StVM 4/2010 vp - HE 4/2010 vp\nEduskunta on 16 päivänä helmikuuta 2010 lähettänyt sosiaali- ja terveysvaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi hallituksen esityksen laeiksi valtion eläkelain, kunnallisen eläkelain, Valtiokonttorista annetun lain ja eräiden niihin liittyvien lakien muuttamisesta (HE 4/2010 vp).\ntyömarkkinalakimies Marja Isomäki ja hallitusneuvos Erik Strömberg, valtiovarainministeriö\npääjohtaja Timo Laitinen ja linjanjohtaja Jaana Kekäläinen, Valtiokonttori\ntoimitusjohtaja Merja Ailus ja johtaja Pertti Männistö, Kuntien eläkevakuutus\njohtava vakuutuslakimies Heikki Kotila, Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Varma, edustaen Finanssialan Keskusliittoa\nLisäksi kirjallisen lausunnon ovat antaneet sosiaali- ja terveysministeriö sekä Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKO ry.\nValtiokonttorin tehtävien siirto\nEsityksen tavoitteena on aikaansaada kustannussäästöjä julkisen alan työeläkejärjestelmien toimeenpanossa. Valtion ja kuntien eläkejärjestelmien samankaltaisuuksien vuoksi erityisesti tietojärjestelmien kehittämisessä ja ylläpidossa on Valtiokonttorin ja kunnallisen eläkelaitoksen Kevan toimintojen yhdistämisellä saavutettavissa hyötyjä ja vältettävissä päällekkäisiä investointeja. Esityksen perustelujen mukaan Valtiokonttorin eläkeasioiden hoitoon tarvitsemat tietojärjestelmäinvestoinnit merkitsisivät alkaneella vuosikymmenellä vuosittain noin 7 miljoonan euron menoa, joka nyt säästetään.\nValiokunta pitää julkisten eläkejärjestelmien toimeenpanon yhdistämistä mainitulla perusteella kannatettavana. Kun tehtävien siirron yhteydessä joka tapauksessa tarvitaan tiedonsiirtoa ja mittavia muutoksia Kevan tietojärjestelmiin, valiokunta katsoo aiheelliseksi korostaa tarvetta toteuttaa siirto käytännössä niin, että siirrosta aiheutuu mahdollisimman vähän viivettä eläkeasioiden käsittelyaikoihin. Siirto ei saa johtaa eläkehakemusten kohtuuttomaan ruuhkautumiseen ja eläkkeenhakijan aseman heikentymiseen viivytysten johdosta.\nValtiokonttorista siirretään Kevaan henkilöasiakkaiden eläketurvaa koskevat tehtävät. Myös työkyvyttömyys- ja kuntoutusasioista huolehtisi jatkossa kunnallinen eläkelaitos. Työhyvinvointiin kuuluvat työnantajatehtävät säilyisivät Valtiokonttorin hoidettavana. Valiokunta pitää työurien pidentämistavoitteen kannalta tärkeänä, että työkyvyn ylläpitoon tähtäävien tehtävien eriyttämisestä huolimatta valtion henkilöstön työkyvyn ja kuntoutuksen hyvät käytännöt säilytetään ja että yhteistyö ja tiedonsaanti työhyvinvointiin ja kuntoutukseen liittyvien toimintojen välillä varmistetaan.\nValtion ja kuntien eläkejärjestelmien rahoitukseen ja rahastointiin ei ehdoteta muutoksia, vaan toiminnat jatkuisivat erillisinä, mikä valiokunnan mielestä on asianmukaista ja perusteltua. Valtio korvaa Kevalle valtion eläkkeiden toimeenpanosta aiheutuvat kustannukset omakustannusarvon mukaisesti. Näin molemmat vastaavat oman järjestelmänsä rahoittamisesta ja kustannuksista. Valiokunta pitää tärkeänä, että riippumatta tehtävien organisoinnista valtion tehtävien hoitoon ja taloudenpitoon liittyvät toimenpiteet Kevassa ovat riittävän sisäisen ja ulkoisen valvonnan piirissä.\nEsityksen valmistelussa on lähdetty siitä, ettei valtion eläketurvan toimeenpanoon liittyvien tehtävien siirto ole julkisista hankinnoista annetun lain mukainen hankinta, joka olisi tullut kilpailuttaa. Ottaen huomioon muun muassa se, että tehtävien siirron myötä myös henkilöstö siirtyy vastaanottavan organisaation palvelukseen, kyse on valiokunnan näkemyksen mukaan toimenpiteestä, joka tavara- tai palveluhankinnan sijasta monilta osin luonteeltaan rinnastuu enemmänkin liikkeenluovutukseen. Tehtävien siirron tavoitteena ei myöskään ole hankkia halvinta toimijaa vaan hakea tehokkuushyötyjä julkisen sektorin toimintojen sisällä organisoimalla tehtäviä uudelleen. Kyse ei näin ollen ole sen tyyppisestä tavara- tai palveluhankinnasta, josta julkisista hankinnoista annetussa laissa säädetään.\nEsityksen mukaan valtion eläketurvan henkilöasiakkaiden palvelutehtävissä Valtiokonttorissa työskentelevä henkilöstö, määrältään noin 140 henkilöä, siirtyy Kevan palvelukseen. Siirtyvään henkilöstöön sovelletaan 3. lakiehdotuksen voimaantulosäännöksen mukaan kunnallisen eläkelaitoksen palvelussuhteen ehtoja lain voimaantulosta alkaen.\nJohtolause muuttuu poistettavaksi ehdotetun 112 §:n vuoksi.\n112 §. Kunnallinen eläkelaitos viimeisenä eläkelaitoksena uutta eläkettä myönnettäessä.\nPykälä ehdotetaan poistettavaksi. Säännöstä ei ole tarpeen tässä vaiheessa muuttaa, koska nykymuodossa siinä ei mainita Valtiokonttoria toimeenpanijana.\n2. Laki kunnallisen eläkelain muuttamisesta\n1 §. Lain tarkoitus ja eläkelaitoksen tehtävät.\nPykälän 2 momentin muotoilua ehdotetaan selkeytettäväksi.\n137 b §. Valtion eläkemenojen maksu ja kunnallisen eläkelaitoksen kustannusten korvaus.\nPykälän 1 ja 2 momenttien viimeisten virkkeiden mukaan toteutuneiden kustannusten määrän ylittäessä tai alittaessa arvioidun määrän erotus otetaan huomioon lopullisen määrän laskemista lähinnä seuraavan vuoden maksussa ja korvauksessa. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan tarkoituksena on, että kustannusten määrä selvitettäisiin ja maksettaisiin mahdollisimman joutuisasti eikä välttämättä pykälässä tarkoitetulla viiveellä. Koska täsmällisemmät säännökset kustannusten korvaamisesta sisällytetään pykälän 4 momentin mukaan asetukseen, ei 1 ja 2 momentissa ole tarpeen säätää korvauksen tarkistamisen määräajasta.\n3. Laki valtiokonttorista annetun lain 2 §:n muuttamisesta\nVoimaantulosäännöksen 3 momenttiin ehdotetaan lisättäväksi siitä puuttuva sana "työntekijää".