Kesä / Kalajoenjuhannus / Page 2\nCategory Archives: Kesä\nVaikka nykyaikana ei juhannuksen yötön yö enää merkitsekään sitä, että ihmiset pelkäisivät liikkeellä olevia kummituksia tai ajattelisi, että auringon taivaalla olo olisi magiikkaan liittyvää, juhlitaan juhannusta silti melko perinteisin tavoin vielä tänäkin päivänä.\nMoni siivoaa kotinsa edelleen perusteellisesti, sillä kesä on mukava ottaa vastaan puhtain ikkunoin ja jos mahdollista, suomalainen lämmittää tietenkin saunan juhannuksen kunniaksi – vaikka ei sitä samalla tavoin koristelisikaan kuin vuosisata sitten.\nSuomalaiselle juhannus on perheen ja ystävien juhla, juhlittiin sitä mökillä, festareilla tai lavatansseissa. Juhannus merkitsee edelleen keskikesää, useimmiten kesäloman alkua ja lupaa rentoutua hyvässä seurassa. Edelleen ihmiset keräävät kukkia tyynynsä alle, kuin vuosisatoja sitten, nähdäkseen unta tulevasta sulhasestaan. Teinitytöt jatkavat näin traditiota, vaikka eivät riitteihin varmasti uskoisikaan – eihän sitä koskaan tiedä, juhannuksessa kun on aina vähän taikaa.\nIhmiset kokoontuvat ympäri Suomen maata kokkojen ympärille, vaikka tarkoituksena ei olekaan karkottaa enää pahoja henkiä on kokko ennen kaikkea kaunista katseltavaa ja tuo juhannukseen sen tietyn tunnelman. Hyvä ruoka ja juoma kuuluvat kotimaiseen juhannusperinteeseen ja yleisimmin kaikki suuntaavat pois suurimmista kaupungeista, aivan kuin palatakseen juurilleen maalle ja metsän lähelle.\nNykyaika on tuonut mukanaan uusia perinteitä, joita kukin kuppikunta sekoittaa oman perheensä juhannustapoihin. Oli perheen nykyiset traditiot juhannuksena sitten tikkakisat, kroketti-ottelut tai ihan vain grillaaminen, on niille kaikille yhteistä kesäinen tunnelma ja yhdessäolo.\nComments Off on 2000-luvun juhannustraditiot\nSanotaan, että rakkaalla lapsella on monta nimeä ja juhannusta kutsutaan milloin mittumaariksi, milloin jussiksi ja toisinaan yöttömän yön juhlaksi ja myös virallisemmin kesäpäivänseisaukseksi.\nJuhannuksen nimi tulee kristillisestä juhlasta, Johannes Kastajan syntymäpäivästä. Juhannusta Suomen lisäksi juhlitaan myös mm Virossa, Ruotsissa ja Norjassa. Suomalaiseen juhannusperinteeseen kuuluu juhannussauna ja pehmeä kesävihta, juhannussalko, juhannuskokko, juhannustanssit, juhannuskirkko ja erilaiset juhannusyön taiat. Juhannus on virallinen liputuspäivä ja lippu on poikkeuksellisesti salossa läpi koko yön.\nVanhastaan juhannukseen kuuluu erilaisia riittejä, taikoja ja uskomuksia, jotka sitten tuovat tekijälleen joko naimaonnea tai hyvää satoa. Perinteisiin juhannuksen juhlaan valmistauduttiin tekemällä juhannussiivous ja tuomalla oven pieliin juhannuskoivut. Vuoden pisimpiä päiviä on kutsuttu juhannusviikolla pesäpäiviksi, koska silloin auringon nähtiin olevan kuin pesässä kun se ei seurannut vuoden muun kierron tapaista laskua ja nousua. Tämän toiminnan uskottiin olevan taianomaista ja entiseen aikaan uskottiinkin henkien ja kummitusten liikkuvan vapaana maan päällä.\nSuomalaiseen vanhaan juhannusperinteeseen on aina kuulunut juopottelu ja meluaminen, sillä entiseen aikaan uskottiin että nämä edistävät hyvää satoa. Juhannuskokoilla karkotettiin pahoja henkiä ja niiden polttotapa levisi koko maahan 1900-luvun aikana, nykyäänkin kokkojen ympärille kokoonnutaan edelleen ihastelemaan ja tunnelmoimaan juhannusyönä. Perinteisesti kesäaika on vilkkainta hääaikaa, vaikka talonpoikaiskulttuurissa häitä juhlittiin yleisimmin satokauden lopussa, eli syyskuussa. Vanhoja juhannusperinteitä pidetään edelleen yllä esimerkiksi Helsingin Seurasaaressa, jossa järjestetään vuosittain perinteinen juhannusjuhla.\nComments Off on 1900-luvun juhannustraditiot\nJuhannuksena juhlijat suuntaavat useimmiten maalle tai mökille, erilaisille musiikkitapahtumille ja festareille tai pakkaavat perheensä matkailuautoon ja lähtevät kiertämään kesäloman ajaksi kotimaata. Harva suomalainen viettää juhannustaan kaupunkimaisemassa ja siksi pääkaupunkiseutu ja suurimmat kaupungit vaikuttavat kuin aavekaupungeilta tuona yöttömän yön viikonloppuna.\nJuhannuksen viettoon kuuluu perhe, ystävät, kaverit ja sukulaiset – ja tietenkin hyvä ruoka ja juoma, saunaa unohtamatta. Juhannuksen ruoka- ja juomalistaa suunnitellaan jo pitkään etukäteen ja sen eri yhdistelmiä makustellaan pitkään ennen kuin ruokakauppaan suunnataan, viimeistään matkalla juhlapaikalle.\nMoni juhannuksen menu valmistetaan grillissä ja ruoka- ja juhlajuomat vaihtelevat maun mukaan erilaisista alkoholittomista ja alkoholillista drinkeistä siideriin, olueen ja viiniin. Kuohuviini on tietenkin aina hyvä juomavaihtoehto, sillä onhan kyse keskikesän juhlasta ja kuplat sopivat hyvin kesään ja juhlaan. Saunajuomaksi sopii tutusti olut tai siideri ja kotimainen lonkero on myös monen kestosuosikki. Jos juhlijoiden joukossa on ulkomaalaisia vieraita, toimii tämä eksoottinen harmaan värinen juoma varmasti erikoisuutena, josta kerrotaan palatessa Suomi-matkalta takasin kotiin.\nLasten juomalistalle sopivat erilaiset pillimehut ja limpparit. Saunan jälkeen on mukava sekoitella eri makuisia limsoja yhteen ja makustella mikä yhdistelmistä toimii parhaiten. Ja jos juhannuksen viettoon suuntaa ystävien mökille on tuomisina aina varma vaihtoehto muutama kahvipaketti, sillä iltapäivällä on mukava syödä erilaisia juhannusherkkuja kahvikupillisen kanssa ja seuraavana aamuna kahvin tuoksuun on ihana herätä.\nComments Off on Juhannuksen juomat\nPerinteisesti suomalaiset suuntaavat juhannuksen viettoon maalle ja mökille. Oli kesämökki sitten vuokrattu, oma, perheen tai ystävien, kuuluu tietenkin hyvä ruoka osana juhlapäivään.\nUseimmiten matka juhannuksen viettoon kulkee ruokakaupan kautta ja ruokakassit tietenkin pursuavat syötävää kokonaisen armeijan tarpeisiin. Yleisimmin kesälomakausi alkaa juuri juhannuksena ja suomalainen nautiskelee mielessään jo edellisellä viikolla mitä kaikkia kesäherkkuja juhannuksen ruokalistalle laitetaan. Uudet perunat ja sillit ovat monen perinteistä kesä- ja juhannusruokaa. Usein mökki sijaitsee järven tai veden äärellä, joten erilaiset kotimaiset kalat päätyvät lounaspöydän antimiksi – jos kalaonni vain juhannuksen viettäjiä suosii.\nMonet matkaavat juhannuksen viettoon jo edellisenä päivänä tai ainakin viineistään aattopäivän aamuna ja lounas aloittaa hienosti yhdessä perheen tai ystävien kanssa juhlapäivän vieton. Erilaiset raikkaat salaatit ja hedelmäisen kuplivat juomat tuovat keveyttä monien eri grillissä valmistettavien herkkujen rinnalle. Täytetyt herkkusienet, maissit, erilaiset makkarat, kalat ja lihat kypsyvät rintarinnan parilalla kun suomalainen nauttii keskikesän juhlasta ja useimmiten kesäloman ensimmäisestä viikonlopusta.\nJokaisella perheellä on omat juhannustraditiot ja ne sekoittuvat iloisesti keskenään eri ruokakuntien istuessa juhannuslounaalle. Lapsille tietenkin maistuu jäätelö, satoi tai paistoi, ja monen lapsen ja myös lapsenmielisen klassikko on grillissä paistettu grillitassu. Saunan lämmittäminen aloitetaan viimeistään jo lounaan aikaan, jotta yöttömän yön saunomisen ja mahdollisen järvessä tai paljussa pulikoinnin voi aloittaa jo iltapäivällä ja jatkaa pitkälle iltaan.\nComments Off on Juhannuslounas\nFestareiden ystäville Suomen juhannus tarjoaa aimo annoksen niin kotimaista kuin kansainvälistäkin musiikkia. Olit sitten pääkaupunkiseudulla tai muualla Suomessa, voit suunnata kuuntelemaan esiintyjiä esimerkiksi Kalajoelle, Himokselle, Tahkolle tai vaikka Helsingin Hernesaareen.\nMonille musiikkitapahtumille pääsee yleisillä kulkuneuvoilla melko kätevästi, mutta omalla autolla pääsee aina perille asti. Juhannus on tietenkin perinteisesti juhla joka vietetään perheen, ystävien ja kavereiden seurassa.\nMitä enemmän porukkaa sen hauskempaa\nPerinteisesti suomalaiset viettävät juhannusta joko omalla, perheen tai kavereiden mökillä. Jos omassa lähipiirissä ei ole kesämökkiä, tai matka on liian pitkä, on vuokramökki myös hyvä vaihtoehto. Mökkimatkalle sopii hienosti vaikkapa Wiskarin Mökkitie-biisi. Musiikki soi yöttömässä yössä paikasta riippumatta, oli sitten käytössä kunnon laitteet tai klassinen vanha radio saunan terassilla. Juhannusiltaa voi tunnelmoida Kesäillan Valssin tahdissa tai vaikkapa oman kasari-hittilistan rytmeissä.\nJuhannusmaisemasta riippumatta jokainen suomalainen tuntee varmasti olevansa paikassa, joka on ”Kappale kauneinta Suomea”, kuten Erkki Junkkarisen kappaleessa lauletaan. Tanssitaitoiset voivat suunnata juhannuksena lavatansseihin, joissa tietenkin soittaa nimekkäitä kotimaisia artisteja ja orkestereita. Lavatansseja ja latotansseja järjestetään ympäri Suomea ja jos omaa tanssiparia ei ole kyydissä mukana, niin notkealantioiselle tangon taitajalle löytyy aina vientiä.\nLaita lempikappaleesi soimaan, laula mukana jos siltä tuntuu ja anna sävelten viedä sinut juhannuksen tunnelmaan. Juhannus on yleisimmin kesälomakauden alku – suomalainen rentoutuu ja nauttii kiireettömyydestä.\nComments Off on Musiikkia juhannukseen\nJuhannus on suomalaisen kulttuurin kiistaton suosikkijuhla. Keskikesän juhla avaa monien töissä käyvien lomakauden ja se onkin siitä syystä oivallinen kesälomakauden aloitusjuhla. Juhannus on myös keskikesän, valon ja yöttömän yön juhla. Perinteisesti tätä sadon ja hedelmällisyydekin kunniaksi järjestettyä juhlaa on vietetty Suomessa kesäkuun 20. Ja 26. päivien väliin osuvana lauantaina. Juhannuksen viettoon liitetään tiettyjä aktiviteetteja, kuten mökkeily luonnon helmassa, ulkona oleilu, ajanvietto perheen ja ystävien kesken sekä kesäisen ruoan nauttiminen. Perinteiseen juhannukseen on myös liittynyt juhannuskokon polttaminen, juhannustaikojen teko sekä juhannuskoivujen tai juhannussalon pystytys.\nVaihtoehtoinen kaupunkijuhannus ulkomailla\nPerinteistä ei kuitenkaan tarvitse aina välittää ja perinteiselle juhannuksenvietolle löytyykin myös vaihtoehtoja. Kaikki eivät välitä luonnossa oleilusta, purevista paarmoista ja hyttysistä tai ulkohuussiin nostalgiasta. Urbaanin ihmisen juhannusperinteeseen saattaa kuulua jotain aivan päinvastaista, kuten juhannusillallinen ravintolassa tai äkkilähtö lämpöön. Viime vuosien juhannussäät eivät ole liiemmin mökkiläisiä hemmotelleet, joten kaupunkijuhannus voi olla huomattomasti vaivattomampi ratkaisu. Ihmiset harvemmin matkustavat juhannuksena, joten matkojen hinnat ovat usein hieman halvempia. Juhannuksen kaupunkiloma ulkomailla saattaa siis olla oivallinen ratkaisu niille, jotka tahtovat juhlistaa keskikesää lämpimämmissä ja eksoottisemmissa tunnelmissa mökkeilyn sijaan. Kaupunkilomia löytyy myös hyvin läheltä. Esimerkiksi Berliini on hauska ja hieman erilainen vaihtoehto perinteiselle juhannuksenvietolle.