistujia, että mietimme niille uutta ajankohtaa, joka voisi olla lauantaikin. Perheen pienimmille suunnatut Riimejä, loruja ja rytmiikkaa -tuokiot jatkuvat ekaluokkalaisille suunnattuina paketteina. Kirjastosta myös toimitetaan päiväkoteihin kirjoja lainaksi ja koululaiset saavat tilata kirjoja esimerkiksi jonkin teeman mukaan. Kirjastosta voi myös kysyä vinkkejä kouluihin sopivista kirjoista. Aikuisille kirjastossa toimii suosittu lukupiiri, joka kokoontuu talvella kerran kuukaudessa. Siellä keskustellaan kulloisenkin kokoontumiskerran teemaan liittyvästä kirjasta. Huhtikuun aihe on ajankohtaan sopivasti kevättuntoja ja -tunteita. Loviisan pääkirjasto, Kuningattarenkatu 24, puh , , Saara Salin, vs. kirjastotoimen päällikkö, puh , Liljendalin lähikirjasto, Kartanontie 27, puh , Pernajan lähikirjasto, Kiesitie 3, puh tai , Tesjoen lähikirjasto, Keskustie 2, puh , Ruotsinpyhtään lähikirjasto, Koivulanmäentie 1c, puh , Valkon lähikirjasto, Monitoimitalo, Pitkäniityntie 62 puh , Kirjastoauto, c/o Pernajan kirjasto, puh , Lehdet netistä näköiskappaleina Loviisan kirjastossa on pian mahdollista selata noin sataa sanomalehteä sähköisessä muodossa näköispainoksina. E-press -palvelu on tarkoitus ottaa käyttöön ensi vuoden alussa, mikäli määrärahat sen sallivat. Käytännössä palvelun avulla voi lukea päivän lehdet netistä sen sijaan, että tarvitsisi selata paperiversiota. Porvoon kirjastossa palvelu on jo käytössä. Loviisassa sen käyttöönotto vaatii näyttöpäätteiden lisäämistä. Moni kirjaston käyttäjä ei kuitenkaan halua luopua paperilehdestä, joten myös niiden tilauksia jatketaan. 10\n11 Loviisassa asuttiin vuotta sitten Harva tulee ajatelleeksi, että Loviisassa on ollut asutusta samaan aikaan, kun faaraot hallitsivat muinaista Egyptiä. Se on kuitenkin totta. Loviisan museo esittelee tästä todistusaineistoa. Huhtikuussa avattavassa Karhunhammasnäyttelyssä on esillä kivikautisia työkaluja, jotka on kaivettu nykyisen Loviisan alueelta. Niitä on säilytetty museon kokoelmissa yli sata vuotta, mutta näytteille kiviset työkalut pääsevät nyt ensimmäistä kertaa. Näyttelyn nimi Karhunhammas juontuu pronssisesta amulettilöydöksestä. Loviisalainen kultaseppä Jouni Jäppinen on valmistanut mallin perusteella uuden hammasta muistuttavan amuletin. Löydöt nousivat moottoritien rakennusvaiheessa Loviisan seudulta on 1990-luvulta lähtien löydetty kymmeniä uusia kivikautisia, rautakautisia ja pronssikautisia asuinpaikkoja. Valtaosan löydöistä ovat tehneet maanomistajat ja paikalliset arkeologian harrastajat, osa on tullut esiin arkeologisten inventointien yhteydessä. Loviisasta on löytynyt myös kaksi maamme vanhimpiin kuuluvaa pajaympäristöä, joista Holmgårdin Viirankosken esineistö viittaa jopa kansanvaellusajalle, noin 400-luvulle. Todisteina asumuksista ovat nuolenkärjet, astianpalaset ja sepän työkalut. Uusien sekä aikaisempien havaintojen perusteella Viirankoskella on ehkä ollut yhtäjaksoista asutusta kivikaudelta rautakaudelle. Vanha asutus on perustunut kalastukseen erityisesti Kymijokisuistossa, josta on pyydetty vaelluslohta. Pienempien jokien varsilta on saatu haukia ja särkikaloja, Jouni Jäppinen kertoo. Myös museonjohtaja Pia Wilhelmson on innostunut paikallishistoriaa esittelevästä näyttelystä. Hänen mukaansa Loviisassa on noin 600 kohdetta, joista muinaisia esineitä on löydetty. Karhunhammas-näyttelyn karttaan on merkitty kohteet, joissa esinelöytöjä ja asuinpaikkalöydöksiä on tehty. Koululaiset tervetuloa! Näyttelyä varten museoon rakennetaan kaksi pientä asuinpaikkaa, jotka kertovat miten kivi- ja rautakaudella on eletty: pukeuduttu, syöty ja metsästetty. Esillä on myös esineitä eri aikakausilta. Toivomme erityisesti koululaisia tutustumaan näyttelyyn. Täällä näkee, miten meillä on eletty jo ennen ajanlaskumme alkua. Järjestämme koululaisille myös työpajoja, joissa hyödynnämme paikallisten muinaisartesaanien nahka- ja savityöosaamista. Syksyllä on vielä tarjolla paikallista esihistoriaa käsittelevä luentosarja, Pia Wilhelmson kertoo. Jouni Jäppinen Näyttely avoinna koko kesän Karhunhammas Loviisalaista esihistoriaa -näyttely järjestetään Loviisan kaupungin museossa, Puistokatu 2, Museo on avoinna: Filmistä digiin, Loviisan kameraseura 40 vuotta -näyttelyn aikana ti-pe & su klo Karhunhammas -näyttelyn aikana ti-pe & su klo ja ti-su klo puh\n12 terveys Lahja loviisalaisvauvoille Loviisa Baby -nuttujen raaka-aineena käytetään loviisalaisten lahjoittamia puuvillaisia pussilakanoita, tyynyliinoja tai muita pestyjä pehmeitä puuvillakankaita. Pestyt, puhtaat kierrätyskankaat voi viedä luontaistuotepuoti Herbatikiin, osoitteeseen Aleksanterinkatu 2. Neuvoja koko perheelle Lari, Topi, Venla, Aleksi ja Vertti. Terveydenhoitaja Ulrika Brommelsin työhuoneen seinällä on paljon ihania piirustuksia, joita ruotsinpyhtääläiset pikkuasiakkaat ovat hänelle taiteilleet. Joskus pidän vielä taidenäyttelyn. Tässä kuvassa on äiti, ja tuo iso ympyrä on äidin sydän, Ulrika Brommels sanoo osoittaen 4-vuotiaan Jonnen piirustusta. Neuvolatädin rooli on tärkeä pienellä paikkakunnalla. Kun nainen huomaa tulevansa äidiksi, on tilanne usein herkkä, ja monet ajatukset pyörivät päässä. Siksi on tärkeää, että neuvolassa on vastassa henkilö, jonka kohtaaminen on luonnollista, mukavaa. Se luottamus pitää ansaita. Isätkin mukaan neuvolakäynnille! Ulrika Brommels kertoo tutustuvansa uuteen ruotsinpyhtääläiseen jo kohtuvaiheessa. Siitä eteenpäin hän seuraa lapsen kasvua kouluun asti. Teen neuvolatyötä kolme päivää viikossa ja kahtena toimin kouluterveydenhuollossa. On hienoa, että voin seurata lapsen kasvua ja kehitystä vuosia. Saan tutustua koko perheeseen. Asiakas ei ole Brommelsille vain äiti tai vauva, vaan asiakkaana on aina koko perhe. Perheitä on tietenkin erilaisia. Perusperheen lisäksi voi olla äiti ja vauva tai vaikka äiti ja vauva sekä isovanhemmat. Rohkaisisin isiä tulemaan vielä useammin mukaan neuvolakäynnille. Oikeaa yhteisöllisyyttä Useimmiten mieltä askarruttavat ihan perusasiat: imetys, nukkuminen, terveys ja kasvatus. Kun vauva on viikon ikäinen, Ulrika Brommels lähtee kotikäynnille. Tarkoitus on varmistaa koko perheen pärjääminen uuden tulokkaan kanssa. Näemme kotona vuorovaikutustilanteen. Kotonahan on usein äiti, vauva, isä ja sisarukset. Luulen, että kotikäynti tuo loviisalaisille perheille turvallisuuden tunnetta, hän pohtii. Ensikäynnillä Ulrikalla on mukana myös lahja Loviisan kaupungilta, suloinen Loviisa Baby -nuttu. Taiteilija Virpi Lehtisen suunnittelemat nutut ovat kaikki uniikkeja. Ulrika kertoo, että nutut otetaan ilolla vastaan. Juuri yksi äiti ilahtui, kun sai uuden vauvan myötä toisenkin nutun. Edellisen hän oli säästänyt. Ulrikan mielestä neuvolapalvelua osataan arvostaa Loviisassa. Lisäksi hän iloitsee siitä, että Ruotsinpyhtäällä ei helposti kukaan jää yksin. Täällä on hyvät tukiverkot. Isovanhemmat tai muut sukulaiset auttavat ja seurakunta järjestää äiti lapsi-kerhoja. Myös äidit ovat aktiivisesti järjestäneet omia kokoontumisia. Jos joku lykkii vaunuja yksin, tartutaan helposti hihasta. Se on oikeaa yhteisöllisyyttä. Ruotsinpyhtään terveystalo, Pitäjäntie 2, Ruotsinpyhtää, puh Avoinna ma to klo 8 16, pe klo\n13 terveys Uusi perusturvajohtaja