SVK on kalastuslain kokonaisuudistuksen koko prosessin aikana korostanut lakiuudistuksen toteuttamista niin, että lailla edistetään kestävän käytön mukaista vapaa-ajankalastusta kotimaisen kalan talteenotossa ja laajojen kansalaispiirien luontoharrastuksena, joka lisää kansalaisten hyvinvointia, kalastusvälineteollisuuden ja -kaupan sekä maaseudun matkailuelinkeinojen elinvoimaa ja elävää vuorovaikutusta kaupunkien ja maaseudun välillä. Nyt lausunnolla oleva lakiesitys ei vastaa riittävän hyvin tätä tavoitetta.\nMyönteistä esityksessä on\n– kelaonginnan sisällyttäminen kalastuksen jokamiesoikeuksiin,\n– lyhytkestoiseen kalastukseen soveltuvat kalastusmaksut\n– luvallisen kalastuksen, mukaan lukien yleiskalastusoikeuksien nojalla harjoitettavan kalastuksen häirintäkielto,\n– esitykset alueellisen kalastusviranomaisen toimintavaltuuksien lisäämisestä sekä\n– pyrkimys kestävän kalastuksen mukaisesti edistää vaelluskalakantojen suojelua ja luontaista. lisääntymistä.\nEsityksen suurimpia puutteita lakiesityksen perusteissa ja yleisessä rakenteessa olevien puutteiden lisäksi ovat\n– vetouistelun lupaongelmien ratkaisematta jättäminen,\n– 65 vuotta täyttäneiden maksuttomien yleiskalastusoikeuksien poistaminen,\n– valinnan vapauden ja käyttäjä maksaa periaatteen poistaminen kalastusmaksujärjestelmästä: pakollinen viehekalastusmaksu vetouistelijoille, verkkokalastajille, katiskapyytäjille ja urheilukalastusalueilla kalastaville, jotka eivät viehekalasta maksun tarkoittamalla tavalla,\n– kalastuksen säätelyjärjestelmän heikentäminen nykytilanteeseen verrattuna sekä\n– kalastusalueiden muuttaminen omistajajärjestöiksi ja kalastusaluetoiminnan kustannusten sälyttäminen pelkästään kalastuksen harrastajien maksettaviksi.\nSuomen Vapaa-ajankalastajien pääehdotukset esityksen korjaamiseksi ovat seuraavia:\n1. Kalastusmaksujärjestelmän perustana on kalastonhoitomaksu, josta vapautettuja ovat onginnan ja pilkinnän harrastajat sekä kaikki alle 18 ja yli 64 -vuotiaat kalastajat.\nKalastonhoitomaksun yhteydessä voi kalastaja maksaa viehekalastusmaksun. Sen hinta riippuu kalastukseen oikeuttavien vapojen ja vieheiden määrästä, joka voi olla enintään kolme vapaa ja viehettä. Maksut voidaan maksaa yhdellä maksutapahtumalla ja viehekalastusmaksu oikeuttaa kalastamaan koko maassa Ahvenanmaata lukuun ottamatta.\n2. Kalastuksen säätelyn osalta lakiesitys otetaan uudelleen valmisteltavaksi. Lakiin pyritään kirjoittamaan mahdollisimman suuri osa kalastuksen perussäätelystä myös siltä osin, kuin on kysymys verkkokalastuksen ohjaamisesta, kuten vapaa-ajankalastuksessa käytettävien verkkojen enimmäismäärät yleis- ja yksityisvesialueilla sekä väliharvuusverkkojen (solmuväli 31-54 mm) käyttökielto. Myös säätelyn kannalta tärkeiden kalalajien alamitat tulee määrittää kalastuslaissa lähtien yhden kutukerran periaatteesta.\nLakiin tulee kirjoittaa vaelluskalakantojen hoidon ja kalastuksen periaatteet: turvata kalan pääsy sen kutu- ja syönnösalueille, mitoittaa kalastus kunkin kalastuksen kohteena olevan kalakannan tilan mukaisesti ja mikäli kalastus kohdistuu samanaikaisesti useampaan kantaan, kalastuksen kohteista heikoimman kannan tilan mukaisesti.\nLisäksi lakiin tulee kirjoittaa luonnonlisääntymisen edistämisen ensisijaisuus kalakantojen hoidossa.\n3. Kalastusaluejärjestelmän kehittämistä yhteistoiminta-alueena jatketaan, yhteistoimintaa ei ulkoisteta ELY -keskusalueen kattaviin yhteistoimintaelimiin ja kalastusalueen kokoukseen voivat lähettää edustajansa kaikki alueella toimivat, rekisteröityneet kalastusta, kalakantojen hoitoa ja suojelua edistävät yhdistykset.\n4. Uuden kalastusasetuksen on oltava valmiina ennen kalastuslain hyväksymistä, koska esityksen mukaan suurin osa merkittävästä kalastuksen säätelystä perustuisi kalastusasetukseen ja siksi lain sisältöä ei voida arvioida ilman sen toteuttamiseksi annettavaa kalastusasetusta.\nLisäksi lain uudistamisen yhteydessä olisi tullut tarkastella vapaa-ajankalastuksen hallinnollista asemaa valtionhallinnossa. Vapaa-ajankalastus on yksi suosituimpia luonnon virkistyskäyttömuotoja. Siksi sitä tulisi edistää samalla hallinnonalalla kuin muutakin luonnon virkistyskäyttöä.\nVaikka lakiuudistus aloitettiin vuoden 2008 lopussa, ei sitä varten perustettu laaja työryhmä kyennyt loppuraportissaan helmikuussa 2012 tekemään esitystä uudistettavan kalastuslain lakipykäliksi tai niiden perusteluiksi.\nKäytännössä esitys uudeksi kalastuslaiksi on tämän jälkeen tehty virkamiestyönä ja huomattavalla kiireellä maa- ja metsätalousministeriössä. Ilmeisesti tästä johtuen esitys ei täytä kokonaisuudistukselle asetettavia vaatimuksia, vaan kyse on monilta osin vanhan lain paikkaamisesta. Lakiluonnoksen perusteluissa ei vastata, miten kokonaisuudistuksen asettamispäätöksessä mainitut erityisesti huomioitavat kohdat on selvitetty ja huomioitu. Myös kalastusrikosten määrittely puuttuu ja niiden vaikutus rikoslain 48 §:n muutostarpeeseen.\nVuoden 1983 kalastuslain uudistamislinjat\nEdellinen kalastuslain kokonaisuudistus toteutettiin vuonna 1983. Sen suuria uudistuslinjoja olivat yleiskalastusoikeuksien ja kalastuksen säätelyn kehittäminen sekä yhteistoiminnan lisääminen kalavesillä.\nLäänikohtaisesta pilkintäkortista alkunsa saanut yleiskalastusoikeuksien kehittäminen johti vuoden 1996 kalastuslain uudistamisessa onginnan ja pilkinnän jokamiesoikeuksiin, läänikohtaiseen viehekorttiin ja eläkeläisten maksuttomiin yleiskalastusoikeuksiin.\nKalastuksen säätelyssä haettiin kalastusviranomaisen ja kalastusalueiden säätelyvaltuuksien vahvistamisella parempaa tuottoa kalakannoista ja yhtenäisempää, kalavesien omistusrajat ylittävää kalastuksen ja kalakantojen hoidon järjestämistä.\nKalastusalueista vuoden 1983 kalastuslain uudistus halusi tehdä kalavesien omistajien, ammatti- ja vapaa-ajankalastajien yhteistoimintajärjestöjä.\nValitettavasti esitys uudeksi kalastuslaiksi ei jatka näitä sekä kalakantojen hoidon että kalastusharrastuksen ylläpidon kannalta myönteisiä kehityslinjoja.\nEdellisen kalastuslain uudistamisen jälkeen voimaan astunut uusi perustuslaki estää yhtä laajojen kalastuksen säätelyvaltuuksien antamisen viranomaiselle tai kalastusalueelle. Esityksen antamat säätelyvaltuudet kalastusviranomaiselle ovat nykytilanteeseen verrattuna huomattavan suppeat ja se heikentää viranomaisen mahdollisuuksia toimia tehokkaasti kestävän käytön mukaisen kalastuksen ja kalakantojen hoidon toteuttamiseksi.\nEsitys kalastusalueiden jäsenyydestä merkitsee erityisesti vapaa-ajankalastajien näkökulmasta kalastusalueiden yhteistoimintaluonteen hylkäämistä ja niiden muuttamista omistajajärjestöiksi, joiden taloudesta joutuisivat kuitenkin vapaa-ajankalastajat vastaamaan.\nHallitusohjelman mukaan ”maksuttomia ja maksullisia yleiskalastusoikeuksia kehitetään ja laajennetaan kestävällä tavalla vapaa-ajankalastusta laajojen kansalaispiirien luontoharrastuksena.”\nTärkein yleiskalastusoikeuksien kehittämistä koskeva toimenpide olisi ollut läänikohtaisen viehekortin tai mahdollisen valtakunnallisen viehekortin kehittäminen koskemaan myös vetouistelua, johon lupien saanti erityisesti rannikkoalueilla on huono.\nLakiluonnoksen yhden kortin malli poistaa 65 vuotta täyttäneiden yleiskalastusoikeuden maksuttomaan viehekalastukseen läänikohtaisen viehekortin tarkoittamalla tavalla. Samalla he joutuvat maksamaan myös veroluontoisen kalastuksenhoitomaksun, josta heidät vapautettiin vuoden 1996 kalastuslain uudistuksella.\nMuutos koskee arviolta 100 000 eläkeläistä. Se johtaa kalastusharrastuksen vähenemiseen ikääntyneen väestön keskuudessa ja vähentää niitä positiivisia vaikutuksia, joita kalastuksella on heidän fyysiseen ja psyykkiseen hyvinvointiin. Eläkeläisillä on myös valtava merkitys kalastusharrastuksen opettamisessa, olipa sitten kysymys lastenlapsista tai kalastusseuratoiminnan kautta tavoitettavista muista lapsista ja nuorista.\nEläkeläisiltä on lakiesityksen mukaan tarkoitus kerätä pääosa uudistuksen tarvitsemasta lisärahoituksesta, eli 3,5 miljoonaa euroa.\nYhden kortin malli ei laajenna kansalaisten kalastusoikeuksia. Kuten kalastuslakia valmistellut työryhmäkin totesi, vain harva läänikohtaisella kortilla kalastava ostaa tai tarvitsee harrastukseensa useamman läänin viehekorttia, koko maasta puhumattakaan.\nYhden kortin malli ei ole käyttäjä maksaa -periaatteen mukainen. Siihen sisältyvä viehekalastusmaksu on pakollinen 200 000 muilla luvilla kalastaville vetouistelijoille, verkkokalastajille, katiskakalastajille ja urheilukalastajille, jotka eivät viehekalasta kortin tarkoittamalla tavalla.\nHeidän kalastuskustannuksiaan lakiesitys lisää noin 2,2 miljoonaa euroa vuodessa.\nYksinkertainen yhden kortin malli voidaan toteuttaa ilman vieheluvan pakkomyyntiä ja jopa vetouistelijat huomioiden. Perusmaksuna on veroluontoinen kalastonhoitomaksu. Se riittää verkko- ja katiskakalastajalle, joka hankkii pyydyslupansa kalastusoikeuden haltijalta. Viehekalastaja voi lisätä ostoskoriinsa (tai pankkimaksulomakkeeseensa) virvelin käytön ja vetouistelija enintään kolme vapaa ja sitten vaan maksamaan.\nSuomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö esittää:\n– säilytetään 65 vuotta täyttäneiden maksuttomat yleiskalastusoikeudet\n– luovutaan yhden kortin mallin mukaisesta, kaikille pakollisesta viehekalastusmaksusta; tilalle kalastonhoitomaksu, johon eri maksusta voi liittää oikeuden käyttää 1-3 vapaa ja viehettä; tämä uudistus palvelisi erityisesti noin 350 000 vetouistelijaa, joiden lupajärjestelmä on edelleen puutteellinen\n– vetouisteluun soveltuva maksullinen yleiskalastusoikeus ei kilpailisi varsinaisten, kalastusoikeuden haltijoiden myymien vetouistelulupien (4>>> rajoittamaton määrä vapoja ja vieheitä) kanssa ja siksi lisäisi kalastusoikeuden haltijoiden viehekalastuksesta saamia, valtion keräämiä maksutuloja,\n– satunnaisia kalastajia varten soveltuu esitetty yhden kortin malli, jossa yhdellä maksulla voidaan maksaa sekä kalastuksenhoitomaksu että viehekalastusmaksu lyhytaikaista kalastusta varten koko maan alueella.\nKALASTUKSEN SÄÄTELY, VAELLUSKALAT JA KALAKANTOJEN HOITO\nLuonnos uudeksi kalakantojen hoidon ja kalastuksen säätelyjärjestelmäksi heikentää kalastuslain ohjausvaikutusta verrattuna nykylakiin. Nykyisen kalastuslain uudistamisen jälkeen voimaan astunut uusi perustuslaki estää nykylain mukaisten, laajojen kalastuksen säätelyvaltuuksien antamisen viranomaiselle tai kalastusalueelle. Esityksen antamat säätelyvaltuudet kalastusviranomaiselle ovat nykytilanteeseen verrattuna huomattavan suppeat ja se heikentää viranomaisen mahdollisuuksia toimia tehokkaasti kestävän käytön mukaisen kalastuksen ja kalakantojen hoidon toteuttamiseksi.\nLakiesitys ei velvoita kalastusviranomaista tekemään säätelypäätöksiä, vaikka säätelyvaltuuden edellytykset täyttyisivät. Tämä pahentaa jo pitkään esiintyneitä ongelmia siinä, että viranomaispäätöksin ei säädellä kalastusta, vaikka lain suomat edellytykset olisivat olemassa.\nSekä alueellisten (ELY -keskukset) että valtakunnallisten kalastusviranomaisten (MMM, valtioneuvosto) valtuudet säädellä kalastusta ovat rajatumpia kuin mitä nykyinen kalastuslaki antaa valtioneuvostolle tai kalastusalueille.\nELY -keskus tai valtioneuvosto voisi rajoittaa kalastusta, mikäli kalastuksen kohteena on kalalaji tai kalakanta, jonka elinvoimaisuus tai tuotto on heikentynyt tai vaarassa heikentyä tai kyse on kalastuksesta tärkeällä lisääntymisalueella.\nKalastusviranomaisella olisi siis mahdollisuus säädellä kalastusta, mikäli se on tarpeen kalakantojen heikentymisen ehkäisemiseksi. Muilta osin kalastuksen ohjaus olisi pääsääntöisesti kalastusoikeuden haltijan asia.\nKysymys on erityisesti verkkokalastuksen säätelystä. Monet kalastusalueet ovat nykylain antaminen valtuuksin säädelleet verkkokalastusta rajoittamalla pienisilmäisten tai niin sanottujen väliharvuusverkkojen (solmuväli 31-54 mm) käyttöä tai verkkokalastusta talviaikaan kuhavesien syvänteissä. Kyse ei ole ollut useinkaan uhanalaisista kalalajeista, kalakantaa uhkaavan vaaran torjumisesta tai lisääntymisalueiden kalastuksesta, vaan tavoitteena on ollut saada nykyistä parempi tuotto sekä luontaisesti lisääntyvistä että istutetuista kalakannoista. Lakiesitys ei näissä tapauksissa anna valtakunnalliselle tai alueelliselle kalastusviranomaisille valtuuksia toimia. Siksi lakiesitys heikentää merkittävästi mahdollisuuksia järjestää kalastus taloudellisesti kestävästi tai luoda kalastuksen säätelyllä parempia edellytyksiä matkailukalastuksella.\nPerustuslain 15 §:n mukainen omaisuuden suoja koskee myös kalastusoikeutta ja estänee nykymuotoisten laajojen säätelyvaltuuksien antamisen kalastusviranomaiselle. Siksi kalastuslain uudistamisessa olisi selvitettävä missä määrin kalakantojen kestävän käytön vaatima säätely voitaisiin kirjoittaa suoraan kalastuslakiin.\nRiista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen lakiuudistusta varten tehdyssä selvityksessä esitettiin harkittavaksi ns. väliharvuusverkkojen kiellon kirjoittamista lakiin. Samalla tavoin lakiin olisi kirjoitettava myös vapaa-ajankalastuksessa käytettävien verkkojen enimmäismäärät ja kalojen alamitat.\nNykyisen kalastuslain soveltamisen aikana (1983-2013) viranomainen on ollut äärimmäisen haluton käyttämään sille annettua valtuutusta välttämättömiinkään kalastuksen säätelytoimiin.\nEsimerkkinä tästä on se, että vaikka kalastusbiologiset syyt taimenen ja järvilohen alamittojen nostamiseen ovat olleet olemassa ja tiedossa koko nykylain voimassaoloajan, käytti valtioneuvosto lain suomaa mahdollisuutta korottaa näiden lajien alamittoja vasta vuoden 2014 alusta ja vain voimakkaan painostuksen jälkeen.\nUusittava kalastuslaki tullee edeltäjiensä tavoin olemaan voimassa seuraavat kolmekymmentä vuotta. Ei riitä, että laki suojaa kalakantoja heikentymiseltä. Sen on annettava myös välineet niiden vahvistamiseen.\nTältä osin lain valmistelu vaikuttaa puutteelliselta. Kun säätelyn tavoitteena on oltava paremmat kalakannat ja niiden taloudellisesti järkevä kalastus, tulee lakiesitystä tältä osin merkittävästi parantaa ennen sen eduskuntakäsittelyä\n– lakiesityksen kalastuksen säätelyä sekä mahdollisesti kalakantojen hoitoa ja vaelluskaloja koskevat osuudet (luvut 6, 7 ja 8) vaativat lisävalmistelua, johon tulee kuulua arviointi kalastuksen säätelyn ja perusoikeusjärjestelmän välisistä suhteista ja\n– mahdollisimman suuri osa kalastuksen säätelystä tulee kirjoittaa kalastuslakiin\n– vaelluskalakantojen hoitoa ja kalastusta koskevat periaatteet tulee kirjata lakiin: turvataan kalan pääsy sen kutu- ja syönnösalueille, mitoitetaan kalastus kunkin kalastuksen kohteena olevan kalakannan tilan mukaisesti ja kannalle valtakunnallisessa kannanhoitosuunnitelmassa asetettavan poikastuotantotavoitteen mukaisesti sekä mikäli kalastus kohdistuu samanaikaisesti useampaan kantaan, kalastuksen kohteista heikoimman kannan tilan mukaisesti\n– kalakantojen hoidon periaatteeksi lakiin tulee kirjoittaa, että ensisijaisesti turvataan kalakantojen luonnonlisääntyminen.\nKALASTUSALUEET JA YHTEISTOIMINTA\nMinisteriössä tehty esitys lähtee siitä, että kalastusalueiden toiminnan rahoitusta kasvatetaan kalastuksen harrastajilta kerättävillä varoilla noin viisinkertaiseksi nykytasoon verrattuna (3,5 M€ lisää rahaa, kalastusalueiden määrä puolitetaan) ja kalastusalueista tehdään omistajajärjestöjä. Lisärahoitus kerätään pääasiassa 65 vuotta täyttäneiltä kalastuksen harrastajilta.\nSamalla esitetään vapaa-ajankalastajien edustajien määrää kalastusalueen kokouksessa pienennettäväksi kahdesta (2) yhteen (1).\nEdellisen kerran vapaa-ajankalastajien edustusta kalastusalueissa supistettiin vuonna 2009, jolloin edustajien määrä väheni kolmesta kahteen.\n– lopettaa/estää kalastusalueen kehittämisen yhteistyöelimenä\n– vähentää edelleen vapaa-ajankalastajien edustusta kalastusalueissa ja vähentää samalla kalastusalueiden käytettävissä olevaa vapaa-ajankalastuksen tuntemusta\n– pahentaa kalastusalueiden kroonista vapaaehtoistoimijoiden pulaa\nKalastuslain edellisessä kokonaisuudistuksessa1983 kalastusalueita haluttiin kehittää kalastusoikeuden haltijoiden, vapaa-ajankalastajien ja ammattikalastajien yhteistyöjärjestönä. Tämän linjan tulee näkyä myös uudessa laissa. Yhteistoimintaan tulisi ottaa mukaan myös muut ryhmät, joita kalastusalueiden päätöksenteko koskee.\nYhteistoimintaa kalastusalueilla ei voi korvata ELY -keskuksien yhteyteen perustettavilla neuvottelukunnilla, vaan kyse on ihmisten osallistumisesta omaa kalastusympäristöään koskevaan päätöksentekoon ja yhteistoimintaan.\n– laajennetaan vapaa-ajankalastajien edustusta niin, että kaikki kalastusalueen alueella toimivat SVK:n seurat voivat lähettää yhden edustajan kalastusalueen kokoukseen, samoin muut rekisteröityneet kalakantojen hoidon ja suojelun puolesta toimivat yhdistykset\n– myös kalastusoikeuden haltijoilla täytyy olla taloudellinen vastuu omaisuutensa hoidosta kalastusaluetoiminnassa\n2) kalakannan määrittely on puutteellinen, koska sitä ei voi soveltaa vaelluskaloihin, kuten lohi tai taimen, joiden kannat määräytyvät lisääntymisjokien perusteella. Silti ne voivat esiintyä samanaikaisesti samoilla syönnösalueilla, eikä niihin kohdistuva kalastus olisi määritelmän perusteella sekakantakalastusta.\n>>> sekakantakalastus tulee määritellä erikseen: Sekakantakalastuksena pidetään kalastusta joka samanaikaisesti ja samalla alueella kohdistuu kahteen tai useampaan saman lajin kantaan.\n4) Vaelluskalavesistön määrittely on puutteellinen, koska se ei kata vaelluskalojen koko elinkiertoa. Suurin ongelma vaelluskaloihin kohdistuvan kalastuksen säätelyssä on nimenomaan syönnösalueilla, joilla esimerkiksi sisävesien järvitaimenista suurin osa pyydetään alamittaisina. Parhaiten, mutta riittämättömästi vaelluskalojen kalastusta on jo nykyisin säädelty lisääntymisalueilla ja niille johtavilla kulkureiteillä, kuten joissa.\n>>> vaelluskalavesistön määritelmään tulee sisällyttää kaikki vaelluskalojen elinkierron esiintymisympäristöt, myös vaelluskalojen tärkeät syönnösalueet, joilla tulee soveltaa esitetyn 64 §:n mukaista kalastuksensäätelyvaltuutusta.\n5) Vaelluskalavesistön koski- ja virta-alueen määrittely ei suinkaan helpota, vaan vaikeuttaa tulkintaa. Kriteerien voi tulkita tarkoittavan lähes kaikkia jokialueita; pääsääntöisesti vesi kaikissa joissa virtaa ainakin osan vuotta silmin nähden alaspäin, ylävesi on alavettä korkeammalla ja erityisesti nykytalvina jäät ovat useimmiten heikkoja määritelmän edellyttämällä tavalla.\nSe voi käytännössä johtaa kohtuuttoman laajaan yleiskalastusoikeuksien rajoittamiseen (7 §) valtaosalla joistamme, jotka saattavat paikoin olla tärkeitä tai jopa ainoita lähikalastuspaikkoja. Tästä syystä lailla on edellytettävä, että alueellinen kalastusviranomaisen määrittää koski- ja virta-alueiden rajat (63 §) ja että rajojen merkinnästä maastoon vastaa kalastusoikeuden haltija asetuksessa määriteltävällä tavalla.\n>>> määritelmää tulee täydentää: d) ja jonka rajat elinkeino- liikenne- ja ympäristökeskus vahvistaa.\n6) Onkimisen ja (7) pilkkimisen määritelmissä kielletään useamman vavan käyttö. Taustalla lienee perusteeton luulo siitä, että yleiskalastusoikeudet tuhoavat kalakantoja. Tätä perustetta käyttivät onginnan, pilkinnän ja viehekalastuksen yleiskalastusoikeuksien vastustajat järjestelmää luotaessa. Kolmen vuosikymmenen kokemukset onginnasta ja pilkinnästä sekä läänikohtaisen viehekortin vaikutuksia selvittänyt tutkimus ovat yksiselitteisesti osoittaneet luulon vääräksi.\nLakiesityksessä ei perustella millään tavoin tarvetta rajoittaa vapa- tai koukkumääriä yleiskalastusoikeuden mukaisessa onginnassa ja pilkinnässä. Erityisen tarpeettomilta esitetyt yleiskalastusoikeuden rajoitukset vaikuttavat, kun ottaa huomioon lakiesityksen 54 § mukaiset moninaiset perusteet, joilla alueellinen kalastusviranomainen voi rajoittaa tai kieltää yleiskalastusoikeuksien mukaista kalastusta.\n>>> onkimisen ja pilkkimisen määritelmästä poistetaan vapa- ja koukkumääriä koskeva rajoitus tai onginnassa ja pilkinnässä vaparajoitukseksi asetetaan kolme vapaa.\nPilkkimisessä käytetään usein vieheitä, jotka käytännössä ovat samanlaisia ja usein jopa samoja kuin heitto- ja perhokalastuksessa. Ero viehekalastukseen syntyy vieheen uittamistavasta. Lakiesityksen perusteluissa (viehekalastus) pilkkiä pidetään yhtenä viehetyyppinä, mutta sen mahdollisia eroja uistimeen tai vaappuun ei ole määritelty.\n>>> pilkkimisellä… pystysuunnassa liikuteltavalla vieheellä.\n9) Viehekalastuksen määritelmään ei ole sisällytetty vetouistelua useammalla vieheellä. Vetouistelua harrastetaan yleensä useammalla kuin yhdellä vieheellä ja kalastusmuodon harrastajia on RKTL:n tutkimuksen mukaan noin 350 000.\n>>> viehekalastuksen määritelmää tulee tarkentaa seuraavasti: …sekä vetouistelua yhdellä tai useammalla vavalla, vieheellä ja painovieheellä.\nPykälää tulee lisäksi täydentää ainakin seuraavilla määritelmillä:\n– Vetouistelun määritelmä, koska muutoin pilkkimiseen voisi sisältyä myös vertikaalijigaus, mikä ei liene lakiesityksen tarkoituksena\n– Kalastusoppaan ja opastoiminnan määrittely,\n– myös muiden istutusten kuin kotiutusistutusten määrittely, jolla tehdään ero tavoitteena olevan luontaisen lisääntymisen turvaamiseen tähtäävien istutusten (esim. kotiutus-, tuki- ja palautusistutukset) ja niiden istutusten välillä, joiden ensisijaisena tarkoituksena on ylläpitää kalastettavaa kalakantaa (ylläpito- tai kompensaatioistutukset),\n– kalataloudellisesti tärkeät alueet; esityksen 36 §:n mukaan kalatalousalueiden on määriteltävä kalataloudellisesti merkittävät alueet, mutta esityksen perusteluista ei käy ilmi, mitä kriteerejä alueiden määrittelyssä käytetään ja mitä seurauksia on mahdollisesta alueen määrittelystä kalataloudellisesti merkittäväksi; kalataloudellisesti merkittävät alueet voisivat olla kalakantojen hoidon ja suojelun kannalta tärkeitä alueita ja kalastuksellisesti merkittäviä alueita; lakiesityksen aikaisemmassa vaiheessa kalataloudellisesti merkittävien alueiden määrittelyllä ilmeisesti pyrittiin kalastuksen ohjaus keskittämään säätelyn kannalta olennaisille alueille\n>>> kalataloudellisesti merkittäviä alueita ovat vaelluskalavesistöt, kalakantojen suojelun kannalta merkittävät alueet sekä kalastusharrastuksen, matkailukalastuksen ja elinkeinokalastuksen kannalta tärkeät alueet,\n– hoito- ja poistokalastuksen määrittelyt niin, että estetään hoito- tai poistokalastuksessa petokalojen saaliiksi ottaminen alueilla, joilla niiden kalastus muutoin olisi kiellettyä tai petokalojen poisto heikentää hoito- tai poistokalastuksen tavoitteiden toteutumista,\n– sukellus- ja jousikalastuksen määritelmät, niin että ko. kalastusmuodot rinnastetaan viehekalastukseen ja että niitä voidaan harjoittaa samalla maksullisella yleiskalastusoikeudella kuin viehekalastustakin\n2. LUKU. KALASTUSOIKEUS JA ERITYISET KALASTUKSEEN OIKEUTTAVAT LUVAT\n5 § Vesialueen omistukseen perustuva kalastusoikeus\nSVK esittää pykälää muutettavaksi: ”Oikeus kalastaa vesialueella kuuluu vesialueen omistajalle, siten kuin tässä laissa säädetään….”\nSVK esitti muutosta kalastusoikeuden sisältöön jo työryhmävaiheessa, mutta sitä samoin kuin muitakaan kalastusoikeuteen puuttuvia säätelyehdotuksia ei tutkittu suhteessa perusoikeusjärjestelmään, erityisesti PL 15 ja 20 §.\nEsitys poistaa 65 vuotta täyttäneiden kalastajien maksuttoman viehekalastusoikeuden yhdellä vieheellä ja velvoittaa heidät maksamaan veroluontoisen kalastonhoitomaksun.\nEsitys pakottaa viehekorttia tarvitsemattomat vetouistelijat, katiska- ja verkkokalastajat ja vain erityiskalastusalueilla kalastavat urheilukalastajat maksamaan viehekalastusmaksun, joka esityksen mukaan on sisällytetty kalastonhoitomaksuun.\nEsitys ei paranna vetouistelijoiden huonoa lupatilannetta, koska kalastonhoitomaksuun ei ole mahdollista lisätä oikeutta käyttää lisämaksusta useampaa vapaa ja viehettä vetouistelussa.\nKatiskakalastus yhdellä katiskalla tulee sallia maksuttomana yleiskalastusoikeutena, joka tarjoaa jokamiehelle mahdollisuuden henkilökohtaiseen kalakantojen hoitoon.\nSilakan litkauksessa tarvitaan koukkujen lisäksi siiman päähän kiinnitettävä paino.\n>>> pykälän kaksi ensimmäistä momenttia tulee kirjoittaa muotoon:\nJokaisella on oikeus veloituksetta onkia ja pilkkiä sekä kalastaa silakkaa vavalla ja siimaan kiinnitetyillä koukuilla ja painolla.\nJokaisella 18 – 64 vuoden ikäisellä viehekalastusmaksun maksaneella on oikeus harjoittaa viehekalastusta yhdellä vavalla, vieheellä ja painovieheellä sekä lisämaksusta viehekalastusta lisäksi enintään kahdella vavalla, vieheellä ja painovieheellä. Alle 18-vuotiaalla ja 65 vuotta täyttäneellä on oikeus harjoittaa viehekalastusta yhdellä vavalla, vieheellä ja painovieheellä sekä lisämaksusta viehekalastusta lisäksi enintään kahdella vavalla, vieheellä ja painovieheellä.\nEsityksen mukaan yleiskalastusoikeudet onginta, pilkintä ja viehekalastus olisivat kiellettyjä vaelluskalavesistön koski- ja virtapaikoissa. Käytännössä tämä kieltäisi yleiskalastusoikeuksien mukaisen kalastuksen myös sellaisten vesistöjen koski- ja virtapaikoissa, joissa esiintyy nahkiaista tai ankeriasta, mutta ei lainkaan lohikaloja tai siikoja. Onginta, pilkintä tai viehekalastus ei vaaranna koski- ja virtapaikkojen nahkiais- tai ankeriaskantoja.\n>>> pykälän 3 momenttiin tulee tehdä seuraava korjaus: … tarkoitetut oikeudet eivät koske lohi- ja siikapitoisten vesistöjen koski- ja virta-alueita …\n11 § Osakaskunnan osakkaan kalastusoikeuden luovutus\nPykälään tulee tehdä seuraavat muutokset mukaan lukien otsikko:\n>>> Yhteisen vesialueen osakas voi ilman muiden osakkaiden suostumusta vastiketta vastaan tai vastikkeetta luovuttaa toiselle kalastusoikeutensa. Luovutus on annettava kirjallisena ja siitä on tehtävä ilmoitus yhteisen vesialueen osakaskunnalle.\nMuutoin sovelletaan, mitä osakkaiden päätösvallan käyttämisestä kysymyksessä olevan\nyhteisen omaisuuden osalta muualla laissa säädetään.\nYhteisen vesialueen osakkaan on 1 momentissa tarkoitetun luvan antaessaan huolehdittava siitä, että\nluvansaaja ei kalastaessaan ylitä osakkaalle kuuluvan kalastusoikeuden enimmäismäärää.\nPysyvästi, tai kahta vuotta pidemmäksi määräajaksi toiselle annettu lupa kiinteistöön kuuluvan kalastusoikeuden nojalla kalastamiseen voidaan kirjata maakaaren (540/1995) 14 luvun mukaisesti.\n13 § Alueellinen lupa kaupallisen kalastuksen harjoittamiseen\nEsityksen perusteluilla lupajärjestelmää on esitetty käytettäväksi erityisesti alueilla, joilla kalakannat kestäisivät niiden voimaperäisemmän hyödyntämisen, mutta kalastusoikeuden haltijat ovat haluttomia lupien myöntämiseen kaupallisille kalastajille. Perusteluista ei käy ilmi, missä määrin tällaisia alueita on olemassa.\nLuvan myöntämisen edellytyksissä on otettava huomioon myös yleiskalastusoikeuksiin perustuva vapaa-ajankalastus ja matkailukalastus (lupa kalastusopastoimintaan). Edellytyksissä sallitaan muun kuin merkittävän haitan aiheuttaminen alueen muulle käytölle ja lupa saisi myös muutoin kuin kohtuuttomasti heikentää kalastusoikeuden haltijan mahdollisuutta hyödyntää kalastusoikeuttaan. Muun kuin merkittävän haitan salliminen on epämääräinen käsite ja saattaa heikentää muita kalavesien ja -kantojen käyttömahdollisuuksia.\n>>> 4) …haittaa alueen rannanomistajille tai haltijoille tai vapaa-ajankalastukselle, matkailukalastukselle tai alueen muulle käytölle.\n>>> viimeinen momentti muutetaan muotoon: …tai jos sitä aiheutuisi muuta haittaa.\n18 § Alueellinen lupa kalastusopastoimintaan\nKalastusmatkailussa aivan yleisten yli 6 hengen ryhmien kalastuslupakysymys on ratkaistava, jotta ala voi kehittyä. On säädettävä, että yritys voi ostaa matkailukalastusluvan jokaiselle opastetussa kalastuksessa käytettävälle veneelleen erikseen. Kalastuslupien ostaminen ryhmäkohtaisina olisi toimivampi ratkaisu matkailutoiminnassa muutenkin. Myös 6 hengen rajoitusta olisi suurennettava, koska vuokraveneen kuljettajatutkinnon suorittanut kalastusopas voi ottaa yhteen veneeseen samanaikaisesti enintään 12 asiakasta ja osalla oppaista on suuri vene. Opastoiminnan taloudellinen kannattavuus on otettava huomioon lupa-asiaa arvioitaessa.\n>>> pykälää on muutettava niin, että lupa koskee enintään 12 asiakasta ja että opastoimintaa harjoittava yritys voi ostaa luvan kullekin opastoiminnassa käytettävälle veneelle erikseen.\n3. LUKU. KALATALOUDEN ORGANISAATIOT JA NIIDEN TEHTÄVÄT\nKalatalous -käsite viittaa kalastukseen ensisijaisesti taloudellisena toimintana, kuten kaupallinen kalastus. Pääosa suomalaisesta kalastuksesta on kuitenkin vapaa-ajankalastusta, jolla on merkittäviä taloudellisia vaikutuksia, samoin kuin esimerkiksi ulkoilulla, josta ei kuitenkaan puhuta ulkoilutaloutena. Kalastus terminä sisältää sekä vapaa-ajankalastuksen että kaupallisen kalastuksen.\n>>> sanan kalatalous sijasta käytetään sanaa kalastus, esimerkiksi kalastusviranomainen, kalastushallinto, kalastusalue jne.\n23 § Kalatalousalueen oikeudellinen muoto, jäsenet ja toimielimet\nVapaa-ajankalastajien edustajien enimmäismäärä ennen valtakunnallisten vapaa-ajankalastusjärjestöjen fuusiota oli kolme edustajaa/kalastusalue. Järjestöjen fuusion jälkeen vuonna 2009 määrä vähennettiin kahteen ja tämä lakiesitys pudottaisi edustajien määrän yhteen.\nEhdotuksen mukaan myös kalavesien omistajien neuvontajärjestö tai sen jäsenjärjestöt voisivat lähettää edustajan kalastusalueen kokoukseen, vaikka kalastusalue on samanaikaisesti neuvontajärjestön jäsen ja ostaa usein isännöitsijäpalvelut neuvontajärjestöltä, minkä lisäksi neuvontajärjestön jäsenjärjestö välittää useissa tapauksissa kalastusalueen kalaistutuksissa käyttämät poikaset.\nLakiuudistuksessa tulisi esittää, että kaikki alueella toimivilla rekisteröityneet yhdistykset, joiden toimintaan kalastus tai kalavesien ja -kantojen suojelu sääntöjen perusteella kuuluu, olisivat niin halutessaan kalastusalueen jäseniä. Kalatalousalueiden jäseniksi on luettava hakemuksesta kaikki sen toimialueella toimivat valtakunnallisten kalastusjärjestöjen alueella kotipaikan omaavat rekisteröidyt jäsenyhdistykset, jotta vapaa-ajankalastajien näkemykset voidaan ottaa huomioon päätöksenteossa. Paikallisilla jäsenjärjestöillä on sellaista lisäarvoa tuottavaa paikallistuntemusta, jota kalatalousalueille kuuluva tehtävänanto mm kalavarojen käyttö- ja hoitosuunnitelma edellyttää.\nYhteistyöhön perustuva osallistumismalli toisi kalastusalueille niiden kaipaamia vapaaehtoistoimijoita ja kalastusseurat vapaa-ajankalastuksen asiantuntemusta.\n>>> kalastusalueen jäseniä ovat alueen kalastusoikeuden haltijat ja rekisteröidyt, kalastusharrastusta tai kalakantojen suojelua edistävät yhdistykset.\n24 § Kalatalousalueiden tehtävät\nValtaosa kalastuksen harrastajilta kerättävistä veroluontoisista kalastonhoitomaksuista ohjattaisiin kalastusaluetoimintaan. Kalastusalueista tehtäisiin esityksen mukaan pääsääntöisesti omistajajärjestöjä, joiden kustannukset katettaisiin harrastajilta kerättävillä maksuilla. Kalastusalueiden tehtäviin tulisi kuulua muutakin vapaa-ajankalastuksen edistämistä, kuin esityksen kohdan 6 maininta ”yhtenäislupa-alueiden muodostamisen edistäminen sekä vapaa-ajan että kaupallisen kalastuksen tarpeisiin”\n>>> tehtäviin lisätään uusi kohta (3): vapaa-ajankalastuksen harrastusedellytysten parantaminen.\n25 § Kalatalousalueen yleiskokous\nKalastusalueen jäsenien oikeutta lähettää äänivaltaisia edustajia yleiskokoukseen esitetään muutettavaksi 23 § muutosesityksen ja perustelujen mukaisesti:\n>>> 4) kalastusharrastusta tai kalakantojen suojelua edistävät yhdistykset kukin yhden edustajan.\n27 § Kalatalousalueen hallitus ja sen tehtävät\nKalatalousalueen hallitus on keskeinen toimija yhdessä toiminnanjohtajan kanssa. Nykyisten kalastusalueiden yleiskokoukset ovat päätöksenteon kannalta mitättömiä, niissä käsitellään vain talousarvio ja tilinpäätösasiat ja henkilövalinnat. Todelliset päätökset tehdään hallituksen kokouksissa ja siksi kalatalousalueiden hallituksissa tulee olla vähintään\nyksi vapaa-ajankalastajien edustaja. Vaihtoehtoisesti vapaa-ajankalastajien edustajan tulee olla hallituksen kokouksissa pysyvänä asiantuntijana puhe- ja läsnäolo-oikeudella.\nLeimallista hyvin toimiville kalastusalueille on vapaa-ajankalastajien vahva edustus kalastusalueen hallituksissa.\n>>> ensimmäiseen momenttiin lisätään lause: Yhden hallituksen jäsenistä voivat nimetä kalastusalueen alueella toimivat vapaa-ajankalastusseurat.\n32 § Alueellinen kalatalouden yhteistyöryhmä\nYhteistyöryhmä on esitetty perustettavaksi mm. siksi, että se korvaisi yhteistyön kalastusalueilla. Toimiva yhteistyö on kuitenkin yleensä konkreettista paikallista toimintaa, ei lausuntojen laadintaa, ja lähtee paikallisista tarpeista ja asiantuntemuksesta. Esitetty yhteistyöryhmän kokoonpano saattaa johtaa siihen, että kalastusalueet neuvoisivat viranomaista ja itseään.\n>>> alueellinen yhteistyöryhmä ei korvaa kalastusalueen yhteistoimintaluonnetta.\n4. LUKU. KALAVAROJEN KÄYTÖN JA HOIDON SUUNNITTELU\n34 § Valtakunnalliset kalavarojen hoitosuunnitelmat\nPerustelujen mukaan esitetyssä kalastuslaissa tarkoituksena on lisätä valtakunnallisten suunnitelmien merkitystä antamalla niille oikeudellista velvoittavuutta suhteessa alueellisen tason käytön ja hoidon suunnitteluun. Tähän tuskin riittää lakiesityksen maininta siitä, että ”käyttö- ja hoitosuunnitelmilla ei saa vaikeuttaa” niiden toteuttamista.\n>>> pykälän 2 momenttia tulee muuttaa niin, että käyttö- ja hoitosuunnitelmien tulee edistää valtakunnallisten kalavarojen hoitosuunnitelmien toteuttamista.\n36 § Käyttö- ja hoitosuunnitelman laatiminen\nKäyttö- ja hoitosuunnitelman (KHS) on esityksen mukaan sisällettävä kohdan 5) mukaan kalataloudellisesti merkittävien alueiden ja matkailukalastukseen soveltuvien alueiden määrittely.\n>>> Lakiesityksestä ei käy ilmi, mikä on kalataloudellisesti merkittävien alueiden mahdollinen asema tai merkitys kalavarojen käytön ja hoidon suunnittelussa tai esimerkiksi kalastuksen säätelyssä.\nMatkailukalastukseen soveltuvat alueet voivat lakiesityksen 18 §:n mukaisesti käsittää joko koko ELY -keskuksen alueen tai osia siitä. Kalastusopasluvan rajaaminen vain osaan yksittäistä kalastusaluetta ei ole opastoiminnan tai yleisen kalastuksen järjestämisen kannalta järkevää.\n>>> KHS:n sisällössä ei ole tarpeen määritellä alueita, jotka soveltuisivat kalastusopastoiminnan harjoittamiseen.\n38 § Käyttö- ja hoitosuunnitelman voimassaolo ja muuttaminen\nKalastusalueiden rajojen määräämisessä pyritään lakiesityksen mukaan (22 §) noudattamaan vesienhoidon osa-alueiden rajauksia. Vesienhoidon osa-alueiden suunnitelmat laaditaan kuusivuotisiksi. Käyttö- ja hoitosuunnitelmien voimassaoloajaksi esitetään kuitenkin enintään kymmentä vuotta.\n>>> Saattaisi olla tarkoituksenmukaista, että kalastusalueiden KHS:n ja samaa aluetta koskevan vesienhoidon suunnitelman laadinta synkronoitaisiin.\n39 § Käyttö- ja hoitosuunnitelma toimeenpanon valvonta\nKalastusalueen toimivalta käyttö- ja hoitosuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden toteuttamiseksi on esityksen mukaan vähäinen ja alueen kalastusoikeuden haltijoiden toimivallassa. Kynnys käyttää toimeenpanon valvonnan tehostamiseksi tarkoitettuja sanktioita on korkea ja sen ylittymisenkin jälkeen sanktioiden mahdollinen käyttö jää alueellisen kalastusviranomaisen harkintaan. Lakiesityksen tulee velvoittaa alueellinen viranomainen käyttämään sanktioita toimeenpanon valvomiseksi.\n>>> pykälää tulee muuttaa niin, että\n– jos kalastusalue laiminlyö käyttö- ja hoitosuunnitelman toimeenpanon …vaarantuu, elinkeino- liikenne- ja ympäristökeskuksen tulee pidättäytyä maksamasta … ja\n– jos kalakantojen elinvoimaisuuden tai käyttö- ja hoitosuunnitelman toteutumisen vaarantavat puutteet sen toimeenpanossa johtuvat vesialueen omistajan olennaisista laiminlyönneistä, … elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen tulee velvoittaa ….\n40 § Käyttö- ja hoitosuunnitelman toimeenpano ja seuranta\nELY -keskus voi toimeenpanna esityksen mukaan (37 §) kalatalousalueen ehdotukset tarvittaviksi kalastuksen säätelytoimenpiteiksi rajoittamalle kalastusta lakiesityksen 53,54, 57, 66 ja 70 §:ssä määriteltyjen toimivaltuuksien mukaisesti.\nAvoimeksi jää, millä tasolla vahvistettaisiin esimerkiksi verkkokalastuksen säätely, jonka tavoitteena olisi paremman tuoton saaminen elinvoimaisista kalankannoista tai muut vastaavat toimet, joiden perustelu ei olisi erilaisten vaarojen torjuminen tai kalastus tärkeillä lisääntymisalueilla.\nKalastusalueet ovat tehneet päätöksiä mm. kalojen kalastusasetuksen mukaisia alamittoja korkeammista alamitoista, ns. väliharvuusverkkojen käyttökielloista ja esimerkiksi kuhan talvisen verkkokalastuksen rajoittamisesta syvännealueilla. Päätösten perusteluna on ollut kalakantojen vahvistaminen ja niistä saatavan sekä kiloina että kalastuselämyksinä saatavan tuoton parantaminen.\nIlmeisesti pääosa tästä säätelystä tulisi vahvistaa laki- tai asetustasolla.\n>>> Käyttö- ja hoitosuunnitelmien toimeenpanosta tulee erittäin hidas ja kankealiikkeinen prosessi, joka tuskin vastaa RKTL:n kalastuksen säätelylle asettamaan vaatimukseen ”joustavasti ja tehokkaasti reagoida kalakantoihin liittyviin olosuhteiden muutoksiin”.\nPerusteluissa tulee arvioida, miten vahvistetaan sellaiset käyttö- ja hoitosuunnitelman säätelytoimet, jotka ylittävät esityksen 52 ja 53 § pykälien asetuksenantovaltuuden rajoitukset (uhan torjuminen tai kalastuksen rajoittaminen tärkeillä lisääntymisalueilla) ja millaisen aikataulun se vaatii.\n5. LUKU. PYYNNIN JÄRJESTÄMINEN\nEsityksestä ei käy ilmi, miten pyydysyksikköjen kokonais- tai enimmäismäärät eri vesialueilla määritetään. Alustavassa luonnoksessa kalastuslaiksi (22.7.2013) pyyntiyksikköjen enimmäismäärät tuli määritellä käyttö- ja hoitosuunnitelmissa ja lakiesitys edellytti, että kalaveden pyydysyksiköiden kokonaismäärä ei saanut ylittää KHS:ssa määrättyä pyynnin kestävää enimmäismäärää. Lausunnolla oleva esitys ei edellytä pyyntiyksikköjen enimmäismäärien määrittelyä käyttö- ja hoitosuunnitelmassa (36 §) tai enimmäismäärien määrittelyä pyyntiä järjestettäessä (41 ja 42 §).\nVerkkojen määrän rajoittaminen kalavesillä on välttämätöntä. Vaikka verkkokalastajien lukumäärä on viimeisen kymmenen vuoden aikana puolittunut, on verkkokalastussaaliin määrä pysynyt RKTL:n selvitysten mukaan ennallaan. Osaltaan tämä johtuu sekä verkkojen pyytävyyden parantumisesta, mutta ilmeisesti myös vapaa-ajankalastajien käyttämien verkkojen määrä kalastajaa kohden on kasvanut.\nPyydysyksikköjen alueellinen enimmäismäärä ei nykylain kokemusten perusteella toimi verkkokalastuspaineen alueellisena säätelijänä.\n>>> Verkkomäärien rajoittamiseksi lakiin tulee kirjoittaa pääsääntö verkkomäärästä/vapaa-ajankalastaja, jota alueellinen kalastusviranomainen voi alueellisesti lisätä tai vähentää kalastettavasta kalalajista ja kalaveden tuotosta riippuen. Vapaa-ajankalastuksessa sallittua enimmäisverkkomäärää tulee soveltaa sekä yleis- että yksityisvesialueilla.\n6. LUKU. KALASTUKSEN OHJAUS JA RAJOITTAMINEN\nEsitys siirtää kalastuksen säätelyn kalastusalueilta alueellisille kalastusviranomaisille. Sekä alueellisten (ELY -keskukset) että valtakunnallisten kalastusviranomaisten (MMM, valtioneuvosto) valtuudet säädellä kalastusta (esityksen 52 ja 53 pykälät) ovat rajatumpia kuin mitä nykyinen kalastuslaki antaa valtioneuvostolle tai kalastusalueille.\nKysymys on erityisesti verkkokalastuksen säätelystä. Monet kalastusalueet ovat nykylain antaminen valtuuksin säädelleet verkkokalastusta rajoittamalla pienisilmäisten tai niin sanottujen väliharvuusverkkojen (solmuväli 31-54 mm) käyttöä tai verkkokalastusta talviaikaan kuhavesien syvänteissä. Kyse ei ole ollut useinkaan uhanalaisista kalalajeista, kalakantaa uhkaavan vaaran torjumisesta tai lisääntymisalueiden kalastuksesta, vaan tavoitteena on ollut saada nykyistä parempi tuotto sekä luontaisesti lisääntyvistä että istutetuista kalakannoista. Lakiesitys ei näissä tapauksissa anna valtakunnalliselle tai alueelliselle kalastusviranomaisille valtuuksia toimia. Siksi lakiesitys heikentää merkittävästi mahdollisuuksia järjestää kalastus taloudellisesti kestävästi.\nPerustuslain 15 §.n mukainen omaisuuden suoja koskee myös kalastusoikeutta ja estänee nykymuotoisten laajojen säätelyvaltuuksien antamisen kalastusviranomaiselle. Siksi kalastuslain uudistamisessa olisi selvitettävä missä määrin kalakantojen kestävän käytön vaatima säätely voitaisiin kirjoittaa suoraan kalastuslakiin.\nEsimerkkinä tästä on se, että vaikka kalastusbiologiset syyt taimenen ja järvilohen alamittojen nostamiseen ovat olleet olemassa koko nykylain voimassaoloajan, käytti valtioneuvosto lain suomaa mahdollisuutta korottaa näiden lajien alamittoja vasta vuoden 2014 alusta ja vain voimakkaan painostuksen jälkeen.\n>>> Lukua on täydennettävä niin, että lakiin kirjoitetaan seuraavat verkkokalastuksen pääsäännöt, joita alueellinen kalastusviranomainen voi kalakannan tuottavuudesta ja kalastettavasta kalalajista riippuen tiukentaa tai lieventää:\n1. Vapaa-ajankalastaja voi käyttää kerrallaan enintään verkkomäärää, jonka yhteispituus on 120 metriä. Rajoitus koskee sekä yksityis- että yleisvesialueita,\n2. Kalataloudellisesti merkittävillä alueilla, jotka alueellinen kalastusviranomainen kalatalousalueen käyttö- ja hoitosuunnitelmien hyväksymismenettelyssä vahvistaa, on kiellettyä käyttää verkkoja, joiden solmuväli on 31 – 54 mm.\nAjosiima on valikoimaton pyyntimenetelmä, joka tappaa paljon alamittaisia lohia ja taimenia ja on uhka uhanalaisille lohi- ja taimenkannoille\n>>> kiellettyihin kalastustapoihin tulee sisällyttää ajosiimapyynti\nPerustelujen mukaan kiellettyjä pyyntivälineitä saa pitää veneessä niin, että ne ovat helposti käsillä. Perustelu on päinvastainen kuin sen tarkoittaman 2 momentin sisältö.\n49 § Kaupalliseen kalastuksen tarkoitetut pyydykset ja pyyntimenetelmät\nKaupalliseen kalastukseen tarkoitettujen pyydysten ja pyyntimenetelmien koukkupyydysten ja verkkojen käytön kielto vapaa-ajankalastuksessa koskee vain yleisvesialueita.\n>>> koukkupyydysten ja verkkojen käyttörajoitus tulee koskea myös yksityisvesialueita ja\nvapaa-ajankalastuksessa käytettävien verkkojen määrä ei saa ylittää yhteispituudeltaan 120 metriä.\n52 § Kalastuksen rajoittamista koskeva asetuksenantovaltuutus\nValtioneuvostolle annettava valtuutus antaa mahdollisuuden säädellä kalastusta asetuksella. Kokemukset nykyisen lain vastaavan valtuutuksen käytöstä osoittavat, että asetuksenantovaltuutusta ei ole juuri käytetty, vaikka tarve on kiistaton. Tästä syystä valtuutusta on tarkennettava niin, että se velvoittaa valtioneuvoston toimimaan, mikäli pykälässä esitetyt ehdot täyttyvät.\n>>> 1 momenttia tulee muuttaa seuraavasti: … lisääntymisen kannalta, tulee valtioneuvoston asetuksella …\nPykälässä esitetään, että kaupallisia kalastajia koskevat rajoitukset ja kiellot voisivat poiketa kohtien 1) ja 2) osalta vapaa-ajankalastukseen sovellettavista rajoituksista ja kielloista. Kun asetuksenantovaltuutus koskee uhan tai vaaran torjumista ja kalastusta keskeisillä lisääntymisalueilla, ei tällaista poikkeusta tule pääsääntöisesti sallia.\n>>> Pykälän viimeinen momentti tulee poistaa\nPerusteluissa tulee tarkastella, miten toteutetaan sellainen kalastuksensäätely, joka ylittää asetuksenantovaltuudelle määritellyt rajat.\n53 § Elinkeino- liikenne- ja ympäristökeskuksen toimivalta rajoittaa kalastusta\nEdellä (52 §) perusteilla ja kansalaisten yhdenvertaisen kohtelun takaamiseksi (mikäli edellytykset täyttyvät, rajoitusten soveltaminen ei saa riippua alueellisen kalastusviranomaisen harkinnasta) pykälän 1 momenttia tulee muuttaa seuraavasti: Elinkeino- liikenne- ja ympäristökeskuksen tulee määrätyllä vesialueella …\nSamoin tulee edellä esitetyillä perusteilla poistaa mahdollisuus asettaa kaupallisia kalastajia koskevat rajoituksena erilaisina kuin muita kalastajia koskevat rajoitukset.\nEsityksen perusteluissa esitetään, että alueelliselle kalastusviranomaiselle annettu toimivalta rajoitettu (uhan torjuminen, heikentyneet kalakannat, lisääntymisalueet) toimivalta riittäisi myös sellaisen kalastuksensäätelyn toteuttamiseen tai vahvistamiseen (kalatalousalueen käyttö- ja hoitosuunnitelmassa tekemä säätelyehdotus), jonka tavoitteena on kalavarojen käytön optimointi. Käytännössä tämä laajentaisi esityksen mukaisen asetuksenantovaltuuden (52 §) ja alueellisen kalastusviranomaisen toimivallan koskemaan jokseenkin kaikkea kalastuksen säätelyä. Mikäli tätä todella tarkoitetaan, se tulisi kirjoittaa selkeänä valtuutena lakiesityksen pykäliin 52 ja 53.\n>>> Perusteluissa tulee selvittää, vastaako tämä käsitys perustuslain 80 §:ssä määriteltyjen asetuksen antamista ja onko se päätösvallan siirtoa koskevien säännösten mukainen tai täyttääkö se asetuksenantovaltuuden tarkkarajaisuudelle ja selkeydelle asetetut vaatimukset.\n56 § Kalojen pyyntimitat\nKokemukset nykyisen kalastuslain ajalta (30 vuotta) osoittavat, että mahdollisuus asettaa alamittoja asetusteitse ei ole kyennyt vastaamaan edes uhanalaisten kalakantojen ja lajien suojelutarpeeseen.\nPyyntimitoilla (ala- ja ylämitta) tulee turvata kalalajin tai ?kannan luontainen elinkierto (vähintään yhdenlisääntymiskerran takaaminen), kalakannan kestävä kalastus ja kalakannoista saatava paras tuotto.\n>>> Kalojen pyyntimitat tulee kirjoittaa suoraan lakiin.\n61 § Korvaukset uhanalaisten eläinlajien suojelusta aiheutuneesta haitasta\n>>>> muutetaan korvauksen osalta: Korvauksissa noudatetaan mitä luonnonsuojelulaki ja lunastuslaki määräävät.\n7 LUKU. VAELLUSKALAT JA KALAN KULUN TURVAAMINEN\nVaelluskaloja koskevista säädöksistä puuttuvat vaelluskalakantojen hoitoa ja kalastusta koskevat periaatteet, joista tulisi kirjata lakiin:\n– turvataan kalan pääsy sen kutu- ja syönnösalueille,\n– mitoitetaan kalastus kunkin kalastuksen kohteena olevan kalakannan tilan mukaisesti ja\n– kannalle valtakunnallisessa kannanhoitosuunnitelmassa asetettavan poikastuotantotavoitteen mukaisesti sekä\n– mikäli kalastus kohdistuu samanaikaisesti useampaan kantaan, kalastuksen kohteista heikoimman kannan tilan mukaisesti.\n62 § Yleinen kalan kulun turvaaminen\nPykälän muotoilu ei edellytä kalastusjärjestelyiltä tai kalastuksen harjoittamiselta aktiivisia toimia kalan kulun turvaamiseksi.\n>>> 1 momentti muutetaan muotoon: Kalastusta tulee harjoittaa niin, että turvataan kalan pääsy…\n63 § Vaelluskalavesistöjen sekä niiden koski- ja virta-alueiden määrittely\nKoski- ja virta-alueiden määrittelyllä rajoitetaan merkittävästi yleiskalastusoikeuksien käyttöä ja epäselvyydet rajankäynnissä ovat synnyttäneet runsaasti riitatapauksia. Rajat tulee määrittää kalastusviranomaisen toimesta.\n>>> 2 momentti muutetaan muotoon: Vaelluskalavesistöjen koski- ja virta-alueiden rajat määritetään elinkeino- liikenne- ja ympäristökeskuksen päätöksellä.\n64 § Kalastuksen rajoittaminen vaelluskalojen kulun turvaamiseksi\nEsityksen mukaan saaliin ja pyydysten määrää voidaan rajoittaa, mikäli vaelluskalojen kulku tai luontainen elinkierto olennaisesti häiriintyy. Ottaen huomioon vaelluskalakantojen nykytilan ja niiden elinkiertoa haittaavat moninaiset esteet, vaatimus häiriön oleellisuudesta on kohtuuton ja nostaa tarpeettomasti kynnystä valtioneuvoston asetuksen antamiseen.\nAsetuksenantovaltuuden käytön tehostamiseksi edellytysten täyttyessä ehdollinen muotoilu (voi) tulee muuttaa velvoittavammaksi.\n>>> 1 momentti tulee muuttaa muotoon: Valtioneuvoston asetuksella tulee vaelluskalavesistöissä rajoittaa… , ilman että vaelluskalojen kulku tai luontainen elinkierto häiriintyy.\nVaelluskalakantojen tilan huomioon ottaen mahdollisuutta asettaa kaupalliselle kalastukselle erilaisia, mahdollisesti lievempiä rajoituksia, ei voida pitää perusteltuna.\n>>> poistetaan pykälän viimeinen momentti.\n66 § Kalaväylä\nKalaväylän määrittely kalastuslaissa koskemaan vain kolmannesta joen, salmen tai kapeikon leveydestä ei riitä turvaamaan kalojen esteetöntä vaellusta. Vaelluskalat käyttävät yleensä koko kulkukelpoista väylää.\n>>> Tästä syystä kalaväyläksi erityisesti jokisuissa tulee määrittää vaelluskalojen kannalta kulkukelpoinen alue kokonaisuudessaan.\n>>> Kalaväylän ulottumisen selkäveteen määrittelee päätöksellään alueellinen kalastusviranomainen.\n67 § Kalaväylän pitäminen vapaana pyydyksistä\n>>> myös nuotalla ja troolilla kalastaminen tulee kieltää kalaväylässä.\n69 § Kalastamien purossa\nEsitys sallisi katiskalla kalastamisen vesilain 1 luvun 3 §:n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitetussa purossa. Nykyaikaisella katiskalla (katiskan määrittely puuttuu) kalan kulku voitaisiin käytännössä estää.\n>>> katiskan salliminen pykälän tarkoittamassa kalastuksessa tulee kieltää tai mahdollisesti sallittavan katiskan ominaisuudet (ulottuvuudet) on määriteltävä esim. asetuksessa.\n8 LUKU. KALOJEN ISTUTTAMINEN JA MUU KALAVESIEN HOITO\n72 § Kalakantojen hoito (Kielletyt istutukset pois)\nKalakantojen hoidon periaatteet tulee kirjata lakiin, ei mahdolliseen valtioneuvoston asetukseen. Pykälän tulee lisätä 1 momentiksi:\nKalojen ja rapujen istutukset, jotka ilmeisesti …\n9 LUKU. KALATALOUDEN EDISTÄMINEN JA RAHOITUS\n78 § Kalastonhoitomaksu, viehekalastusmaksu ja niiden tarkistaminen\nVeroluontoinen kalastonhoitomaksu ja viehekalastukseen oikeuttava maksu kalenterivuodelta tulee säilyttää erillisinä maksuina, jotka kuitenkin voidaan maksaa samalla maksutapahtumalla, jossa maksaja voi eri maksusta lunastaa oikeuden kalastaa enintään kolmella vavalla ja vieheellä.\nSeitsemän vuorokauden ja yhden vuorokauden osalta kalastonhoitomaksu ja viehekalastusmaksu voidaan yhdistää yhdeksi maksuksi.\n65 vuotta täyttäneiden oikeus maksuttomaan viehekalastukseen yhdellä vavalla, vieheellä ja painovieheellä tulee säilyttää nykyisellään.\nEsitetty kalastonhoitomaksu, joka sisältää viehekalastusmaksun, on hinnaltaan alhaisempi kuin mitä nykyinen kalastuksenhoitomaksun ja läänikohtaisen viehekortin yhteenlaskettu hinta.\nMikäli lakiesityksen mukaista yhdenkortin hintaa pidetään lähtökohtana ja veroluontoisen kalaston hoitomaksu säilytetään samansuuruisena kuin nykyinen kalastuksenhoitomaksu, 24 euroa kalenterivuodelta, jää viehekalastuksesta maksettavaksi maksuksi 11 euroa kalenterivuodelta.\nKalastuslakityöryhmän työn aikana vesialueen omistajajärjestö Kalatalouden Keskusliitto vaati yhdistetyn kortin hinnaksi 60 – 70 euroa kalenterivuodelta.\n>>> 1 momentti esitetään muutettavaksi seuraavasti:\nMuunlaista kalastusta kuin 7 §:ssä tarkoitettua onkimista ja pilkkimistä harjoittavan 18-64 vuoden ikäisen henkilön on suoritettava valtiolle kalastonhoitomaksu. Kalastonhoitomaksu on 24 euroa kalenterivuodelta.\n4 §:ssä tarkoitettua viehekalastusta yhdellä vavalla, vieheellä ja painovieheellä harjoittavan 18-64 vuoden ikäisen henkilön on suoritettava valtiolle viehekalastusmaksu. Viehekalastusmaksu on kalenterivuodelta 11 euroa.\nYhdistetty kalastonhoitomaksu ja viehekalastusmaksu ovat seitsemältä vuorokaudelta 10 euroa ja yhdeltä vuorokaudelta 5 euroa.\nEdellä tarkoitettua viehekalastusta harjoittava henkilö voi lisämaksusta kalastaa enintään kolmella vavalla, vieheellä ja painovieheellä. Valtiolle suoritettava lisämaksu tällaisesta kalastuksesta on 20 euroa kalenterivuodelta, kymmenen euroa seitsemältä vuorokaudelta ja viisi euroa vuorokaudelta\n>>> 2 momenttiin esitetään lisättäväksi:\nTodistus kalastonhoitomaksun ja viehekalastusmaksun suorittamisesta…\n79 § Maksujen kerääminen\nEnsimmäiseen momenttiin tehdään seuraavat muutokset:\nKalastonhoitomaksu ja viehekalastusmaksu suoritetaan …\nMetsähallitus voi sopia kalastonhoitomaksun ja viehekalastusmaksun suorittamisesta …\nTodistus kalastonhoitomaksun ja viehekalastusmaksun suorittamisesta …\n80 § Todistus kalastonhoitomaksun ja viehekalastusmaksun suorittamista\nLisätään maininnat viehekalastusmaksusta.\n81 § Maksuvarojen käyttö\nLakiesityksessä esitetään luopumista nykyisistä, kalastusalan neuvontajärjestön toiminnasta aiheutuvien menojen maksamisesta (KL 91 §). Kalastuksenhoitomaksuvaroista myönnetään nykyisen kalastuslain mukaisesti yleisavustuksia Kalatalouden Keskusliitolle ja Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestölle.\nLakiesityksen mukaan toiminta-avustukset muutettaisiin hankeperusteisiksi ja kalastuslakityöryhmän asiaa koskevassa ehdotuksessa vapaa-ajankalastajilta kerättäviä veroluontoisia maksuja voitaisiin käyttää myös kaupalliseen kalastukseen kohdistuvassa neuvonnassa.\nVapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö ja sen 600 kalaseuran maan kattava verkosto tekevät pitkäjänteistä toimintaa kalastusharrastuksen ylläpitämiseksi ja lisäämiseksi. Järjestö opastaa vuosittain 35 – 40 000 lasta kalastuksen pariin ja käyttää tähän palkallisen henkilöstönsä lisäksi kalaseurojen asiantuntevia jäseniä, joiden tekemä talkootyönmäärä on vuositasolla 12 – 13 henkilötyövuotta. Vastaavasti kalastusta harrastuksen tunnettavuutta ylläpitävien kalastuskilpailujen järjestämiseen käytetään vapaaehtoistyötä noin 14-15 henkilötyövuotta. Hankkeistamalla neuvontapalvelut vaarannetaan työnpitkäjänteisyys ja palvelujen kustannustehokkuus.\n1 momentin kohta 3) tulee muuttaa muotoon:\n3) vapaa-ajankalastajille suunnattujen neuvontapalvelujen järjestämisestä aiheutuvien menojen maksamiseen;\nLakiesityksen yleisperusteluissa esitetään, että vaikka korvaukset maksuttomasta onginnan ja pilkinnän jokamiesoikeudesta poistetaan ja korvausta maksetaan vain viehekalastuksesta, ”korvaustason määrittämisessä otettaisiin huomioon nykyisin maksettavat korvaukset viehekalastuksesta, onginnasta ja pilkinnästä, mutta korvausperuste olisi pelkästään viehekalastus.” Käytännössä tämä tarkoittaisi, että perusteettomien onginta- ja pilkintäkorvausten maksamista jatkettaisiin osana 1 momentin 4) kohdan yleiskalastusoikeuksien korvauksia.\nKoska esityksen mukaan korvauksia onginnasta ja pilkinnästä ei enää ole tarkoitus maksaa, lakiesitystä tulee tämän mukaisesti muuttaa:\n… kalavesien käytöstä viehekalastukseen yleiskalastusoikeuden perusteella sekä …\nLakiesityksen mukaan vapaa-ajankalastajilta kerättäviä kalastonhoitomaksuvaroja voitaisiin käyttää myös kalataloushallinnon rekistereistä aiheutuvien menojen maksamiseen. Tällaisia rekistereitä olisivat kalastonhoitomaksu-, omistajakorvaus-, istutus-, kalatalousvelvoite ja maksu-,\nkalatalousalue- ja kalastuksenvalvojarekisterit. Esityksen perusteluissa ei ole arvioitu tarvittavan määrärahan suuruutta. Rekistereistä aiheutuvat kulut ovat kalastushallinnon kuluja eikä niitä tulee kustantaa kalastuksen edistämiseen tarkoitetuilla kalastonhoitomaksuilla.\n>>> pykälän 2 momentti tulee poistaa\n10 LUKU. KAUPALLINEN KALASTUS\n90 § Saaliin ensimyynti\nLakiesityksen yleisperusteluissa todetaan, että uutena säännöksenä sisävesillä on vapaa-ajankalastajien saaliin myyntikielto. Lakiesityksen määritelmissä (4 §) jako kaupalliseen kalastukseen ja vapaa-ajankalastukseen perustuu siihen, että vain kaupallisessa kalastuksessa saalis pyydetään myyntitarkoituksessa, kun taas vapaa-ajankalastukseen ei kuulu saaliin myynti. Vapaa-ajankalastuksen saaliin myyntikieltoa pidetään tärkeänä ns. harmaan talouden torjunnassa, valvonnassa ja kaupallisten kalastajien toimintaedellytysten ylläpitämisessä sekä elintarvikehygienian turvaamisessa.\nSaaliin ensimyynnin salliminen hämärtää kaupallisen ja vapaa-ajankalastuksen välistä eroa ja on em. tavoitteiden vastainen. Järkevänä kalakantojen käytön ja hoidon kannalta ei voi myöskään pitää sitä, että sallimalla pykälän mukainen ensimyynti rohkaistaan vapaa-ajankalastajia pyytämään kalaa myyntitarkoituksessa ja yli oman tarpeensa.\n>>> Saaliin ensimyynnin salliminen vapaa-ajankalastuksessa tulee poistaa pykälästä.\nSuomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö ry hallitus