\nKotimaassa kaupunkijuhannusta viettäväkin voi keksiä itselleen ja ystävilleen hauskaa juhannusohjelmaa. Kotikaupungista voi löytyä esimerkiksi joitain juhannustapahtumia. Jos sää ei suosi, voi sisätiloissakin juhlia juhannusta menestyksekkäästi. Vaikkapa juhannuksen pokeripeliturnaus ystävien kesken on viihdyttävä tapa viettää erilaista kaupunkijuhannusta. Turnaustuntumaa kannattaa hakea netistä jo ennen juhannusta, jotta omat mahdollisuudet kavereiden päihittämiseen kasvavat. Pokerissa saattaa jopa voittaa hieman rahaa ja näin kääntää normaalin juhannuksen jälkeisen rahatilanteensa päälaelleen!\nIlmojen salliessa voi ystävät kerätä yhteen myös juhannuspäivän tai –illan piknikille. Leppoisa yhdessäolo ja piknikruokien herkuttelu on hyvä tapa vältellä juhlien järjestämisestä aiheutuvaa stressiä ja koota ystäväporukka yhteen. Piknikin järjestäminen onnistuu yleensä edullisesti ja vaivattomasti. Kaupungin puistot ja rannat ovat erityisen kauniita piknikpaikkoja muutenkin, mutta ne ovat myös loistavia paikkoja skoolata yhdessä Suomen yöttömän yön kunniaksi.\nComments Off on Erilainen juhannus\nParhaat paikat viettää Juhannusta\nJuhannus siis kuuluu perinteisesti viettää maalla porukan kanssa. Kaupungit hiljenevät melkeinpä aavemaisen tyhjiksi, kun kansa ryntää takaisin luontoon. Matkan kohteena on usein rantamökki, rantajuhlat tai saaristo, johon saattaa kuulua veneilyä.\nJuhlat pystyyn missä vain\nJos jokainen nököttäisi omalla mökillään, ei juurikaan syntyisi juhlan tuntua. Joten kenen tahansa mökki kelpaa, kunhan sinne saadaan paljon väkeä metelöimään ja hauskaa pitämään. Rannoilla äänet kaikuvat parhaiten ja pitkälle. Juhannuksesta nautitaan saunoen ja uiden, juoden ja syöden, ja vaikka pelejä pelaillen – kunhan leikissä vain on paljon ihmisiä mukana.\nJuhannustansseihin tarvitaan keveää ja lentävää musiikkia, jota on soitettava kovaa. Koivikot raikukoon, kun Suomi tanssii kaikenlaisen rytmin kannustamana. Juhannustansseihin tilataan usein jopa sopiva artisti, joka toimii illan vetonaulana.\nOn suotavaa, että lapset otetaan mukaan juhannuksen viettoon, yllyttäen heitä äänekkyyteen ja laulamiseen kaikin tavoin. Esimerkiksi juhannuskeinut ovat perinteisiä lasten leikkejä.\nKaljapullo on petollinen juhannusheila\nAikuisten on hyvä irrotella väkijuomin, jotta he rentoutuisivat juhannusjuhlien äänekkyyteen. Väkijuomia nautittuasi on ehdottoman paras pysyä rannalla ja ihailla kokkotulia vankan maan kamaralla. Kaikenlainen veneily ja uiminen on vaarallista humalatilassa. Tästä ovat todisteena Suomen ikävät juhannuksen hukkumistapaukset, joita surullisena lasketaan seuraavien päivien lehdissä. Vain räntä ja lumi pitävät suomalaiset sisätiloissa juhannuksena, ja hukkumisilta vältytään täysin harvoin. Näitäkin juhannuksia on ollut. Muista, että vesille mentäessä pelastusliivit lapsilla ovat lainmukainen vaatimus.\nFestivaaleja pistetään pystyyn juuri juhannukseksi mahtavan musiikin merkeissä. Festivaaleista nauttivat etenkin nuoret, jotka ovat jättämässä jälkeensä perheen perinteisen mökkeilyn muutamaksi itsenäistymiseen tarvittavaksi vuodeksi. Nuoret harjoittelevat humaltumista näissä olosuhteissa, jotka ovat valvottuja järjestysmiesten ja poliisien yhteistyöllä. Kaikki eivät siis pääse töiltään juhannuksen viettoon.\nJuhannusjuhlia on myös perheille, jolloin väkijuomien ei pidä näytellä liian suurta osaa juhlassa, ellet halua syytettä lasten heitteille jättämisestä. Valittavana on monta paikallista sekä suurjuhannusjuhlaa – valitse kohteesi perheen toivomusten mukaan.\nComments Off on Parhaat paikat viettää Juhannusta\nTimo Jutilan juhannus\nJääkiekon veteraani ja monimuotoinen mestari Timo Jutila pitää juhannusta kesän avajaisina ja merkkinä loman alkamisesta. Juhannuksena hänelle on ensisijaisesti tärkeää yksityisyys ja mahdollisuus juhlanviettoon oman perheensä ja ystäviensä seurassa.\nJuhlaan kuuluvat tietenkin juhlaruoka ja missäpä se mieluiten maistuisi kuin veden äärellä kesämökkitunnelmissa. Timon juhannusperinteitä ovat muun muassa grillailu. Kun tuli ja kuumuus saadaan sopivaksi – ja tähän sopii niin kaasu, hiili kuin puutkin – Jutilan grillattaviin herkkuihin kuuluvat ehdottomasti lihatuotteet ja raikkaat Suomalaiset vihannekset.\nHyvälaatuinen makkara on juhlaväen suosikki. Makua lihaan löytyy tomaatista ja sipulista, jotka grillaantuvat helposti käryämättä. Tuoksua tulee juuri tarpeeksi yhdistelemällä monia muitakin vihanneksia ja lihaa. Vinkkejä kokkaukseen Timo ottaa mielellään Maria-vaimoltaan. Peruna on perinneruokana maistuvaa ja sopivan täyttävää joten se myös kuuluu Jutilan perheen juhlien pitopöytään.\nMuiden suomalaisten tapaan Jutiloiden juhannukseen kuuluvat monet rutiinitoimitukset, kuten löylyjen nauttiminen tuoreiden saunavihtojen kera. Jo oksien keruu ja vihtojen on mieluisaa puuhaa ja tärkeä osa Juhannukseen valmistautumisesta.\nTauko kelpaa Jutillekin\nJuhannuksen riennot siis avaavat kesäkauden lomailun kiekkoilijoille. Lomaa vietetään siellä täällä, mistä nyt perheen kesken sovitaan, vaikkakin Jutila toivoo voivansa oleskella Suomen kauniissa kesässä niin paljon kuin mahdollista ja ilmoista riippuen.\nLeijonien joukkueen johtajana häntä odottaa vilkas vuosi, jonka suunnittelu ja toteutus aloitetaan jo elokuussa. Siihen on kerättävä runsaasti voimia kesän aikana, joka alkaa juhannuksesta.\nComments Off on Timo Jutilan juhannus\nJuhannusperinteet ja juhlan historiaa\nJuhannukseen kuuluu paljon perinteitä, joilla on usein pitkä historia. Merkittävin on ehkä juhannuskokko, joka roihuaa ylväänä usein veden ääreen tai vesien päälle rakennettuna. Tulella on puhdistava merkitys. Sillä peloteltiin pahoja henkiä, ja kokon ääreen kokoontuminen toi onnea. Kokon poltto on levinnyt kaikkialle Suomeen idän kautta.\nSiivoa ja syö hyvin\nPerinteisen juhannussiivon jälkeen nuoret ja vehreät juhannuskoivut on tuotu ovenpieltä koristamaan. Koivun oksia asetettiin myös peilien pieliin ja vaaseihin. Koteihin tuotiin myös syreenin kukkivia oksia, juhannustuomia sekä muita alkukesän kukkivia ja tuoksuvia kasveja. Niillä samalla lepyteltiin talon hyviä henkiä, jotka yleensä ihastuivat puhtaudesta ja siisteydestä. Perinteet vaihtelevat suuresti eri puolilla Suomea.\nJuhannusruokiin kuuluivat perinteisesti maitoruuat ja herajuusto, koska maalaistaloissa oli usein juuri tähän aikaan poikivia lehmiä. Luonnon marjat ovat erittäin harvoin kypsiä juhannuksena, ellei kevät ole ollut huomattavan lämmin.\nPerinteisesti juhannuksen aikaan hakeudutaan veden ääreen juhlimaan, ja tähänkin löytyy selitys veden puhdistavasta vaikutuksesta. Eipä siis ihme, että kirkko asetti Johannes Kastajan merkkipäivän juuri juhannukseksi.\nJuhannus tuo onnea ja iloa taloon\nKirkollisista tapahtumista myös juhannushäillä on sekä onnea tuottava maine että romanttinen sanoma. Häitä ja juhannusta muutenkin tanssitaan, ja tähän juhlaan kuuluu myös muu rymyäminen ja ilonpito. Jopa juopottelua suositeltiin juhannuksena, että saataisiin pahat henget todella pelästymään meteliä ja pakenemaan paikalta. Meillä suomalaisilla taitaakin olla runsaasti henkiä karkotettavana.\nKaikenlainen kokoontuminen juhannuksen aikaan on katsottu hyvää onnea tuottavaksi. Nykyperinne on tästä jatkanut omilla juhlillaan, joten Juhannuksena saamme nauttia monista yleisistä tilaisuuksista, kuten esimerkiksi musiikkijuhlista. Vuosittain juhannusta rakennellaan esimerkiksi Kalajoella, Tampereella sekä Ylläksellä. Monilla muilla paikkakunnilla on oma juhannusviettonsa, joilla on jo pitkä perinne takanaan.\nJuhannukseen kuuluu Suomen lipun vetäisy salkoon, jossa se saakin olla seuraavaan päivään asti. Tämä on ainoa päivä, kun lippua ei lasketa, koska aurinkokaan ei laske.\nComments Off on Juhannusperinteet ja juhlan historiaa


Ivan Vyhovskyi – Wikipedia\nIvan Vyhovskyi (ukr. Іван Виговський; k. 19. maaliskuuta 1664 Olhivka, lähellä Korsunia) oli Ukrainan Kasakkahetmanaatin hetmani vuosina 1657–1659.\nMohyla-kollegiossa opiskellut Vyhovskyi työskenteli nuoruudessaan virkamiehenä Kiovassa. Hänet tuomittiin kuolemaan kirjojen kavaltamisesta, mutta armahdettiin. Sen jälkeen hän toimi puolalaisen käskynhaltijan kirjurina Lutskissa. H’melnytskyin kansannousun puhjettua Ukrainassa vuonna 1648 Vyhovskyi liittyi aluksi kasakoita vastaan lähetettyyn Stanisław Potockin komentamaan puolalaiseen armeijaan, mutta hän jäi Žovti Vodyn taistelussa tataarien sotavangiksi. Kapinallisia johtanut hetmani Bohdan H’melnytskyi järjesti hänet vapaaksi ja värväsi hänet palvelukseensa. Vyhovskyi yleni uudessa kasakkahetmanaatin hallinnossa pääkansleriksi. Bohdan H’melnytskyin kuoltua vuonna 1657 uudeksi hetmaniksi valittiin tämän alaikäinen poika Juri H’melnytskyi, jonka holhoojaksi Vyhovskyi määrättiin. Vielä saman vuoden aikana Vyhovskyi valitutti itsensä muodollisestikin hetmaniksi nuoren Jurin tilalle.\nVyhovskyi halusi irrottaa kasakkahetmanaatin Venäjän kanssa solmitusta liitosta ja haettuaan ensin yhteistyötä Ruotsin kanssa hän päätti kääntyä takaisin vanhan emämaan Puola-Liettuan puoleen. Saatuaan hädin tuskin kukistettua sisäisen kapinan Pultavassa kesäkuussa 1658 hän katsoi hallintonsa tarvitsevan entistä kipeämmin ulkoista liittolaista. Hän solmi syyskuussa 1658 Hadjatšin sopimuksen, jonka mukaan Ukrainan hetmanaatista olisi tullut Rusin suuriruhtinaskunta -niminen kolmas osapuoli Puola-Liettuan valtioon. Sopimus teki kasakkahetmanaatista osapuolen Venäjän–Puolan sodassa. Puolalaisten ja Krimin tataarien tuella Vyhovskyi löi Aleksei Trubetskoin komentamat venäläiset Konotopin taistelussa heinäkuussa 1659. Pian tämän jälkeen puolalaisvallan paluuta pelänneet kasakat ja ukrainalaiset talonpojat nousivat uuteen kapinaan. Kapinalliset pakottivat syyskuussa 1659 Vyhovskyin perääntymään Puolan armeijan turviin Hermanivkaan ja Bila Tserkvassa kokoontunut kasakoiden yleiskokous palautti Juri H’melnytskyin hetmaniksi. Puolan kuningas antoi Vyhovskyille erilaisia kunniavirkoja, kuten Kiovan voivodin aseman. Vuonna 1664 Länsi-Ukrainaa Puolan alaisuudessa hallinnut hetmani Pavlo Teterja syytti Vyhovskyitä kapinasta Venäjän tukeman vastahetmanin Ivan Brjuh’ovetskyin hyväksi. Puolalainen sotaoikeus tuomitsi Vyhovskyin kuolemaan ja hänet teloitettiin Korsunin lähellä.\nUkrainalaisessa historiankirjoituksessa Vyhovskyi on yleensä kuvattu Ukrainan itsenäisyyden esitaistelijana ja venäläisessä historiankirjoituksessa petturina, joka rikkoi liiton Venäjän ja Ukrainan välillä.\n↑ a b c d e f g h Borys Krupnytsky, Arkadi Žukovsky: Vyhovsky, Ivan (englanniksi) Encyclopedia of Ukraine (1993), Internet Encyclopedia of Ukraine, Canadian Institute of Ukrainian Studies, Albertan yliopisto. Viitattu 29.1.2018.\n↑ a b c Nordisk familjebok (1921), s. 1231 (ruotsiksi) Runeberg.org. Viitattu 29.1.2018.\n↑ a b Johannes Remy: Ukrainan historia, s. 32. Gaudeamus, Helsinki 2015.\nKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ivan Vyhovskyi Wikimedia Commonsissa\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Ivan_Vyhovskyi&oldid=17057178”\nViimeksi muokattu 29. tammikuuta 2018 kello 19.57\nSivua on viimeksi muutettu 29. tammikuuta 2018 kello 19.57.