\n6. Laki valtion varoista suoritettavasta eläkkeen korvaamisesta alle kolmivuotiaan lapsen hoidon tai opiskelun ajalta annetun lain 5 §:n muuttamisesta (Uusi lakiehdotus)\nPykälän 2 momentin nykyisen sanamuodon mukaisesti momentissa tarkoitetun etuuden laskee ja suorittaa etuuden saajan hakemuksesta Valtiokonttori. Koska kunnallinen eläkelaitos huolehtii jatkossa julkisen puolen eläkkeiden ja eläketurvan toimeenpanosta, pykälän sanamuotoa ehdotetaan muutettavaksi siten, että momentissa tarkoitetun etuuden laskisi ja suorittaisi kunnallinen eläkelaitos.\nettä 4.—5. lakiehdotus hyväksytään muuttamattomina,\nkumotaan 22 päivänä joulukuuta 2006 annetun valtion eläkelain (1295/2006) 32 §, 130 §:n 3 momentti, 161 §: n 2 momentti, 163 §, 167 §:n 2, 3 ja 5 momentti sekä 168 §:n 3 momentti,\nmuutetaan 18 §, 20 §:n 1 momentti, 25 §:n 2 momentti, 37 §, 42 §:n 2 momentti, 43 ja 44 §, 45 §:n 1 momentti, 48 ja 49 §, 51 §, 74 §:n 2 momentti, 86 §:n 4 momentti, 91 §, 93 §:n 2 momentti, 100 §:n 1 momentti, 101—103 §, 104 §:n 2 momentti, 105 §, 106 §:n 1 momentti, 107 ja 108 §, 109—111 ja 113 §:n 1 momentti, 115 §:n 1 momentti, 116 §:n 2 ja 3 momentti, 117 §:n 1, 2 ja 5 momentti, 118 §:n 1 momentti, 119 §, 120 §:n 1 ja 4 momentti, 122 §:n 1—3 ja 5 momentti, 123 ja 124 §, 125 §:n 1 momentti, 128 §, 130 §:n 1 ja 2 momentti, 131 ja 132 §, 135 §:n 1 ja 2 momentti, 143, 143 b ja 145—147 §, 148 §:n 2 momentti, 149 ja 150 §, 151 §:n 1 momentti, 154—156 §, 157 §:n 1 ja 3 momentti, 158 ja 159 §, 160 §:n 2 momentti, 161 §:n 1 ja 3 momentti sekä 162 ja 174 a §,\nsellaisina kuin niistä ovat 107 § osaksi laissa 1189/2007, 108 § ja 122 §:n 2 momentti viimeksi mainitussa laissa, 122 §:n 1 momentti laissa 1209/2009, 143 b § laissa 1115/2007, 150 § osaksi laissa 1035/2008 ja 174 a § viimeksi mainitussa laissa, sekä\n18, 20, 25, 37, 42—45, 48, 49, 51, 74, 86, 91, 93 ja 100—111 §\n113, 115—120, 122—128, 130—132, 135, 143, 143 b, 145—151, 154—162 a ja 174 a §\nmuutetaan 13 päivänä kesäkuuta 2003 annetun kunnallisen eläkelain (549/2003) 1 §:n 2 momentti, 4 §:n 2, 13 ja 14 kohta, 12 §:n 1 momentin 2 kohta, 120 §:n 4 momentti, 137 §, 146 §:n otsikko ja 2—5 momentti, 147 §:n otsikko, 148 §:n 1 momentin johdantokappale ja 4—6 kohta, 149 §:n 1 momentin 4 kohta, 152 §, 153 §:n 1 ja 4 momentti, 155 §, 160 §:n 1 momentti, 162 §:n 1 ja 2 momentti sekä 166 §,\n4, 12, 120 ja 137 §\n141 a, 146—149, 152, 153, 155, 160, 162 ja 166 §\nmuutetaan 15 päivänä helmikuuta 1991 valtiokonttorista annetun lain (305/1991) 2 §:n 1 momentin 3 kohta ja 3 momentti, sellaisina kuin ne ovat laissa 317/2009, seuraavasti:\nValtiokonttorin palveluksesta kunnallisen eläkelaitoksen palvelukseen tämän lain voimaan tullessa siirtynyttä työntekijää pidetään siirtoa edeltävän valtion palveluksensa osalta valtion eläkelain (280/1966) 1 §:n 4 momentissa tarkoitettuna vanhana edunsaajana. Edellytyksenä on, että edellä tarkoitettu työntekijä oli 31 päivänä joulukuuta 1992 yhdenjaksoisessa valtion eläketurvan piiriin kuuluvassa palveluksessa ja että hänen tällainen palveluksensa jatkuu yhdenjaksoisesti siirtymishetkeen saakka. Lisäksi valtion palveluksen jälkeisen kunnallisen eläkelain soveltamisalaan kuuluvan palveluksen tulee jatkua