Väsyttää – tinttamarintta\nNyt väsyttää rankasti…Tekis mieli kömpiä sänkyyn peiton alle ja ummistaa silmät, mutta kun on noita pienokaisia tässä ympärillä ni eipä onnistu. Kuopus nukkuu kyllä, mutta nuo kaksi vanhempaa leikkii tuossa vieressä.\nNappasin kaapista parit mieheni vanhat farkut, joita se ei oo kelpuuttanut jalkaansa enää aikoihin ja annoin saksien saksia. Leikkelin soiroja. Kaksista farkuista, molemmista yksi lahje meni palasiks. (tarkotus ois joskus käyttää ne jämät vielä, mutta tällä kertaa riitti nää) Ja sit saumuriin farkkuneulat ja ompelukoneeseen kans ja surrurur….\nMuutenkin tuntui, että viikonlopun aikana sain niin paljon aikaseks. Kämppäki MELKEIN myytiin. Miehen serkku kävi lauantaina kattomassa tätä ja haluis ostaa tän pois. Mut minne me muutetaan, siitä ei oo käsitystä. Luultavasti väliaikaisesti vuokralle, ja sit jossain vaiheessa jos sais rakennettua ihan oman talon… Nää elää koko ajan nää ajatukset asumisesta/muuttamisesta, et ne kerkee muuttua viel monta kertaa ennen ku oikeesti mihkään muutetaan. Mutta todellisuus on se, että tää kämppä on oikeesti vähän pieni meille.\nNää oman pojan pöksyt on ollu tekeillä jo toooosi kauan.. Tai siis tein ne sillon joskus valmiiksi ja totesin aivan liian leveiksi, joten nämä on odottaneet kavennusta jo pari kuukautta kaapissa. Nyt sain senkin tehtyä, ku olin jo aiemmin purkanut resorit pois ja ei ollu muuta kun ommella. Ja saumurissa olikin mustat langat valmiina hame ompelusten jäljiltä…\nJa sit sovituskuvat onkin tällasia ”koita äiti pysyä perässä”. 🙂\nKaikesta synkkyydestä huolimatta HYVÄÄ ALKANUTTA VIIKKOA KAIKILLE!! 🙂\nP.S. Olis ihan kiva tietää ketä täällä vierailee, ku tiiän et väkeä täällä käy mut eipä oo jalanjälkiä jäänyt. 🙂\nja ulkoilu on mukavaa.. 🙂\nJulkaistu 3.10.2011 9.10.2013 Kirjoittaja paulas\n2 vastausta artikkeliin “Väsyttää”\nmä oon tehnyt kans just noita kaitalehameita vanhoista farkuista, se on kivaa 🙂 ihanat haalarit x2, pitäs iteki tehdä omalle tytölle yhdet tuollaiset ja tuo teidän pienin vissiin on niin söpöläinen 🙂 täälläkin on tuota väsymystä jne ilmassa… :O syksyn piikkiin minäkin laitan 🙂 suloiset hattu ja huivi\nkiitos suvi! Tuo pienin on sellanen hurmuri… 🙂 esikoinen tuumas tuon hameen jälkeen, et äiti vois tehä pelkästään hameita (vaik tykkää melkein mistä vaan mitä teen)..\nEdellinen Edellinen artikkeli: normi arkea\nSeuraava Seuraava artikkeli: Kuumetta, "sovituskuvia" ja virkattu matto