UPM kampanja. - Metsälehti\n› Keskustelut › Puukauppa › UPM kampanja.\nTämä aihe sisältää 84 vastausta, 24 ääntä, ja päivitettiin viimeksi 2 vuotta, 5 kuukautta sitten Jovain toimesta.\nEsillä 10 vastausta, 61 - 70 (kaikkiaan 84)\nLähetetty: 6.6.2019, 20:50\nOsui korviin radiosta mainos, jossa UPM tarjoaa 100e metsänhoitoseteliä, yli 400 kuution kaupoista. Onkohan tämä nyt mietitty tarkkaan? Mielestäni luo varsin kitsaan vaikutelman. 400 kuutiota on kuitenkin ihan kelpo leimikko. Vähintään 500e tai 1 ha taimikonhoitoa olisi luonut hyvän vaikutelman.\nTolopainen 8.6.2019, 13:57\nJos metsuri motokuski löytää Kemera säännöistä määrittelyn pienpuulle, niin voisi kertoa. Niin esimerkiksi viime talven harvennushakkuusta tulee Kemeraa, siitä korjattiin myös tukkikokoista puuta.\nMetsuri motokuski 8.6.2019, 14:00\nNiin pienpuun määritys löytyy kemerassa jäävän puun maksimi paksuudesta. Muistaakseni se on myöhemmässä kemerassa 16 cm rinnankorkeusläpimitta ,joten eipä taida tukkipuuta sellaisista metsistä tulla.\nEli teillä oli tähtäin saada kemera tuki ja poistitte tuki ”silmissä” parhaat valtapuut pois. Käyhän se niinkin. 🙂\nTolopainen 8.6.2019, 14:02\nNiin taitaa tulla, jos joukossa on muutama isompi. Rahat kasvaa nopeammin tilillä kuin metsässä.\nTimppa 8.6.2019, 15:48\nTolopainen taitaa olla Arvometsän toimeksiantaja. Sen firman kssvatusohjeissa neuvotaan menettelemään siten, että ensiharvennusta myöhennetään niin paljon, että saadaan tukkia. Siis hakataan paraskasvuiset puut pois.\nMeidän kuusikot ensiharvennetaan 30-vuotiaina jolloin puuta on 150 m3/ha ja poistettavat (siis pienemmät) kuuset n. 90-litraisia. Mikä sitten lienee totuus. Meikäläinen uskoo, että niistä jätetyistä parhaista puista saadaan päätehakkuuseen mennessä paras tuotto. Ei niistä kahteen kertaan valkatuista huonoimmista puista, joiden kasvuvoiman ovat myöhässä olevat harvennukset lisäksi vieneet.\nYläharvennuksessahan perusolettama lienee, että kaikilla puilla on samat kasvugeenit. Tätähän ei liene millään tutkimuksella vahvistettu. Päinvastoin. Juurihan julkistettiin tutkimus, että saman näköisillä kuusen paakkutaimilla oli juurien määrässä suuria eroja. Tutkijat päättelivät, että runsasjuuriset ksasvavat paremmin. Tästä meikäläinen päätteli, ettei yläharvennusta kannata käyttää, jos aikoo pitkäjänteisesti kasvattaa kunnon metsiä.\nTädstähän olen aiemminkin kirjoittanut.\nsitolkka 8.6.2019, 16:33\nMissä pankissa tilille maksetaan nykyään niin hyvää korkoa?\npihkatappi 8.6.2019, 18:33\nKeskihinta on kaikkien tiedossa ensiharvennukselle, eli hintaryhmä 1. Onko hintatilastossa määriteltynä myös yhteisesti sovitut eri hintaryhmien ominaisuudet? Kaikilla kuviot eivät ole standardin mukaisia, melkoinen ero hinnassa, miten hintaryhmä määritellään.\nPuuki 9.6.2019, 06:37\nYksi yläharvennus ennen päätehakkuuta lisää kiertoajan nettotuloja, jos metsä on hoidettu ja suht. tasakokoista. Jätetään pääasiassa lisävaltapuita eikä PPA:ta lasketa liian alas . Jos harvennus tehdään liian voimakkaana esim. 50-60% PPA:sta pois, kasvu kärsii liiaksi kuusikossakin.\nKun uudet kemerasäännöt tuli voimaan n. 4 vuotta sitten, niissä oli nmh-pienpuulisä niillä ehdoilla, että min 25m³(pohj.) tai 35 m³/ha energiapuukäyttöön, omaan tai myytynä. Jäävän puuston max lmp alle 16 cm. Tais olla vielä min poistuma 1000 kpl/ha (tai sitten se oli 1500 kpl).\nKantohinnat muuttuu joillakin yhtiöillä (ainakin SE) leimikon tot.korjuukulujen mukaan suoraan.\nTolopainen 9.6.2019, 06:48\nMistä keksit tuon energiakäytön, pienpuulle ei ole sitä Kemera ehdoissa, voi tehdä ihan mitä haluaa noille kerätyille puille.\nPuuki 9.6.2019, 07:01\nEn keksinyt sitä. Muistan hyvin sen olleen ainakin silloin niissä uusissa ohjeissa.\nTolopainen 9.6.2019, 07:06\nTaisivat ne ohjeet mennä uusiksi metsäteollisuuden vaatimuksesta, kun enää sellaisia ei ole. Pienpuukin voi olla vaikka tukkikokoista, kukaan ei osannut Metsäkeskuksessa sanoa mitä se tarkoittaa.


Lähisidosryhmien arvio vesivoimayhteistyöstä parani - Pohjolan Voima\nLähisidosryhmien arvio vesivoimayhteistyöstä parani\nPVO-Vesivoiman lähisidosryhmien arvio yhteistyöstä parani vuosittaisessa sidosryhmäkyselyssä. Vuoden 2021 lopulla toteutetussa kyselyssä vastaajat arvioivat myönteisesti yhteistyötämme ja velvoitteidemme hoitoa.\nVastaajat antoivat sidosryhmäyhteistyöllemme kyselyssä keskimäärin arvosanan 4,30, kun arvio vuonna 2020 oli 4,23 asteikolla 1−5. Vastausten keskiarvo oli paras vuodesta 2015 vuosittain toteutetussa sidosryhmäkyselyssä. Arviot olivat parantuneet lähes kaikilla osa-alueilla, mutta erityisesti arviossa asiantuntevuudesta. Kriittisimmin vastaajat suhtautuivat kysymykseen ”PVO-Vesivoima hoitaa sille kuuluvat velvoitteet hyvin” sekä toiminnasta saatavan tiedon riittävyydestä. Kaikissa kysymyksissä vastausten keskiarvo oli kuitenkin 4 tai sen yli.\nErityisen myönteisesti vastaajat arvioivat edelleen yhteistyön sujumista hyvin sekä PVO-Vesivoiman asiantuntevuutta, joista arvio oli keskimäärin 4,5.\nVastaajien arviot olivat parantuneet myös aikataulujen pitävyydessä, avun saamisen ripeydessä ja yhteistyöhankkeissa rakentavasti toimimisessa, joissa vastausten kesiarvo oli yli 4,3.\nVastaajista kaksi kolmasosaa eli 76,6 prosenttia oli jokseenkin tai täysin samaa mieltä väittämästä ”PVO-Vesivoima hoitaa sille kuuluvat velvoitteet hyvin”, mutta vastausten keskiarvo oli laskenut 4,2:een edellisvuoden 4,3:sta.\nKehitämme sidosryhmätyötämme kyselyn perusteella. Toteutimme vuosittaisen sidosryhmäkyselyn PVO-Vesivoiman toiminta-alueen lähisidosryhmille marras-joulukuun vaihteessa 2021 sähköisenä kyselynä 195 henkilölle. Vastausprosentti oli 23,1. Suurimmat vastaajaryhmät ovat kala-asioiden sidosryhmät sekä palveluntoimittajat, lisäksi vastaajia oli tasaisesti viranomaisista sekä alueiden asukkaista, järjestöistä ja yhdistyksistä. Valtaosa vastaajista kertoi olevansa tekemissä PVO-Vesivoiman kanssa kuukausittain tai vuosittain.


Pääkirjoitus 20.5. 2000 Kauppojen sunnuntaiaukiolojen lisäämisestä kova kädenvääntö - Pääkirjoitus - Turun Sanomat\nPääkirjoitus 20.5. 2000\nlisäämisestä kova kädenvääntö\nPääkirjoitus | Turun Sanomat | 20.5.2000 0:42 | 0\nHallituksen yritykset muuttaa kauppojen aukioloaikoja ovat perinteisesti aiheuttaneet ison metakan puolueiden välillä. Poikkeusta ei tee tämänkertainenkaan esitys, joka kangerteli pahasti jo hallituksessa vihreiden sooloillessa oman paperinsa kanssa. Pääministeri Paavo Lipponen onnistui kuitenkin saamaan hallituksen rivit ojennukseen ja nyt on eduskunnan vuoro ottaa kantaa kauppojen aukioloa koskeviin muutoksiin.\nUusi laki pyritään saamaan voimaan ensi vuoden alusta lähtien. Sitä ennen eduskunnassa on luvassa kuitenkin kova kädenvääntö.\nSiirtyminen kohti kansainvälistä käytäntöä eli kauppojen vapaampia aukioloaikoja on tapahtunut Suomessa varsin hitaasti. Suuria eivät ole muutokset nytkään. Tästä syystä on hieman vaikea ymmärtää hankkeen vastustajien kiihkeitä tunteita. Kysymys on lähinnä nykyisen käytännön vakiinnuttamisesta.\nHallituksen esityksen mukaan kaupat saisivat olla auki sunnuntaisin toukokuun alusta elokuun loppuun sekä marras- ja joulukuussa. Tämä lisää sunnuntaiaukioloja näennäisesti kahdella kuukaudella, mutta käytännössä liikkeet ovat voineet olla kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksen mukaisesti auki viitenä ylimääräisenä sunnuntaina.\nUutta sen sijaan on, että esityksen mukaan alle 400 neliön suuruiset päivittäistavarakaupat voisivat olla auki sunnuntaisin ympäri vuoden. Tähän asti raja on kulkenut 100 neliössä. Kaupat voisivat näin pitää paremmin puoliaan kioskeja ja huoltoasemia vastaan.\nVaikka perusajatus hallituksen esityksessä onkin oikea, eivät keinotekoiset neliörajoitukset palvele asiakkaiden etua, mikä kai pitäisi olla lähtökohta. Monissa lähiöissä kun on vain se yksi marketti, jonka ovet pysyisivät kiinni. Ihmiset asetetaan näin eriarvoiseen asemaan, mikä ei ole oikein.\nMitalilla on tietysti myös toinen puoli. Sunnuntaiaukiolojen lisääminen merkitsisi rikkinäisiä viikonloppuja tuhansille perheenäideille, joista kauppojen henkilökunta suurelta osin koostuu. Miten tämä taas heijastuu perheiden hyvinvointiin ja sitä tietä koko yhteiskuntaan? Myös tätä on eduskunnan pohdittava.\nHallituksen esityksellä pyritään joka tapauksessa turvaamaan entistä paremmin kaupunkien pienten lähikauppojen elinmahdollisuudet, mikä on tärkeätä. Palvelut ovat jo nyt kaikonneet aivan liian suuressa määrin kauas asutuksen painopistealueilta. Tilanne vaikeuttaa kohtuuttomasti autottomien ja varsinkin vanhusten elämää. Toivottavasti tukitoimet eivät tule liian myöhään.