Carola Klawér Asuinpaikka: Porvoo Koulutus: Terveystieteiden maisteri Ikä: 52 Parasta Loviisassa: Upea merellinen kaupunki Loviisan uusi perusturvajohtaja Carola Klawér aloitti tehtävässään maaliskuun alussa. Aiemmin hän on työskennellyt sairaan- ja terveydenhuollossa sekä alan opetustyössä Porvoossa, Helsingissä, Sipoossa ja Loviisassa. Työskentelin 90-luvun loppupuolella Loviisassa sairaanja terveydenhuollon puolella. Olen erittäin innostunut uudesta työstäni. Mielestäni Loviisa on selvinnyt hyvin kuntauudistuksen haasteista terveydenhuollossa. Haluan taata kuntalaisille tasokkaan hoidon ja laadukkaat palvelut. Kiinnitän huomiota myös työpaikkojen hyvinvointiin, työssä jaksamiseen ja työn kehittämiseen. Degerbynkatu 21, puh , Suositut terveysluennot jatkuvat! Loviisan perusturvakeskuksen yhdessä loviisalaisten järjestöjen kanssa järjestämät ilmaiset terveysluennot jatkuvat palvelutalo Esplanadin salissa, Kuningattarenkatu klo on aiheena kuulo. Luennoimassa kuntoutussihteeri Johanna Juola Kuuloliitosta 2.5. klo on aiheena muisti. Luennoitsija tulee kaupungin perusturvakeskuksesta Sähköinen resepti käyttöön Loviisassa Sähköinen resepti eli eresepti otetaan käyttöön Loviisassa Sähköisellä reseptillä tarkoitetaan lääkemääräystä, jonka lääkäri laatii ja allekirjoittaa sähköisesti. Se tallennetaan keskitettyyn tietokantaan, jota kutsutaan reseptikeskukseksi. Reseptikeskuksen rekisterinpitäjä on Kela. Valtakunnallinen reseptikeskus sisältää kaikki sähköiset reseptit ja apteekkien niihin tekemät toimitusmerkinnät. Reseptikeskuksen asiakastietojen perusteella mikä tahansa sähköisen reseptin käyttöön ottanut apteekki voi toimittaa lääkkeet. Paperi-, puhelin- ja faksireseptejä ei tallenneta reseptikeskukseen. Loviisan terveyskeskuksen johtava lääkäri Tero Taipale näkee ereseptin käytössä monenlaista hyötyä. Potilaiden reseptit eivät huku. Resepteistä tulee tarkempia ja selvempiä, virheiden todennäköisyys pienenee. Asiakas pääsee tarkistamaan tietojaan ja sitä, kuka hänen tietojaan on katsellut. Myös lääkkeiden väärinkäytön vaikeutuminen on yksi suurimpia hyötyjä. Potilas hyötyy monella tavalla Voit hakea lääkkeet mistä tahansa ereseptivalmiudessa olevasta apteekista, kuten Loviisan apteekista. Voit milloin tahansa katsoa sähköisiä reseptejäsi ja tulostaa niistä yhteenvedon verkkosivuilla (Omien tietojen katselu). Sinua hoitava lääkäri tai sairaanhoitaja voi katsoa suostumuksellasi sähköisiä reseptejäsi. Tämä auttaa lääkityksesi arvioinnissa ja ehkäisee lääkkeiden haitallisia yhteisvaikutuksia ja päällekkäisyyksiä. Lisätietoja: Loviisan terveyskeskus, Öhmaninkatu 4, Loviisa. Avoinna ark. 8 16, puh ,\n14 terveys Palveluseteli lisää valinnan vapautta Seudullisesti valmisteltu kunnallinen palveluseteli otetaan käyttöön Loviisassa toukokuun alussa. Palveluseteliä on mahdollista käyttää säännöllisessä tai tilapäisessä kotihoidossa, tehostetussa palveluasumisessa sekä vammaispalvelun henkilökohtaisen avun järjestämisessä. Jo käytössä ollut ikääntyneiden omaishoidon tukena käytetty palveluseteli laajennetaan koskemaan myös alle 65-vuotiaiden omaishoitajia. Tavoitteena on palvelusetelin avulla lisätä asiakkaiden valinnanvapautta ja itsemääräämisoikeutta sekä parantaa palvelujen saatavuutta, kertoo palveluvastaava Margareta Lepänaho. Ensin tehdään palvelun tarpeen arviointi, eli millaista palvelua ja kuinka paljon henkilö tarvitsee. Sitten hän voi valita joko kunnallisen palvelun tai jonkin yksityisistä vaihtoehdoista, joihin hän voi käyttää palveluseteliä. Samalla arvioidaan henkilön kyky toimia päätöksentekijänä, tai neuvotellaan