Autovuokraamo Dalaman Lentokenttä Autonvuokraus Dalaman Lentokenttä\nAutovuokraamo Dalaman Lentokenttä\nAutonvuokraus Dalaman Lentokenttä\nHalpavuokraauto.fi vertailee useiden autonvuokrausyritysten tarjoamia vuokrahintoja ja löytää parhaan autonvuokraushinnan. Kaikki vuokra-autot Dalaman Lentokenttä sisältävät tarpeellisen vakuutussuojan ja rajattomat kilometrit.\nDalaman Lentokenttä miniopas\nAutonvuokraus Dalaman Lentokenttä – Kuva: © Boksave\nDalaman lentokenttä sijaitsee 6 km etelään keskustasta Bodrum .Bussit lentokentältä kaupungin Marmaris ja Fethiye, mutta kukaan Dalaman niin, että yksi on otettava taksilla. On 3 autovuokraamoja lentoasemalla, on Avis, Budget ja Europcar.\n2.767.647 matkustajaa vieraili lentoasemalla vuonna 2006, mutta koska uuden terminaalin kapasiteetti on 10 miljoonaa matkustajaa, valmistui vuonna 2007, määrä kasvoi. From Dalaman voi lentää noin 120 eri kansallisia ja kansainvälisiä kohteisiin ja on suorat yhteydet 40 eri maassa.\nLisäksi verotonta, se on ostoskeskus lentoasemalle rakennetaan Turkin basaareissa, jotka myyvät paikallisia tuotteita, kuten nahkaa, koruja ja mattoja. Lentokentällä on hyvä valikoima ravintoloita, pankkiautomaatit, langaton Internet, ATM, kappeli, moskeija, ja huoneet videopelejä. Ei ole hotellin lentoasemalla, lähin on hotelli Burc joka on 3 km päässä.