Leijona Swiss made, 5020-2487, miesten rannekello | Koruliike Corona\nLeijona Swiss made, 5020-2487\nTuotemerkki: Leijona Swiss\nLeijona Swiss made -mallisto on saanut inspiraationsa suosituimmista Leijona-kellojen malleista.\nLeijona Swiss made -kellossa on kaiverrettu kierrepohjainen takakansi ja SWISS MADE -merkintä taulussa.\nTässä kellossa on valkoinen taulu, selkeät numerot sekä päivyri.\nKellossa on musta nahkaranneke ja se on 100m vesitiivis.\nKONEISTO: SVEITSILÄINEN ETA F06.411 HIGH PRECISION -KONEISTO


Beer Atlas: 2016\nMaku: Fantôme Chocolat on hapan, miedosti katkera ja kuiva olut. Sen maku on yrttisen mausteinen ja tuoreen hedelmäinen sekä kevyesti kaakaoinen ja miedosti sitruksinen. Myös hiivamaisia nyansseja on löydettävissä.\nTuoksu: Tuoksultaan olut on hieman makea, runsaan mausteinen sekä melko hapan. Se mukailee pitkälti makuaan ja on kaikin tavoin voimakasarominen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma matalahiilihappoinen sekä öljymäinen. Rungoltaan se on karamellimainen ja samea sekä vaahtokukaltaan runsas ja samettinen.\nLoppukommentit: Fantôme Chocolat oli nimestään ja kuvauksestaan huolimatta vain kevyesti suklainen/kaakaoinen olut. Sen maustamiseen oli käytetty myös chiliä, mikä toi itseään esille enemminkin poltteen kuin selkeän maun muodossa. Vaikka odotukseni sille olivat lähtökohtaisesti hieman toisenlaiset, kokonaisuus pääsi yllättämään minut positiivisesti. Se sopii mielestäni parhaiten erilaisten jälkiruokien seuraksi tai herkuteltavaksi vain sellaisenaan.\nLähettänyt Beer Atlas klo 13.31 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Belgia, Brasserie Fantôme, Fantôme, farmhouse ale, pintahiivaolut, saison\nMaku: Fantôme Saison on hapan olut. Sen jälkimaku on kuiva ja poreileva sekä hieman alkoholinen. Muutoin sitä voi luonnehtia viljaiseksi, raikkaan sitruksiseksi ja trooppisen hedelmäiseksi sekä yrttisen mausteiseksi ja hiivamaiseksi.\nTuoksu: Sen tuoksu on raikas ja miellyttävä. Se on enemmän kukkamainen kuin makunsa, mutta muutoin hyvin samankaltainen.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on keskitäyteläinen ja suutuntumaltaan voimakas hiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen runko on kurpitsan värinen ja samea sekä vaahtokukka tuuhean samettinen.\nLoppukommentit: Dany Prignon -niminen oluenystävä perusti Brasserie Fantômen vuonna 1988. Se on saanut nimensä La Roche-en-Ardennen kaupungin linnan raunioilla vaeltavan kreivitär Berthe de La Rochen haamun mukaan. Panimo valmistaan kerrallaan vain 750 litraa olutta, jota kypsytetään useiden viikkojen ajan ennen kuin se pullotetaan ja viimeistellään käsityönä. Heidän oluensa ovat nousseet kulttimaineeseen varsinkin Yhdysvalloissa ja Englannissa ja niiden saatavuus on yleisesti ottaen todella heikko. Nyt esittelyssä oleva Saison on panimonsa suosituin ja tunnetuin olut ja vieläpä hyvä sellainen. Itse pidin siitä kovasti ja suosittelen kokeilemaan sitä, jos jossain siihen törmäätte.\nLähettänyt Beer Atlas klo 16.42 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Belgia, Brasserie Fantôme, Fantôme, pintahiivaolut, saison\nVäri: 13,4 EBC\nMaku: Novopacké pivo Valdštejn on karhea ja katkera pohjahiivaolut. Sen maku on ennen kaikkea leipämäisen maltainen ja hunajainen, mutta myös runsaan yrttinen ja melko hedelmäinen. Lisäksi sen jälkimaku on kuiva ja ruohomainen.\nTuoksu: Oluen tuoksu on makea (hunajainen) ja hieman alkoholinen. Se on selkeästi humaloitu ja runsaan maltainen.\nUlkonäkö ja koostumus: Koostumus on täyteläinen ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Väriltään olut on kirkkaan kullankeltainen sekä vaahtokukaltaan vaalea ja samettinen.\nLoppukommentit: Pivovar Nová Paka perustettiin vuonna 1871 ja ensimmäinen erä olutta valmistettiin vuotta myöhemmin. Panimo kuuluu nykyisin pienelle ryhmälle itsenäisiä toimijoita, jotka valmistavat olutta perinteisin menetelmin. Heidän vuosituontatokapasiteettinsa on noin 40 000 hehtolitraa ja siitä yli puolet viedään ulkomaille. Valdštejn on valmistettu tšekkiläisistä ohramaltaista, Hallertau-humalasta sekä porakaivovedestä. Lisäksi sitä on kypsytetty 8 viikon ajan ennen pullotusta panimon tarkkojen ohjeiden mukaisesti. Lyhyesti ja ytimekkäästi se on tšekkiläistä olutta tyypillisimmillään, muttei kuitenkaan parhaimmillaan.\nLähettänyt Beer Atlas klo 14.23 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Heller Bock, Novopacké, Pivovar Nová Paka, pohjahiivaolut, Tšekki\nLähettänyt Beer Atlas klo 15.06 Ei kommentteja:\nKantavierre: 16,6 °P\nKatkeroaineet: 87 EBU\nMaltaat: Pale, Münich, Cara + ohrahiutaleet.\nHumalat: Summit, Columbus, Amarillo, Simcoe, Centennial, Cascade, Citra.\nMaku: Shipfaced on voimakkaasti humaloitu, makea ja tasapainoinen IPA. Sen aromi on greippisen sitruksinen ja trooppisen hedelmäinen sekä keksimäisen maltainen ja havumainen. Myös kevyttä yrttisyyttä sekä runsasta katkeruutta on havaittavissa.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hyvin makunsa kaltainen. Se on raikas ja aromaattinen sekä makuaan selkeämmin kukkainen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Väriltään se meripihkamainen ja samea sekä vaahtokukaltaan vaalea ja samettinen.\nLoppukommentit: Shipfaced IPA oli mielestäni hitusen verran parempi olut kuin eilen esittelyssä ollut Groundbreaker. Ero oli melkoisen pieni, mutta jos näistä kahdesta on toinen valittava niin tällä kertaa mennään Shipfaced IPA:lla. Se on toimiva keskiverto olut, joka ajaa asiansa, muttei aiheuta mitään ahaa elämyksiä ainakaan itsessäni.\nLähettänyt Beer Atlas klo 14.49 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Coppersmith's Brewery, erittäin voimakkaasti humaloitu olut, India Pale Ale, IPA, pintahiivaolut, Ruotsi, Train Station Brewery\nLähettänyt Beer Atlas klo 10.08 Ei kommentteja:\nLähettänyt Beer Atlas klo 15.50 Ei kommentteja:\nPanimo: Microbrouwerij Achilles\nMaku: Wolf 9 on vahvasti alkoholilla höystetty belgialais olut. Sen maku on ennen kaikkea paahtomaltainen ja mausteinen, mutta myös makean toffeinen ja karamellinen. Lisäksi siinä maistuu hiivaista, suklaista ja hedelmäistä vivahteikkuutta.\nTuoksu: Sen tuoksu on hyvin voimakas ja jykevä. Sitä voi kuvailla lähinnä makean karamelliseksi, yrttisen mausteiseksi sekä paahdetun maltaiseksi, mutta siinä esiintyy myös hedelmäistä ja hiivaista aromikkuutta sekä hyvin hentoa savumaisuutta.\nUlkonäkö ja koostumus: Oluen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen runko on mustanruskea ja synkkä sekä vaahtokukka vaalea ja samettinen.\nLoppukommentit: Wolf 9 päättää Wolf oluiden sarjan ja sijoittuu hienosti toiselle sijalle. Siitä ei ollut voittajaksi tällä kertaa, mutta huonoksi olueksi sitä on turha väittää. Se on keskiverto belgialais olut, joka tuskin loistaa olutarvosteluissa, mutta ajaa varmasti asiansa. Se sopii parhaiten vahvojen juustojen tai voimakasaromisten grilliruokien seuraksi tai nautittavaksi vain sellaisenaan.\nHYVÄÄ JOULUA, MERRY CHRISTMAS!!!\nLähettänyt Beer Atlas klo 12.15 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Belgia, belgityylinen vahva ale, Microbrouwerij Achilles, pintahiivaolut, Wolf\nPanimo: Microbrouwerij Achilles (Brouwerij Het Anker)\nMaku: Wolf 8 on paahteinen (maltainen), makea (karamellinen) ja mausteinen olut. Siinä maistuu lisäksi melko hedelmäinen ja suklainen aromikkuus sekä hieman kuiva ja katkera jälkimaku.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hyvin makunsa kaltainen ja voimakas. Siinä paahteisuus ja mausteisuus näyttelevät pääosaa kun makeus ja hedelmäisyys pehmentävät muuten raskasta kokonaisuutta.\nUlkonäkö ja koostumus: Oluen keskitäyteläinen koostumus tukeutuu keskihiilihappoinen sekä hyvin kermamainen suutuntumaan. Sen väritys on pikimusta ja vaahtokukka erittäin tuuhea sekä pitsimäinen.\nLoppukommentit: Wolf 8 on ehdottomasti kolmesta Wolf oluesta paras. Sen täyteläinen ja monipuolinen maku sopi sille oivallisesti ja teki siitä miellyttävän oluen juoda. Se oli kokonaisuutena onnistunut belgityylinen vahva ale ja edusti hyvin maansa laadukasta olutkulttuuria.\nLähettänyt Beer Atlas klo 15.46 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Belgia, belgityylinen vahva ale, Brouwerij Het Anker, Microbrasserie Alchimiste, pintahiivaolut, Wolf\nMaku: Wolf 7 on makea, kuiva ja katkera olut. Maultaan se on makean maltainen ja karamellinen, sitruksinen ja hedelmäinen sekä mausteinen ja hiivamainen. Sen jälkimaku on melko pitkäkestoinen ja omituisen karhea.\nTuoksu: Oluen tuoksua voi luonnehtia ennen kaikkea makeaksi, mausteiseksi sekä viljamaiseksi. Siinä tuoksuu lisäksi maltainen ja hiivamainen aromikkuus sekä raikas sitruksisuus ja tuore hedelmäisyys.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on keskitäyteläinen ja suutuntumaltaan voimakkaasti hiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen lähes kurpitsan väristä ja sameaa runkoa päällystää erittäin tuuhea ja pitsimäinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Wolf 7 on yksi kolmesta kyseenomaisen nimen omaavasta belgialais oluesta, jotka tulen esittelemään seuraavien päivien aikana. Se on niistä miedoin ja ehkä myös huonoin. Ratebeer sivuston mukaan näitä oluita ei enää valmisteta lainkaan ja ne alkavat olla harvinaisia myös kauppojen hyllyillä. Jos niitä haluaa vielä päästä nauttimaan niin kannattaa pitää kiirettä.\nLähettänyt Beer Atlas klo 14.01 Ei kommentteja:\nKantavierre: 35,6 °P\nMaku: BrewDog Tokyo* on todella monipuolinen ja vahva-arominen olut. Siinä maistuu mm. paahtomaltaista, makean karamellista, tumma suklaista, tumma hedelmäistä, lakritsimaista sekä vaniljaista aromikkuutta. Sen jälkimaku on alkoholinen ja lämmittää mukavasti.\nTuoksu: Oluen tuoksu on erittäin runsas ja vahva ja se mukailee makuaan lähes virheettömästi. Siinä esiintyvä kevyt kahvimaisuus sekä tammisuus ovat käytännössä ainoita eroja maun ja tuoksun välillä.\nUlkonäkö ja koostumus: Oluen koostumus on täyteläinen ja suutuntuma matalahiilihappoinen sekä öljymäinen. Väriltään olut on synkkä ja lähes yönmusta sekä sen vaahtokukka beigenvärinen ja kermainen.\nLoppukommentit: BrewDog Tokyo* on ehkä panimonsa paras tai ainakin parhaita oluita. Sen maustamiseen on käytetty jasmiinia ja karpaloita sekä sitä on ikäännytetty paahdettujen ranskalaisten tammilastujen seassa. Se on todellinen nautiskelu olut, jota tulee juotua hitaasti ja rauhassa. Siitä ei juuri mitään puutu ja se todella ansaitsee paikkansa tyylilajinsa huippuoluiden parissa.\n"This is a beer inspired by a 1980's space invaders arcade game played in Japan's capital" -BrewDog.\nTunnisteet: Brewdog, erittäin voimakkaasti humaloitu olut, Imperial Stout, pintahiivaolut, Skotlanti, yli 15% olut\nKantavierre: 16,1 °P\nKatkeroaineet: 84,5 EBU\nVäri: 16,3 EBC\nMaltaat: Extra Pale\nHumalat: Centennial, Columbus, Citra, Amarillo, Simcoe\nMaku: Jack Hammer on erittäin voimakkaasti humaloitu IPA. Sen makean karamellinen ja greippisen sitruksinen pääaromi tukeutuu hyvin hedelmäiseen, maltaiseen sekä havumaiseen sivuaromiin.\nTuoksu: Sen tuoksu on vahva, monipuolisesti humaloitu sekä viettelevän makea. Se on lisäksi runsaan maltainen ja hedelmäinen sekä miellyttävän aromikas.\nUlkonäkö ja koostumus: Koostumukseltaan olut on keskitäyteläinen ja suutuntumaltaan keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Runko on meripihkan värinen ja samea sekä vaahtokukka vaalea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Jack Hammer on hyvä olut hyvältä panimolta. Aivan parhaiden IPA-tyylisten oluiden joukkoon se ei mielestäni yllä, mutta on silti laadukas sellainen. Potkua ja katkeruutta siitä löytyy mukavasti ja se on muutenkin kaikin tavoin erittäin miellyttävä olut juoda.\n"Press the button, go ahead. What are you waiting for? Your mama's not coming this time. Don't slow down. Hammer it" (pullon motto).