omaisten kanssa. Jos arvioidaan, että asiakas tarvitsee esimerkiksi kotihoidon apua neljä tuntia, hänelle saatetaan myöntää 25 euron palveluseteli käyntikertaa kohden. Jos palveluntarjoaja veloittaa esimerkiksi 30 euroa tunnissa, asiakas maksaa tämän erotuksen eli viisi euroa. Kunta huolehtii palvelun tasosta Lepänahon mukaan palveluseteli sopii parhaiten pari kolme kertaa viikossa tarvittavaan apuun, ei niinkään kiireelliseen avuntarpeeseen. Omaishoitajat voivat saada palvelusetelin avulla lisää vapaa-aikaa. Tai jos tarvitsee apua esimerkiksi suihkussa käyntiin, yksityiseltä palveluntarjoajalta käy yleensä sama avustaja asiakkaan luona, hän kuvailee. Kunta vastaa siitä, että palveluntarjoajien taso vastaa vähintään kunnallista tasoa. Maaliskuun puolivälistä alkaen yksityiset palveluntuottajat ovat voineet hakeutua palveluntarjoajiksi. Lepänaho painottaa, että palveluseteli ei ole suunnattu vain varakkaimmille henkilöille. Palvelusetelin arvo vaihtelee eri palveluissa, ja on tulosidonnainen säännöllisessä kotihoidossa ja tehostetussa palveluasumisessa. Sen arvo nousee tulojen laskiessa. Lisätietoja: Loviisan kaupunki, senioripalvelut, Mariankatu 31 A palveluvastaava Margareta Lepänaho, puh , Posintra Oy, palveluseteliasiantuntija Heli Peltola, puh / , Liikuntaneuvontaa ikäihmisille Loviisa on mukana Ikäinstituutin Voimaa vanhuuteen -terveysliikuntaohjelmassa. Sen avulla loviisalaiset seniorit saavat ohjeita ja neuvontaa, miten voima- ja tasapainoharjoittelulla voi tukea kotona asumista ja hyvää elämänlaatua. Järjestämme yhteistyössä liikuntatoimen ja järjestöjen kanssa neuvontaa ja erilaisia liikuntatapahtumia. Hankkeen aikana on mahdollista kouluttautua vertaisohjaajaksi erilaisiin ikääntyneille tarkoitettuihin ryhmiin tai ulkoiluystäväksi, Margareta Lepänaho kertoo. Jos haluat kouluttautua ulkoiluystäväksi iäkkäälle, ota yhteyttä: Kuntohoitaja Katja Marttila-Meriaho, puh , Lisätietoja: Palveluvastaava Margareta Lepänaho, puh , 14\n15 Lähipalvelupisteistä luovutaan? Kuntafuusion yhteydessä perustetut lähipalvelupisteet aiotaan lakkauttaa yhdistymissopimuksen rauetessa Lähipalvelupisteet ovat sijainneet Pernajan lähikirjaston, Ruotsinpyhtään lähikirjaston ja Liljendalin maaseututoimiston yhteydessä. Hallintojohtaja Christoffer Masarin mukaan lähipalvelupisteiden lakkautus voi kuulostaa dramaattiselta, mutta sitä se ei kuitenkaan käytännössä ole. Henkilöitä ei irtisanota, eikä kirjastoja suljeta. Pikemminkin kyse on statuksen muutoksesta. Alun perin lähipalvelupisteiden ajatuksena oli tarjota myös valtion ja seurakuntien palveluja. Tämä suunnitelma ei kuitenkaan käytännössä toteutunut ja palvelupisteet jäivät ikään kuin torsoiksi, Masar toteaa. Lähipalvelupisteissä on tarjottu ainoastaan kunnallisia palveluja, joista valtaosa kuuluu kirjastojen tavalliseen palveluvalikoimaan, esim. kunnallisten pöytäkirjojen esilläpito, kopiointimahdollisuus, asiakaspäätteet ja yleinen neuvonta. Lähikirjastoihin jäävät edelleen kaikki palvelut, jotka niissä on tähänkin asti ollut. Lähipalvelupiste-nimikkeen poistamisesta päättää lopullisesti kaupunginvaltuusto kevään aikana. Kierrätys on helppo ekoteko Asianmukainen jätteiden hoito on nykypäivää. Päivittäiset sekajätteet laitetaan oman pihan sekajäteastiaan ja kierrätysjätteet viedään ekopisteille. Suurikokoiset jätteet, sähkölaitteet ja vaaralliset jätteet toimitetaan pienjäteasemille. Jätteiden vastaanotto Loviisassa Ekopisteille voit viedä maksutta jokapäiväiset kierrätysjätteet - paperin, kartongin, lasipurkit ja pienmetallit. Ekopisteiden hyötyjätesäiliöt ovat kaikkien loviisalaisten ja kesäasukkaiden käytössä, mutta sekajätesäiliöiden käyttöoikeus on vain niillä jotka maksavat ekomaksun lisäksi sekajätepistemaksua. Säiliöiden ulkopuolelle ei saa jättää jätteitä. Ekopisteiden sijaintipaikat löydät Itä-Uudenmaan Jätehuollon verkkosivuilta Pienjäteasemille voit viedä maksutta haravointijätteet, metalliromut, puujätteet, risut, sähkölaitteet ja vaaralliset jätteet kuten loisteputket, energialamput, maalijätteet, öljyt ja kemikaalit. Sohvat, patjat, remonttijätteet ja suuret muovijätteet vastaanotetaan maksua vastaan. Loviisan pienjäteasema, Urakoitsijantie 4, puh Avoinna ma klo ja to klo 9 17 Ruotsinpyhtään pienjäteasema, Teollisuustie 1, puh Avoinna ke klo Vaarallisia jätteitä ja metalliromua kerätään maksutta myös kiertävässä Otto-keräyksessä. Keräys järjestetään toukokuussa. Aikataulun voit tarkistaa Itä-Uudenmaan Jätehuollon Kierrättäjä-asiakaslehdestä, joka jaetaan kaikkiin koteihin toukokuun alussa. Ekomaksulla saa paljon Kaikki Itä-Uudenmaan Jätehuollon toimialueen asukkaat ja kesäasukkaat maksavat ekomaksua. Sillä katetaan kierrätysjätteiden ja vaarallisten jätteiden vastaanotto ja asianmukainen käsittely. Kun maksat ekomaksua, niin pienjäteasemien ja ekopisteiden ekopalvelut ovat käytettävissäsi. Myös kiertävät Ottokeräykset ja jäteneuvonta katetaan ekomaksuilla, kertoo tiedottaja Katariina Lossi Itä-Uudenmaan Jätehuolto Oy:stä. Lisätietoja: Itä-Uudenmaan Jätehuolto Oy asiakaspalvelu , 15\n16 Loviisassa käynnistetty aikuisten työpaja Akseli on tarkoitettu yli 25-vuotiaille loviisalaisille, jotka ovat vaikeasti työllistyviä tai syrjäytymisvaarassa. Aikuisten työpajassa opitaan tekemällä Jaana Iivonen Työpajassa on 12 asiakaspaikkaa, joista kuudessa keskitytään kuntouttavaan työtoimintaan ja kuudessa valmennetaan työttömiä työnhakijoita, joiden työttömyys on pitkittynyt tai vaarassa pitkittyä. Pajassa tarjotun työja yksilövalmennuksen tavoitteena on saada valmennuksen avulla asiakkaat avoimille työmarkkinoille suoraan tai esimerkiksi palkkatuetun työskentelyn kautta sekä kannustaa ja tukea jatko-, täydennys- tai uudelleenkoulutukseen hakeutumisessa. Ensin kartoitetaan henkilön lähtötilanne ja sopeutetaan yksilövalmennus siten, että tarvittaessa perusasiat, kuten arjen hallinta, saadaan kohenemaan. Työvalmennuksessa kehitetään työkykyä ja osaamista yksilöllisesti työelämän vaateisiin, sosiaalityöstä vastaava Jaana Iivonen kertoo. Remontti hyvässä vauhdissa Akseli-työpaja pystyy vastaanottamaan ensimmäiset asiakkaansa kevään korvalla, kun remontti saadaan valmiiksi Kirkkokatu 9:ssä paloaseman tiloissa. Työpajaan voi hakea TE-toimiston kautta tai ottamalla suoraan yhteyttä pajaan. Kuntouttavaan työtoimintaan voi tulla myös sosiaalitoimen kautta, jos siellä on arvioitu henkilön hyötyvän työpajatoiminnasta. Kuntouttava työtoiminta perustuu sosiaalitoimiston ja työvoimatoimiston yhdessä asiakkaan kanssa laatimaan aktivointisuunnitelmaan, Iivonen kuvailee. Työpajajakso kestää 1 6 kuukautta kunkin tarpeesta riippuen. Työpajatoiminta perustuu tekemällä oppimiseen, ja parhaillaan tiloihin remontoidaankin käsityö- ja puutyötiloja. Tavoitteena on myös työssä oppiminen muualla kuin työpajan tiloissa, jolloin valmennettavaa ohjataan toimimaan asiakkaan luona. Väliseiniä pystytetään parhaillaan. Myös sähköt saatetaan ajan tasalle. Loppukeväästä voimme ottaa vastaan ensimmäiset pajalaiset, kertoo yksilövalmentaja Katja Laitinen. Laitisen lisäksi työpajassa työskentelevät työvalmentajat Hannu Martikainen ja Taina Suni. Loviisan kaupungin Akseli - aikuisten työpaja: Kirkkokatu 9, Loviisa. Tiedustelut: Toiminnanjohtaja Kirsi Kippola, puh , tai yksilövalmentaja Katja Laitinen, puh , Loviisan TE-toimisto: Chiewitzinkatu 1, Loviisa Työvoimaneuvoja Heli Nybondas, puh , 16\n17 Lähiruokahanke on vastaus kasvavaan kysyntään Huoletta tuoretta Loviisan kaupunki hallinnoi seuraavan kahden vuoden ajan marraskuussa 2011 käynnistettyä lähiruokahanketta Huoletta tuoretta. Mukana ovat Loviisa, Porvoo, Askola, Pukkila, Lapinjärvi ja Myrskylä. Hankekoordinaattori Mia Aitokari on selvittänyt, miten jatkuvasti kasvavaan lähiruoan kysyntään pystyttäisiin vastaamaan. Yksi pullonkaula on logistiikka, joka pitää saada toimimaan liiketaloudellisesti kannattavasti ja samalla ekologisesti. Lähiruoan kysyntä on kasvanut räjähdysmäisesti. Koska lähiruoan pitää olla tuoretta, toimituksia on usein ja määrät ovat pieniä. Siksi yhden tuottajan ei kannata kuljettaa pientä erää kerrallaan omalla kuljetusautollaan. Se ei ole liiketaloudellisesti kannattavaa, eikä vastaa lähiruokaan liitettyä ekologisuuden ajatusta. Kuljetukset pitää järjestää yhteistyössä, jolloin tuottajat hyötyvät taloudellisesti. Yhteistyöllä voimme taata saavutettavuuden, mikä on väliportaan ja kuluttajan kannalta tärkeää. Yhteistyöllä se sujuu Koska voimakas kysyntä takaa tuotteiden menekin, ei toista tuottajaa pidä nähdä kilpailijana, vaan arvokkaana yhteistyökumppanina. Investoinneista voi saada tärkeää synergiaetua. Jos luomumansikan tuottaja haluaa mansikkansa hilloksi, hänen ei kannata investoida omaan tuotantotilaan, jos lähistöllä sellainen jo on. Hän voi vuokrata itselleen tuotantotilan, ja samalla osallistua vaadittaviin viranomaiskuluihin. Tämäntyyppistä alkutuottajan ja tuotantokeittiön yhteistyötä olemme jo käynnistäneetkin, Aitokari kertoo. Kun koko ketju alkutuotannosta kuluttajalle on järjestetty yhteistyössä, voivat lähituottajat keskittyä omien tuotteittensa, vahvuuksiensa ja brändinsä kehittämiseen. Lähituottaja kilpailee omalla leimallaan, kasvoillaan. Kun verkostoidumme tehokkaasti, voimme myös keskittyä kehittämään markkinointia yhdessä. Sadalla eurolla mukaan Lähiruokahankkeeseen osallistujat maksavat 100 euron vuosimaksun. Keväälle ja syksylle onkin suunnitteilla lukuisia tapahtumia ja seminaareja. Jäsenet pääsevät mukaan muun muassa täsmäneuvontaan, koulutuksiin, seminaareihin, retkiin, markkinoihin ja erilaisiin tapahtumiin. Jäseneksi voi ilmoittautua ottamalla yhteyttä Mia Aitokariin. Jäsenhaku on jatkuva. Lähiruokakoordinaattori Mia Aitokari, puh , tai Riistahunajaa yhteistyöllä Malmgårdin kartano ja Marbacka Bigård -hunajatila hyödyntävät jo toistensa osaamista. Yhteistyö sai alkunsa, kun kreivitär Creutz Malmgårdin kartanosta keksi yhdistää Ruotsissa kehittämänsä maustesekoituksen hunajaan. Hän kääntyi liljendalilaisten hunajantuottajien Mia ja Bjarne Brucen puoleen. Näin syntyi riistahunaja. - Riistahunajaa myydään Malmgårdin purkeissa ja etiketillä, mutta tuotteessa mainitaan Marbacka Bigård tuotteen valmistajana, Mia Bruce kertoo. Malmgårdin uudessa kartanopuodissa on varattu neljä yhteistä hyllyä lähituottajien tuotteille. 17\n18 Kuntauudistus Kaupunginjohtaja kuntauudistuksesta Loviisalaiset voivat nukkua yönsä rauhassa Kaksi vaihtoehtoa 1. Kunnallishallinnon rakennetyöryhmä esitti helmikuussa, että Porvoosta, Askolasta, Myrskylästä, Loviisasta ja Lapinjärvestä muodostettaisiin yksi uusi kunta. 2. Toissijaisena vaihtoehtona ryhmä esitti kahden kunnan mallia. Yhden kunnan muodostaisivat Loviisa ja Lapinjärvi sekä toisen Porvoo, Askola ja Myrskylä. Loviisan kaupunginjohtaja Olavi Kaleva ei lämpene kuntaselvitystyöryhmän ehdotukselle muodostaa Porvoosta, Askolasta, Myrskylästä, Loviisasta ja Lapinjärvestä uusi Porvoovetoinen suurkunta. Henkilökohtaisesti suhtaudun tähän vaihtoehtoon kielteisesti, ja uskon että myös valtuuston enemmistö on kanssani asiasta samaa mieltä. Pakkoliitokset Kaleva tyrmää suoralta kädeltä. Loviisa vastustaa pakkoliitoksia. Meidän mielestämme kuntauudistus on asia, josta kuntien täytyy saada päättää itse valtuustoissaan. Ei toiminnallista yhteyttä Kaupunginjohtajalla on selkeä käsitys siitä, miksi Porvoo-vetoinen suurkunta ei toimisi. Porvoon seutu ja Loviisan seutu ovat toiminnallisesti selkeästi kaksi eri seutukuntaa. Loviisalla ei ole mitään sellaista kytkentää Porvooseen, minkä vuoksi fuusio olisi perusteltu. Kaleva muistuttaa, että Loviisan kaupungin velkataakka asukasta kohden on 1280 euroa, kun Porvoolla se on tuplasti suurempi eli yli 2800 euroa. Loviisan suhteellinen velkaantuminen on pienempää kuin Porvoon ja omavaraisuusaste on selkeästi parempi kuin Porvoon. Mitään taloudellista pakkoa tämäntyyppiselle fuusiolle ei ole. Kalevan mukaan ehdotettu kokonaisuus on maantieteellisestikin liian suuri. Kaikki tiedämme sen, että Porvoota halutaan kehittää ennen muuta pääkaupunkiseudun suuntaan. Loviisan suunnalla palvelut näivettyisivät pikku hiljaa. Se ei olisi asukkaiden etujen mukaista. Kaleva myös pelkää, että pienten kuntien mahdollisuudet päästä vaikuttamaan poliittiseen päätöksentekoon heikkenisivät olennaisesti. Suuressa Porvoon johtamassa kuntayksikössä demokratiavaje olisi ilmeinen. Loviisan ja Lapinjärven fuusiota Kaleva pitää sen sijaan realistisena vaihtoehtona. Tämän mahdollisuuden näen hyvinkin luonnollisena kehityskulkuna. Meillä on ollut pitkäaikaista toimivaa yhteistyötä, ja aluerakenteellisesti Loviisa ja Lapinjärvi muodostavat toimivan kokonaisuuden. Haasteena väestö- ja ikärakenne Kaleva myöntää, että Loviisan väestö- ja ikärakenne ei ole parhaasta päästä, ja se vaikuttaa niin sanottuun huoltosuhteeseen (siihen osuuteen väestöstä, jonka työlliset elättävät). Prosessi Virkamiestyöryhmä, virallisesti Kunnallishallinnon rakennetyöryhmä, luovutti selvityksensä hallinto- ja kuntaministeri Henna Virkkuselle Virkamiestyöryhmän selvityksen esittelytilaisuudet ja kuntien kuuleminen alueellisissa tilaisuuksissa. Uudenmaan tilaisuus Loviisan kaupunginhallitus ottaa virkamiesvalmistelun pohjalta kantaa valtion esittämiin kuntarakennekysymyksiin Loviisan kaupunginvaltuusto hyväksyy vastaukset valtiovarainministeriön esittämiin kysymyksiin. 18\n19 Tilanne ei ole kriittinen, mutta meidän on kehitettävä infrastruktuuriamme ja palvelujamme niin, että voimme markkinoinnin ja aktiivisen elinkeinopolitiikan tuella saada Loviisasta entistäkin houkuttelevamman asuinpaikkakunnan erityisesti lapsiperheitä silmälläpitäen. Toisaalta saman pulman kanssa painiskelee suuri joukko kuntia eri puolilla Suomea. Edessä on vääjäämättä työvoimapula, ja meidän on löydettävä keinot tämän ongelman ratkaisemiseksi. Kaleva uskoo kuitenkin, että Loviisaan luotu vahva palvelurakenne pystytään pitämään. Myöskään talouden osalta suuria mörköjä ei ole tällä hetkellä olemassa. Esimerkiksi verotulojen kehitys on vakaata muun muassa Fortumin Loviisan voimalaitoksen ansiosta. Loviisan kaupunki ei häviä Kaupunginjohtajan mukaan loviisalaisilla ei ole mitään perusteltua syytä epäillä, etteikö Loviisan kaupunki olisi olemassa vielä kymmenen vuoden kuluttua. Loviisalla on kaikki mahdollisuudet selvitä kuntauudistuksesta niin, että kaupunki on olemassa kymmenen vuoden kuluttua. Sen sijaan kukaan ei pysty sanomaan, mikä on tilanne viidenkymmenen vuoden kuluttua. Se on puhdasta spekulaatiota, aikajänne on yksinkertaisesti liian pitkä. Toistaiseksi loviisalaiset voivat nukkua yönsä rauhassa. Kuntauudistuksessa ei ole kysymys prosessista, joka alkaa tässä ja nyt ja päättyy jonakin tiettynä ajankohtana, vaan pitkäaikaisesta, useille vuosille ajoittuvasta hankkeesta. Kaupunginjohtaja Olavi Kaleva Osallistu ja vaikuta Lisää kuntauudistuksesta Kuntauudistusta koskevaa keskustelua voi käydä Otakantaa.fi -kansalaisfoorumissa ja Uudenmaan alueellisella keskustelupalstalla osoitteessa Kunnat antavat sähköisesti lausuntonsa valtiovarainministeriölle mennessä. Kevät kesä 2012 Hallitus esittelee linjauksensa ja jatkosuunnitelmat uudesta kuntarakenteesta saadun palautteen ja kuulemisten jälkeen Kuntauudistuksen toteutus alkaa? SAMAAN AIKAAN Kuntarakennelain ohella käynnistyy rahoitus- ja valtionosuusjärjestelmän uudistaminen, sosiaali- ja terveydenhuollon kokonaisuudistus sekä kuntalain kokonaisuudistus. 19\n20 Kuntapalvelut & asukasviestintä, kysely Kysely kartoitti asukkaiden mielipiteet palveluista Loviisalaiset antavat hyvät arvosanat päivähoidolle, kaupungin kirjastopalveluille, ympäristön siisteydelle, jätehuollolle ja kierrätystoiminnalle sekä ulkoilualueiden, puistojen ja viheralueiden hoidolle. Viestintäpäällikkö Lilian Andergård-Stenstrand ja markkinointisuunnittelija Jaana Laine poimivat asukaskyselystä muitakin ilahduttavia tuloksia. Rakennetun ympäristön viihtyisyys, Loviisan puhdas ilma, juomaveden laatu ja meluttomuus sekä museot, torit ja torikauppa keräsivät paljon kiitoksia asukkailta. Myös päivähoito ja Loviisan koulut saivat hyvät arvosanat loviisalaisilta. Kritiikkiä ja itsekritiikkiä Kyselyn tulosten perusteella Loviisa on autoilijoille melkein lottovoiton arvoinen asuinpaikka. Sen sijaan jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden kannalta liikenneolot eivät ole yhtä hyvällä tolalla. Varsin kriittisiä kyselyn vastaajat olivat kaupungin talousasioiden hoitoon, kuntalaisten vaikutusmahdollisuuksiin sekä hammaslääkäripalveluihin. Mielenkiintoinen ja ehkä vähän yllättäväkin tulos on se, että lähes joka toinen vastaaja oli tyytymätön kunnan omien luottamushenkilöiden toimintaan. Apua palvelujen kehittämiseen Viime vuoden lopulla tehty asukaskysely on ensimmäinen laatuaan. Olemme nyt eläneet kaksi vuotta uudessa Loviisassa ja halusimme kuulla, mitä mieltä asukkaat ovat kaupungin palveluista ja niiden kehittämistarpeista. Tuloksia voidaan nyt hyödyntää päätöksenteossa sekä kaupungin strategisten linjausten hiomisessa. Viestintäpäällikkö Lilian Andergård- Stenstrandin mukaan vastaavanlaisen kysely aiotaan tehdä jälleen parin kolmen vuoden kuluttua. Silloin meillä on hyvä vertailukohta, mihin suuntaan asukkaiden mielipiteet ovat kulkeneet. Asukkaiden mainitsemat kehityskohteet, 10 kärjessä 1. Katujen ja teiden hoito 2. Uimahallit 3. Kunnan terveyskeskuksen lääkäripalvelut 4. Vuokra-asunnon saanti 5. Kunnan hammaslääkäripalvelut 6. Kunnan talousasioiden hoito 7. Julkinen liikenne 8. Kunnan omien luottamushenkilöiden toiminta 9. Pyöräilijöiden ja jalankulkijoiden liikenneolot ja -turvallisuus 10. Pientalotonttien saanti Näin tutkimus tehtiin - Kysely lähetettiin lokakuussa 2011 noin 530:lle satunnaisesti valitulle vuotiaalle loviisalaiselle. - Kyselyyn vastasi yhteensä 199 henkilöä. Vastausprosentti oli 37,3 %. - Kyselyllä selvitettiin asukkaiden mielipiteitä kunnallisten palveluiden laadusta ja kaupungin viestinnästä. - Tutkimuksen toteutti Loviisan kaupungin toimeksiannosta FCG Finnish Consulting Group Oy, jonka suurin omistaja on Suomen Kuntaliitto. 20