Ennakoiva taloustieto johtamistyössä : case Lapin sairaanhoitopiiri\nPeltola, Raila (2014)\nPro gradu –työn tavoitteena on kuvata ja analysoida miten taloustietoa, ja erityisesti ennakoivaa taloustietoa, hyödynnetään johtamistyössä julkisessa erikoissairaanhoidossa sekä minkälaista ennakoivaa taloustietoa julkisen erikoissairaanhoidon toimijat kaipaavat johtamistyönsä tueksi. Tutkimuksessa kuvaillaan minkälaisen merkityksen julkisen erikoissairaanhoidon toimijat antavat ennakoivalle taloustiedolle johtamistyön näkökulmasta sekä mitkä ovat ne lähteet, joista taloustietoa hankitaan. Tutkielmassa kartoitetaan myös minkälaisia haasteita ja mahdollisuuksia ennakoivan taloustiedon hyödyntämiseen johtamistyössä liittyy toimialalla. Tutkimus oli luonteeltaan laadullinen ja sen kohdeorganisaationa oli Lapin sairaanhoitopiiri. Tutkimus toteutettiin haastattelemalla tulosyksiköiden johtajia, jotka tarvitsevat taloustietoa johtamistyönsä tueksi. Kohdeorganisaation kuvauksessa hyödynnettiin lisäksi kirjallista materiaalia.\nTutkimustulosten perusteella ennakoivaa taloustietoa tarvitaan erikoissairaanhoidossa monesta eri näkökulmasta johtamistyön tueksi. Ennakoivaa taloustietoa tarvitaan laaja-alaisesti erityisesti henkilöstöresurssien johtamisen tueksi kohdentamaan resursseja sinne missä niitä tarvitaan. Johtamistyössä tarvittava ennakoiva taloustieto miellettiin numeerisen tiedon lisäksi laadulliseksi tiedoksi kuten tiedoksi väestön ikärakenteesta, tilastoiksi, tulevaisuudenarvovalintojen ennakoinniksi ja tiedoksi lääketieteen kehittymisestä. Johtajat hankkivat ennakoivaa taloustietoa monipuolisesti organisaation sisäisistä ja ulkoisista lähteistä.\nHaasteita ennakoivan taloustiedon hyödyntämiselle johtamistyössä aiheutuu erikoissairaanhoidon toimijoiden ajallisten sekä tiedollisten resurssien rajallisuudesta taloustiedon suhteen sekä toimialan erityispiirteisiin liittyvistä tekijöistä. Erikoissairaanhoidon johtamisen eri osa-alueiden tietotarpeet tulisi huomioida organisaation tietovirtojen hallinnassa siten, että ajantasainen tieto kohtaa tiedon tarvitsijan ja on vietävissä myös organisaation toiminnan kehittämiseen. Tutkimuksen tulosten perusteella taloustiedon hyödyntämistä johtamistyössä voitaisiin tehostaa kiinnittämällä huomiota tiedon jakamisen kulttuuriin, tiedon jalostamiseen sekä toimijoiden informaationlukutaitojen vahvistamiseen talousasioiden suhteen. Raportointia tulisi kehittää johdon tietotarpeita huomioivaan suuntaan ja tiedon muodon tulisi olla käyttäjäystävällinen.