\nLähettänyt Beer Atlas klo 14.04 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Brewdog, erittäin voimakkaasti humaloitu olut, India Pale Ale, IPA, pintahiivaolut, Skotlanti\nPanimo: De Graal\nMaku: De Graal Tripel on makea, kuiva ja eloisa olut. Sen mausteinen, sitruksinen ja hedelmäinen aromi sekoittuu hyvin yhteen hiivaisen, ruohomaisen ja maltaisen maun kanssa.\nTuoksu: Oluen tuoksu on melko makea ja mausteinen sekä hieman alkoholin värittämä. Se mukailee pitkälti makuaan ja tarjoaa runsaan elämyksen.\nUlkonäkö ja koostumus: Tämän keskitäyteläisen oluen suutuntuma on voimakkaasti hiilihappoinen, kermamainen sekä mukavasti lämmittävä. Sen kurpitsan väristä ja sameaa runkoa päällystää vaalea sekä samettinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: De Graal Tripel on toimiva ja maukas abbey tripel-tyylinen olut. Se tekee kunniaa belgialaiselle olutkulttuurille ja ansaitsee paikkansa oluthyllyillä. Se oli panimonsa Blond-versiota huomattavasti parempi ja jätti minulle hyvän kuvan panimon oluen valmistustaidoista. Se on ehdottomasti kokeilemisen arvoinen olut, jota voisin juoda myös uudestaan.\nTunnisteet: Abbey Tripel, Belgia, De Graal, pintahiivaolut\nMaku: De Graal Blond on makean hunajainen, tuoreen hedelmäinen sekä erittäin mausteinen olut. Sen maku on lisäksi runsaan maltainen, hiivamainen sekä kevyesti sitruksinen. Jälkimaultaan olut on kuiva, katkera sekä melko pitkäkestoinen.\nTuoksu: Oluen tuoksu on selkeä, mutta raskas. Sen aromi on ennen kaikkea hiivamaisen mausteinen ja hedelmäinen, mutta myös miellyttävästi humaloitu sekä sopivasti maltainen.\nUlkonäkö ja koostumus: Oluen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä erittäin poreileva. Väriltään se on appelsiinimainen ja melko samea sekä vaahtokukka tuuhea ja samettinen.\nLoppukommentit: De Graalin olutpanimo sijaitsee Brakelissa Belgiassa. Se on vielä melko nuori panimo, mutta vie oluitaan jo useisiin maihin. Eniten heidän oluitaan myydäään USA:ssa, Japanissa, Italiassa sekä Tanskassa. Blond oli ensimmäinen olut heidän panimoltaan, johon tutustuin ja se ei tehnyt minuun valtavan suurta vaikutusta. Huomenna esittelyvuoron saa saman panimon Tripel-versio, joka oli jo huomattavasti parempi.\nLähettänyt Beer Atlas klo 14.47 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Belgia, belgityylinen ale, De Graal, pintahiivaolut\nMaku: Corsendonk Tempelier on makea (karamellinen) ja mausteinen olut. Sen jälkimaku on kuiva ja katkera sekä aromi muutoin maltainen, hiivainen ja kuivahedelmäinen.\nTuoksu: Tuoksu on hyvin runsas ja voimakasarominen sekä melko makunsa kaltainen. Se ei ole aivan niin selkeä, mutta siitä erottuvat silti kaikki mausta löytyvät aromit.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on keskitäyteläinen ja suutuntumaltaan voimakas hiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen kastanjan väristä ja sameaa runkoa koristaa vaalea sekä todella tuuhea vaahtokukka.\nLoppukommentit: Alunperin Corsendonkin oluita valmisti kyseistä nimeä kantava perhepanimo, joka lopetti toimintansa vuonna 1953. Sen jälkeen heidän oluttuotantonsa on siirtynyt muiden belgialais panimoiden haltuun, joista Brasserie Du Bocq on varmasti suurin. Tempelier on yksi heidän valmistamistaan tuotteista ja hyvä sellainen. Omaan makuuni se sopi hyvin ja oli kaikin tavoin miellyttävä olut.\nLähettänyt Beer Atlas klo 13.42 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Belgia, belgityylinen ale, Brasserie Du Bocq, Brouwerij Corsendonk, Corsendonk, pintahiivaolut\nPanimo: Brouwerij Hoegaarden (InBev)\nMaku: Hoegaarden Grand Cru on makea ja katkera olut. Sen maku on ennen kaikkea runsaan mausteinen ja raikkaan sitruksinen, mutta myös melko hiivainen ja viljamainen. Aromista esiin puskee myös tuore hedelmäisyys, joka kruunaa kokonaisuuden.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hyvin raikas ja houkutteleva. Omalla tavallaan se on hieman pelkistetty, mutta toimii erinomaisesti. Sen hedelmäinen ja sitruksinen aromi keventää sopivasti muuten hiivaista ja mausteista tuoksua.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on täyteläinen, keskihiilihappoinen sekä suun pintoja peittävä. Väritys on samea ja kuparimainen sekä vaahtokukka vaalea ja samettinen.\nLoppukommentit: Brouwerij Hoegaarden on Anheuser-Busch InBevin omistama belgialaispanimo. Sen kuuluisin ja vanhin olut on Hoegaarden vehnäolut, joka perustuu satoja vuosia vanhaan reseptiin. Nyt arvostelussa oleva Grand Cru -versio on tullut myyntiin vuonna 1985 ja sitä myydään käsittääkseni lähinnä Belgiassa. Itse pidin siitä kovasti ja perinteisen Hoegaardenin vehnäoluen tavoin annan sille suurta arvostusta.\nLähettänyt Beer Atlas klo 15.31 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Belgia, belgityylinen vahva ale, Brouwerij Hoegaarden, Hoegaarden, InBev, pintahiivaolut\nPanimo: InBev Belgium\nTarjoilulämpötila: 5-6 °C\nMaku: Leffe Rituel 9° on vahvasti alkoholin makuinen olut. Sen mausteista ja viljaista kokonaisuutta voi luonnehtia lisäksi tuoreen hedelmäiseksi, makean karamelliseksi sekä melko hiivaiseksi.\nTuoksu: Tuoksultaan olut on hyvin makunsa kaltainen, mutta hieman enemmän hiivainen ja mausteinen. Siinä makea karamellisuus sekä runsas hedelmäisyys pehmentävät mukavasti muuten vahvaa aromia.\nUlkonäkö ja koostumus: Oluen koostumus on keskihiilihappoinen ja suutuntuma keskitäyteläinen sekä kermamainen. Runko on meripihkan värinen ja läpinäkyvä sekä vaahtokukka vaalea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Leffe Rituel 9° on eilen arvostelussa ollutta Royalea kaikin tavoin parempi ja monipuolisempi olut. Se on miellyttävä ja helposti nautittava belgityylinen vahva ale, joka jättää kaikesta huolimatta hieman toivomisen varaa. Huono olut se ei missään nimessä ole, mutta aivan tyylilajinsa kärkikastiin sillä on vielä jonkin verran kurottavaa.\nLähettänyt Beer Atlas klo 13.47 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Anheuser-Busch Inbev, Belgia, belgityylinen vahva ale, InBev Belgium, Leffe, pintahiivaolut\nMaku: Leffe Royale on makean karamellinen ja leipämäisen maltainen olut, jonka makua hallitsee mausteinen ja hiivainen aromikkuus sekä runsas hedelmäisyys. Jälkimaku on kuiva ja alkoholi lämmittää mukavasti.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hyvin humalapainotteinen ja makea. Siinä mausteisuus ja hiivamaisuus näyttelevät pääosaa samalla kun muut aromit tasapainottavat kokonaisuutta.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on keskitäyteläinen ja suutuntumaltaan keskihiilihappoinen sekä siirappimainen. Sen meripihkan väristä ja kirkasta runkoa päällystää vaalea sekä pitsimäinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Leffe oluiden tarina alkoi vuonna 1152 Notre-Dame de Leffen luostarista. Oluenvalmistuksen he aloittivat vuonna 1240 ja se on jatkunut tähän päivään asti värikkäiden ja moninaisten vaiheiden saattelemana. Leffe-tuotemerkin omistaa nykyisin panimojätti AB-InBev, joka valmistaa kyseisiä oluita niiden alkuperäisten reseptien mukaisesti. Panimo mainostaa Leffe Royalea panimomestarien taidonnäytteenä, mutta ainakin itse pidän huomattavasti enemmän Blonde tai Brune -versioista.\nLähettänyt Beer Atlas klo 14.34 Ei kommentteja:\nPanimo: Gentse Stadsbrouwerij\nMaku: Gruut Inferno on makea olut, jossa alkoholin maku on onnistuttu piilottamaan erinomaisesti. Sen leipämäisen maltaisen ja hiivamaisen aromin lisäksi oluessa maistuu mausteinen ja tuoreen hedelmäinen vivahteikkuus sekä hento sitruksisuus. Jälkimaku on kuiva ja melko pitkäkestoinen.\nTuoksu: Oluen tuoksu maltainen ja makea sekä mausteinen ja hiivamainen. Myös siinä esiintyy tuoreen hedelmäistä ja hivenen sitruksista aromikkuutta.\nUlkonäkö ja koostumus: Tämän täyteläisen oluen suutuntuma on keskihiilihappoinen sekä kermamainen. Sen runko on kirkas ja kullanvärinen sekä vaahtokukka erittäin tuuhea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Gentse Stadsbrouwerij on vuonna 2009 perustettu olutpanimo. Se sijaitsee Grote Huidevettershoekissä, Ghentissä (Belgiassa). Heidän erikoisuuksiaan ovat ilman humalaa valmistetut oluet, joita heillä on 4 kappaletta tuoteportfoliossaan. Gruut Infernon päädyin ostamaan jo pelkästään hienon etiketin ja kutsuvan nimen perusteella. Muutoin se ei aivan vastannut odotuksiani, mutta oli kuitenkin kokeilemisen arvoinen olut.\nTunnisteet: Belgia, belgityylinen vahva ale, Gentse Gruut, Gentse Stadsbrouwerij, pintahiivaolut\nPanimo: Dark Horse Brewing Company\nMaku: Dark Horse Reserve Special Black Ale on erittäin katkera ja voimakasarominen olut. Sen makua hallitsee paahtomaltainen ja tumma suklainen aromikkuus sekä kaakaoinen ja kahvimainen vivahteikkuus. Sen jälkimaku on todella kuiva ja hivenen vaniljainen.\nTuoksu: Oluen makeaa (karamellista) ja hivenen savuista aromia tukee paahdettu maltaisuus ja tumma suklaisuus. Myös kahvimaisia ja kaakaoisia nyansseja on havaittavissa.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on täyteläinen ja suutuntumaltaan keskihiilihappoinen sekä kermamainen. Sen mustanruskeaa ja pimeää runkoa päällystää beigen värinen ja samettinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Dark Horse Brewing Company on vuonna 1997 perustettu ja Marshallissa, Michiganissa sijaitseva olutpanimo. Se valmistaa laadukkaita ja monipuolisia oluita, joista Reserve Special Black Ale on kaikista vanhin. Ratebeerissä se on arvostettu porter-tyylisissä oluissa TOP50 listalle ja ansaitsee paikkansa siellä ehdottomasti. Se on yksiä parhaita porter-tyylisiä oluita, joita olen koskaan juonut ja uskallankin mainostaa sitä yhdeksi aikansa klassikoista.\nTunnisteet: Dark Horse, Dark Horse Brewing Company, pintahiivaolut, Porter, USA\nMaku: Shepherd Neame Double Stout on paahtomaltainen ja tumma suklainen olut. Sen makua tasapainottaa makean karamellinen ja kuivahedelmäinen aromikkuus sekä runsas kahvimaisuus. Sen jälkimaku on melko kuiva ja hieman tuhkamainen.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hyvin makunsa kaltainen, mutta enemmän lakritsinen. Se on lisäksi sopivan kevyt ja myös hivenen savumainen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma matalahiilihappoinen sekä öljymäinen. Väriltään se on lähes musta ja vaahtokukaltaan niukka sekä pitsimäinen.\nLoppukommentit: Shepherd Neame on yksiä Iso-Britannian tunnetuimpia ja vanhimpia olutpanimoita. Se on perustettu jo vuonna 1698 ja se valmistaa monia maailmalla tunnettuja oluita. Double Stout on yksi sen monista tuotteista ja sitä myydään sekä hanatuotteena (4%) että pullotettuna versiona (5,2%). Itse en ole päässyt maistamaan hanaversiota, mutta uskoisin vahvemman pulloversion toimivan paremmin. Kokonaisuutena uskallan arvioida sen kohtalaiseksi stoutiksi, joka ajaa asiansa, mutta ei aiheuta mitään suurempia riemunkiljahduksia.\nLähettänyt Beer Atlas klo 14.03 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Englanti, pintahiivaolut, Shepherd Neame, Stout\nTarjoilulämpötila: 13 °C\nHumalat: Fuggles, Cluster, Goldings\nMaku: Camba Bavaria Dry Stout on paahtomaltainen ja suklainen olut, joka omaa kuivan ja melko katkeran jälkimaun. Siinä maistuu lisäksi kahvimainen ja kaakaoinen aromikkuus sekä makea karamellisuus.\nTuoksu: Sen aromi on paahteinen ja tuhkamainen sekä makeasti karamellinen. Yksittäisistä aromeista vahvimmin itseään esiin tuovat paahdettu maltaisuus, pehmeän suklaisuus sekä mieto kahvimaisuus.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on melko kevyt ja suutuntumaltaan matalahiilihappoinen sekä vetinen. Sen kolan väristä ja tummaa runkoa päällystää tuuhea ja kermainen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Camba Bavaria on Truchtlachingissä (Chiemgau) Saksassa sijaitseva Craft Beer olutpanimo. Se aloitti toimintansa vuonna 2008 ja valmistaa tällä hetkellä yli 50 erilaista olutta. Heidän laitteistonsa on huippuluokkaista ja modernia, mikä takaa heille mahdollisuuden valmistaa ensiluokkaista olutta. Dry Stout ei edusta kuitenkaan heidän parasta osaamistaan ja on parhaimmillaan vain keskinkertainen olut.