kunnallisen eläkelain muuttamisesta annetun lain (713/2004) voimaantulosäännöksen 26 momentissa tarkoitetulla tavalla yhdenjaksoisesti valtion eläkelain muuttamisesta annetun lain (679/2004) voimaantulosäännöksen 15 momentissa tarkoitettua henkilökohtaista eläkeikää vastaavaan eläkeikään. Työkyvyttömyyseläketapauksessa palveluksen tulee jatkua yhdenjaksoisesti työkyvyttömyyden alkamiseen asti. Jos henkilö siirtyy kunnallisen eläkelain soveltamisalaan kuuluvasta palveluksesta takaisin valtion palvelukseen, sovelletaan tätä momenttia edellyttäen, että valtion eläketurvan piiriin kuuluva palvelus jatkuu yhdenjaksoisesti valtion eläkelain muuttamisesta annetun lain (679/2004) voimaantulosäännöksen 15 momentissa tarkoitettuun henkilökohtaiseen eläkeikään saakka.\nJos hakijan eläkeoikeus on siirretty Euroopan yhteisöjen eläkejärjestelmään eläkeoikeuden siirtämisestä Suomen työeläkejärjestelmän ja Euroopan yhteisöjen eläkejärjestelmän välillä annetun lain (165/1999) perusteella, tämän lain mukaisen etuuden laskee ja suorittaa etuuden saajan hakemuksesta kunnallinen eläkelaitos. Etuus suoritetaan siitä ajankohdasta lukien, josta henkilöllä on oikeus saada eläkettä Euroopan yhteisöjen henkilöstösääntöjen perusteella.


Toukotyöt Mannilassa | Maatilan Tytär -blogi - Mannilan Tila, Vaskivesi, Virrat.\nVadelmamaan viereen kylvetty ohra odottaa sadetta.\nToukokuu Mannilassa on nimensä veroinen, silloin tehdään toukotyöt. Tänä vuonna kylvetään kotimaisista viljoista ohraa ja kauraa. Kummankin siemenet ovat luonnonmukaisesti tuotettuja.\nLuomussa viljoista haastavinta on ehkä juuri ohran viljely. Tämä siksi, että ohra tarvitsee parhaan mahdollisen maan viljelyyn sekä riittävästi lannoitetta saadakseen hyvän alun kasvulleen. Ohralla on myös monia kasvitauteja, joita on hankala luomussa torjua, verrattuna tavanomaiseen tuotantoon. Ohran mahdollisuuksia erinomaiseen satoon voidaan parantaa puhtaalla ja kasvitauteja kestävällä siemenellä, myös lannoitus on mitoitettava niin, että ravinteet ovat siemenen saatavilla heti alkukeväästä.\nKolmas vaativa suomalainen vilja on vehnä, sitä on tarkoitus viljellä ensi kesänä eli kesällä 2017. Kuten ohra niin myös vehnä tarvitsee parhaan maan hyvän sadon tuottamiseen. Jotta vehnä saa tarpeeksi valkuaista, sitä edeltävä kasvi tilalla on pääsääntöisesti apilapitoinen nurmi. Mannilassa suositaan keväällä kylvettävää vehnää.\nNeljäs kotimainen tilalla viljeltävä vilja on ruis, tai tarkemmin syysruis joka kylvetään loppukesästä, talvehtii talven yli ja on puitavissa seuraavana syksynä. Voisi ajatella, että ruis on vaativa kasvi, mutta näin ei kuitenkaan ole. Se on vaatimaton ja hyvä taistelemaan rikkakasveja vastaan nopealla itämisellä. Ruis pystyy hyödyntämään vähäisenkin veden ja ravinnemäärän kuivina vuosina laajan juuristonsa avulla. Eipä siis ihme, että se on kauran kanssa yleisin luomuna viljeltävä vilja. Ruista Mannilassa kylvetään loppukesästä 2016, joten se on puitavissa syksyllä 2017.


Valtion on korvattava Terrafame-Talvivaaran vahingot - Adressit.com\nJaa Facebookissa (452)\nHaitankärsijöiden kohtelu häpeällistä - korvausasiat saatava kuntoon\nTalvivaaran/Terrafamen kaivos on kiistatta aiheuttanut tappioita ja\nmenetyksiä sekä elinkeinonharjoittajille että ranta-asukkaille.\nTähänastisten vahinkojen osalta korvauspyyntöjen yhteissumma on alle 20\nmiljoonaa euroa, joka kattaisi mm. ammattikalastajien ja ranta-asukkaiden\nja mökkiläisten korvaukset.\nValtioyhtiö Terrafame Oy on kieltäytynyt korvausten sovittelusta, vaikka\nse on toiminnan jatkajana selvästi korvausvelvollinen ympäristövahinkojen\nValtio käyttää eri tahoissa suuria summia rahoja erittäin kalliissa\nlakitoimistoissa korvausten välttelyyn, mikä on kestämätöntä ja\nyhteiskunnan edun vastaista.\nVoisi kuvitella, että viimeistään siinä vaiheessa, kun kaivos ajautuu\nvaltion käsiin, olisi korvausasiat hoidettu kuntoon. Mutta näin ei ole\nKaivoksen toiminnan jatkamiseen, louhintaan ja kasojen rakentamiseen on\nlöytynyt uudestaan ja uudestaan 100-200 miljoonan panokset.\nMiksi ei ole löytynyt tahtoa ja halua maksaa haitankärsijöille korvauksia?\nSe, että valtionyhtiö Terrafame antaa korvauskysymyksen ajautua pitkään ja\nraskaaseen ja epäselvään oikeuskäsittelyiden vyyhtiin, on kylmää ja\nkasvotonta elinkeinopolitiikkaa, jossa haitoista kärsivät kansalaiset\nMutta miksi valtio menettelee näin?\nMiksi ei toimita päinvastoin ja koeteta ostaa hyväksyntää\nkaivostoiminnalle vastaamalla rehdisti vahingoista? Miksi tämä\njuhlapuheissa mainostettu "sosiaalinen toimilupa" onkin nyt kuollut\nkirjain? Miksi alueen asukkaiden ja elinkeinojen oikeudet sivuutetaan?\nYksi ja pelottava selitys on se, että nyt tehdään tietoisesti\nkaivostandardeja ja maastamme tehdään maata, jossa kaivosten ei tarvitse\nmaksaa aiheuttamistaan haitoista korvauksia haitankärsijöille.\nTokihan sellainen olisi maallemme ns. kilpailuvaltti luovutettaessa\nkansallista mineraalivarantoamme ylikansallisille yhtiöille.\nEhdotamme ja vaadimme, että tämä häpeällinen tilanne korjataan ja valtio\nvaraa budjettiin 20 miljoonan määrärahan Talvivaaran/Terrafamen\nhaitankärsijöiden korvausten maksamiseen.\nValtio on korvausvastuullinen paitsi toiminnanharjoittajan roolissa myös\nvalvovan viranomaisen ja luvittajan roolissa. Jos viranomaiset olisivat\nhoitaneet tehtävänsä oikein, korvattavia vahinkoja ei olisi päästetty\nVetoamme Terrafame Group Oy:hyn, työ- ja elinkeinoministeriöön ja ministeri Lintilään,\nvaltioneuvoston kanslian omistajaohjaukseen ja omistajaohjausministeri Sipilään,\njotta valtio toimisi esimerkillisesti ja vastuullisesti, ja korvaisi vahingot\nKainuun ja Ylä-Savon haitankärsijät\nSähköpostipyyntö on poistettu 6.5.2017\nAdressin voi allekirjoittaa myös niin, ettei nimi näy netissä.\nLaita ruksi en ole robotti (I'm not a robot, captha) ruutuun ja tee tarvittassa tehtätävä.\nJos tehtävä esim. ruutujen valitseminen ei onnistu, voi valita uuden tehtävän.\nSivu tarkistaa, että oikeat ihmiset allekirjoittavat, eikä robotti.\nMainosta adressia "Valtion on korvattava Terrafame-Talvivaaran vahingot" tässä luettelossa


Punajuuri - Mainio Puutarha\nKäytetään myös nimä Punajuurikas\nLatinaksi: Beta vulgaris\nVälimereltä levinnyt punajuuri oli alun perin keltainen tai jopa valkoinen. Punaiseksi jalostettu juurikas on värinsä takia suosittu joulun aikaan vaikka punajuuri saa makean makunsa jo erittäin aikaisin loppukesällä. Väri on myös aikoinaan innostanut punajuuren lääkinnälliseen käyttöön vereen littyvien tautien hoidossa, eikä ehkä aivan suotta: Punajuuren folaatti vaikuttaa punasolujen uusiutumiseen. Väitetään myös, että punajuuren tryptofaanin antavan hyvää oloa. Johtuisiko siitä, vai äärimmäisestä makeudesta, että raakana syödyt pienet punaiset peltotikkarit pitävät hymyn huulilla koko pitkän rikkasession.\nPunajuuren viljely on lähes liaankin helppoa. Sen voi kylvää melko viileäänkin maahan, se ei ole vaativa ravinteiden suhteen ja kosteusvaihteluita se kestää hyvin syvän juurensa ansiosta. Runsas kalium hellii juureksista, etenkin punajuuresta, makeita, joten runsas hevosenlanta takaa maistuvat peltotikkumellit. Punajuuren siemenissä on usein todellisuudessa useampi siemen ryppäässä, joten suurien ja pyöreiden mukuloiden saamiseksi kannattaa punajuuririvi harventaa sopivan pieninä taimina, mutta jos punaiset kuutiot eivät haittaa, voi tämänkin vaiheen tehdä helpoksi keräämällä vain mangoldin tapaan käytettävät harvennuspunikset ja jättää loput kasvamaan kaverin kainalossa. Suuriin punajuuriin joskus ilmestyvä rupi johtuu maassa luonnollisesti esiintyvästä hyödyllisestä sienilajista, eikä ole vaarallista. Rupeen jää helposti multaa ja hiekkaa, mutta lähtee pois kevyesti kuorimalla, eikä mitenkään vahingoita itse kasvista. Punajuuri on kokemattoman tarhurin loistava harjoituskasvi helpohkon, mutta monipuolisen viljelynsä ja käyttötapansa ansiosta.\nMangoldi on eräänlainen punajuuri tai punajuuri mangoldi, miten sen nyt ottaa. Joka tapauksessa punajuuren nuoret naatit ja lehdet ovat erinomainen lisä salaattiin tai muihin ruokiin mangoldin tavoin. Tutumpi on mukulan käyttö ruoanlaitossa ja tähän Mainion niksi on säästää nuorien punajuurten kuoret, juuri ja pätkä naateista, ja höyrystää höyrystyskattilassa. Erinomaisia ovat myös lohkotut uunipaahdetut punajuuret, joiden päälle ohuelti levitetty paikallishunaja tekee vihanneksesta jo lähes jälkiruoan. Punajuuren vahva värittävä vaikutus toimii loistavasti suurista syksyn juureksista raastetussa uunivuoassa, johon sopii sinihomejuusto, kuin multa kynsien alle.


Kysy Tuomelan koulusta – Sairio\n21.1.2013 by lottalinko\nKysy Tuomelan koulusta\nTuomelan koululaiset palaavat lähtöruutuun hiihtoloman jälkeen maaliskuussa. Tuomelan kentälle rakennetaan väliaikaiset koulutilat 1.-4.-luokkalaisille.\nKoulussa järjestetään tiedotus- ja keskustelutilaisuus 20.2. Hämeenlinnan yhteiskoulun vanhempainyhdistys kerää vanhempien ja muiden kiinnostuneiden kysymyksiä aiheesta jo etukäteen. Toimitamme askarruttavat asiat kaupungin edustajien valmisteltaviksi, jotta poissaolijat saavat kysymyksensä perille ja jotta tiedotustilaisuuden yhteinen aika ei kulu arvailuun.\nKysymyksiä voi toimittaa kolmella tavalla:\nAvoin tiedosto, johon voi kirjoittaa kysymyksensä kuka tahansa.\nTämän blogipostauksen kommentointi.\nSähköposti osoitteeseen hykvanhempainyhdistys@gmail.com.\nKategoria(t): rakentaminen, remontoiminen, ympäristö Avainsana(t): tuomela, Tuomelan koulu. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.\n← Ryijy raikkaaksi\nKylmä haukipihvi on parempi kuin lämmin →\nYksi ajatus artikkelista “Kysy Tuomelan koulusta”\nPaluuviite: Velvollisuudesta luistelemaan « Sairio