Toronton elokuvajuhlat, päivä 1 – tämä on filmihullu kaupunki! - Episodi.fi\nEpisodi / Artikkelit / Toronton elokuvajuhlat, päivä 1 – tämä on filmihullu kaupunki!\nToronton elokuvajuhlat, päivä 1 – tämä on filmihullu kaupunki!\nJussi Huhtala 11.9.2013 17:11\nEnsimmäinen päiväni Toronton kansainvälisillä elokuvajuhlilla alkoi Julia Robertsin ja muiden August: Osage County –draaman näyttelijöiden, ohjaaja John Wellsin ja käsikirjoittaja Tracy Lettsin seurassa. Lehdistötilaisuus alkoi 50 minuuttia alkuperäisestä aikataulusta myöhässä, mutta lienee haastavaa saada Robertsin lisäksi kuusi huippunäyttelijää (Chris Cooper, Dermot Mulroney, Julianne Nicholson, Juliette Lewis, Abigail Breslin ja Ewan McGregor) yhtä aikaa samaan huoneeseen. Hyvää kannatti odottaa, vaikka Meryl Streepin poissaolo oli pettymys.\nRoberts otti ryhmän johtajan roolin heti alussa ja kevensi tunnelmaa vitsailemalla ja olemalla yllättävän leikillinen. Yleensä Roberts näyttää huonot puolensa lehdistön edessä olemalla piikikäs ja ylimielinen, mutta nyt hän oli yllättävän joviaalilla tuulella. Hän sanoikin olevansa eri ihminen elokuvan tekemisen jälkeen. Westonin perheen kimuranteista ihmissuhdeongelmista kertova draama pureutuu kaunistelematta inhimillisyyden ytimeen, eikä se sovi heikkohermoisille.\nLetts kertoi, miten vaativaa oli sovittaa oma, Pulitzer-palkittu näytelmänsä valkokankaalle. Kolme tuntia kestävän näytelmän puristaminen elokuvan mittoihin oli haaste, ja katsojien kommentit elokuvasta ovat olleet hieman ristiriitaiset. Näyttelysuorituksia ylistetään täällä, mutta kokonaisuutena valkokangasversiota ei pidetä näytelmän veroisena. Yhdessä talossa kuvatussa elokuvassa on muun muassa 20 sivun mittainen keskustelu illallispöydässä. Se kuvattiin kuuden sivun pätkissä kolmen ja puolen päivän aikana.\nElokuvasta veikataan jo Oscar-ehdokasta, etenkin Robertsin suorituksen takia. Roberts ei itse ottanut kantaa aikaisiin Oscar-huhuihin kuin olkiaan kohauttamalla ja suosittelemalla Oscarin voittamista. Se kuulemma kannattaa. Elokuva rantautunee Suomeen ensi vuoden alkupuolella.\nJo yhden päivän aikana selvisi, että Toronto on filmihullu kaupunki. Jonottaminen elokuviin alkaa jo aikaisin aamulla ja hajapaikkoja kärkkyvien fanien jonot ulottuvat monen korttelin päähän. Tuntuu kuin koko kaupunki olisi mukana juhlahumussa. TIFF onkin moniin muihin kuten Cannesiin ja Berliiniin verrattuna hyvin tavalliset elokuvissa kävijät huomioiva festivaali. Lippuja voi ostaa lähes kaikkiin näytöksiin ja peruutuspaikkoja tulee saataville hyvin lyhyellä varoitusajalla. Peräti 2500 vapaaehtoista pitää huolen siitä, että asiat rullaavat.\nLehdistön tentattavina olivat tiistaina myös Marion Cotillard ja ohjaaja Guillaume Canet (Ei sanaakaan), jotka joutuivat vastaamaan kysymyksiin yksityiselämän ja työn yhdistämisestä Blood Ties- rikosdraaman tiimoilta. Leffan nimekkääseen näyttelijäkaartiin kuuluvat muun muassa Clive Owen, Mila Kunis, James Caan ja Zoe Saldana. Cotillard oli tapansa mukaan vähäsanainen yksityiselämästään mutta ylisti Canet’ta kaiken luottamuksen arvoiseksi. Canet myhäili vieressä tyytyväisenä ja vakuutti olevansa kotona yhtä intohimoinen kuin ohjaajana. Blood Ties on englanninkielinen ja Brooklyniin sijoitettu versio Jacques Maillotin ohjaamasta Rivals-elokuvasta, jossa Canet näytteli ennen siirtymistään kameran taakse.\nTulossa on lisää Toronton kuulumisia ja ennakkotunnelmia leffoista Third Person (Paul Haggis) ja Don Jon (Joseph Gordon-Levitt) sekä suomalaisten elokuvien saamasta vastaanotosta.\nKirjoittaja on Episodin Hollywoodin-kirjeenvaihtaja.


Nordea – kone- ja laiteinvestoinnit ja muita etuja - MTK\nnull Nordea – kone- ja laiteinvestoinnit ja muita etuja\nNordea tarjoaa MTK:n jäsenille kone- ja laiteinvestointeihin leasing- ja osamaksurahoitusta. Nordeassa asioivalle MTK:n maa- ja metsätalousyrittäjäjäsenelle nimetään oma yhteyshenkilö, johon tila voi ottaa suoraan yhteyttä pankkiasioiden hoidossa. Myös muita etuja on tarjolla, lue lisää.\nOma yhteyshenkilö pankkiasioiden hoitoon\nVerovähennyskelpoinen huoltoleasing on huoleton autoilun tapa. Tiedät tarkalleen joka kuukauden autoilun menot etukäteen etkä kanna riskiä auton mahdollisesta arvon alenemisesta. Huoltoleasing sisältää:\nensirekisteröinti- ja katsastuskulut\nTutustu huoltoleasing autoilijan palveluihin tästä: http://www.nffleet.fi/fi/autoilijan-pikaopas/\nNordea tarjoaa MTK:n jäsenille räätälöitynä\nKäyttövoima Diesel. Manuaalivaihteisto. Varusteina vanerointi ja talvirenkaat. Ei toimituskulua, ei luotonavausmaksua. Tarjous: 403,34€ /kk (48 kuukautta / 80.000 kilometriä)\nFORD RANGER Double Cab 2,2TDCi 160hv M6 XL AC 4x4\nKäyttövoima Diesel. Manuaalivaihteisto. Varusteina vanerointi ja talvirenkaat. Ei toimituskulua, ei luotonavausmaksua. Tarjous: 346,89€ /kk (48 kuukautta / 80.000 kilometriä)\nLisätietoja ja henkilökohtaisen tarjouksen saat Tapani Liljavirralta puhelimitse 050 346 1135 tai sähköpostilla tapani.liljavirta@nffleet.com , NF Fleet Oy www.nffleet.fi\nNordean maa- ja metsätalousjohtaja Timo Kalliomäki, puh. +358 40 8262002\nMaa- ja metsätalous rahoitusasiantuntija Tomas Klemets (ruotsinkieliset)


Villalla vuorattu pallotakki yli-innokasta ...\nTiesin jo ennen kuin heräsin, että tänä...\nMaaliskuun valossa. Aurinko paistaa! Taa...\nSe aika vuodesta. Aika huvittavaa suoras...\nSisustusovi. Kevään aikana lanseerataan aivan ...\nIdeoita vailla. Täällä on nyt sellainen ...


Tehostaminen Raha Kaikkiin Franchise Yritys - Forum poświęconie Rihannie\nTehostaminen Raha Kaikkiin Franchise Yritys Zobacz następny temat\nOlen vain innoissaan express että 8 monta kuukautta jälkeen , Kelly on hienoa ja dandy ja nykyisten yksin . By miellyttävä nämä 2 edellytykset , voit käyttää on nopeasti asuntolaina helposti . Joissakin tapauksissa näistä lainan tarjoajien voi jopa esittää sinulle merkittävästi vähäisempää suhteen korko noin käteisellä coppied . Jos olet vaikeuksia kanssa raha ja haluat hankkia lainat ja ainakin auttaa sinua lievittämään käytät velat , voit silti hakea lainat [url="http://pikalainat101.jimdo.com"]pikalainat[/url] myös, rahastot pelottaa ja vasara ulos paljon ja tutkimus hinnat . Saatat olla annettu noin 30 päivää aika asettua lainaa . Tämä Osoittaa olet vastuussa client . Joten, ennen valitsevat tähän auttaa merkitsee, että voit maksaa maksut eräpäivänä .\nDeal teidän sairaalalaskuja. Toinen sudenkuoppa kanssa , lainan vakauttaminen on että et ole saa yhdistää liittovaltion ja hyödyllinen luotonanto tuotteita. kunnon projekti nykyisessä markkinatilanteessa tämän minuutin vuosikymmeniä in vuosisadalla on toi melkoisesti vanhemmat täällä olemme college class . Käyttävät moni tehdä päätöksiä noin jossa voit saada nopeasti käteistä lainat alkaen todella toiminta . Jotta oikeus suuri määrä raha sinun pitäisi näyttää valmiudet ja poistamiseksi riippuvainen muovikortti tulot ei teidän luottoluokitus [url="http://pikalainaa101.wordpress.com"]pikalainaa101.wordpress[/url] kotitaloudet voi ottaa lainaa varten vaihtoehto . Yhdessä uhrauksia ne antoivat sekä urheus ne katseltua yli myrskyisä vuosien meidän maa , se on vain ottelu että he voivat tienaa takaisin .\njoka voi Get henkilökohtainen laina On line?.\nPitää nopea ja yksinkertainen vaiheet . Ensimmäinen komponentti, joka paljon ihmisiä katsomaan on määrä kuukausikorot maksettava fot se asuntolaina . title Inch ei arvioiden luottokelpoisuuden lyhytaikaisia ??lainoja Tuumaa määrittää että helppo tarvitset kaikenlaista luottoluokitus tai lupaus kuin se on mukaan kuukausittain ansiot client . Lomautetuille tai puutos Tulos . korko laina laskin normaalisti vaikeaa treenata ja ennakointi kokonaismäärä dollaria joudut tarjous omistaa tuoreet auto ja yksi hyvä asia on on olemassa lukuisia Näiden käsi laskimet saatavilla internetissä ilmainen [url="http://lainaa-ilman-luottotietoja.webnode.com"]pikavippi ilman luottotietoja 2012 suomi24[/url] useimmille kuka takana ja haluavat vastuullisesti takaisin kotimaansa pankkilaina , mahdollisuus jälleenrahoituksen voi myös olla ainoa henkilö pidetään välttäminen kiinteistöjen sulkemiseen . Jos sinun tarvitsee henkilökohtainen vakuudeton laina pariksi ?500 maksaa takaisin pari terveydelle maksut voit tehdä helppoa jos sinulla on huomattavan luottotietoja yhdessä vähennetty luottotappioita ja kassavirta suhteellinen määrä.\nNe, jotka toimittaa nämä palvelut tavoitteena ainutlaatuinen ihmiset ja varmasti vain toimittaa rahoitustuotteiden ja niille, jotka ovat saada tehokkaammin ja tarvitsevat enemmän tuotot in katastrofi ja voi maksaa Tämän rahoitusapulainan nopeasti .


Retkahtaminen | Terveydentukena.fi\nMaailma ei kaadu retkahtamiseen\nMonet tupakoijat joutuvat yrittämään lopettamista useamman kerran ennen onnistumistaan.\nVaikka olisit vakaasti päättänyt lopettaa tupakan polton, oikeilla raiteilla pysyminen voi olla vaikeaa ja takaiskuja saattaa matkan varrella tulla. Älä kuitenkaan luovuta, vaikka repsahtaisitkin polttamaan tupakan. Yritä nähdä asiat oikeissa mittasuhteissa – repsahduksen ei tarvitse kaataa koko lopettamisyritystäsi, vaan siitä voi tulla osa lopettamisprosessia. Se ei kuitenkaan tarkoita, että savuke silloin tällöin olisi ihan OK – polttamisen kokonaan lopettavilla tupakoitsijoilla on kaikkein suurin todennäköisyys onnistua aikeissaan ja pysyä savuttomana.\nMuistuta itsellesi, miksi haluat lopettaa\nMonesti ihmiset unohtavat muutamassa päivässä ne syyt, joiden takia he halusivat lopettaa. Saatat myös ajatella, ettei yhdestä tupakasta ole mitään haittaa. Yritä kuitenkin pysyä lujana ja palauttaa mieleesi juuri ne syyt, jotka saivat sinut tekemään lopettamispäätöksesi. Pyri myös varautumaan heikkoihin hetkiin tunnistamalla etukäteen ne tilanteet ja tekijät, jotka saavat sinut kaipaamaan tupakkaa ja suunnittelemalla etukäteen, kuinka selviydyt niistä voittajana.\nMuista, ettet ole tapojesi orja – sinä pääset irti tupakasta, kun vain jaksat sinnitellä hetken.\nJos retkahtaminen pelottaa, tai olet toistuvasti epäonnistunut lopettamisyrityksissäsi, käänny terveydenhuollon puoleen. Lääkäri tai muu terveydenhuollon ammattilainen osaa arvioida tilanteesi parhaiten ja pystyy suosittelemaan sopivia hoitoja ja tukimuotoja.


Kahdeksan suomalaissuunnistajaa sprinttifinaaliin maailmancupissa Lohjalla - Ojanaho ja Niittynen karsiutuivat kahdella sekunnilla - Kestävyysurheilu.fi\nKahdeksan suomalaissuunnistajaa sprinttifinaaliin maailmancupissa Lohjalla - Ojanaho ja Niittynen karsiutuivat kahdella sekunnilla\nJulkaistu: 25.05.2017 12:28\nVenla Harju ja Merja Rantanen etenivät sprinttifinaaliin. Kuva vuoden 2016 Huippuliigan sprintistä. Kuva: Aapo Laiho\nSuunnistuksen maailmancupin minitour käynnistyi Lohjalla sprintin karsinnalla torstaina aamupäivästä. Kaikki kiertueelle osallistuvat 114 naista ja 119 miestä osallistuivat sprintin karsintaan, josta 40 parasta eteni illan finaaliin.\nNaisissa Sveitsin Sabine Hauswirth, Tanskan Maja Alm ja Ruotsin Helena Jansson olivat sekunnilleen yhtä nopeita voittaen 3,2 kilometrin karsinnan. Miesten karsinnan ykkönen oli Ruotsin Martin Regborn.\nYhteensä kuusi suomalaisnaista ja kaksi suomalaista miestä eteni illan finaaliin, parhaina Venla Harju ja Aleksi Niemi. Finaalista karsiutuneiden suunnistus jatkuu lauantaina keskimatkalla. Karsinta oli tiukka ja muun muassa Olli Ojanahon ja Miia Niittysen finaalipaikka jäi vain kahden sekunnin päähän. Einari Heinaro olisi ollut finaalissa kolme sekuntia paremmalla suorituksella.\nSuunnistuksen maailmancupin sprintin karsinnan alustavat tulokset\nMiehet, top 5 ja suomalaiset (40 parasta illan finaaliin)\n1. Martin Regborn SWE 12:09\n2. Yannick Michiels BEL +2\n3. Daniel Hubmann SUI +10\n4. Vojtech Kral CZE +12\n5. Jonas Leandersson SWE +18\n28. Aleksi Niemi FIN +43\n30. Otto Simosas FIN +44\n42. Olli Ojanaho FIN +52\n45. Einari Heinaro FIN +53\n57. Fredric Portin FIN +1:04\n63. Miika Kirmula FIN +1:08\n71. Elias Kuukka FIN +1:16\n97. Olli Markus Taivainen FIN +1:59\nNaiset, top 5 ja suomalaiset (40 parasta illan finaaliin)\n1. Helena Jansson SWE 13:08\n1. Sabine Hauswirth SUI 13:08 +0\n1. Maja Alm DEN 13:08 +0\n4. Lina Strand SWE +6\n5. Tove Alexandersson SWE +7\n9. Venla Harju FIN +23\n11. Sari Anttonen FIN +26\n18. Marika Teini FIN +37\n19. Merja Rantanen FIN +40\n28. Sofia Haajanen FIN +54\n32. Kirsi Nurmi FIN +56\n42. Miia Niittynen FIN +1:09\n60. Saila Kinni +1:48


Tänään on 2020-10-27 05:11:48\nViestiLähetetty: 2019-03-17 17:41:50\nJuon 99% nesteistäni hiilihappovettä eikä tuota kyllä mitään tuntemuksia kuin sen, että jano lähtee. Okei, en ole kyllä laihtunutkaan tässä ensi kuukauden aikana varmaan montaa grammaa mutta en osaa sitä mitenkään pistää veden piikkiin.\nSen kyllä huomasin alussa jos joi veden makeutettuna jollain Fun Lightilla niin sitten heräsi lievä syömishimo.\nHiilihapon terveellisyydestä en tiedä mutta vesi ei oikein maistu naturel raanasta. Olipa sitten keski-suomessa tai stadissa. Tai no joo, muistan joskus 2000-luvun alussa kun vesi hetken otettiin paskaisesta Vantaanjoesta ja silloin ei kyennyt juomaan ei millään!\nViestiLähetetty: 2019-03-18 17:52:39\nEi ehkä kannata kaikkea vettä juoda hiilihapotettuna, mutta tavallisen veden saa kyllä toisinkin maistumaan. Kannullinen jääkaappiin tai jos ei niin kylmää halua juoda, keittiön työtasolle. Lasiin pikkurippunen merisuolaa. Aidon vissyn erottaa muista kivennäisvesistä juurikin lisätty syola.\nViestiLähetetty: 2019-03-18 18:02:54\nMitenköhän toi vanha kunnon vesikannu jossa sitruunan siivu tai pari mukana, nostaa tietty verensokeria?\nViestiLähetetty: 2019-03-18 18:37:25\nNo ei kai merkittävästi, kun et syö niitä viipaleita. Sitruunavettä juon välillä itsekin, en päivittäin.\nViestiLähetetty: 2019-03-19 07:31:48\nMinä en vedellä mässäile, ehkä puolitoista litraa päivässä menee pelkkää vettä, siitä suurin osa on hiilihapotettua. Veden määrä on vaihdellut paljonkin vuosien saatossa, enimmillään oli ehkä kolme litraa. Nykyään kuuntelen kroppaa ja se tuntuu tietävän mitä tahtoo, ja tahtoo veden kuplilla. Olen karpannut ja karppaan terveyden takia, paino ns normaali lähes aina ollut, muutaman vuoden lääkepöhnää lukuunottamatta. Karppina on paino kuitenkin pudonnut, viimeisen vuoden aikana nelisen kiloa, ollen nyt nuoruusaikojen lukemissa.\nViestiLähetetty: 2019-03-19 07:47:20\nSiis tämä juomamääräni ei johdu siitä, että olisin vesijuoppo kuten jotkut tuntemani ihmiset. Heillä se perustuu pitkälti siihen, että aineenvaihdunta olisi parempi.\nJuon vain ja tasan kun janottaa. Liekö seurausta siitä kun sain D2:sen? Siinähän oirehditaan juurikin juomalla useasti ja päivän mittaan siis paljon, ilmeisesti sokerinpoistoon liittyvää?\nViestiLähetetty: 2019-03-19 08:10:56\nSulla ei pitäisi olla sitä sokerinpoistoa juurikaan, kun ketoilet? Puhkeamisvaiheessa se jano on selvä oire. Itse join päivittäin nesteitä pl kahvi 12 litraa, kunne hokasin, että hei haloo, ei tää ole normaalia ja menin lääkäriin. Liian kauan oli mulla se ennen diagnoosia. Nykyään juon yleensä pari litraa ellei ole mitään erikoista, niinkuin helle tms.\nViestiLähetetty: 2019-03-19 08:17:59\nEi pitäisi olla. Tässä vaan alkanut kelata sitä, paljonko se oma maksa sitä insuliinia liikaa pukkaa? Ihan sillä jo pelkästään mietin kun en laihdu pätkääkään. Tosin se että en ole onnistunut lahtumaan kuin kerran 14v aikana kertoo paljon siitä miten vaikea kroppani tila on. On käynyt jopa niin radikaali muutos mielessä kuin lihojen vaihtaminen vaaleisiin kuten Diana S linjalla. Sillä kuitenkin onnistuin laihtumaan. En tiedä...\nViestiLähetetty: 2019-03-19 08:25:28\nJoo, hankala on sairaus. Joka ei itse ole kokenut, ei oikein osaa tajuta, että monissa eri vaiheissa mennään ja elimistö itsekullakin touhuaa vähän eri juttuja. Olet kuitenkin saanut verensokerit kiitettävästi alas. Tiesitkö, että myös stressi nostaa verensokereita. Jos nyt vielä vatsa ei toimi, niin minä kokeilisin pannulla voissa kuullotettuja kasviksia, niitä maanpäällisiä. Ja antaisin niiden oikein imeä sitä voita. Ei tartte sitä vt:n puolta kiloa päivässä, kourallinen riittää, luulen. Tai sit hapankaalia, se kourallinen, mutta paistamatta.\nViestiLähetetty: 2019-03-19 10:55:56\nHustler, katso video: https://www.youtube.com/watch?v=shVQBb5RrUg\nTämä paasto menee itsellä kokeiluun vielä jonain päivänä. Nyt opiskelen Jason Fungia https://www.amazon.com/Complete-Guide-F ... 8&qid=&sr=\nettä tiedän, miten pidempi paasto onnistuu.\nViestiLähetetty: 2019-03-19 12:16:45\nVideoon en pääse keskittymään kun meteliä ympärillä liikaa. Kaveri muuten muistuttaa helluntalaista herätyssaarnaajaa 2-3min kohdalla\nMutta.. olikohan tän kaverin pointti tossa "Fasting" jutussa? Siis juoda merisuolalla jatkettua vettä.\nPitää joskus illan/yön hiljaisena tuntina katsoa koko video läpi.\nViestiLähetetty: 2019-03-19 12:59:40\nHiilihappovesistä, luithan tämänkin osan ketjusta?\nAlussa mainitussa tutkimuksessa ei hiilihapotettua vettä edes tutkittu vaan vain keinomakeutettuja kuplajuomia.\nSen näkee jos lukee kokotekstin...\nViestiLähetetty: 2019-03-19 13:14:09\nKielitaito riittää kuuntelemaan tän hepun hehkutuksen muttei lukemaan tiedetutkimuksia.\nViestiLähetetty: 2019-03-19 13:30:25\nVesi on hyvää jos siltä tuntuu. Siinä rippunen suolaa on vanhan kansan keino tehokkaamppaan janon sammutukseen.\nJuo kuplilla jos ne maistuvat - ja juo ilman jos se niin maistuu paremmalta.\nJuo kylmänä, jos siltä tuntuu, tai kahvikupista lämpimänä/kuumana, kiinalaisten tapaan, jos niin haluat.\nJos ei tee mieli juoda, et ehkä edes tarvitse juotavaa.\nAterioiden välillä mieluummin noita kuin mitään makeutettua/keinomakeutettua.\n(Meillä on kulunut kuplavettä noin 60 litraa eli yksi hiilihappopullollinen kuukaudessa sitten helmikuun 2012.\nJuhliin / vieraille siitä on helppo väsätä karppidrinkkejäkin, mutta muuten mausteena on vain kevyesti suolaa.\nTuon lisäksi varsinkin meikäläisen vedestä osa kuluu lämpimänä mukitavarana, välikahvin tai teen sijaan, varsinkin töissä.\nToisaalta jos kuplavedestä ei pidä, miksi ihmeessä juoda sellaista. Hyvä vesi on hyvää vettä ilman kupliakin)\nViestiLähetetty: 2019-03-19 13:31:02


Kehityskeskustelun merkitys liiketoiminnalle\nSUOJA, MARI (2008)\nHenkilöstöjohtaminen on noussut keskeiseksi tekijäksi yrityksen menestyksen kannalta. Tämän vuoksi onkin tärkeää, että yrityksen käyttämät henkilöstöjohtamisen menetelmät tukevat parhaalla mahdollisella tavalla yrityksen liiketoiminnallisten tavoitteiden saavuttamista. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan kehityskeskustelun merkitystä liiketoiminnalle. Tutkimuksen tavoitteena on selvittää, millainen kehityskeskustelun merkitys on liiketoiminnan tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Lisäksi tutkimuksen tavoitteena on selvittää, miten kehityskeskustelun merkitystä voidaan vahvistaa ja luoda liiketoimintaa tukeva kehityskeskustelumalli.\nTutkimusaineisto on kerätty teemahaastatteluilla, joita toteutin yhteensä 16 kappaletta. Aineistossa kohdeorganisaatio on jaettu neljään organisaatiotasoon: ylin johto, päällikkötaso, työnjohtajat sekä tuotannon henkilöstö, jotta on helpompi tarkastella, onko kehityskeskustelun merkitys samanlainen kaikilla organisaatiotasoilla. Kohdeorganisaationa oli eräs kansainvälinen teollisuusalan yritys. Haastatteluiden lisäksi keräsin aineistoa yrityksestä tutustumalla sen eri tehtaiden toimintaan sekä perehtymällä yrityksen historiaan. Tehdaskierroksilla työntekijät esittelivät minulle omia työtehtäviään, joka auttoi minua selvittämään erilaisten työnkuvien ja –luonteiden vaikutuksia kehityskeskusteluun kohdistuviin tarpeisiin ja odotuksiin.\nTutkimustulosten mukaan kehityskeskustelun merkitys vaihtelee eri organisaatiotasoilla. Kehityskeskustelun merkitys jää heikoksi, ellei keskustelujärjestelmän suunnittelussa huomioida eri tasoilla työskentelevien henkilöiden työnkuvaa ja työympäristöä ja sopeuteta järjestelmää vastaamaan eri henkilöstöryhmien tarpeita. Toinen seikka, joka tutkimuksessa tuli selkeästi esille on se, että kehityskeskustelun tavoitteiden ja tarkoituksen tulee olla koko henkilöstön tiedossa, jotta kehityskeskustelut voivat onnistua ja tuottaa tuloksia. Tuloksissa ilmeni myös, että säännöllisesti käydyillä ja onnistuneilla kehityskeskusteluilla voidaan edistää liiketoiminnallisten tavoitteiden saavuttamista, mikäli koko organisaatio, erityisesti johto on sitoutunut kehityskeskusteluihin. Lisäksi organisaatio ja sen toiminta tulee suunnitella niin, että keskusteluissa esille tulleita asioita voidaan toteuttaa myös käytännössä. Tutkimuksessa kävi selkeästi ilmi, että onnistunut kehityskeskustelu edellyttää huolellista valmistautumista ja kiinnostusta sekä rohkeutta kohdata erilaisia näkökulmia ja mahdollisia ristiriitoja.\nAvainsanat: liiketoiminta, henkilöstöjohtaminen, kehityskeskustelu


Huhujen mukaan AMD Radeon RX 6600 XT -näytönohjain ilmestyy elokuussa - Muropaketti.com\nHuhujen mukaan AMD Radeon RX 6600 XT -näytönohjain ilmestyy elokuussa\n09.07.2021 08:01 | Muropaketin toimitus\nHuhujen mukaan AMD aikoo tuoda Radeon RX 6600 XT -näytönohjaimet markkinoille elokuussa.\nCoreTeksin ja Moore’s Law Is Deadin mukaan tulevan näytönohjaimen suositushinta saattaisi olla 399 dollaria, mutta asiasta ei ole vielä lopullista varmuutta. Näytönohjaimen ominaisuuksiin tulee näillä näkymin olemaan 32 megatavun edestä Infinity Cachea sekä kahdeksan gigatavun edestä GDDR6-muistia. Aiheesta kertoi myös Videocardz.\nNäytönohjaimen suorituskyvyn odotetaan asettuvan suunnilleen RX 5700 XT:n ja Nvidia GTX 1080 Ti:n tasolle. Näytönohjain saattaa saapua markkinoille vain kolmansien osapuolten jäähdytysratkaisuilla varustettuina, eikä siitä julkaista välttämättä lainkaan referenssimallia kuluttajamarkkinoille.


• katso viestiketjua - valkosolut koholla?\nViestin otsikko: valkosolut koholla?\nLähetetty: Ti Kesä 09, 2009 10:41 pm\nHei kaikki asiasta jotain tietävät!\nOnni-farkunpennun kanssa on ollut ongelmaa. Kaikki alkoi pitkittyneestä ripulista (välillä oli aina ok) jota kesti kaikkinensa parisen viikkoa. Eläinlääkäri kuvasi vatsan ja otettiin pissa-ja verikokeet. Valkosolut koholla molemmissa. Veressä arvot oli noin 20,5.\nAntibiootit päälle ja kontrolli oli viikon päästä, jolloin valkosolut oli noin 14. Nyt syöty vielä toista antibioottia ja kahtena viikkona veret, jolloin valkosoluarvot olleet noin 15-16.\nKoira on terveenoloinen, ripulia ei oo tullut enää (loppui melkein heti ekan antibiootin aloituksesta, yhden kerran tullut välissä), syö hyvin ja on kaikinpuolin ok. Ongelma on se, että lääkäri haluais taas jatkaa antibioottia ja otattaa taas veriarvot viikon päästä. Juttelin kasvattajalle ja hän oli sitä mieltä että kannattas tilanteen antaa rauhottua nyt parisen viikkoa ja tuntuu muutenkin täysin terveenoloiselle koiralle syöttää antibioottia. Tehosterokotuksetkin on siirtyneet monella viikolla.\nKysymys kuuluukin että onko tiedossa että vinttikoirilla on taipumusta normaalia korkeampiin valkosoluarvoihin ja voiko esim stressi aiheuttaa valkosolujen kohoamista? Olen joutunut nyt reissaamaan koiran kanssa aika paljon ja mietin voisiko sekin olla osasyynä? Koira on noin 4,5 kk vanha.\nViestin otsikko: Re: valkosolut koholla?\nLähetetty: Ke Kesä 10, 2009 10:40 am\nVinttareilla on taipumusta alhaisiin valkosoluihin, jos ne ovat fyysisesti hyvässä kunnossa.\nKun valkoiset ovat koholla, niin koiralla on tulehdus. Silloin on kaksi vaihtoehtoa, joko sitä hoidetaan lääkkeillä tai annetaan luonnon parantaa. Jos parantaa. Onhan siinä tietysti se etu, että jos tulehdus pääsee pidemmälle, niin ainakin löydetään varmuudella paikka joka brakaa. Kaupan päälle voidaan tietysti saada todella sairas koira.\nTarkoitan sitä, että jos veriarvot näyttävät että joku on pielessä, niin silloin koira on sairas oli se sitten silminnähden kuinka terve tahansa. Kysy kasvattajalta, että ottaako hän koiran jatkohoidon vastuulleen, jos (kun?) lääkityksen lopettaminen leviää ns. reisille... yleensä tuossa vaiheessa neuvot tuppaavat muuttumaan.\nVaikuttaisi siltä, että sillä saattaisi olla pahempi suolistotulehdus. Onko tylosinia harkittu?\nRokotusten myöhästymisellä ei ole mitään merkitystä millekään.\nLähetetty: Ke Kesä 10, 2009 10:49 am\nJuttelen lääkärin kanssa vielä tänään ja hän päättää jatkohoidosta. On kokeiltu kahta antibioottia, ensin kymmenen päivää ns normiantibioottia (en muista nimeä) ja sitten 3 päivää Trikozolia. Myös diffaus tehtiin ja se näytti että lymfosyytteja olis hiukan normaalia enemmän ja osittain hiukan reaktiivisiakin.\nSe myös harmittaa että varmaa diagnoosia ei oo pystytty antamaan..että missä oikeen mättää.\nedit. mietin sitäkin että voisko allergia aiheuttaa moista? jos onkin väärä nappula?\nLähetetty: Ke Kesä 10, 2009 1:50 pm\nMeillä se, joka on (stressi)herkkä ja jolla on taipumusta allergiaan/yliherkkyyteen on muutamaan otteeseen sairastanut pitkittynyttä, todella pahanhajuista limaista ripulia. Tylosin on toiminut oikein hyvin. Omasta mielestäni antibiooteilla kun voi pahimmassa tapauksessa saada koko elimistön lopullisesti sekaisin ja ns hyvät, puolustavat bakteeritkin menee sen siliän tien. Sitten saa rakennella yleiskuntoa pitkän aikaa taas kohdilleen. EN tarkoita etteikö tarpeeseen pitäsisi syödäkin. Talvella vasta meni kk:n Kefexin kuuri pahaan tulehdukseen mutta onpa sen jälkeen sitten hoideltu paikallisesti hivaa ym.\nTrikozoliin jos on vaihdettu ja vasta tuon verran syöty, jatkaisin ehdottomasti kuuria ainakin sen viikon, mitä lääkäri on ehdottanu. Mutten unohtaisi myöskään esim C- ja b- vitamiineja & maitohappobakteereja jne. Luulen, että nuo lääkityskokeiliut yhditettynä verikokeisiin on sitä diagnoosin tekemistä. Ja ainahan ei syytä löydykkään, mutta pääasia on, että homma tulee hoidettua ja potilas paranee hoidosta huolimatta.\nOman kokemukseni (tämän yhden yksilön kohdalla) mukaan, myös yliherkkyys/allergiat voi vaikuttaa, mutta se on varsinaisesti sitten toinen juttu eikä liity tuohon akuuttitulehdusvaiheeseen tai vaikuta akuutin tilanteen hoitoon. Meillä on koira voinut hyvin kotiruoalla.\nLähetetty: To Kesä 11, 2009 11:42 am\nKäsittääkseni, jos valkosolujen koholla oleminen johtuisi allergiasta/loisista, eosinofiilit ovat koholla, eivät lymfosyytit.\nLähetetty: To Kesä 11, 2009 1:45 pm\n1. Sisäänhengitettyjä allergisia partikkeleita kuten pölyä tai heinien tai istutusten siitepölyä. Greyhoundilla saattaa olla vuotavat silmät, valuva nenä, aivastelua, yskimistä tai muita heinänuhan oireita.\n2. Kosketuksesta aiheutuneet ihotulehdukset, kuten saippua, shamppoot, kylvyt, pehmikkeet, linimentit ja siivoukseen käytetyt antiseptiset aineet. Greyhoundilla saattaa olla kutiava iho, aristaa harjatessa, raapia itseään, hangata päätään seiniin.\n3. Ravinnossa tulevat allergisoivat aineet kuten vihannekset, hevosenliha, lampaan tai vuohenliha, maito, valkoinen leipä, hiiva jne.\n4. Matotartunta, varsinkin hakamatoja.\nToiseksi suurin valkosolkuryhmä veressä. Ne tuottavat vasta-aineita tai hyökkäävät suoraan. Voidaan sanoa, että lymfosyytit ovat se toinen puolustuslinja. Niiden määrä nousee pitkittyneissä tai kroonisissa tulehduksissa, sillä niiden määrän raju nousu vie viikosta kahteen tai pidempään\nJos kokonaismäärä on normaalia korkeampi, ja neurofili - lymfosyytti suhde on kuitenkin noin 2:1 tai jopa alle, niin se on merkki kroonisesta tulehduksesta (joka on vaivannut greyhoundia jo jonkun aikaa).\n* greyhound kärsii stressistä, jonka aiheuttajana esimerkiksi liian kova harjoittelu- ja kilpailutahti, liian kylmä tai kuuma kennel, pelkää muita koiria kennelissä tai joku muu stressiä aiheuttava syy\n* greyhoundiin on injektoitu kortisonia ja on hoidon takia stressaantunut ja väsynyt\nKaipa noita voi soveltaa muihinkin.\nLähetetty: To Kesä 11, 2009 2:06 pm\nVoivat, kummatkin, nimittäin ripulia.\nValkosoluarvojen nousuun ne taas eivät kumpikaan vaikuta.\nMulla on kokemusta niin kroonista suolistotulehdusta sairastaneen, allergisen kortisonia ja antibiootteja napsineen koiran kanssa verikokeissa ramppaamisesta, kuin myös sytostaatteja syöneen ja erilaisia tulehduksia sairastaneen Iriksen leukkarien ja veriarvojen seuraamisesta 1- 2 kert. kuukaudessa vuoden ajalta ja sitä aiemminkin.\nJa tosiaan, vinttikoirilla valkosoluarvot menevät luonnostaan pikemminkin ala-, kuin yläkanttiin, kuten Jagsterkin totesi.\nEli itse syöttäisin antibiootit loppuun suosiolla, kunnes veriarvot normalisoituvat ja/tai selviää, mistä on ollut kyse.\nLähetetty: To Kesä 11, 2009 5:43 pm\n^näin tehdään eli antibiootit jatkuu synuloxilla ja seuraillaan..pidennetty kuuri jollei 10 päivää vielä pure. Taas tuli välissä yhen kerran löysää mutta se tuntuu jäävän siihen yhteen kertaan. Koiruus edelleen pirteä. Jollei ala apua löytymään antibiooteista niin puhuttiin jatkotutkimuksiin lähettämisestä helsinkiin.\nLähetetty: To Kesä 11, 2009 10:24 pm\nMeillä aikoinaan sopimaton ruoka aiheutti ensin lievää ripulia, ja sen pitkittyessä (sopivaa ruokaa haettaessa) suolen pinta ärtyi -> seurauksena tulehdus. Ja se taas näkyi sitten veriarvoissakin.\nedit. Ruoka-aineallergiaa Jusankin kohdalla on jotkut eläinlääkärit väläytelleet, mutta asiaa ei ole koskaan lähdetty tutkimaan, koska sopiva ruokintatapa löytyi.\nLähetetty: La Kesä 20, 2009 2:09 pm\nLiittynyt: Ti Heinä 03, 2007 11:35 am\nOlethan tietoinen, että rokotukset voivat aikaansaada joillekin koirille elimistön voimakkaan vastareaktion, jossa veriarvot heittelevät miten sattuu. Yksi omista kasvateista, narttukoira, sairastui outoon veriarvojen heittelyyn ensimmäisistä rokotuksista alkaen. Kolmella eri eläinlääkärillä käynnin jälkeen omistaja päätti olla rokottomatta koiraa uudestaan ja niin koira on elänyt täysin terveenä nyt yli kuusi vuotta. Tuo veriarvojen vaihtelu kesti lähes puoli vuotta.\nLisäksi joillakin narttukoirilla voi ensimmäiset kiimat vaikuttaa myös veriarvoihin. Useat eläinlääkärit ovat sitä mieltä, että vinttikoirien veriarvojen vaihtelu on paljon suurempaa kuin muilla roduilla.\nLähetetty: La Kesä 20, 2009 3:04 pm\nJaa. Ei veriarvot ainakaan greyhoundeilla mihinkään heittele yhdenkään asiaa tutkineen lekurin mielestä.\nEhkä sitten näin tapahtuu muilla ryhmän roduilla, dunno.\nSe, että kilpailukuntoon treenatulla greyhoundilla on korkeampi hemoglobiini, matalammat valkosolut ja T4, esim, niin on aivan eri asia, eikä liity mitenkään johonkin heittelyyn. Ne ovat yhdenmukaisesti _treenatulla_ eläimellä erilaiset kuin _treenamattomalla_ "kantaväestöllä", ja aivan yhtä yhdenmukaisesti lähempänä normiarvoja, kun kunto tipahtaa.\nLähetetty: La Kesä 20, 2009 11:26 pm\nJos lymfosytit ovat kohollaan, niin KIPINKAPIN lääkäriin. Mun yhdellä irlikselläni todettiin kohtutulehduksen johdosta kohonneet valkosolut ja se sai vaivaan antibioottikuurin. Antibioottikuuri ei hyödyttänyt yhtään mitään, pikemminkin sillä oli täysin päivastainen vaikutus. Viikon kuluttua koiralta alkoi vuotaa verta ja vein sen siltä seisomalta lääkäriin. Tulos: lymfosyytit yli 100 ja saman tien leikkaukseen. Axelssonin mukaan koiran henki oli niin täpärällä, että jos olisin luottanut antibioottien kaikkivoipaisuuteen ja odottanut vielä muutaman tunnin, niin minulla ei enää olisi ollut sitä koiraa.\nKohonneet valkosoluarvot eivät ole mikään leikin asia.


LMC 590 1990 - Matkailuvaunu - Nettikaravaani\nKatsastettu 5-2020 Vm./Rek. vuosi 1990\nHyvä kuntoinen telivaunu isommallekkin perheelle. Kaikki toimii niinkuin pitääkin. Viime kesänä asennettu kaksi aurinkopaneelia katolle sekä uusi akku. Vara rengas sekä vanteet talvirenkaille. Lämmin vesi sekä vesikiertoinen lämmitys. Jääkaappi pakastelokerolla (kaasu ja sähkö) Hyvä vetää ja valmis heti reissuun. Vaihdetaan EHKÄ matkailu autoon..\nNettikaravaani ID 1568810


Osta Jabadabado Henkari Safari, Valkoinen | Jollyroom\nIhastuttava safarieläimin kuvioitu henkari. Ripusta se eteiseen ja laita siihen ulkovaatteet roikkumaan. Voit käyttää sitä myös lastenhuoneessa ja ripustaa siihen esimerkiksi pyjaman. Henkarissa on kolme jykevää koukkua.\nVäri: Monivärinen kuvio valkoisella taustalla.