\nTunnisteet: Camba Bavaria, Dry Stout, pintahiivaolut, Saksa\nKantavierre: 22,9 °P\nMaltaat: Munich Malt, Peated Malt, Cara Pale, Cara 50, Cara 100, Cara 150, Cara 200, Cara 300, Carafa T-2 Special, Chocolate Malt, Oats, Black Malt, Demerara Sugar\nHumalat: Magnum, Bramling Cross, Cascade, Goldings, Northern Brewer\nMaku: Taara Avita! on makea, paahteinen ja keskikatkera olut. Sen maku on hyvin monipuolinen ja aromiltaan muun muassa tamminen, vaniljainen, romminen, paahtomaltainen, tumma suklainen sekä tumma hedelmäinen.\nTuoksu: Sen tuoksu on puolestaan tervainen, suolainen ja makea. Se vastaa hyvin pitkälti makuaan, mutta tuo esiin myös hunajaista ja tumma sokerista vivahteikkuutta.\nUlkonäkö ja koostumus: Se on täyteläinen olut, jonka suutuntuma on matalahiilihappoinen sekä miellyttävän öljymäinen. Väriltään se on yönmusta ja vaahtokukaltaan tuuhea ja kermainen.\nLoppukommentit: Taara Avita! olut on on saanut nimensä eestiläisen sotalaulun mukaan. Sitä on ikäännytetty rommitynnereissä Martiniquen saarella 6 kuukauden ajan, mikä antaa oluelle sen runsaan ja täyteläisen maun. Cellar Series jatkaa Põhjala Pruulikodan laadukkaiden ja hyvien oluiden sarjaa ja takaa varmasti juojalleen nautinnollisen juoma kokemuksen.\nLähettänyt Beer Atlas klo 12.05 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Barrel Aged, Cellar Series, Imperial Stout, pintahiivaolut, Põhjala, Põhjala Pruulikoda, tynnyrikypsytetty, Viro, yli 10% olut\nPanimo: Brouwerij Rodenbach (Palm)\nMaku: Rodenbach Grand Cru on hapan ja makea olut. Sen marjainen ja tumma hedelmäinen maku sekä tammimaisuus tekevät siitä hieman viinimäisen oluen. Sen mausta selkeästi erottuva hiivamainen mausteisuus muistuttaa kuitenkin nopeasti, että kyseessä on sittenkin hyvin erityislaatuinen hapan ale.\nTuoksu: Tuoksultaan olut on hieman etikkainen sekä viinimäinen. Siinä esiintyy tammimaista ja marjaista aromikkuutta sekä tumma hedelmäistä ja hiivaista vivahteikkuutta.\nUlkonäkö ja koostumus: Se on koostumukseltaan keskitäyteläinen ja suutuntumaltaan keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen runko on kastanjanruskea ja samea sekä vaahtokukka vaalea ja hieman kermainen.\nLoppukommentit: Rodenbach Grand Cru on varmasti yksiä parhaita oman tyylilajinsa oluita. Se on valmistettu sekoittamalla 1/3 osa nuorta olutta 2/3 osaan vanhaa olutta, jota on kypsytetty isoissa tammi sammioissa. Sitä voi hyvillä mielin kutsua todelliseksi taidonnäytteeksi ja ammattitaidon huipentumaksi. Se on belgialainen olutklassikko, jota suosittelen lämpimästi kaikille oluen ystäville.\nTunnisteet: Belgia, Brouwerij Rodenbach, Hapan Ale, Palm, pintahiivaolut, Rodenbach, Sour/Wild Ale\nMaku: La Nounette on mausteinen ja hiivainen olut, jossa maistuu makean maltainen ja hunajainen maku sekä runsaan hedelmäinen ja kevyesti sitruksinen vivahteikkuus. Jälkimaultaan olut on kuiva ja melko katkera.\nTuoksu: Sen tuoksu jäljittelee pitkälti makuaan, ollen ennen kaikkea hiivamaisen mausteinen ja makea. Makunsa kaltaisesti siinä esiintyy myös hedelmäistä ja hieman sitruksista aromikkuutta.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on keskitäyteläinen ja suutuntumaltaan keskihiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen lähes kuparin väristä ja sameaa runkoa kaunistaa vaalea sekä samettinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Brasserie de l'Abbaye des Rocs valmistaa huippulaadukkaita ja erinomaisia belgialaisoluita. La Nounette on yksi niistä ja todella hyvä sellainen. Brunelle se ei pärjää millään, mutta kestää vertailua monia muita huippuoluita vastaan. Itse pidin siitä kovasti ja joisin sitä mielelläni uudestaan.\nTunnisteet: Abbaye des Rocs, Abbey Tripel, Belgia, Brasserie de l'Abbaye des Rocs, pintahiivaolut\nLucifer Belgian Ale\nKatkeroaineet: 24 EBU\nMaku: Lucifer on tuhdisti alkoholin makuinen ja melko makea olut. Sen aromia hallitsee voimakkaan mausteinen ja hiivamainen kokonaisuus, joka saa tukea leipämäisen maltaisesta ja hedelmäisestä perusaromista. Sen jälkimaku on yllättävän kuiva ja keskikatkera.\nTuoksu: Oluen tuoksu on ennen kaikkea mausteinen ja hiivamainen, mutta myös hyvin makea. Siinä alkoholi ja kevyt sitruksisuus tuovat itseään esiin maltaisen ja hedelmäisen perusaromin alta.\nUlkonäkö ja koostumus: Tämän keskitäyteläisen oluen suutuntuma on voimakas hiilihappoinen sekä öljymäinen. Sen runko on kuparinkeltainen ja samea sekä vaahtokukka tuuhea ja samettinen.\nLoppukommentit: Brouwerij Het Anker on Mechelen kaupungissa Belgiassa sijaitseva ja vuonna 1471 perustettu olutpanimo. Se on ollut Van Breedamin perheen omistuksessa aina vuodesta 1872 ja heillä on menossa jo 5 sukupolvi panimotoiminnan harjoittamista. He valmistavat Luciferin lisäksi myös Golden Carolus, Maneblusser ja Boscoli oluita. Lucifer ei itse edusta panimonsa parasta osaamista, mutta on kuitenkin kohtalainen belgialais olut.\nTunnisteet: Belgia, belgityylinen vahva ale, Brouwerij Het Anker, Lucifer, pintahiivaolut\nMaku: Mercator on kevyesti katkera ja hyvin makea olut. Sen maku on runsaan maltainen ja viljamainen sekä ruohomaisesti humaloitu ja selkeän maissinen.\nTuoksu: Oluen tuoksua hallitsee makea maltaisuus sekä ruohomainen humalointi. Myös kevyttä maissisuutta sekä viljamaisuutta on havaittavissa.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on kevyt, keskihiilihappoinen sekä todella vetinen. Rungoltaan se on kullanvärinen ja läpinäkyvä sekä vaahtokukaltaan erittäin tuuhea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Tämä 4,9 % versio Mercator Svetlo Pivosta on hivenen parempi kuin sen aiemmin tänään esittelyssä ollut 4,0 % versio. Se on hieman täyteläisempi ja koostumukseltaan runsaampi, mutta juuri muuta eroa niillä ei ole. Molemmat niistä olivat sopivan raikkaita ja helposti nautittavia oluita, mutta välillä vaan ihmettelen suuresti, miksi tällaisia oluita tehdään jatkuvasti lisää kun hyllyt pursuavat niistä jo ennestään?\nHumalat: Golding, Aurora, Celeia\nMaku: Special Golding on makea ja mausteinen olut. Sen yrttinen ja ruohomainen humalointi sopii hyvin yhteen maltaisen ja hieman hedelmäisen perusaromin kanssa.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hieman makea ja melko voimakas. Sen aromia voi kuvailla yrttisen mausteiseksi ja ruohomaiseksi sekä maltaiseksi ja hieman hedelmäiseksi.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on keskitäyteläinen ja suutuntumaltaan keskihiilihappoinen sekä hieman vetinen. Väriltään se on kirkkaan kullankeltainen ja vaahtokukaltaan tuuhea sekä pitsimäinen.\nLoppukommentit: Special Golding on toinen Pivovarna Laškon Craft Beer oluista, jonka Ljubljanan kaupungista satuin löytämään. Sen valmistuserä oli "Batch 01 ja pullo nro. 325145". Pidin siitä hieman enemmän kuin eilen esittelyssä olleesta Citra Lagerista ja luonnollisesti annan sille sen johdosta korkeammat pisteet.\nLähettänyt Beer Atlas klo 12.24 Ei kommentteja:\nMaku: Laško Club on toimiva perus lager. Sen maltaista ja viljaista aromia tasapainottaa hieman hedelmäinen ja hivenen sitruksinen vivahteikkuus. Jälkimaultaan olut on keskikatkera ja melko ruohomainen.\nTuoksu: Oluen makeaa ja ruohomaista aromia voi kuvailla myös maltaiseksi ja kevyesti sitruksiseksi sekä hieman hedelmäiseksi.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on keskihiilihappoinen, keskitäyteläinen ja hieman vetinen. Väriltään se on kirkkaan kullankeltainen ja vaahtokukaltaan vaalea sekä pitsimäinen.\nLoppukommentit: Laško Club on tyypillinen Balkanin alueen perus olut. Sen maut ja aromit ovat selkeät ja sopivat sille mainiosti. Sen koostumus on miellyttävän kevyt ja suutuntuma sopivan pehmeä. Pidin siitä hieman enemmän kuin Zlatorog-versiosta ja siksi annan sille hivenen paremmat pisteet.\nLähettänyt Beer Atlas klo 13.33 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Laško, Pale Lager, Pivovarna Laško, pohjahiivaolut, Slovenia\nLaško Dark (Slovenia)\nMaku: Laško Dark on paahteinen ja makea olut. Sen jälkimaku on hieman kuiva ja melko miedosti katkera. Oluessa maistuu paahtomaltainen ja makean karamellinen aromikkuus sekä miellyttävä ruisleipämäisyys ja tumma suklaisuus. Myös hennosti kahvimaisia vivahteita on havaittavissa.\nTuoksu: Perusaromiltaan olut on hieman savuinen ja makea (karamellinen). Muutoin sen tuoksua voi luonnehtia paahdetun maltaiseksi, ruisleipämäiseksi sekä tumma suklaiseksi.\nUlkonäkö ja koostumus: Tämän keskitäyteläisen oluen suutuntuma on keskihiilihappoinen sekä hieman öljymäinen. Rungoltaan se on mustanruskea ja hyvin samea sekä vaahtokukaltaan beigen värinen ja miellyttävän tuuhea.\nLoppukommentit: Laško Dark olutta valmistettiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1900, mutta silloin kuitenkin vielä eri nimellä. Se on mielestäni paras Laško-tuotemerkin oluista ja sitä voikin mainostaa melko hyväksi ja toimivaksi dunkel/tmavý-tyyliseksi juomaksi. Muutenkin se oli yksiä reissuni positiivisimpia yllätyksiä ja se on kaiken kaikkiaan olut, jota voisin juoda myöhemminkin uudestaan.\nLähettänyt Beer Atlas klo 13.41 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Dunkel, Laško, Pivovarna Laško, pohjahiivaolut, Slovenia, Tmavý\nLaško Zlatorog (Slovenia)\nMaku: Laško Zlatorog on makea ja keskikatkera olut. Sen tuoreen hedelmäistä ja leipämäisen maltaista makua korostaa viljainen ja ruohomainen vivahteikkuus.\nTuoksu: Aromiltaan olut hyvin makunsa kaltainen, mutta makeampi ja selkeästi tunkkaisempi.\nUlkonäkö ja koostumus: Oluen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä hivenen öljymäinen. Sen kullanväristä ja kirkas runkoa päällystää vaalea ja pitsimäinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Pivovarna Laško näki päivänvalon ensi kertaa vuonna 1825. Yhtiön vuotuinen tuotantokapasiteetti on 5 000 000 hehtolitraa vuodessa ja se valmistaa 30 eri juomamerkkin tuotteita. Se on yksiä menestyksekkäimpiä slovenialaisia yhtiöitä ja hankki itselleen mm. Pivovarna Union olutpanimon oikeudet. Vuonna 2014 panimo alkoi valmistamaan Craft Beer oluita, joista kaksi esittelen vielä tämän viikon aikana. Laško Zlatorog on panimonsa myydyin olut ja se oli myös ensimmäinen slovenialainen olut, jonka olen koskaan juonut (ensimmäistä kertaa vuonna 2012). Siksi minulla on siitä niin lämpimät muistot vaikka itse oluena se ei ole hurjan erikoinen.\nLähettänyt Beer Atlas klo 13.03 Ei kommentteja:\nMaku: Union Pivo on makea, kuiva ja melko katkera olut. Siinä maistuu maltainen ja viljainen aromi sekä ruohomainen, kevyesti sitruksinen ja hieman yrttinen humalointi.\nTuoksu: Myös oluen tuoksu on makea ja hennosti sitruksinen. Sen maltainen ja viljainen pääaromi tukeutuu tuoreen ruohomaiseen ja miedosti yrttiseen humalointiin.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on keskitäyteläinen ja suutuntumaltaan matalahiilihappoinen sekä melko vetinen. Väriltään se on kirkkaan kullankeltainen ja vaahtokukaltaan vaalea sekä pitsimäinen.\nLoppukommentit: Pivovarna Union on vuonna 1864 perustettu olutpanimo, joka aloitti tuotantonsa vasta 3 vuotta myöhemmin. Vuonna 2005 sen pahin kilpailija Pivovarna Laško osti itselleen selkeän enemmistön yhtiöstä ja lopetti näin vuosia kestäneen panimosodan. Vuonna 2009 Union olutmerkki saavutti kunnioitettavan 100 vuoden iän ja on edelleen panimonsa suosituin ja myydyin olut.\nTunnisteet: Laško, Pale Lager, Pivovarna Union, pohjahiivaolut, Slovenia, Union\nPanimo: Carlsberg Serbia\nMaku: Merak on jälkimaultaan kuiva ja katkera olut. Siinä makean maltainen ja viljainen aromi sekoittuu maissiseen ja ruohomaiseen kokonaisuuteen. Lisäksi hento sitruksisuus raikastuttaa mukavasti.\nTuoksu: Oluen tuoksu on makea ja jotenkin epäpuhdas. Sen aromi on viljainen ja maissinen sekä maltainen ja ruohomainen. Myös siinä esiintyy hivenen sitrusmaista aromikkuutta aivan makunsa kaltaisesti.\nUlkonäkö ja koostumus: Rungoltaan olut on läpinäkyvä ja kullanvärinen sekä vaahtokukaltaan vaalea ja pehmeän samettinen. Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma matalahiilihappoinen sekä hyvin vetinen.\nLoppukommentit: Merak Svetlo Pivon valmistus aloitettiin vuonna 2009. Sitä on myynnissä pienistä pulloista ja tölkeistä aina 2 litraa muovipulloon asti. Se on hinnaltaan hyvin halpaa, mikä näkyy valitettavasti myös oluen laadussa. Omaan makuuni se oli huonoin serbialaisista oluista ja ei tehnyt minkäänlaista vaikutusta. Jos jokaisella maalla pitää olla jokin "bulkkiolut", olkoon se serbialaisilla vaikka tämä.\nLähettänyt Beer Atlas klo 13.49 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Carlsberg Serbia, Merak, Mерак, Pale Lager, pohjahiivaolut, Serbia\nDunđerski Svetlo Pivo (Serbia)\nDunđerski Svetlo Pivo\nMaku: Dunđerski Svetlo Pivo on hieman kuiva ja miedosti katkera olut. Aromiltaan se on melko makea ja kevyen ruohomaisesti ja yrttisesti humaloitu. Sen maku on lisäksi runsaan maltainen, hieman leipämäinen sekä selkeästi maissinen.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hyvin makunsa kaltainen ja selkeä. Sen suurin ero on hivenen sitrusmainen aromi, joka nousee makuaan selkeämmin esille.\nUlkonäkö ja koostumus: Dunđerski on melko kevyt, keskihiilihappoinen sekä hivenen öljymäinen olut. Sen kirkasta ja kellertävää runkoa päällystää vaalea ja samettinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Dunđerski Svetlo Pivo on ehdottomasti yksiä panimonsa parhaimpia oluita. Mielipiteeni muodostan yksinomaan sen perusteella, mitkä kaikki heidän tuotteistaan kerkesin matkallani nauttimaan. Sen parhaana puolena pidän sen pelkistettyä, mutta toimivaa perusaromia sekä yksinkertaisen viehättävää kokonaisuutta. Oluen ei aina tarvitse olla liian moniulotteinen vaan välillä myös yksinkertaisuus voi olla valttia kuten tässä tapauksessa. Tyylilajinsa parhaimmistoon sillä ei ole kuitenkaan mitään asiaa, mutta pisteet annan puhtaasti hyvästä yrityksestä.\nLähettänyt Beer Atlas klo 15.48 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Carlsberg Serbia, Dunđerski, Pale Lager, pohjahiivaolut, Serbia\nApatinsko Svetlo Pivo (Serbia)\nPanimo: Apatinska Pivara (MolsonCoors)\nMaku: Apatinsko Svetlo Pivo on makea ja miedosti katkera olut. Sen viljainen ja kohtuullisen maltainen maku täydentyy makean hunajaisella ja maissisella aromilla. Sen humalointi on kevyttä ja hennosti ruohomaista.\nTuoksu: Oluen tuoksu on aika erikoinen ja muistuttaa hieman keitettyjä vihanneksia. Muutoin sen aromia voi kuvailla maltaiseksi ja viljamaiseksi sekä maissiseksi ja ruohomaiseksi.\nUlkonäkö ja koostumus: Koostumukseltaan olut on kevyt ja suutuntumaltaan keskihiilihappoinen sekä hyvin vetinen. Sen hieman kuparinkeltainen ja kirkas runko saa suojaa vaalealta ja pitsimäiseltä vaahtokukalta.\nLoppukommentit: Apatinsko on mukavan raikas ja kevyt olut. Se on helposti nautittava ja kohtalaisen toimiva kokonaisuus, joka sopii parhaiten kevyeksi janon sammuttajaksi. Se on kohtalainen valinta perus kauppaolueksi, jos muuta erikoisempaa ei ole tarjolla. Sen enempää sanottavaa minulla siitä ei ole vaan jokainen muodostaa itse lopullisen mielipiteensä.\nLähettänyt Beer Atlas klo 13.17 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Apatinska Pivara, Apatinsko, MolsonCoors, Pale Lager, pohjahiivaolut, Serbia\nЗајечарско Црно (Serbia)\nPanimo: Heineken Srbija - Zaječar\nMaku: Zaječarsko Crno on makea ja hieman paahteinen tumma olut. Siinä maistuu paahtomaltainen ja makean karamellinen aromikkuus sekä yrttisen mausteinen ja suklainen vivahteikkuus. Sen makua voi luonnehtia lisäksi hivenen kahvimaiseksi sekä miedosti katkeraksi.\nTuoksu: Sen tuoksu on melko mieto, mutta pehmeä. Siinä paahdetun maltainen ja makean karamellinen pääaromi saa tukea suklaisesta ja mausteisesta sivuaromista.\nUlkonäkö ja koostumus: Oluen koostumus on melko kevyt ja suutuntuma matalahiilihappoinen sekä hivenen öljymäinen. Sen kolan väristä ja tummaa runkoa koristaa vaalea sekä sopivan tuuhea vaahtokukka.\nLoppukommentit: Zaječarsko Crno on kohtalainen Dunkel/Tmavý-tyylinen olut. Se on aika lailla samaa tasoa monien Balkanin alueella myytävien tummien oluiden kanssa eikä aiheuta sen suurempaa hämmästystä juojassaan. Se on kuitenkin parempi kuin eilen esittelyssä ollut Svetlo Pivo ja ansaitsee varmasti paikkansa osana serbialaista oluttarjontaa.\nTunnisteet: Dunkel, Heineken Srbija, pohjahiivaolut, Serbia, Tmavý, Zaječar, Zaječarsko, Зајечарско\nЗајечарско пиво (Serbia)\nKantavierre: 10,7 °P\nMaku: Zaječarsko Svetlo Pivo on hieman makea ja melko kevyesti humaloitu olut. Sen makean maltaista ja leipämäistä kokonaisuutta seuraa kevyesti hedelmäinen sekä maissinen aromikkuus. Oluen jälkimaku on omituisen karhea ja tuoreen ruohomainen.\nTuoksu: Oluen tuoksu on melko yksinkertainen ja pelkistetty. Sen aromia hallitsee makea maltaisuus ja runsas viljamaisuus sekä hieman maissinen ja ruohomainen vivahteikkuus.\nUlkonäkö ja koostumus: Oluen koostumus on melko kevyt ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä hyvin vetinen. Väriltään olut on kirkkaan kullankeltainen sekä vaahtokukaltaan vaalea ja samettinen.\nLoppukommentit: Zaječarin panimo perustettiin jo vuonna 1875, mutta sen teollinen tuotanto alkoi vasta 20 vuotta myöhemmin. Sen monien värikkäiden vaiheiden ja useiden muutosten jälkeen se sai uuden omistajan Anadolu Efes Groupista vuonna 2004. Sen alaisuudessa se toimi seuraavat neljä vuotta ennen siirtymistään Heineken Internationalin omistukseen. Zaječarsko Svetlo Pivo on toinen panimonsa pääoluista ja hyvin tunnettu sellainen. Toinen niistä on Zaječarsko Crno, joka on näistä kahdesta omaan makuuni sopivampi ja ehdottomasti mielenkiintoisempi (sen esittelen huomenna).\nTunnisteet: Heineken Srbija, Pils, Pilsener, pohjahiivaolut, Serbia, Zaječar, Zaječarsko, Зајечарско\nLAV Pivo (Serbia)\nKantavierre: 11,13 °P\nMaku: LAV Pivo on miellyttävä ja tasapainoinen peruslager. Aromiltaan se on leipämäisen maltainen ja viljamainen sekä raikkaan sitruksinen ja kevyesti hedelmäinen. Sen jälkimaku on keskikatkera ja tuoreen ruohomainen.\nTuoksu: Oluen tuoksu on melko kevyt ja sopivan raikas. Siinä maltainen ja mausteinen aromi yhdistyy sitruksiseen ja ruohomaiseen kokonaisuuteen.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on keskitäyteläinen ja suutuntumaltaan keskihiilihappoinen sekä hieman vetinen. Sen kullanväristä ja kirkasta runkoa päällystää vaalea sekä pitsimäinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Carlsberg Serbia toimii Bačka Palankan kaupungissa Serbiassa. Kyseinen yksikkö on ollut Carlsbergin omistuksessa vuodesta 2003 lähtien ja sen vuotuinen tuotantokapasiteetti on 1 700 000 hehtolitraa. Nyt arvostelussa olevaa LAV Pivoa on valmistettu jo vuodesta 1981 lähtien ja se on yksiä perinteisimpiä ja tunnetuimpia oluita Serbiassa. Se oli mielestäni parhaimpia ellei paras serbialainen olut, johon matkallani törmäsin ja siksi se ansaitsee hieman muita paremman arvosanan.\nTunnisteet: Carlsberg Serbia, LAV, Pale Lager, pohjahiivaolut, Serbia\nJelen Cool (Serbia)\nMaku: Jelen Cool on makea ja yllättävän katkera olut. Sen maltaista ja maissista pääaromia tukee miedosti sitrusmainen ja kevyesti hunajainen sivuaromi. Jälkimaultaan olut on melko kuiva ja hennosti yrttinen.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hieman epäpuhdas ja melko erikoinen. Sen aromia voi luonnehtia maltaiseksi ja maissiseksi sekä sitrusmaiseksi ja kevyesti yrttiseksi.\nUlkonäkö ja koostumus: Oluen koostumus on kevyt ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä todella metallimainen. Runko on väriltään kirkas ja kullankeltainen sekä sen vaahtokukka vaalea ja sopivan tuuhea.\nLoppukommentit: Jelen Cool lähti puolivahingossa mukaani belgradilaisesta ruokakaupasta. En huomannut tarkistaa oluen alkoholipitoisuutta ja se sattuikin olemaan vähäalkoholinen olut. Ne eivät ole koskaan olleet suuria suosikkejani, mutta välillä myös niitä on hyvä maistaa, ihan vaikka kokeilumielessä. Niiden suurin ongelma on yleisesti ottaen ollut aivan turhan keinotekoinen ja teollinen maku sekä hyvin yksinkertainen ja tylsä aromi. Tämäkään olut ei tehnyt sääntöön poikkeusta, mutta se ajaa asiansa varmasti niille, jotka eivät alkoholipitoisia juomia pysty tai halua juoda.\nLähettänyt Beer Atlas klo 9.56 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Apatinska Pivara, Jelen, MolsonCoors, pohjahiivaolut, Serbia, vähäalkoholinen olut\nMaku: Jelen Pivo on hyvin perinteinen lager-tyylinen olut. Siinä maistuu makean maltainen ja viljainen aromi sekä ruohomainen/heinäinen humalointi. Sen maku on lisäksi hieman hedelmäinen ja hivenen yrttinen sekä jälkimaku kuiva ja metallinen.\nTuoksu: Tuoksultaan olut on hieman makea ja sopivasti humalainen. Sen aromi on ennen kaikkea maltainen ja maissinen, mutta myös ruohomainen ja kevyesti sitruksinen.\nUlkonäkö ja koostumus: Koostumukseltaan olut on melko kevyt ja suutuntumaltaan keskihiilihappoinen sekä yllättävän vetinen. Sen runko on kullanvärinen ja kirkas sekä vaahtokukka vaalea ja samettinen.\nLoppukommentit: Apatinska Pivara aloitti toimintansa ensimmäisen kerran jo vuonna 1756 nimellä Imperial Brewery. Vuonna 1991 yhtiö siirtyi yksityiseen omistukseen, minkä jälkeen se kaupattiin ensin Inbeville (2005) ja sen jälkeen StarBeville (2009). Nykyisin panimon omistaa panimojätti MolsonCoors, joka osti sen itselleen vuonna 2012. Panimo toimii Serbian SuperLigan virallisena sponsorina ja on (ainakin omasta mielestäni) näkyvin ja tunnetuin olutmerkki koko Serbiassa. Jelen Pivo oli itselleni entuudestaan tuttu olut, mutta sen alkoholiprosenttia oli mielestäni tiputettu viime kerrasta 0,4 prosenttiyksiköllä. Muutoin se vastasi vanhoja mielikuviani ja on kokonaisuutta tarkasteltaessa kelpo kauppaolut.\nLähettänyt Beer Atlas klo 13.40 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Apatinska Pivara, Jelen, MolsonCoors, Pale Lager, pohjahiivaolut, Serbia\nZlaten Dab Lager Beer (Makedonia)\nZlaten Dab Lager Beer\nPanimo: Prilepska Pivarnica\nMaku: Zlaten Dab on mieto ja kevyt olut. Sen maltaista ja viljaista olemusta tukee hennon hedelmäinen ja hieman ruohomainen vivahteikkuus. Sen jälkimaku on kevyesti katkera ja melko lyhytkestoinen.\nTuoksu: Oluen tuoksua voi kuvailla hieman mausteiseksi ja hedelmäiseksi. Sen aromia hallitsee kuitenkin runsaan maltainen ja viljainen kokonaisuus, joka puskee voimakkaimmin esille.\nUlkonäkö ja koostumus: Olut on keskitäyteläinen ja sen suutuntuma keskihiilihappoinen sekä melko vetinen. Sen kirkasta ja lähes kullanväristä runkoa koristaa vaalea sekä pitsimäinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Prilepska Pivarnica on yksityisomistuksessa oleva ja vuonna 1924 perustettu panimo. He valmistavat sekä paikallisia että kansainvälisiä oluita sekä erilaisia virvoitus- ja alkoholittomia juomia. Olutta he valmistavat noin 582 000 hehtolitraa vuodessa. Nyt arvostelussa oleva Zlaten Dab julkaistiin myyntiin vuonna 2000 ja se on edelleen hyvin suosittu olut Makedoniassa. Matkani parhaimpien oluiden joukkoon se ei aivan yltänyt, mutta vie varmasti janon mennessään esimerkiksi lämpimänä kesäpäivänä.\nTunnisteet: Makedonia, Pils, Pilsener, pohjahiivaolut, Prilepska Pivarnica, Zlaten Dab\nСкопско Smooth (Makedonia)\nPanimo: Pivara Skopje (Heineken)\nMaku: Skopsko Smooth on todella raikas ja miedosti katkera olut. Siinä maistuu makean maltainen ja viljaisen leipämäinen aromi sekä ruohoinen/heinämäinen humalointi.\nTuoksu: Oluen tuoksu on puhdas ja tuore ja pääaromi maltainen ja viljamainen. Myös makean maissista ja tuoreen ruohomaista aromikkuutta on havaittavissa.\nUlkonäkö ja koostumus: Oluen koostumus on melko kevyt ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä hieman vetinen. Väriltään se on kuparin kultainen sekä vaahtokukaltaan vaalea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Skopsko Smooth on panimonsa uusimpia oluita. Se on kylmäsuodatuksella valmistettu olut, jossa pastörointi vaihe on jätetty kokonaan väliin. Sen avulla oluelle saavutetaan mahdollisimman tuore ja raikas maku. Se oli mielestäni panimonsa paras olut ja varsinkin kylmänä nautittuna melko miellyttävä tapaus.\nTunnisteet: Heineken, Makedonia, Pale Lager, Pivara Skopje, pohjahiivaolut, Skopsko, Скопско\nСкопско темно (Makedonia)\nMaku: Skopsko Temno on hieman karhea ja kevyt olut. Sen paahtomaltaista ja makean karamellista kokonaisuutta tasapainottaa pähkinämäinen ja hieman suklaiseen aromikkuus. Sen maku on lisäksi hivenen kahvimainen ja miedosti katkera.\nTuoksu: Oluen tuoksu on paahteinen (maltainen) ja sopivan makea (karamellinen). Se on lisäksi kevyesti suklainen ja herkullisen tumma hedelmäinen.\nUlkonäkö ja koostumus: Sen koostumus on keskitäyteläinen ja suutuntuma keskihiilihappoinen sekä hieman metallimainen. Sen kolan väristä ja tummaa runkoa päällystää vaalea sekä pitsimäinen vaahtokukka.\nLoppukommentit: Skopsko Temno on valmistajansa mukaan ainoa makedonialainen dunkel/tmavý-tyylinen olut. Se tuli ensi kertaa myyntiin vuonna 2014 ja on ehdottomasti eilen arvostelussa ollutta Svetlo Pivoa parempi olut. Se ei ollut kuitenkaan matkani parhaita tummia oluita, mutta pärjää keskimäärin hyvin alueen muihin oluisiin verrattaessa.\nLähettänyt Beer Atlas klo 12.44 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Dunkel, Heineken, Makedonia, Pivara Skopje, pohjahiivaolut, Skopsko, Tmavý, Скопско\nСкопско светло пиво (Makedonia)\nMaku: Svetlo Pivon miedosti humaloitua ja hieman kuivaa makua voi luonnehtia ennen kaikkea leipämäisen maltaiseksi ja viljamaiseksi, mutta myös hieman hedelmäiseksi sekä tuoreen ruohomaiseksi.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hieman makea sekä melko virkistävä. Siinä tuoksuu maltainen ja viljainen aromikkuus sekä makean maissinen ja kevyesti hedelmäinen vivahteikkuus.\nUlkonäkö ja koostumus: Koostumukseltaan olut on kevyt, keskihiilihappoinen sekä hieman metallinen. Sen runko on kirkkaan kullankeltainen sekä vaahtokukka vaalea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Skopsko on Makedonian tunnetuin ja myydyin olutmerkki. Sitä valmistaa Pivara Skopje, joka aloitti tuotantonsa 92 vuotta sitten vuonna 1924. Se valmistaa 4 olutmerkin lisäksi myös erilaisia pullotettuja vesiä sekä virvoitusjuomia, kuten Coca Colaa. Skopsko-tuotemerkin oluista esittelen seuraavien päivien aikana kolme tunnetuinta ja parhaiten menestyneintä versiota. Esittelykierroksen käynnistää Svetlo Pivo, joka oli omaan makuuni kolmikon huonoin ja epätasapainoisin kokonaisuus. Siitä on siis hyvä lähteä liikkeelle ja suunnata kohti Temnoa ja Smoothia.\nСтароградско Red (Makedonia)\nPanimo: Koding Gorska\nMaku: Starogradsko Red on hivenen paahteinen ja erittäin makea olut. Sen leipämäisen maltaista ja makean karamellista pääaromia tukee kuivahedelmäinen sekä kevyesti yrttinen vivahteikkuus. Sen jälkimaku on miedosti katkera ja vain hieman kuiva.\nTuoksu: Oluen tuoksu on hyvin perinteinen ja tyylilajilleen uskollinen. Sen aromi ennen kaikkea maltainen, viljainen ja keksimäinen, mutta toisaalta myös makean karamellinen sekä kevyesti hedelmäinen.\nUlkonäkö ja koostumus: Amber Lageriksi Starogradsko Red on melko kevyt olut. Sen on suutuntuma keskihiilihappoinen sekä hivenen öljymäinen. Väriltään se on kirkkaan meripihkamainen ja vaahtokukaltaan vaalea sekä pehmeän samettinen.\nLoppukommentit: Starogradsko Red on ensimmäinen amber lager/vienna-tyylinen olut Makedonian markkinoilla. Sen valmistuksessa on käytetty BEST Red X mallasta, joka antaa oluelle sen punertavan ja omalaatuisen värityksen. Se oli Koding Gorskan oluista oma suosikkini ja muutenkin kohtalaisen hyvä sellainen. Lisää tietoa heidän tuotteistaan löydät heidän Facebook-sivultaan: https://www.facebook.com/starogradsko/\nLähettänyt Beer Atlas klo 13.04 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Amber Lager, Koding Gorska, Makedonia, pohjahiivaolut, Starogradsko, Vienna, Староградско пиво\nСтароградско Dark (Makedonia)\nMaku: Starogradsko Dark on kevyt ja hieman makea olut. Siinä maistuu paahtomaltainen ja tumma hedelmäinen aromikkuus sekä suklainen ja makean karamellinen vivahteikkuus.\nTuoksu: Tuoksultaan olut sopivan pelkistetty ja kokonaisuus melko miellyttävä. Sen aromi on paahteinen ja hivenen savumainen sekä samalla pehmeästi suklainen.\nUlkonäkö ja koostumus: Tämän keskitäyteläisen oluen suutuntuma on matalahiilihappoinen sekä kermainen. Sen runko on mustanruskea ja valoa läpäisemätön sekä vaahtokukka tuuhea ja pitsimäinen.\nLoppukommentit: Starogradsko Dark oli huomattavasti Premium Pilsiä parempi olut. Sen maku on täyteläisempi ja kokonaisuus ehdottomasti hallitumpi. Schwarzbier-tyyliseksi olueksi se on melko perinteinen ja muihin kilpaileviin tuotteisiin verrattuna keskinkertainen. Tästä huolimatta se oli kuitenkin parhaita makedonialasia oluita, joita matkallani maistoin ja se ansaitsee paikkansa paikallisten kauppojen hyllyillä.\nTunnisteet: Koding Gorska, Makedonia, pohjahiivaolut, Schwarzbier, Starogradsko, Староградско пиво


Kesäpannari - Marjapannukakku (G) | Annin Uunissa\nEilinen sadepäivä meni leipoessa. Täytin mansikkakakkua 1-vuotiaan Einon syntymäpäiville ja siinä samalla päätin paistaa meille kesäpannarin! Leivoinpa vielä yhden kakunkin, josta kuulette lisää lähiaikoina. Ihanaa oli puuhata keittiössä kiireettömästi. Olen lähiaikoina huomannut kiirettömän puuhailun olleen vähissä. Nyt äitiyslomalla on aikaa (ainakin vielä) tarttua näihin hetkessä syntyviin himoihin ja ideoihin.\nMustikat kypsyvät pikkuhiljaa. Jossain ilmeisesti jo kypsiä? Lisäsin perinteiseen pannaritaikinaani kotimaisia mustikoita (pakkasesta) ja muutaman vadelman. Maustoin taikinaa kardemummalla ja tein kaiken maidottomana. Tähän perusohjeeseen voit käyttää mitä maitoa tahansa, voita öljyn sijaan tai lisätä hieman sokeriakin. Voit vaihdella jauhoja, tehdä gluteenittoman pannarin tai kuten me korvata osan jauhoista proteiinijauheella. Kaikki toimii!\nTämäkin ihana kesäinen ohje pääsee Mökkiohjeet -kategoriaan! Toivottavasti tykkäät sinäkin!\nOhje (noin 12 palaa)\n1 litra (kasvi)maitoa\n1-2 rkl (auringonkukka)öljyä tai sulaa voita\nVatkaa maito ja munat sekaisin kunnolla (niin että seos kuplii).\nLisää jauhot erissä koko ajan vatkaten, jotta taikinasta tulee oikein tasaista.\nLisää lopuksi mausteet ja öljy. Vatkaa vielä hetki. Vatkaus tekee pannarista kuohkeaa!\nKaada taikina leivinpaperilla vuoratulle pellille. Ripottele marjat päälle.\nPaista kesäpannaria 225-asteisen uunin keskitasolla noin puoli tuntia.\nTarjoile lämmin pannari vaniljakastikkeen ja mansikoiden kanssa.\nVinkki! Korvasimme 2 dl jauhoista miehen (hera)proteiinijauhoilla. Koostumuksesta tuli ihanan vanukasmainen. Ja ehkä vähän kevyempi?\nLisää mustikka-ohjeita löydät täältä ja helppoja mökkiohjeita täältä.\nEdellinen artikkeli: « Täydelliset Vauvajuhlat – Baby Shower vinkkejä\nSeuraava artikkeli: Ihana Aamiainen x 4 Helsinki »\nKiitos ohjeesta 🤍 Vaikuttaa ihanalta kesäherkulta!\nTämä on juuri sellainen täydellinen kesäherkku <3 Kiitos kommentista!\nHei! Kuulostaapa hyvältä ohjeelta! Pakastimessa olis reilusti puolukoita, mitä mieltä oot voisko reseptin tuunata puolukkapannariksi? 😊\nVarmasti toimii, tulee vain hiukan kirpeämpi. Lisää sokeria oman makusi mukaan 🙂


Madonna raivostui kuvasta, jossa Trumpin pojat roikottavat ampumaansa leopardia: ”Millainen pelkuri täytyy olla?” | Madonna | HS\nMadonna raivostui kuvasta, jossa Trumpin pojat roikottavat ampumaansa leopardia: ”Millainen pelkuri täytyy olla?”\nVeljekset ovat poseeranneet myös ammuttujen elefanttien ja krokotiilien kanssa.\nKuvakaappaus Madonnan Twitter-tililtä.\nPoptähti Madonna on ottanut kantaa Yhdysvaltain presidentinvaaleihin. Laulaja julkaisi Twitter-tilillään kuvan, jossa Donald Trumpin pojat Jr ja Eric Trump roikottavat ampumaansa leopardia. ”Millainen pelkuri täytyy olla tappaakseen tällainen uljas eläin pelkän urheilun vuoksi”, Madonna kirjoittaa saatetekstissä. ”Yksi syy lisää äänestää Hillarya”.\nKuva on otettu viitisen vuotta sitten Zimbabwessa. Veljekset ovat poseeranneet myös ammuttujen elefanttien ja krokotiilien kanssa.Donald Trump on puolustanut poikiaan kuvien tultua julki.”He ovat metsästäjiä”, Trump sanoi. ”He rakastavat metsästystä ja kuuluvat ylpeydellä Kansalliseen kivääriyhdistykseen. Uskon itsekin perustuslain toiseen lisäykseen.”Perustuslain toinen lisäys takaa oikeuden kantaa asetta. Trump on saanut tiukempia aselakeja ajavan kansanosan Yhdysvalloissa usein vimmoihinsa lausunnoillaan. Vuoden 2015 lopulla tämä sanoi, että Oregonin kouluampumisen uhriluku olisi voinut olla pienempi, jos koulun opettajilla olisi ollut aseet."Se oli aseista vapaa alue. Jos muutamalla opettajalla olisi ollut aseet siinä huoneessa, tilanne olisi ollut paljon parempi", Trump sanoi tuolloin.Presidenttiehdokkaan mukaan kouluammuskeluihin eivät ole syypäitä aseet vaan ihmiset, joilla on mielenterveysongelmia.Trump myös kertoi, että hänellä on käsiaseen kantolupa New Yorkissa. Hän lisäsi, että jos joku yrittäisi hyökätä hänen kimppuunsa, hyökkääjä yllättyisi. Trump nimittäin aikoisi matkia toimintaelokuva Death Wishin Paul Kersey -hahmoa, joka ampuu elokuvassa vihollisiaan.Paria kuukautta myöhemmin Trump kehuskeli suosionsa olevan niin suuri, ettei häntä voi enää pudottaa mielipidekyselyjen kärkipaikalta.”Voisin seistä keskellä [New Yorkin keskustan] 5th Avenuea ja ampua jonkun, enkä menettäisi äänestäjiä”, hän laukoi kampanjatilaisuudessa alkuvuonna. Madonnan lailla valtaosa viihdemaailman julkkiksista kannattaa Clintonia. Tukensa ovat ilmaisseet kymmenet muusikot, kuten Paul McCartney, Justin Timberlake ja Jon Bon Jovi. Trumpin takana ovat muun muassa Clint Eastwood ja näyttelijä Angelina Jolien isä John Voight. Miisa Kaartinen\nMadonna Helsingin-keikalla 2012.\nPoptähti Madonna on ottanut kantaa Yhdysvaltain presidentinvaaleihin. Laulaja julkaisi Twitter-tilillään kuvan, jossa Donald Trumpin pojat Jr ja Eric Trump roikottavat ampumaansa leopardia. ”Millainen pelkuri täytyy olla tappaakseen tällainen uljas eläin pelkän urheilun vuoksi”, Madonna kirjoittaa saatetekstissä. ”Yksi syy lisää äänestää Hillarya”.Kuva on otettu viitisen vuotta sitten Zimbabwessa. Veljekset ovat poseeranneet myös ammuttujen elefanttien ja krokotiilien kanssa.Donald Trump on puolustanut poikiaan kuvien tultua julki.”He ovat metsästäjiä”, Trump sanoi. ”He rakastavat metsästystä ja kuuluvat ylpeydellä Kansalliseen kivääriyhdistykseen. Uskon itsekin perustuslain toiseen lisäykseen.”Perustuslain toinen lisäys takaa oikeuden kantaa asetta. Trump on saanut tiukempia aselakeja ajavan kansanosan Yhdysvalloissa usein vimmoihinsa lausunnoillaan. Vuoden 2015 lopulla tämä sanoi, että Oregonin kouluampumisen uhriluku olisi voinut olla pienempi, jos koulun opettajilla olisi ollut aseet."Se oli aseista vapaa alue. Jos muutamalla opettajalla olisi ollut aseet siinä huoneessa, tilanne olisi ollut paljon parempi", Trump sanoi tuolloin.Presidenttiehdokkaan mukaan kouluammuskeluihin eivät ole syypäitä aseet vaan ihmiset, joilla on mielenterveysongelmia.Trump myös kertoi, että hänellä on käsiaseen kantolupa New Yorkissa. Hän lisäsi, että jos joku yrittäisi hyökätä hänen kimppuunsa, hyökkääjä yllättyisi. Trump nimittäin aikoisi matkia toimintaelokuva Death Wishin Paul Kersey -hahmoa, joka ampuu elokuvassa vihollisiaan.Paria kuukautta myöhemmin Trump kehuskeli suosionsa olevan niin suuri, ettei häntä voi enää pudottaa mielipidekyselyjen kärkipaikalta.”Voisin seistä keskellä [New Yorkin keskustan] 5th Avenuea ja ampua jonkun, enkä menettäisi äänestäjiä”, hän laukoi kampanjatilaisuudessa alkuvuonna. Madonnan lailla valtaosa viihdemaailman julkkiksista kannattaa Clintonia. Tukensa ovat ilmaisseet kymmenet muusikot, kuten Paul McCartney, Justin Timberlake ja Jon Bon Jovi. Trumpin takana ovat muun muassa Clint Eastwood ja näyttelijä Angelina Jolien isä John Voight. Haluatko lukea koko artikkelin? Hanki rajaton lukuoikeus: