VIELÄ PALJO KAU ISTA JA HYVÄÄ O TALLELLA. MS-sairaiden selviytymisstrategiat arjessa - PDF\nVIELÄ PALJO KAU ISTA JA HYVÄÄ O TALLELLA. MS-sairaiden selviytymisstrategiat arjessa\nDownload "VIELÄ PALJO KAU ISTA JA HYVÄÄ O TALLELLA. MS-sairaiden selviytymisstrategiat arjessa"\n1 VIELÄ PALJO KAU ISTA JA HYVÄÄ O TALLELLA MS-sairaiden selviytymisstrategiat arjessa Sosiologia Turun yliopisto Pro gradu- tutkielma Satu Suvisaari Maaliskuu 2011\n2 Sisällys 1 JOHDA TO MS-tauti Tutkimuskysymykset ja tutkielman rakenne TUTKIELMA KESKEISET TEORIAT JA KÄSITTEET Salutogeneettinen paradigma Selviytyminen Arki MS-TAUTI JA SOSIAALI E SELVIYTYMI E Selviytymishaasteet Sopeutuminen Merkityksenanto Hallinta Sosiaalinen tuki AI EISTO JA ME ETELMÄ Aineiston esittely Tutkimusmenetelmä MS-TAUDI TUOTTAMAT SELVIYTYMISHAASTEET Liikuntakyky ja muut motoriset haasteet Fatiikki Sosiaaliset vaikutukset MS-SAIRAIDE SELVIYTYMISSTRATEGIAT ARJESSA Sairauteen sopeutuminen Toimintasuuntautuneet selviytymisstrategiat Asennesuuntautuneet selviytymisstrategiat Sairauden kieltäminen Sairauteen alistuminen POHDI TA...76 KIRJALLISUUS\n3 LIITTEET Liite 1: Kirjoituskilpailun toimeksianto Avain-lehdessä Liite 2: Esimerkki analyysista KUVIOT Kuvio 1: Krooniseen sairauteen sopeutumisen mallit TAULUKOT Taulukko 1: MS-sairauden oireiden aiheuttamia selviytymishaasteita osoittavien mainintojen esiintyminen aineistossa Taulukko 2: MS-sairauden aiheuttamien sosiaalisten vaikutusten esiintyminen aineistossa Taulukko 3: Selviytymisstrategioiden esiintyminen aineistossa\n4 TIIVISTELMÄ TURUN YLIOPISTO Sosiaalitieteiden laitos/ yhteiskuntatieteellinen tiedekunta SUVISAARI, SATU: Vielä paljon kaunista ja hyvää on tallella. MS-sairaiden selviytymisstrategiat arjessa Pro gradu- tutkielma, 81 s., 2 liites. Sosiologia Maaliskuu 2011 Tutkimuksen päätarkoituksena oli selvittää miten MS-sairaat jäsentävät arkeaan vaativan pitkäaikaissairauden kanssa ja millaisia selviytymisstrategioita he käyttävät selviytyäkseen jokapäiväisestä arjestaan. Lisäksi tarkasteltiin MS-sairaiden tyypillisiä sosiaalisen selviytymisen haasteita. Aineisto koostui 31 MS-tautia sairastavan omakohtaisista kirjoituksista. Tutkittavat tekstit valittiin Suomen MS-liiton Avain-lehden kirjoituskilpailuun saapuneista kirjoituksista. Kirjoituskilpailun aiheena oli hyvä arki. Tutkimusmenetelmänä käytettiin laadullista sisällönanalyysiä ja tyypittelyä. Tutkielman teoreettisena paradigmana toimi Aaron Antonovskyn salutogeneettinen teoria, joka pitkäaikaissairauden kontekstissa merkitsee pitkäaikaissairauden kanssa elämisen tarkastelua voimavaralähtöisesti keskittyen mielekkään arjen saavuttamista ja selviytymistä tukeviin tekijöihin. Analyysi toteutettiin teoriasidonnaisesti abduktiivisen päättelyn keinoin. Luokiteltuja selviytymisstrategioita ja selviytymishaasteita myös kvantifioitiin sillä periaatteella kuinka moni tutkittava niitä ilmaisi käyttävänsä. Analyysirungon teoreettisena kehikkona käytettiin Alan Radleyn ja Ruth Greenin typologiaa sairauteen sopeutumisen tyyleistä. Tulkintakehyksen sisällä tekstiaineistosta etsittiin selviytymisstrategioiden jäsentelyjä ja kategorioita. Tutkimuksessa luokiteltiin MS-sairaiden selviytymistyylit sairauteen sopeutumiseen, sairauden aktiiviseen kieltämiseen ja sairauteen alistumiseen. Sairauteen sopeutuminen oli keskeisin MS-sairaiden omaksuma selviytymistyyli. Sopeutuviksi luokiteltavat selviytymisstrategiat jaoteltiin toimintasuuntautuneisiin ja asennesuuntautuneisiin. Toimintasuuntautuneita selviytymisstrategioita olivat 1) sosiaalinen tuki, 2) hallinta, 3) merkityksellinen arjen toiminta, 4) sairaan roolin kanssa kilpailevien roolien omaksuminen ja 5) lemmikkieläimistä huolehtiminen. Asennesuuntautuneita selviytymisstrategioita olivat 1) hetkessä eläminen, 2) itsen uudistaminen ja merkityksenanto, 3) hyväksyminen, 4) myönteinen ajattelu, 5) huumori, 6) uskonnollisuus ja 7) avoimuus. Sairauden aktiivinen kieltäminen ja sairauteen alistuminen olivat selviytymistyyleinä tavallisimpia sairastumisen alkuvaiheissa muuttuen useimmiten sopeutumisprosessin kautta sairauteen sopeutumiseksi. MS-sairaiden arjesta selviytymisen haasteena oli sairauden heikosti ennustettava eteneminen. Käytännön haasteita toivat liikuntavaikeudet, fatiikki, tuntopuutokset sekä virtsarakon ja suoliston toiminnan ongelmat ja kognitiiviset haasteet. Suorat sosiaaliset vaikutukset kuten nuorella iällä työkyvyttömyyseläkkeelle joutuminen ja kanssaihmisten ymmärtämättömät asenteet muodostivat MS-sairaille usein ylimääräisiä haasteita varsinaisten MS-taudin oireiden aiheuttamien arkisten vaikeuksien ohella. Asiasanat: MS-tauti, neurologiset taudit, krooniset taudit, sairaus, selviytyminen, strategiat, sopeutuminen, arki, salutogeneesi, terveyssosiologia\n5 1 1 JOHDA TO Multippeliskleroosi (pesäkekovettumatauti) eli MS-tauti on taudinkulultaan vaikeasti ennustettava krooninen neurologinen sairaus, jonka moninaiset ja elämänlaatua heikentävät oireet tuottavat sairastuneille haasteita arjesta selviytymiseen. Lääketieteellisesti määrittyneiden oireiden lisäksi MS-taudilla on merkittäviä vaikutuksia sairastuneiden sosiaaliseen todellisuuteen. Ihmistieteellisessä tutkimuksessa sairaus merkitsee nimenomaan oireiden ja vajaakuntoisuuden tuottamaa elämisen kokemusta (Kleinman 1988, 3) ja sosiaalisia vaikutuksia (mm. Nettleton 2006, 71-72). MS-sairaan arki siivilöityy sairauden ehtojen kautta, jolloin hänen pakko omaksua sairauden aiheuttama toimintarajoitteisen rooli (Lupton 2003, 98). Pitkäaikaissairauksien tutkimuksella on luonnollisestikin merkittävä sija lääketieteellisessä tutkimuksessa, mutta biolääketieteellisen näkökulman ohella on havaittu tärkeäksi tutkia myös vammaisuuden ja sairauden sosiaalisia vaikutuksia sairauden näkyessä kaikessa ihmisen elämässä ja toiminnoissa (mm. Urponen 1990; Järvikoski 1994). Tässä tutkimuksessa biolääketieteellinen ja sosiaalitieteellinen käsitys sairaudesta eivät sinänsä ole ristiriidassa keskenään, koska tutkittavilla on legitimoitu lääkärin diagnosoima krooninen sairaus, jolla on sekä biolääketieteellinen että sosiaalinen ulottuvuutensa. Sosiaalitieteellisestä näkökulmasta merkittävää MS-taudin kaltaisen pitkäaikaissairauden kanssa elämisessä on sairaudesta aiheutuvien oireiden jokapäiväisyys ja sairauden vaikutukset arkielämään ja vakiintuneesta elämäntavasta selviytymiseen (Leino-Kilpi ym. 1999, 19). MStautiin sairastutaan usein nuorena aikuisena ja näin ollen sairaus vaikuttaa merkittävään osaan sairastuneen elämänkaarta. MS-taudin vaikutusten kanssa on kyettävä elämään päivittäisessä arjessa vuosikymmenien ajan ja tämän vuoksi MS-sairaiden sosiaalinen selviytyminen nousee keskeiseksi kysymykseksi. Tämä tutkimus on lähtenyt tarpeesta saada ajankohtaista tietoa MS-sairaiden hyvän arjen edellytyksistä. Pro gradu- tutkielma on toteutettu Suomen MS-liiton aloitteesta ja tutkimus\n6 2 liittyy Suomen MS-liiton vuoden 2011 Hyvä arki- teemavuoteen. MS-sairaan hyvä arki mahdollistuu muun muassa hänen omien selviytymisstrategioidensa avulla, jotka pyrkivät vastaamaan kohdattuihin selviytymishaasteisiin. Tarkastelen voimavaralähtöisesti erityisesti MS-tautiin sopeutuneiden selviytymistä arjessa ja sitä minkälaisista selviytymisstrategioiden kautta heidän hyvä arkensa rakentuu. 1.1 MS-tauti MS-tauti on keskushermoston toimintaan vaikuttava elinikäinen sairaus, jonka moninaiset oireet aiheutuvat hermosolujen myeliinituppeen ja usein myös hermosolusta lähteviä impulsseja välittävään viejähaarakkeeseen eli aksoniin kohdistuvasta autoimmuunitulehduksesta. MS-tauti on nuorten aikuisten yleisin vakava neurologinen sairaus ja Suomessa MS-tautia sairastaa noin 6000 ihmistä, joista noin puolet on työkyvyttömyyseläkkeellä (Ruutiainen & Tienari 2006, 379.) Yli puolet MS-sairaista saa diagnoosin vuotiaana ja naiset sairastuvat tautiin miehiä useammin ja keskimäärin miehiä nuorempana (Ruutiainen & Tienari 2006, 383.) Tauti alkaa useimmiten nopeasti pahenevilla keskushermosto-oireilla, joista sairastunut toipuu yleensä oireettomaksi yksilöllisessä ajassa. (Ruutiainen & Tienari 2006, 383.) MS-taudin tavallisin, aaltoileva muoto aiheuttaakin ajoittaisia pahenemisvaiheita, joiden aikana alkaneet oireet ja toimintakyvyn vajavuudet yleensä paranevat toistaiseksi pahenemisvaiheen mennessä ohi. Vuosien mittaan osa neurologista haitoista voi kuitenkin jäädä palautumatta ja kertyä pysyviksi, jolloin tauti myös etenee. MS-taudissa on myös etenevä muoto, jossa sairauden aiheuttamat toimintakyvyn vajavuudet jäävät heti pysyviksi taudin edetessä suoraviivaisesti. Alussa aaltoilevasti käyttäytyvä MS-tauti voi myös myöhemmin muuttua eteneväksi, jolloin vointi huononee myös pahenemisvaiheiden välillä. (Ruutiainen & Tienari 2006, ) MS-taudin syntymekanismi on edelleen epäselvä (Ruutiainen & Tienari 2006, ), mutta nykyään taudin puhkeamisen katsotaan johtuvan geneettisten tekijöiden ja\n7 3 ympäristötekijöiden yhteisvaikutuksesta. Diagnoosin asettaminen on haastavaa ja vaatii aivojen valkean aineen vaurioiden todentamista magneettikuvauksella. Tästä syystä diagnoosin saaminen usein viivästyy sairastumisen varhaisvaiheessa vakavampien löydösten puuttuessa. (Ruutiainen & Tienari 2006, ) MS-taudin tavallisimpia oireita on fatiikki eli uupuminen, jonka moni sairastuneista kokee vaikeimmaksi oireekseen. Fatiikki lisääntyy usein ulkoisten tekijöiden kuten kuumuuden ja fyysisen rasituksen johdosta. Lihasheikkous, lihasjäykkyys ja huono rasituksen kesto ovat myös MS-taudin tyypillisiä oireita varsinkin pidempään sairastaneilla (Ruutiainen & Tienari 2006, ). Muita oireita ovat muun muassa tasapainohäiriöt, näköhermotulehduksen aiheuttamat näköhäiriöt, tuntohäiriöt, kivut, virtsarakon ja suoliston toimintahäiriöt sekä seksuaalisten toimintojen häiriöt. MS-tauti voi myös aiheuttaa muistin, abstraktin päättelyn ja tarkkaavaisuuden kaltaisten kognitiivisten toimintojen heikkenemistä. Lisäksi MS-sairaiden masennusriski on muuta väestöä korkeampi. (Ruutiainen & Tienari 2006, ) MS-tauti tunnettiin aikaisemmin fataalina ja pelättynä sairautena eikä tautia edelleenkään pystytä parantamaan. Nykyisten lääketieteellisten ja kuntouttavien hoitojen ja tukimuotojen ansiosta sairastuneiden odotettavissa oleva elinikä on kuitenkin jo lähes normaali. (Ruutiainen & Tienari 2006, 379.) MS-taudin äkillisiä pahenemisvaiheita voidaan hoitaa sairaalassa suurilla peräkkäisinä päivinä annetuilla kortisoniannoksilla ja tämän lisäksi markkinoilla on tulehdusreaktiota hillitseviä lääkkeitä sairaudenkulun hidastamiseen. Myös sopeutumisvalmennuksella, fysioterapialla ja laitoskuntoutuksella on tärkeä rooli MSsairaiden toimintakyvyn ylläpitämisessä. (Ruutiainen & Tienari 2006, ) MS-tautia on tutkittu aktiivisesti jo vuosikymmeniä. Satu Heiskasen (2009, 29) mukaan MStaudin tutkimustraditio on kehittynyt siihen suuntaan, että aiemmin keskiössä olleen sairastavien fyysisen toimintakyvyn tutkimuksen oheen on 2000-luvulla syntynyt uusia tutkimussuuntauksia, jotka keskittyvät MS-taudin moniin eri ulottuvuuksiin. Biolääketieteellinen tutkimus on viime vuosina keskittynyt geenien vaikutukseen sairastumisessa, diagnostiikkamenetelmien kehittymiseen sekä lääkehoidon ja kuntoutuksen merkitykseen yksilöiden toimintakyvyn edistämisessä. Näiden ohella on tutkittu myös MS-\n8 4 taudin ja muiden pitkäaikaissairauksien yhteyksiä sekä psykososiaalisen toimintakyvyn ja terveyteen liittyvän elämänlaadun subjektiivista arviointia. 1.2 Tutkimuskysymykset ja tutkielman rakenne Michael Bury (1997, 123) on erotellut näkökulmia, joiden kautta pitkäaikaissairauksia voidaan tutkia sosiologisesti. Kroonisen sairauden kokemusta voidaan käsitellä ensinnäkin elämäkerrallisena katkoksena ja tutkia yrityksiä käsitellä tätä katkosta. Toisen näkökulman luo sairauteen sopeutumisen ja sairauden hallinnan tutkiminen, jossa tarkastelun kohteena on ihmisten pyrkimys rakentaa elämänsä uudelleen ja vastata sairauden aiheuttamiin haasteisiin. Tässä pro gradu- tutkielmassa näkökulma painottuu jälkimmäiseen. Tukeudun omassa näkökulmassani konstruktionistisen terveyssosiologian perinteeseen, joka on kiinnostunut sairauksille annetuista merkityksistä ja niistä strategioista, joiden avulla sairauden kanssa selviydytään (Macionis & Plummer 2005, 557). Tutkimuksen päätavoitteena on tutkia MS-tautia sairastavien sosiaalista selviytymistä. Analyysia pohjustavana tutkimuskysymyksenä on, minkälaisia selviytymishaasteita MSsairaat kohtaavat arjessaan. Päätutkimuskysymyksenä ja analyysin kohteena on, millaisia selviytymisstrategioita MS-sairaat käyttävät arjessaan. Käytän pääasiallisena teoreettisena kehikkona Radleyn ja Greenin (1985; 1987) kehittämää typologiaa sairauteen sopeutumisesta, jonka antamissa puitteissa tyypittelen tarkemmin aineistossani esiintyvät selviytymisstrategiat. Tarkastelen näiden tyyppien MS-sairaiden käsityksiä selviytymisestään ja kuinka he selviytymisstrategioidensa kautta rakentavat ja ylläpitävät jokapäiväistä arkeaan. Selvitän myös karkean kvantifioinnin avulla mitkä ovat MS-sairaiden kuvauksien tavanomaisimpia selviytymishaasteita ja yleisimmin käytettyjä sopeutuvia selviytymisstrategioita ja löytyykö erilaisten taustamuuttujien ja valittujen selviytymisstrategioiden välillä yhteyksiä ja eroavaisuuksia. Lähestyn tutkimusaihettani salutogeneettisen orientaation kautta. Kyseessä on terveyssosiologiassa käytetty Aaron Antonovskyn kehittämä teoreettinen malli (mm.\n9 5 Antonovsky 1985; Antonovsky 1987), joka keskittyy hyvinvoinnin syntymistä ja ylläpitämistä edistäviin tekijöihin sairautta synnyttävien tekijöiden (patogeneesi) sijaan. Salutogeneesiä on käytetty ajattelua ohjaavana teoriana pitkälti ennaltaehkäisevässä kansanterveystieteessä ja terveyden edistämisen tutkimuksessa, mutta myös pitkäaikaissairaiden kokemuksien tutkimuksessakin sitä on sovellettu. Salutogeneettinen teoria toimii tässä tutkimuksessa taustalla vaikuttavana paradigmana keskittyessäni tarkastelemaan MS-sairaiden arjen selviytymistä voimavaralähtöisesti. Tarkastelen tutkielman toisessa luvussa salutogeneettistä paradigmaa ja sen soveltuvuutta tähän tutkimukseen. Lisäksi esitän yleisluontoisesti miten ja missä yhteydessä selviytymisen käsitettä on määritelty ja mihin määrittelyihin itse sitoudun. Käsittelen selviytymisen käsitteen yhteyksiä elämänhallinnan, koherenssintunteen ja sopeutumisen käsitteisiin. Pyrin laajentamaan myös arjen käsitteen teoreettista taustaa luodakseni toimivan, tähän työhön sopivan käsitteistön. Kolmannessa luvussa kuvailen MS-taudin aiheuttamia sosiaalisia selviytymishaasteita sekä esittelen pitkäaikaissairauksien ja erityisesti MS-taudin kanssa selviytymisen ulottuvuuksia ja aiempia tutkimustuloksia. Esittelen tässä luvussa sairauteen sopeutumisen teorioita, joista tärkeimpänä Alan Radleyn ja Ruth Greenin (1985; 1987) sairauteen sopeutumisen mallin. Käsittelen myös pitkäaikaissairauksien kannalta olennaisia hallinnan, merkityksenannon ja sosiaalisen tuen teemoja. Neljännen luvun sisällöksi muodostuu aineiston ja tutkielmassa käytetyn menetelmän esittely. Tutkimuksen aineisto on tekstiaineisto, jonka tutkittavat ovat tuottaneet tietoisina tutkimuskäytön mahdollisuudesta, mutta ilman tutkijan interventiota. Käsittelen tämän kaltaisen aineiston hyötyjä ja haasteita ja kuvailen tutkittavien taustamuuttujia. Tutkielmassa käytetään menetelmänä laadullista sisällönanalyysia ja aineistosta nousseet teemat tyypitellään kategorioiksi. Tutkimusote on teoriasidonnainen ja tarkastelen tässä luvussa myös sitä, millä tavalla teoria ja empiria kohtaavat analyysissa ja kuinka analyysi on toteutettu. Arvioin myös käytettyä menetelmää ja sen luotettavuuteen liittyviä tekijöitä. Tutkielman liitteet liittyvät tähän lukuun.\n10 6 Varsinainen analyysi ja empiirinen osuus on esitetty luvuissa 5 ja 6. Viidennessä luvussa tarkastelen aineistossa esiintyneitä tavallisimpia selviytymishaasteita MS-sairauden arjessa. Kuudennessa luvussa päästään tutkimuksen pääteemaan, MS-sairaiden selviytymiseen ja selviytymisstrategioihin. Käyn läpi aineistosta nousseet selviytymistyylit ja tarkastelen näistä lähemmin sopeutumista ja siihen liittyviä selviytymisstrategioita. Seitsemännessä luvussa vedän tutkimustulokset yhteen ja pohdin yleisemminkin pitkäaikaissairauksien tutkimista ja salutogeneettisen paradigman merkitystä. Teen myös arviota tutkimuksen ja tutkimustulosten merkityksestä sekä pohdin jatkotutkimusideoita.\n11 7 2 TUTKIELMA KESKEISET TEORIAT JA KÄSITTEET 2.1 Salutogeneettinen paradigma Sairauden tutkimisen näkökulma on varsin tavallisesti keskittynyt sairauteen ja sairautta aiheuttaviin tekijöihin. Patogeneettinen, terveyden ja sairauden dikotomisesti luokitteleva lääketieteellinen näkökulma sai noin kolmekymmentä vuotta sitten rinnalleen ja osittain myös kritiikikseen terveyssosiologi Aaron Antonovskyn (1985) kehittämän salutogeneettisen teorian. Hänen mielestään tulisi kysyä mitkä tekijät tuottavat hyvinvointia ja terveyttä sen sijasta, että kysytään mitkä tekijät tuottavat sairautta. Antonovskyn (1985, 36-37) mukaan dikotomisesta jaottelusta terveyteen ja sairauteen olisi päästävä kohti terveyden ja sairauden jatkumoa, jossa kukaan ei ole täysin terve tai täysin sairas. Näin ajateltuna lääketieteellisen diagnoosin saanut pitkäaikaissairaskaan ei ole kokonaan sairas. Myös suomalainen filosofi Ingmar Pörn (1993) näkee terveyden vuorovaikutustilana ja neuvoteltuna suhteena, jossa terveys on ihmisen toimintakyvyn, pyrkimyksien sekä sosiaalisen ja fyysisen ympäristön välinen tasapainotila. Tämän tasapainotilan heikentyessä jotakin sen osatekijää voidaan yrittää korjata paremman terveyden saavuttamiseksi. Pörn ei siis nojaudu sairauteen terveyden määrittelijänä, vaan hänen määritelmänsä on asetettavissa salutogeneesin voimavaralähtöiseen viitekehykseen. Antonovskyn kehittämä salutogeneettinen lähestymistapa ei ole ainoa sosiologinen paradigma, joka näkee kroonisessa sairaudessa myös myönteisiä voimavaroihin ja selviytymiseen liittyviä aspekteja. Myös sosiaalinen interaktionismi käsittelee selviytymistä ja sopeutumista pitkäaikaissairauden kontekstissa. (Kelly & Field 1998, 5-7.) Salutogeneesin teoria toimii tämän tutkielman puitteissa taustalla vaikuttavana paradigmana tarkastellessani MS-sairaiden selviytymisstrategioita voimavaralähtöisesti. Suomalaiset salutogeneesin tutkijat Monica Eriksson ja Bengt Lindström (2008) nostavat esille voimavarojen kohdistamisen pelkän terveyslähtöisyyden sijasta laajempaan hyvän ja mielekkään elämän saavuttamisen ja ylläpitämisen lähtökohtaan, jolloin huomiota olisi\n12 8 pitkäaikaissairaidenkin kohdalla kohdistettava näitä tavoitteita tukeviin voimavaroihin. On syytä keskittyä niiden prosessien ja voimavarojen tarkasteluun, jotka synnyttävät parempaa elämänlaatua ja mielekkään elämän (Eriksson 2007). Näin määriteltynä salutogeneesin teoria sopii erityisen hyvin etenevän pitkäaikaissairauden kontekstiin, sillä sairaiden voisi ajatella hahmottavan hyvän elämän ja mielekkään arjen tavoittelemisen varsinaista terveyden tavoittelua soveltuvammaksi itselleen. Edellä esiteltyjen määrittelyjen ja lähestymistapojen tarkoituksena ei ole mitätöidä sairautta ja kärsimystä, vaan tuottaa rinnalle myös toisenlaisia, ratkaisukeskeisiä ajattelumalleja. Terveyden määrittely jatkumona ei poista parantumattomasti sairaan lääketieteellisesti ja sosiaalisesti määrittynyttä sairautta ja sen seuraamuksia, mutta auttaa hahmottamaan niitä mekanismeja, joiden avulla arjesta voi tulla siedettävää, jopa hyvää. 2.2 Selviytyminen Selviytymistä on määritelty kirjavasti niin psykologisessa kuin sosiologisessakin kontekstissa. Tunnetuin selviytymisen yhteydessä käytettävistä käsitteistä on coping, jonka taustalla ovat alun perin psykologiset stressiteoriat niistä kognitiivisista ja käyttäytymiseen liittyvistä keinoista, joiden avulla yksilö pyrkii ratkaisemaan häntä uhkaavien ongelmatilanteiden vaatimukset silloin, kun ne ylittävät hänen voimavaransa (mm. Lazarus 1966; Pearlin & Schooler 1978; Folkman & Lazarus 1980; Lazarus & Folkman 1984). Psykologisessa tutkimusperinteessä copingilla viitataan siis stressin hallintaan. Copingin on määritelty myös viittaavan kaikkeen siihen, mitä sairas tekee elämän vastoinkäymisten vaikutuksien estämiseksi (Pearlin & Schooler 1978) ja vastatakseen vastoinkäymisten aiheuttamiin selviytymisvaatimuksiin (Ray ym. 1982). Selviytymisen keinot on jaoteltu joko ongelmakeskeisiksi, jolloin pyritään vaikuttamaan stressin lähteeseen tai tunnekeskeisiksi, jossa omien tunteiden säätely on keskeisessä roolissa. Ongelmakeskeiset keinot ovat tavallisimpia muuttuvissa tilanteissa, kun taas tunteiden säätelyn merkitys korostuu pysyvissä stressiä aiheuttavissa tilanteissa kuten pitkäaikaissairauksien kanssa elettäessä. Käytännössä ihmisillä on kuitenkin pitkällä aikavälillä käytössään sekä ongelma- että tunnekeskeisiä\n13 9 selviytymiskeinoja ja selviytymiskeinoja käytetään ennemminkin vaihtelevasti kuin yhteen keinoon tukeutuen. (Folkman & Lazarus 1980, ) Yhteiskuntatieteellisessä tutkimuksessa coping-käsitettä on käytetty vaihtelevasti ilman vakiintuneita määrittelyjä. Tavallisimmin coping yhdistetään elämänhallintaan. Sakari Suominen (1996, 81-83) toteaa selviytymisen tutkimuksen keskittyvän nimenomaan selviytymisstrategioihin ja niiden vaikutuksiin ihmisen hyvinvoinnissa ja terveydessä liittäen myös elämänhallintatutkimuksen perinteet hyödynnettäväksi selviytymisen tutkimisessa. Olavi Riihisen (1996, 17) mukaan coping on psykologian ja sosiaalipsykologian vastine yhteiskuntatieteissä käytetylle elämänhallinnan käsitteelle. Anthony Giddensin (1991, 46) määrittelemänä coping käsittää ne arkipäivän rutiinit, joilla epävarmuutta ja muutosten tuottamaa ahdistusta hallitaan. Näin ollen selviytyminen voidaan liittää vahvasti myös arkeen ja jokapäiväisiin toimiin. Nähdäkseni näin syntyy myös arjen ja selviytymisen käsitteiden kehä; arjesta täytyy selviytyä, mutta arki on myös selviytymisstrategia itsessään. Guy Bäckman (1987, 46) käyttää copingista suomenkielistä käsitettä vaikeiden tilanteiden hallintakyky ja toteaa tämän kyvyn helpottavan selviytymistä. Eriikka Oinonen (1999, 166) katsoo copingin ja selviytymisen käsitteiden viittaavan liiaksi psykologisiin prosesseihin ja tietystä uhkasta tai ongelmasta ylipääsemiseen ja esittää sosiologiseksi vastineeksi pärjäämisen käsitettä. Hänen määrittelemänään pärjäämisessä on kyse jokapäiväisen elämän rakentamisesta ja ylläpitämisestä ja toiminta- ja pärjäämisstrategioiden luomisesta arjessa. Pitkäaikaissairauksien tutkimuksen yhteydessä on käytetty paljon selviytymisen käsitettä, mutta suurin osa sen määrittelyistä todellakin lähestyy kohdettaan psykologisesta näkökulmasta. Sosiologisista lähtökohdista käsin voidaan kuitenkin käyttää myös sosiaalisen selviytymisen käsitettä. Uta Gerhardt (1979, ) erottelee psykologisen ja sosiaalisen selviytymisen (coping) toisistaan seuraavan jaottelun avulla, joka muistuttaa joiltain osin myös Oinosen (1999, 166) esittämää psykologisen ja sosiologisen käsitteen eroavaisuutta. Psykologisessa näkökulmassa on kysymys siitä, että vaikeisiin elämäntilanteisiin reagoidaan ja sopeudutaan yksilöllä jo hallussaan olevien voimavarojen avulla. Keskiössä on vaikea\n14 10 yksittäinen tilanne, josta päästään yli ja selviydytään jo olemassa olevien resurssien ja tulkintojen avulla. Sosiologisessa orientaatiossa eli sosiaalisessa selviytymisessä vaikea elämäntapahtuma, esimerkiksi sairastuminen, toimii sen sijaan käynnistävänä tekijänä sairastuneen maailman uudelleenrakentumisessa. Sairastuminen avaa mahdollisuuden projektinmuodostukselle, jossa aktiivisesti etsitään uusia tulkintoja vallitsevasta tilanteesta sekä rakennetaan sopeutumiskeinoja ja mahdollisuuksia vaikuttaa omaan muuttuneeseen todellisuuteen. Folkman ja Lazarus (1984, ) ovat myös vuosien varrella kehitelleet Lazaruksen alkuperäistä stressiteoriaa (Lazarus 1966) prosessimalliseksi. Psykologisessa prosessinäkökulmassa yksilön oletetaan tekevän jatkuvaa uudelleenarviointia kaikkien kohtaamiensa muutosten johdosta, jolloin uusia selviytymiskeinoja otetaan tarpeen mukaan käyttöön. Michael Bury (1991, ) määrittelee copingin passiiviseksi selviämiseksi sairauden kanssa, kun taas strategia ilmaisee käsitteenä paremmin ihmisen toimintaa hänen joutuessaan kohtaamaan pitkäaikaissairauden sosiaaliset vaikutukset elämässään. Helka Urponen (1989, 39) on omassa pitkäaikaissairaita käsittelevässä tutkimuksessaan määritellyt sosiaalisen selviytymisen sosiologiseksi käsitteeksi, joka sisältää sairauteen sopeutumisen keinot (adjustment) ja sen, miten yksilö näkee sairautensa ja sen merkityksen elämässään (Urponen 1989, 39). Niin Gerhardtin ja Urposen sosiaalisen selviytymisen määritelmät kuin Oinosen pärjäämisen käsitteen sisältö sopivat hyvin myös omaan tutkimukseeni. Selviytymisen (coping) ja sopeutumisen (adjustment, adaptation) käsitteitä käytetään usein myös rinnakkain. Selviytymisen ja sopeutumisen määrittelyt voidaan nähdä kehänä, jossa sopeutuminen johtaa selviytymiseen ja selviytyminen tähtää sopeutumiseen. (Eriksson & Lauri 2000). Käytän omassa tutkimuksessani selviytymisen käsitettä yläkäsitteenä ja sopeutumista sen alakäsitteenä ja yhtenä mahdollisena selviytymistyylinä. Eräs tärkeimmistä coping-tutkimukseen liitetyistä käsitteistä on koherenssintunne (eheyden tunne, sense of coherence, SOC). Käsitteen luoneen Aron Antonovskyn (1985) mukaan vahva koherenssintunne on tärkeässä roolissa stressaavista elämäntapahtumista selviytymisessä eli oman aseman säilyttämisessä tai parantamisessa terveys-sairausjatkumolla. Hän selittää koherenssintunteella sitä, miksi jotkut ihmiset pystyvät selviytymään elämässään hyvin\n15 11 äärimmäisistä stressitekijöistä ja elämää häiritsevistä jännitteistä huolimatta (Antonovsky 1987). Vahvaa koherenssintunnetta voi pitää yleistyneenä elämänasenteena, johon sisältyy ensinnäkin tunne siitä, että ympärillä tapahtuvat asiat ovat ymmärrettävissä, ennustettavissa ja selitettävissä. Toiseksi ihmisellä tulee olla riittävästi voimavaroja toimia kohtaamiensa haasteiden hallitsemiseksi. Kolmanneksi hänellä tulee olla kokemus oman toimintansa ja tapahtumien merkityksellisyydestä. (Antonovsky 1987, 19.) Koherenssintunne on yleistynyt, suhteellisen pysyväisluontoinen tapa hahmottaa ympäristön suhdetta omaan elämään (Antonovsky 1987, 26). Antonovsky (1985, ) on määritellyt myös yleisten vastustusvoimavarojen (generalized resistance resources, GRR) käsitteen viitaten niihin voimavaroihin, joiden avulla elämään kohdistuvien jännitteiden käsittely onnistuu vahvan koherenssintunteen välittämänä. Koherenssintunne koostuu sekä ulkoisista että sisäisistä tekijöistä. Yleistyneiden vastustusvoimavarojen ulkoisia tekijöitä ovat sosiaalinen vuorovaikutus, sosiaalisesta tuki, yhteisöllisyys ja viime kädessä myös kulttuuri ja yhteiskunta, jotka vaikuttavat selviytymisprosessiin. (Antonovsky 1985; 1987.) Timo Suutaman (1995, 17) mukaan juuri koherenssintunteen käsitteellä on ollut suurin vaikutus länsimaiseen selviytymisen (coping) tutkimukseen. Pekka Virtasen (2010, ) mukaan koherenssintunteen käsitettä on myös kritisoitu sosiologisesta ohuudesta ja läheisyydestä ennemminkin psykologisten määrittelyiden ja yksilökeskeisyyden kanssa. Antonovsky toivoi koherenssintunteen määritelmiä sovellettavan myös traditionaalisen sosiologian kontekstissa, mutta tätä ei yleisesti ottaen ole tapahtunut. Koherenssintunteen käsitettä käytetään yleisesti kvantitatiivisissa terveystutkimuksissa, mutta harvemmin kvalitatiivisen tutkimuksen puitteissa. Tässä tutkimuksessa käytän koherenssintunnetta lähinnä yhtenä selviytymisen jäsentelyä avustavana käsitteenä, joka ei kuitenkaan ole tutkimuksen keskiössä. En myöskään luokittele systemaattisesti aineistossa esiintyviä koherenssintunnetta ilmaisevia selviytymisen jäsentelyjä, mutta osoitan selviytymisstrategioiden ilmeisimmät yhteydet koherenssintunteen käsitteeseen. Koherenssintunteen käsitettä on käytetty rinnan elämänhallinnan käsitteen kanssa (mm. Bäckman 1992; Suominen 1993; Suominen 1996; Peltonen 1994; Pietilä 1994). J. P. Roos\n16 12 (1987, 65-66) on jakanut elämäkertatutkimuksensa perusteella elämänhallinnan sisäiseen ja ulkoiseen elämänhallintaan. Roos esittää ulkoisen elämänhallinnan määrittelynä sen, että ihminen pystyy hallitsemaan elämänkulkuaan niin, etteivät ulkoiset tekijät pysty horjuttamaan hallintaa. Sisäinen hallinta merkitsee sopeutumiskykyä, jonka avulla voidaan selviytyä vaikeistakin elämää kohdanneista tapahtumista. Lisäksi sisäistä hallintaa voi käyttää myös ulkoisen hallinnan parantamiseen. Pitkäaikaissairauden kontekstissa esimerkkinä voisi olla vaikkapa uudelleenkouluttautuminen silloin, kun sairaus estää olemassa olevan ammatin harjoittamisen. Järvikoski (1994, ) kuvaa elämänhallintaa kehänä, jossa koettu hallinta tuottaa elämään projekteja ja tavoitteita ja niiden kannalta relevanttia toimintaa. Tämä johtaa parempaan sosiaaliseen selviytymiseen, joka edelleen tuottaa resursseja ja kompetensseja, jotka mahdollistavat hyvän hallinnan kokemuksen. Järvikosken (1994, 98-99) mukaan hallinta on terveyden ja hyvinvoinnin oleellinen osatekijä. Elämän, elämäntilanteiden ja sairauden hallinta kuuluu postmodernin kulttuurin keskeisiin arvoihin. Ihmisen jokapäiväistä toimintaa määrää pyrkimys elämänhallintaan, jolloin elämänhallinta lähestyy käsitteenä myös arkea ja arkipäiväisyyttä. Elämänhallinnan käsite on Suomisen (1993, 31) mukaan yhdistelmä elämäntyytyväisyydestä ja koetusta koherenssintunteesta. Hyvään elämänhallintaan kuuluu muun muassa luottamus sisäisiä ja ulkoisia yleistyneitä vastustusvoimavaroja kohtaan. Suomisen (1996, 81) mukaan elämänhallintatutkimusta ja selviytymisen eli copingin tutkimusperinnettä on mahdotonta täysin erottaa toisistaan. Erotukseksi hän toteaa elämänhallintatutkimuksen tarkastelevan elämän kokonaisuuden malleja, kun taas selviytymistutkimus tutkii erilaisia selviytymisstrategioita. Tarkasteltaessa pitkäaikaissairaan selviytymisstrategioita voidaan kuitenkin kysyä missä määrin sairaus vaikuttaa koko elämän kokonaisuuteen. Voidaanko pitkäaikaissairauden läpäisemää arjesta selviytymistä tarkastella myös elämänhallintana? On totta, että elämänhallinta on eräänlainen sateenvarjokäsite, jota on käytetty monenlaisin tavoin selviytymisen käsitteen yhteydessä. Pitkäaikaissairaus voidaan mielestäni katsoa niin kokonaisvaltaiseksi elämää jäsentäväksi tekijäksi, että sen voidaan katsoa lähestyvän myös elämänhallinnan teemoja. Oman tulkintani mukaan selviytymisen (coping) voi ajatella osaksi elämänhallintaa, mutta ei synonyymiksi elämänhallinnalle. Olavi Riihinen (1996, 29) on tuonut esille yhden\n17 13 elämänhallinnan käsitteen perimmäisistä ongelmista: Sopeutumista pidetään elämänhallinnan keskeisenä määritelmänä, mutta sopeutuminen on kuitenkin käsitteellisesti lähempänä alistumista kuin hallintaa. Ratkaisuksi tähän olemassa olevaan ristiriitaan Antonovsky (1987, ) on esittänyt, että elämänhallinnan käsitteen ei pitäisi ajatella kuvaavan jatkuvaa hallinnan korostamista vaan eräänlaista asennoitumistapaa, jonka avulla on mahdollista selviytyä elämän tuottamista haasteista. Myös hyvän elämänhallintakyvyn omaava ihminen voi kohdata epäonnistumisia ja pettymyksiä elämässään. 2.3 Arki Arki on intuitiivisesti kaikille tuttu, itsestään selvä asia, mutta sen käsitteellistäminen yksiselitteisesti on vaikeaa. Eeva Jokinen (2005, 9-10) toteaa, etteivät arjen tutkijatkaan ole löytäneet yhtenäistä käsitystä arjesta. Arki on sekä läsnä että pakenee ja arkea on kaikkialla, mutta kaikki ei ole arkea. Minna Salmen (1991b, ) mukaan arkielämän ilmiömaailmassa todellisuus sekä näyttäytyy että samalla kätkeytyy. Salmi (1991a) on havainnut neljä erilaista tapaa määritellä arkea. Salmen (emt., ) mukaan arjen määrittelyssä korostuu usein se mikä on ei-arkea eli arkea lähestytään epätavanomaisen, esimerkiksi juhlan, vastakäsitteenä. Toiseksi arkielämä näyttäytyy uusintamisen alueena. Kolmantena määrittelytapana arki voidaan nähdä rutiinin maailmana, jolloin arki esiintyy kurjuutena ja arkiset rutiinit kahlitsevina. Neljäntenä Salmi esittää arjen välittömänä maailmana, joka on suoraan ulottuvillamme. Tämä on lähellä naistutkimuksen käyttämää näkökulmaa arkielämän tarkastelusta kokemusmaailmana. Salmen mukaan arkea olisi tarkasteltava ihmisen itse muovaaman elämän kokonaisuutena, jolloin keskiössä olisi aktiivinen toimiva yksilö. Arki on ennen kaikkea käytäntöjä, jotka muodostuvat päivittäisessä toiminnassa kuten sosiaalisessa vuorovaikutuksessa (Salmi 2004, 22-25). Jokinen (2005, 16) painottaa arjen toistuvuuksia, totunnaisia tapoja ja yksilöllisiä rytmejä. Hän on korostanut arjen ja arkisen viittä ulottuvuutta; toistoa, kodintuntua, tavan mukaisuutta, taipumusta vahvistaa totunnaisia sukupuolitapoja ja kykyä muuntaa ulkoisia pakkotahteja omilta tuntuviksi rytmeiksi.\n18 14 Norbert Eliaksen (1978, 26) määrittelemänä rutiineja, kotia ja yksityisyyttä voi pitää arjelle luonteenomaisena. Arki on myös juhlan negaatio ja ei-refleksiivisyyden ja spontaanisuuden alue. Myös Rita Felski (2000, ref. Jokinen 2005, 27-29) painottaa erityisen ja ainutkertaisuuden, toisin sanoen ei-arjen, puuttumista osana arjen määritelmää. Myös hänelle toisto, tavanmukaisuus ja kodintuntu - niin konkreettisesti kuin vertauskuvallisesti - ovat oleellisia arjen käsitteellistämisessä. Salmen tavoin myös Felski pitää arjen kokemuksellisuuden tutkimista tärkeänä. Marja-Liisa Honkasalo (2004, 57-58) käsittelee arjen toimijuutta rituaalisena toimijuutena, jolla ympäröivää maailmaa ei pyritä muuttamaan vaan ylläpitämään. Se on yhtä aikaa sekä konkreettista arjen tekemistä että merkityksenantoa, jonka rutiinit kiinnittävät maailmaan. Hyvän arjen negaatio on Honkasalon (2004, 54) toteamana arkea, jossa ei ole mieltä ja jossa merkityksenanto on menetetty. Hyvän arjen vastakohta on kärsimyksen valtaama arki. Arjen tutkimus käynnistyi toimintaan ja vuorovaikutukseen keskittyvänä mikrososiologisena kritiikkinä aiemmin suositulle rakennefunktionalistiselle makroperspektiiville, jossa sosiaaliluokan kaltaisten makrorakenteiden ajateltiin olevan merkittävimpiä ihmisen arkea määrittäviä tekijöitä. Erving Goffman kehitti jo 1950-luvulla dramaturgisen lähestymistapansa arkielämän roolien ja sosiaalisen vuorovaikutuksen tutkimukseen luvulla Herbert Blumer nimesi ja systematisoi symbolisen interaktionismin suuntauksen ja Harold Garfinkel kehitti filosofi Alfred Schützin hermeneuttisen näkökulman innoittamana etnometodologisen tutkimusotteen arkitiedon ja ihmisten arkisen sosiaalisen todellisuuden tutkimiseen. (Adler ym. 1987, ) Etnometodologia tutkii arkielämän menetelmiä, niin käytäntöjä kuin tiedollisiakin resursseja, joiden pohjalta ihmisten sosiaalisten tilanteiden ymmärrys ja toiminta rakentuvat (Suoninen 2001, 369). Kaikki edellä mainitut mikrotutkimuksen edustajat yrittävät selittää ihmisen arkeen piilotettuja sosiaalisia järjestyksiä, toimintaa, vuorovaikutusta ja sosiaalisia rakenteita (Adler ym. 1987, 230). Dorothy Smithin (1987) mukaan nimenomaan arki on vallan ja valtaasetelmien keskiössä, jolloin arjen tutkimus on yhteiskuntatutkimusta terävimmillään. Salmen (2004, 22-23) mukaan arkielämän tutkimus edustaa nimenomaan metodologista näkökulmaa,\n19 15 toisin sanoen tutkimuksen tekemisen tapaa tutkittavaan ilmiöön eikä sinänsä merkitse pelkästään arkielämää sisällöllisenä tutkimuskohteena. Salmen (2004, 13) mukaan sosiologinen arjen tutkimus on jakautunut arkielämän tuottamista ja uusintamista sosiaalisessa vuorovaikutuksessa korostavaan kuvailevaan etnometodologiaan ja arkielämää kritisoivaan marxilaiseen suuntaukseen. Peter Berger ja Thomas Luckmann (1994) painottavat arjessa elävän yksilön roolia sekä todellisuuden ja tiedon rakentamisessa että todellisuuden ja tiedon tuotoksena omassa elämässään. Henri Lefebvre (1971, 25-35) on jaotellut arjen tutkimuksen kurjuustutkimukseen ja voimavaratutkimukseen, jolloin arki on aikaan, paikkaan ja kotiin kiinnittymistä, joka voidaan nähdä joko naisiin ja työväenluokkaan kohdistuvana loputtomana kurjuutena tai vaihtoehtoisesti voimavarana, joka syntyy pysyvyydestä ja jatkuvuudesta. Historiallis-sosiologinen ja kulttuuriantropologinen tutkimus, jota esimerkiksi Edmund Dahlström ja Birte Bech Jørgensen edustavat, asettaa arkielämän historiallisiin ja sosiaalisiin konteksteihin. Arkielämä rakentuu näin ollen sosiaalisena ilmiönä ja vuorovaikutussuhteena yksilöllisten toimijoiden subjektiivisista merkityksistä, joita määrää yhteiskunnan rakenteiden objektiivinen rakenne. Arjen käytännöissä heijastuvat siis sekä yksityinen että julkinen, jolloin arjen tutkimuksen voidaan sanoa yhdistävän mikro- ja makrotasoista tutkimusta. (Salmi 2004, 13-14). Lefebvren (1971, 24) mukaan arki liittyy kiinteästi modernin yhteiskunnan syntyyn ja työn ja perhe-elämän eriytymiseen julkiseksi ja yksityiseksi. Itse sitoudun tutkielmassani voimavaratutkimukseen eli uskon arjen tuottavan pitkäaikaissairaalle useammin selviytymisen mahdollisuuksia kuin pelkkää kurjistumista. Giddensiä (1991, 46) ja Honkasaloa (2004, 57-58) mukaillen totean, että arki on jotain mistä täytyy selviytyä, mutta arjen jokapäiväisyys ja rutiininomaisuus tuottaa myös turvallisen kentän, johon on mahdollista kiinnittyä ja jonka voi ottaa haltuun siinä määrin kuin omat voimavarat antavat myöden. Arki mukautuu sekä mukauttaa. Selviytymisen strategiat ja elämänhallinta rakentuvat nimenomaan arjen ulottuvuuksien kautta.\n20 16 3 MS-TAUTI JA SOSIAALI E SELVIYTYMI E 3.1 Selviytymishaasteet Pitkäaikaissairaudella eli kroonisella sairaudella viitataan elimistössä esiintyvään huomiota vaativaan, pysyvään muutokseen, joka aiheuttaa vaatimuksia sekä potilaalle itselleen että ammatilliselle ohjaukselle, hoidolle ja tarkkailulle. Oleellista on myös sairaudesta aiheutuvien oireiden jokapäiväisyys ja vaikutukset arkielämästä ja vakiintuneesta elämäntavasta selviytymiseen. (Leino-Kilpi ym. 1999, 19.) Aila Järvikosken (1994, 15) mukaan kroonisten sairauksien sosiaalisiin tekijöihin ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota, vaan kaiken sosiaalisenkin haitan on oletettu johtuvan suoraan lääketieteellisistä löydöksistä. Lääketiede asiantuntijoineen ei kykene selittämään sairaan arkitodellisuutta eikä sairautta sosiaalisessa kontekstissaan (Radley 1994, 5; Urponen 1989, 144). Sosiaaliset tekijät ja biofyysisen sairauden aiheuttamat haitat ovat kuitenkin käytännössä vaikeasti toisistaan erotettavia eri tekijöiden kietoutuessa yhteen yksilön elämässä (Järvikoski 1994, 58; ks. myös esim. Lupton 2003, 173). Sosiaalitieteellisesti voidaan kuitenkin erotella tauti (disease), joka kuvaa lääkäreiden diagnosoimia biolääketieteellisiä muutoksia elimistössä ja sairaus (illness), jossa on enemmänkin kyse sairauden oireiden ja vajaakuntoisuuden kanssa elämisen kokemuksesta (mm. Kleinman 1988, 3). Antropologisessa tutkimusperinteessä on näiden ohelle tuotettu yläkäsite sairaus (sickness), jolla viitataan taudin (disease) ja sairauden (illness) muodostamaan kokonaisuuteen tai vaihtoehtoisesti siihen prosessiin, jossa edellä mainitut tauti ja sairaus rakentuvat sosiaalisesti (Pool & Geissler 2005, 52-53). Myös Sarah Nettleton (2006, 71-72) painottaa pitkäaikaissairauden aiheuttamilla biofyysisillä muutoksilla olevan merkittäviä sosiaalisia vaikutuksia. Krooninen sairaus muistuttaa meitä siitä, että mielen ja kehon normaali toiminta on keskeistä sosiaalisessa toiminnassa ja vuorovaikutuksessa. Sairaus asettuukin näin yksilön, ruumiin ja yhteiskunnan vuorovaikutussuhteeksi. Sairastuessa sosiaalista vuorovaikutusta alkaa leimata riippuvuus toisista ihmisistä tavanomaisista toimista suoriutumiseksi, mikä vaikuttaa väistämättä pitkäaikaissairaan identiteettiin ja itsekuvaan. Sairaus on yhtä aikaa sekä hyvin yksityinen että erittäin julkinen ilmiö. Pitkäaikaissairaus muuttaa ihmisen minäkuvan ja koko elämän, sillä\n21 17 terveys vaikuttaa kaikkiin elämän osa-alueisiin ja sairauden merkitykseksi nouseekin näin ollen itsen ja elämän uudelleenrakentaminen (Leino-Kilpi ym. 1999, 20). Yksi MS-taudille ominaisista ongelmista on sosiaalisen ympäristön suhtautuminen. Ihmisten voi olla vaikea ymmärtää MS-taudin vaikeasti ennustettavaa ja usein aaltoilevaa kulkua ja sitä, miksi MS-sairas esimerkiksi on joskus pyörätuolissa ja taas toisinaan kävelee. Myös monet näkymättömät oireet voivat aiheuttaa hämmennystä ja vähätteleviä reaktioita kanssaihmisissä, sillä MS-sairas voi näyttää hyvinvoivalta ja tuntea silti olonsa hyvin huonoksi vaikkapa fatiikin takia. (Robinson 1988, 58.) Ian Robinson (1988, 51) toteaa sosiaalisen ympäristön ja sen asettamien odotusten vaikuttavan MS-sairaan toimintamahdollisuuksien lisäksi myös hänen käsitykseensä itsestään. Myös Arthur Kleinmanin (1988, 98) mukaan yksilöä korostava kulttuuri, jonka kärjistämänä pitkäaikaissairaan alentuneen toimintakyvyn ja kulttuurin yksilöille asettamien menestymisodotusten välinen kuilu tuottaa osan sairauden kärsimyksestä. Vieraalta tuntuva, toimintarajoitteinen keho voi tällöin näyttäytyä MS-sairaalle jokapäiväisen arjen esteenä ja selviytymisen vihollisena vaarantaen hänen omanarvontuntonsa (Olsson ym. 2005; 2008). MS-taudin sosiaalisia ulottuvuuksia on lähestytty suhteellisen paljon myös lääketieteellisissä tutkimuksissa kvantitatiivisilla menetelmillä. Esimerkiksi Vercoulen ym. (1996) havaitsivat potilaiden kokevan hyvin usein uupumusta, ns. fatiikkia, jolla on merkittävä vaikutus päivittäisiin toimiin yhdessä kehollisten tuntemusten ja alhaisen hallinnantunteen ohella. Myös Nordvedt ym. (1999) tulivat tutkimuksissaan siihen tulokseen, että ruumiilliset vaivat ja heikentynyt jaksamistaso häiritsevät näiden potilaiden jokapäiväistä elämää. Olsson ym. (2005) ovat todenneet, että MS-sairaiden kokema fatiikki tuottaa sosiaalista ulkopuolisuutta ja epänormaaliuden ja kyvyttömyyden tunnetta ja voidaan siksi tulkita kärsimyksen yhdeksi muodoksi. Näiden ohella epävarmuus kuuluu MS-taudin kanssa elämisen merkittävimpiin selviytymishaasteisiin. Pahenemisvaiheet tulevat usein yllättäen ja ovat hyvin vaikeasti ennustettavia, mikä aiheuttaa pelkoa ja menetyksentunteita. (mm. Miller 1997.) Krooniseen sairauteen liittyy monia ulottuvuuksia, mm. riski sosiaaliseen eristäytymiseen ja elämän rajoittumiseen (mm. Radley 1994, ). Paula Hirstiö-Snellman (2006, 76) on tutkinut ikääntyviä neurologisesti sairaita ja heidän läheisiään arjen hallinnan ja hyvinvoinnin\n22 18 näkökulmasta. Hänen mukaansa MS-tautia ja harvinaisia neurologisia sairauksia sairastavien lisäavun tarve on kuusinkertainen muihin ikääntyviin nähden. Yllättäen suurin lisäavun tarve on ei-vaikeavammaisilla potilailla, sillä heillä ei ollut kytköksiä sosiaali- ja terveysjärjestelmiin. Suurimpia ongelmia heidän arjessaan tuottivat kodin ylläpitoon liittyvät tehtävät ja osalla perustoiminnotkin. Ongelmallisinta arki on kaupungissa asuvilla, yksinelävillä ei-vaikeavammaisilla potilailla, joita vaivasi käytännön ongelmien lisäksi yksinäisyys. Ilka Kankaan (2003, 81-87) mukaan pitkäaikaissairaudet vaativat jokapäiväistä huomiointia, omaa aktiivisuutta ja toimenpiteitä ihmisen elämässä. Pitkäaikaissairas on paljolti vastuussa omasta hyvinvoinnistaan, jota hänen omat toimensa joko tuottavat tai vähentävät. Arki on siis raskasta myös sen takia, että pitkäaikaissairaus ja vastuu itsensä hoitamisesta ovat aina läsnä. Oireilukaan ei ole välttämättä aina jatkuvaa, mutta tietoisuus oireiden ilmaantumisen mahdollisuudesta on kuitenkin aina olemassa (Radley 1994, 137). Huomionarvoinen on myös Deborah Luptonin (2003, 98) havainto siitä, että kroonisesti sairaan on usein pakko hallita sairauttaan ja omaksua roolinsa ja sairauden aiheuttamat toimintarajoitteet siinä määrin, että niistä tulee normaali olotila. Sosiaalisesti poikkeavasta tulee sairaalle itselleen normaali tapa olla ja elää. Eeva Jokisen (2005, 12) mukaan arkeen kuuluu tietty toimintalogiikka, jossa vieras kesytetään kotoisaksi. Näin myös yhteiskunnan kannalta poikkeavasta roolista tulee normaali ja kotoisa pitkäaikaissairaan omassa eletyssä arjessa. Corbin ja Strauss (1987, ) lähestyvät samankaltaista asetelmaa pitkäaikaissairaiden elämäkertojen tutkimuksessaan. Sairaudesta tulee elimellinen osa olemista ja elämäkerrallista narratiivia, jolloin on mahdollista myös saavuttaa tasapaino sen kanssa elämisessä. 3.2 Sopeutuminen Ann-Christine Gullacksen (1998) on luonut kolmivaiheisen teoreettisen mallin pitkäaikaissairauteen sopeutumisen prosessista. Sopeutumisprosessin alussa yksilön kaikki voimavarat kohdistuvat arjesta ja jokapäiväisistä toimista selviytymiseen ja tunteiden käsittelyyn entisten strategioiden osoittautuessa toimimattomiksi. Viimein pitkäaikaissairas tulee siihen pisteeseen, että muutosprosessi voi alkaa ja uusien jokapäiväisten tapojen ja\n23 19 selviytymisstrategioiden etsiminen käynnistyy. Pitkäaikaissairaan täytyy tunnustaa, että elämä ei voi enää jatkua entisenlaisena. Menetysten sisäistäminen tuottaa myös surua, mutta prosessin edetessä ja kolmanteen vaiheeseen siirryttäessä voimavaroja kohdistetaan myös tulevaisuuteen. Tässä vaiheessa pysyvän sairauden merkitys omassa elämässä hyväksytään. Sairaudesta tulee elämänmittainen kumppani, jonka kanssa tehdään sovinto. Pitkäaikaissairas keskittyy viimein elämänsä vakauttamiseen, asioiden priorisoimiseen, tavoitteiden asettamiseen sekä uuden minäkuvan rakentamiseen. Krooniseen sairauteen sopeutumisen prosessi voi kestää useita vuosia ja siihen vaadittava aika vaihtelee yksilöllisesti. Kysymys on kokonaisuudentunteen uudelleenrakentamisesta ja itsetuntemuksen hankkimisesta. Sopeutumisen prosessi ei tule kokonaan valmiiksi koskaan, vaan vaatii myös jatkuvaa ylläpitotyötä. Judith Monks ja Ronald Frankenberg (1995) analysoivat MS-sairaiden narratiiveja elämästään ja MS-taudin sairastamisen vaiheista. Heidän havaitsemansa vaiheet muistuttavat Gullacksenin luonnostelemaa kolmivaiheista prosessia. Alun kriisin jälkeen MS-taudin kanssa eläminen näyttäytyi prosessina, jossa omille projekteille omistettu aika itseä varten (selftime) vuorotteli fyysiselle keholle ja sairaudelle omistetun ajan kanssa usein niin, että MStaudin saattoi unohtaa vain lyhyeksi ajaksi kerrallaan (emt., ). Tasapainottelun myötä keho ja itse tulivat lopulta lähemmäs toisiaan ja itselle omistettua aikaa pystyi viettämään enemmän jo yleistyneemmässä sairauden kontekstissa. Tutkimuksen kaikki MS-sairaat kertoivat tarinoissaan lopulta hyväksyneensä sairautensa, sopeutuneensa tai oppineensa selviytymään. Alan Radley ja Ruth Green (1985; 1987; ks. myös Radley 1994, 153) ovat luoneet teoreettisen kehikon krooniseen sairauteen sopeutumisesta. Tätä jaottelua ovat käyttäneet mm. Helka Urponen (1989, 40-42) tutkiessaan varhain sairastuneiden ja vammaisten nuorten sosiaalista selviytymistä sekä Anne Siponen (1999) astmaatikkojen selviytymistä ja sairauskäyttäytymistä koskevassa tutkimuksessaan. Seuraavassa typologiassa esitetään pystyrivillä suhtautuminen omaan sairauteen ja vaakarivillä sosiaalisen osallistumisen aste.\n24 20 KUVIO 1. Krooniseen sairauteen sopeutumisen mallit (Radley & Green 1985, 462; 1987, 182) Sairauden ja itsen integraatio Sosiaalisen osallistumisen säilyminen SOPEUTUMINEN (Accommodation) SEKUNDAARINEN HYÖTYMINEN (Secondary gain) Sosiaalisen osallistumisen väheneminen AKTIIVINEN KIELTÄMINEN (Active-denial) ALISTUMINEN (Resignation) Sairauden ja itsen segregaatio Radleyn ja Greenin typologia esittää neljää erilaista modaliteettia kuvaten sopeutumistyylejä (krooniseen) sairauteen. Typologian voi katsoa myös kuvaavan sopeutumistyylien sijasta erilaisia selviytymisstrategioita sairauden kanssa selviytymiseen (Siponen 1999, 50) tai olevan sosiaalisen selviytymisen käsitettä valottava malli (Urponen 1989, 43). Vaaka-akselilla on esitettynä sosiaalisen osallistumisen aste, joka erottelee modaliteetit sosiaalisista rooleista luopumiseen ja sairauden kanssa selviytymiseen ylläpidetyn sosiaalisen aktiivisuuden kautta. Pystyakseli ilmaisee yksilön ja hänen sairautensa välisen suhteen muotoa. Sairauden ja itsen integraatiossa sairaus ja yksilö tarjoavat kehyksen toisillensa sairauden ollessa osa itseä, kun taas sairauden ja itsen segregaatio viittaa sairauden ja yksilön väliseen kamppailuun, jossa yksilö joko dominoi sairautta tai tulee sairauden dominoimaksi. (Radley & Green 1987, )\n25 21 Typologian modaliteetit ilmentävät myös suhdetta sairaan rooliin (sick role). Talcott Parsons (1951, ) määritteli tunnetussa teoriassaan sairauden yhteiskunnalliseksi suhteeksi ja sairaan roolin yhteiskunnan sairaalle antamaksi myönnytysten ja velvollisuuksien muodostamaksi toimintarooliksi. Sairas ei ole vastuussa sairastumisestaan ja on vapautettu osasta terveille asetettuja velvoitteita, mutta on velvollinen etsimään sairauteensa hoitoa asiantuntijoilta ja paranemaan. Sairaan rooli käsitetään yleensä myös väliaikaiseksi, jolloin paranemisen jälkeen siirrytään takaisin ns. normaaliin rooliin. Sairaus voidaan nähdä sosiaalisena poikkeamana, joka edellyttää roolimuutoksen omaksumista yhteisön hyväksymisen edellytyksenä (mm. Cockerham 2001, 157). Paranemisen velvoitteen ja väliaikaisuuden osalta Parsonsin teorian on kritisoitu sopivan huonosti pitkäaikaissairauksiin (mm. Gallagher 1976; 146; Urponen 1989, 21). Parsonsin teorian on kritisoitu myös korostavan pitkäaikaissairaan passiivista osuutta ja lääkärikeskeisyyttä sen sijaan, että myös muita hoidon ammattilaisia, sairaan läheisiä ja sairaan omaa aktiivisuutta painotettaisiin (Gallagher 1976, ). Helka Urponen (1989, 21) on ehdottanut sairaan roolin korvaamista käsitteellä vammaisen rooli puhuttaessa pitkäaikaissairauksista ja vammautuneista. En kuitenkaan aio käyttää tätä käsitettä, sillä vammaisen rooli ei sovellu kaikkien tutkittavieni tilanteisiin yksiselitteisesti enkä näe vammaisen ja sairaan rooliodotuksissa merkittävää eroa silloin kun sairaan roolin käsitettä käytetään hyväksyen se pitkäaikaissairauteenkin kuuluvaksi. Myös MS-taudissa tavanomainen aaltoileva kulku mutkistaa vammaisuuden käsitettä, sillä sairauden aiheuttaman haitan vakavuus voi vaihdella hyvinkin paljon sairastamisen eri vaiheissa. Järvikoski (1994, 34-37, vrt. myös Purola 1971) kirjoittaa kuntoutustutkimuksen yhteydessä vajaakuntoisuuden (handicap) käsitteestä, joka viittaa rajoituksiin sosiaalisen ympäristön asettamisessa toiminnoissa ja rooliodotuksissa. Tällöin kyse on nimenomaan sairauden aiheuttamasta sosiaalisesta haitasta, toisin sanoen ristiriidasta yksilön suorituksen ja viiteryhmän odotusten välillä niin, ettei yksilö pysty täysin suoriutumaan toiminnoistaan ikänsä, sukupuolensa ja sosiaalisen ja kulttuurisen taustansa mukaisesti. Parsons (1978, 28) itse ilmaisi käsitteensä soveltuvan myös joidenkin pitkäaikaissairauksien yhteydessä käytettäväksi. Hänen mukaansa pitkäaikaissairauksien kohdalla paranemisen velvoitteen korvaa sairastuneelle asetettu velvoite huolehtia toimintakyvystään mahdollisimman hyvin. Myös Uta Gerhardt (1989, 119) on tulkinnut sairaan roolin ehdot


V a l m i i x i: Uutuus: Anne Pöyhönen: Sään merkit ympäristössä\nMiten ennustetaan säätä luonnon merkeistä? Millaista säätä on luvassa, kun rantametsä humisee, koski kohisee, ilma väreilee, kaiku kuuluu hyvin, hiillos hehkuu, noki palaa, viikatteen terä ruostuu, järven jäät paukkuvat, sadevesi kuplii lammikoissa, savu laskee maahan, puhelinlangat laulaa, kallio kaikuu, sumu laskee, vatsaa närästää, väsyttää, varvasta kutittaa, jäseniä särkee, kahvi höyryää tai suola kovettuu?\nEnnen oli tapana huomata muutokset jokapäiväisissä asioissa, ja tietää niistä onko sade tulossa, pakkanen kiristymässä, suojasää alkamassa vai tuleeko poutaa. Miten säätä kuvaavat sanat muuttuivat, kun keksittiin mittarit ilmanpaineelle, lämpötilalle ja kosteudelle? Millainen on kova ilma ja pehmeä ilma? Mistä on saanut alkunsa sana "tulipalopakkanen"?\nMiten tehdään seinälle kiinnitettävä säätikku, joka liikkuu ylös/alas sen mukaan mihin suuntaan sää on muuttumassa (kansikuvassa). Näistä kertoo uutuuskirja Sään merkit ympäristössä - vanhan kansan sään tarkkailu ja ennustusneuvot luonnon merkeistä ja kehon tuntemuksista.\nKirjan sääneuvot ovat eri puolilta Suomea, eri murteilla kerrottuna, vuosikymmenten ja jopa vuosisadan takaa. Kirjan lopussa on tilaa kirjoittaa, mikä on oma suosikki-ilma ja miten omalla kylällä on ennustettu säätä.\nPöyhönen, Anne (2019). Sään merkit ympäristössä. Vantaa: Yläkuu-kustannus. 145 s. ISBN 978-952-99624-6-4 (sid., pehmeäkantinen, koko 140x210 mm). Pm-luokka 3.\nTunnisteet: Anne Pöyhönen, kirja, kuu, luonto, maanviljely, metsä, puutarha, sää, terveys


Thai Hieronta Savonlinna Ilmainen Suomi Seksi - Sex webcams\nSeksitreffit isorintainen nainen seinäjoki. Haapajärvi nainen etsii seksiä. Löytyykö tampereelta parille seksiseuraa. Read more, seksi Jyväskylä, seksitreffit seksi Jyväskylä all seksi Jyväskylä you need. Sandra miss monsoon seksitreffit. Seksi seuraa snapchatin kautta.\nMies hakee seksiseuraa helsinki heti. Read more, seksiseuraa varsinaissuomi, seksideittejä. Kotisataman deitti trackid sp 006. Seksi seuraa nainen hakee miestä kuusamo. Smies etsii miestä tampere seksitreffit. Tuhmaa kik seuraa pojalle.\nThai hieronta savonlinna ilmainen suomi seksi Milf webcam paras thai hieronta\nMarried milf massage sankt petersburg escort Miten tinderistä löytä seksiseuraa. Seksi treffit trackid sp-006. Ukkomies hakee seksiseuraa muualta. Kiuruvesi seksi kemi seksi seuraa treffit. Aletaanko olee deitti net.\nKielletty fetissi suojaamaton Tornio nainen etsii seksiä. Seksi seura netti kokemuksia. Seksitreffit pohjois savo hierontaa ei seksiä. Orimattila nainen etsii seksiä.\nthai hieronta savonlinna ilmainen suomi seksi Kuinka pian eron jälkeen voi alkaa deittailla. Miten saada jodelista seksiseuraa. Kokemuksia etsi ja deittaa. Ilmaiset seksi treffi sivut.\nThai hieronta savonlinna ilmainen suomi seksi 284


Just Jack : Glory Days – Stara\nJust Jack : Glory Days\nSinglet 29.6.2007, 22:00 · Stara.fi\nElectro-hiphop-artisti Just Jack loisti taannoin mainiolla Starz In Their Eyes -hitillään, joka siivitti miehen Overtones -albumin brittilistan kärkikahinoihin. Levyn tuorein singlelohkaisu on nimeltään Glory Days.\nKappale on vokaalipuolella monotonista ja jopa laiskaa chillailua, ja soundipuolella mennään myös samoilla taajuuksilla. Biisistä puuttuu sellainen viimeinen koukku, joka sai Starz In Their Eyes -kappaleen soimaan yhä uudelleen ja uudelleen. Tuoreessa kappaleessa ei ole mitään sellaista uutta ja raikasta kuin edeltäjässään, ja lopputulos onkin lähinnä tylsä.\nVälimallin singlelohkaisuna tämä toimii ehkä joten kuten kesän alla, mutta hittiä Glory Days -kappaleesta on turha odottaa. Taustamusiikkinakin kappale toimii vain välttävästi. Toivottavasti albumilta saadaan lohkaistua vielä ainakin yksi oikea hitti. Tulossa lienee joka tapauksessa Starzin tyylinen follow-up, oli sellainen mukana albumilla tai ei.


Ravitsemusasiantuntija Patrik Borg: ”Syö kuin lapsi, niin laihdut” | Me Naiset\nKuuntele nälkääsi, syö mitä haluat ja nautiskele ilman tunnontuskia – tässä avaimia painonhallintaan.\nRavitsemustieteilijä Patrik Borg vakuuttaa kirjassaan Tunne nälkä!, että syömällä omien tuntemusten mukaan saavuttaa parhaiten tuloksia.\nKyse ei ole uudesta ruokavaliosta vaan paluusta normaaliin ruokasuhteeseen, joka on vielä lapselle luontaista.\nOlennaista on koko elämisen tapa. Riittävä unen määrä, liikunta ja stressinhallinta ovat vahvasti sidoksissa siihen, että pystyy syömään kohtuullisesti nälkäänsä ja kylläisyyttään kuunnellen.\nMuutos vie aikaa ja aluksi paino saattaa heilahdella suuntaan tai toiseen. On muistettava, että myös huonot päivät ja jopa viikot kuuluvat muutosprosessiin.\nNäin opit syömään luonnollisesti\nKohenna näläntunteeseen vaikuttavia elintapojasi eli lisää unta ja liikuntaa, vähemmän stressiä.\nSyö terveellisesti oikealla ateriarytmillä nälkää ja kylläisyyttä kunnioittaen.\nOpettele syömään kaikenlaista ruokaa sallivasti ja ilman jännitteitä.\nPäätä itse mitä syöt, niin vahvistat syömisminääsi ja vapaudut ulkoisista paineista.\nOivalluksia muutosten tueksi\nSyö juuri sen verran kuin sillä hetkellä tunnut tarvitsevasi.\nSyö järkevästi ainakin 20 päivää kuukaudessa.\nAteriarytmi on oikea, jos tunnet kovaa nälkää vain harvoin.\nSyö riittävästi, vähintään 1800 kaloria päivässä.\nVähennä vaa’an käyttöä.\n15.1.2016 klo 17:00\nVähän kaloreita, paljon makua – tätä herkkua saa rouskutella keventäjäkin


Julkaistu: 8.8.2007 16:52 , Päivitetty: 8.8.2007 16:56\nVapon ensimmäisen kuuden kuukauden tulos ennen veroja nousi 46,4 miljoonaan euroon vuodentakaisesta 29,3 miljoonasta.\nLiikevaihto kasvoi reilut kahdeksan prosenttia 346,5 miljoonaan euroon. Liikevoitto koheni 47,6 miljoonaan euroon.\nVapon Paikallisten polttoaineiden-yksikön liikevaihto kohosi tammi–kesäkuussa 117,6 miljoonaan euroon vertailukauden 111,6 miljoonasta ja liiketulos 30,7 miljoonaan euroon vuodentakaisesta 20,2 miljoonasta.\n– Kannattavuutta paransi erityisesti turpeen hyvästä laadusta johtuvat kustannussäästöt. Turpeen kysyntä kasvoi Suomessa ja Ruotsissa. Puun energiakäyttö laski, katsauksessa kerrotaan.\nSahatavaraa jalostavan Vapo Timberin liikevaihto kasvoi alkuvuonna 3,5 miljoonaa 95,1 miljoonaan euroon ja liiketulos nousi 16 miljoonaan euroon viime vuoden vastaavan jakson 6,3 miljoonasta.\n– Myyntihintojen nousu on tähän asti kompensoinut raaka-aineen nopean kallistumisen. Raaka-aineen niukkuus on rajoittanut tuotantoa.\nVapon mukaan Pelletti-yksikön liikevaihtoa verotti lämmin talvi, joka laski kysyntää sekä Pohjolan kuluttajamarkkinoilla että Keski-Euroopan voimalaitosmarkkinoilla.\nKonserniin kuuluvan Kekkilän liikevaihto nousi tammi–kesäkuussa 42,2 miljoonaan euroon vuodentakaisesta 38,8 miljoonasta. Vapon mukaan Kekkilää vauhditti kuluttajatuotteiden, multien, katteiden ja lannoitteiden hyvä kehitys sekä Suomessa että Ruotsissa.\nVapo arvioi konsernin kannattavuuden myönteisen kehityksen jatkuvan edelleen tänä vuonna. Suomen valtio omistaa Vaposta 50,1 ja Metsäliitto 49,9 prosenttia.


Virtuaalitalli Heijastuksen päiväkirja: Perla-neidon kesäloma\nOman kasvattini Perlan kesä sujui oikein mukavasti. Toki kärpäset ja paarmat saivat tamman ajoittain kiukuttelemaan, mutta muuten se näytti nauttivan rennosta elostaan laitumella yhdessä Salmenkylän Ainottaren ja Cornflower's Smigrenden kanssa täysin siemauksin.\nMutta ei nuorta tammaa tietenkään koko kesäksi raaskinut laitumelle jättää, vaan välillä piti vähän opetellakin jotain. Iltaisin rapsuteltiin, tamman suureksi iloksi, pahimmat kurat irti niin karvoista kuin kavioistakin, ja joskus Perla ei olisi millään halunnut hoivaajan lähteä luotaan pois, vaan koko yöksi olisi pitänyt jäädä rapsuttelemaan. Onneksi pieni vihaisella äänensävyllä sävytetty uhkaus sai nuoren neidon painelemaan toisten tammojen seuraan.\nViikottain Perla pääsi myös kävelylle, joko ihan vain riimun tai jopa suitsien kanssa. Ensialkuun suitsissa ei pidetty kuolaimia ollenkaan, mutta kun tammaa ei tuntunut remmien lisääntynyt määrä päässä haittaavan niin suuhun lykättiin paksut nivelkuolaimet, jotka hetken tuumailun jälkeen eivät tuntuneet lainkaan pahalta. Kävelylenkkejä suoritettiin niin kentällä, maneesissa kuin maastossakin, ja tammasta huomasi että kehän kiertäminen oli varsin kyllästyttävää puuhaa, kun taas maastossa ei tarvinnut yrittää keksiä mitään metkuja ja ylimääräistä tekemistä kun ympäristön tarkkailu oli jo tarpeeksi jännää.\nMyös irtohypytystä tamman kanssa kokeiltiin aina silloin tällöin, eikä sille menolle voinut olla hymyilemättä oikein leveästi. Hypyt lähtivät vähän mistä sattui ja aina eivät jalat ihan pysyneet kropan alla vaan vinksottivat sinne tänne, laskeutumiset olivat useimmiten ikävännäköisiä tömähdyksiä ja puomit sinkoilivat säännöllisin väliajoin, mutta ainakin tammalla oli hauskaa ja vauhtia riitti!\nKesän aikana Perla oppi siis jotain uutta ja alkoi tuoda luonnettaan entistäkin paremmin esille, nyt syksyllä olisi tarkoitus jatkaa kengityksen ja ohjasajo-opettelun merkeissä!\nLähettänyt * Maija klo 18.35\nTunnisteet: elosta yleisesti, Perla


Elämää ei koskaan hukata Astrologia- horoskooppi-signs.com - Valitse Merkki\nElämiä ei koskaan hukata\nJupiter on edelleen sisään Jousimies , kirkas ja kiiltävä, mutta mitkä ovat sen oppitunnit täällä ja mihin matka johtaa, kun se saavuttaa Kauris hieman yli kuussa, merkki sen kaatumisesta? Aurinkokuntamme suurin hyöty on paljon syvempi kuin sitä usein edustetaan, eikä se ole vain hyvä planeetta, joka tuo onnea ja optimismia. Voi ei. Se on uskomusten joukko, joka muokkaa hitaasti todellisuuttamme, kykymme nähdä, että meitä rakastetaan ja vaalia paljon korkeammassa mittakaavassa kuin luulemme. Sen kaatuminen on oikeastaan utuisen ja harhakuvallisen ajattelun, suojassa olevan mielen ja tarpeettomien hyvien aikomusten tukahduttaminen, jotka palvelevat vain näytettyä kuvaa sen sijaan, että palvelisivat sydämemme.\nKun Jupiter löytyy Kaksoset , Neitsyt ja Kauris, tai planeetan johtamana sinne löydettyä merkkiä hallitsevassa asemassa, voimme nähdä sen taustan ja kiihkeät tarinat, joihin uskomme, kapenevat näkemyksiämme elämän rikkaudesta. Vaikka erittäin huonoissa olosuhteissa sitä pidetään usein onnena onnettomuuksien, valon pimeässä ja onnen keskuudessa, kun olemme reikässä, se voi olla erittäin vaikeaa selviytyä. Koko vakaumuksemme piiloutuu sen sisälle, eikä ole ihme, että se hallitsee sekä Jousimiehiä että kalastaa , joka näyttää meille maailman ja tunnemeren, joka pitää meidät sidoksissa menneisyyteen tai keskittyy liian kaukaisiin tulevaisuuksiin, joihin ei voida päästä, jos emme usko. Illuusion mestari, asiat, jotka sanomme itsellemme suojata sydämemme kipulta, on metaboloitava, ja hyvin usein se etäyttää meidät asiasta, jota sydämemme kaipaa käsitellä. Se antaa meille hopeanvärisen vuorauksen ja kaikki on hyvää johonkin asenteeseen, mutta samalla työntää meidät trauman ytimen yli ja mahdollisesti tehdä ongelmistamme ajan myötä suurempia, samalla kun se laajentaa kaikkea muuta.\nSyy siihen, miksi Jupiter ei pidä Kaurisista ja Neitsyistä, johtuu siitä, että he ovat ongelmanratkaisijoita, jotka tuovat asioita maan päälle, jotta heitä voidaan käsitellä. Kaksosten käytännöllinen ja inhimillinen lähestymistapa eivät myöskään auta, varsinkin jos järkeistämme liikaa käsillä olevaa ongelmaa. Se haluaa lentää kotkan tavoin, asettamalla kokonaiskuvan kaikkien muiden yläpuolelle ja etääntymällä siitä, mitä meille on annettu ratkaista. Mitään yhtälöä ei voida ratkaista ilman sitä, mutta jos se vie meidät pois, myöskään yhtälöä ei voida ratkaista sen kanssa. Olemme kaikki olleet tilanteessa, joka vaatii suurta tietä, ja mielemme kelluu trauman ja käsillä olevan taakan yli. Juuri tätä Jupiter Capricornissa muistuttaa meitä pakottaen totuuden juoksemisesta ja kasvokkain ajamisen meistä mihin tahansa muuhun suuntaan. Kun ajoitus on oikea, maapallolla ei ole voimaa, joka auttaisi meitä ohitsemaan kohtalomme ja varjomme, joita kantamme sisällä kipuna vapautumaan polkumme vapauteen. Meidän on katsottava ruumiimme ja sydämemme vuoksi, ja vaikka uskonnolliset näkemykset ja myönteiset vahvistukset saattavat auttaa, meidän on enimmäkseen nähtävä sydämestämme, kun Jupiter korottaa Syöpä ja tämä on tärkein opetus, jonka se opettaa meille matkoillaan.\nKaikkien suurin illuusio\nKoska Kauris on hyödyllisten liikkeiden merkki ja paikka, jossa tietämyksemme on realisoitumassa ja tuonut käytännölliseen, maalliseen tasoon, vaikutus, jonka voimme tuntea, jos meille on opetettu väärin, on turhuus. Kaikki palvelee tarkoitusta, mutta MITÄ tarkoitusta? Kuinka voimme vain uskoa, jos emme näe, kosketa ja tunne? Onko olemassa ulospääsyä masentavista ajatuksista, jotka pitävät meitä pyörimässä ympyröissä vuosikymmenien ajan? Masennuksen ja hyödyttömyyden tila on juuri se, missä terve Jupiter ilmestyy niille, jotka ovat saavuttaneet pohjan osoittamaan, että on olemassa ulospääsyä. Sen tarjoama valo voi olla himmeä, varsinkin jos tunteitamme on haudattu pitkään, mutta kuva alkaa kirkastua, kun siirrymme alas kovimmista tunteista, joista on päästävä irti. Sen suurin illuusio on juuri siellä - epäuskoisena. Mikään uskontojärjestelmä ei auta sielua, joka on menettänyt uskon ilman tunteita ja inhimillistä yhteyttä. Yksi saattaa löytää suojaa pappista, toinen profeetasta ja joku astrologin tai uuden opettajan kanssa. Joka tapauksessa on tietoa Itsestä, joka kaipaa päästä ulos, ja seisomme taistelussa uskomusten kanssa, jotka ovat vanhentuneita, jumissa ja sidoksissa esi-isiin, jotka eivät koskaan saavuttaneet määränpäähänsä. Kun muistamme, että tämä ei määrittele meitä, emme ole esi-isämme ja että meitä ei millään tavalla määrittele kenenkään muu kohtalo ja rajoitukset, voimme alkaa kasvaa luottavaisina yksilöinä, jotka uskovat tavoitteisiin, suunnitelmiin ja kohteisiin mielemme on keksitty samalla kun olemme sopusoinnussa kykyjemme kanssa.\nSyvin aukko, jonka se voi osoittaa, on se, jossa kaikki on turhaa, ja elämämme näyttää hukkaan. Tämä hukkaan tullut tunne elää jonkun toisen kengissä yrittäen täyttää odotukset, jotka eivät ole meidän ydin. Valittu looginen polku sytyttää tulisielumme ja valitsemamme ikään kuin voisimme ryhtyä vain syyllisyysmatkaspiraaliin, joka ei koskaan näytä loppuvan. Mutta emme ole jumalia ja keitä me olemme, jotta voimme arvioida maailmankaikkeuden tarkoitusta tai jopa yrittää tulkita sitä? Ainoa asia, jonka voimme tehdä, on uskoa, kun näemme, että planeetat TÄYTTÄVÄT tapahtumien kanssa, ihmiset TEKEMÄT ihmisiin, saamme pysäköintilipun Elohopea taaksepäin. Tunteemme ovat yhteydessä fysiologiaan samalla tavalla kuin aurinkokunta on yhteydessä maahan, eikä elämässämme todellakaan ole sattumia. Tässä mielessä ei ole sattumaa, että voimme tuntea itsemme hyödyttömiksi tai hukkaan, ja tunteen itsensä on tuotava jonkinlainen luonnollinen järjestys sisäiseen maailmaamme ajan myötä, jos vain annamme sen rentoutua ja näyttää meille, mitä meidän on nähtävä. Jotta mielemme voisi tehdä niin, meidän on ensin ymmärrettävä, että olemme vain ihmisiä, tarvitsemme lepoa ja aikaa. Jos Jupiterin on tarkoitus parantaa meidät Kauris, mikä voi parantaa meitä paremmin kuin antaa itsellemme jotain niin yksinkertaista kuin aika?\nElämä ei ole koskaan hukkaan. Heitä yksinkertaisesti eletään jossain määrin omissa varjoissamme, riippuen siitä, kuinka levänneitä ja turvallisia me tunnemme joka päivä. Terveellinen rutiini saattaa saada meidät tuntemaan olonsa turvalliseksi, mutta vieläkin enemmän auttaa kehon kanssa vietetty aika, meditaatio sisäisissä asioissa ja aidat riittävän korkealla auttaakseen meitä ymmärtämään, mikä on todella vastuumme. Ota siis aikaa, kun olet jo tehnyt parhaasi, ja näe, kuinka virheesi sulavat, kun löydät anteeksiannon Itselle. Matka, joka kutsuu sydämiämme, ei koskaan lakkaa odottamasta meitä joka tapauksessa.\nJousimies Kauris Skorpioni Kaksoset Kirjaudu Sisään\nminkä kanssa gemini on yhteensopiva


Tämän testin tulos voi yllättä! Kolme sinkkumiestä testasi seksiseuraa lupaavien sivustojen toimivuutta. Tarkoitus oli tietysti saada rehellisesti pillua. Katso tulokset ja ylläty! Siis ilmaisia porno videoita! Tervetuloa nauttimaan m -sivustolle! Isin pikku kiima pillu osa 1 - Isäni alkoi työntämän tuota mahti patukkaansa sisäni hitain ottein, pian terskan pä upposi kireän teini pilluuni. Nainen etsii paria. Lastenhoitajansa murhasta epäillyn, sittemmin kadonneen Lord Lucanin leski avautuu traagisista perheoloista - mies antoi kepistä ennen seksi. M - Ilmaista pornoa! Isin pikku kiima pillu osa Hvordan A Ha En One Night Stand Med En Venn - Haluan Pillua Fressi Kuopio tarjoaa viihtyisissä tiloissa kattavat kuntosali-, ryhmäliikunta - ja oheispalvelut. Hierontaa (ei seksiä ) Pohjois-Pohjanmaa.0, Oulu thaihieronta. Com - the best free porn videos on internet, 100 free. Parhaimmiten seuraa löytä yliopisto- ja korkeakoulukaupungeista: Helsinki, Tampere. Cams, cam Sex, livecam porno. Thai hieronta loviisa sinkku deitti. Tämän testin tulos voi yllättä! Kolme sinkkumiestä testasi seksiseuraa lupaavien sivustojen toimivuutta. Tarkoitus oli tietysti saada rehellisesti pillua. Katso tulokset ja ylläty! Siis ilmaisia porno videoita! Tervetuloa nauttimaan m -sivustolle! Isin pikku kiima pillu osa 1 - Isäni alkoi työntämän tuota mahti patukkaansa sisäni hitain ottein, pian terskan pä upposi kireän teini pilluuni. Nainen etsii paria. Lastenhoitajansa murhasta epäillyn, sittemmin kadonneen Lord Lucanin leski avautuu traagisista perheoloista - mies antoi kepistä ennen seksi. M - Ilmaista pornoa! Isin pikku kiima pillu osa Hvordan A Ha En One Night Stand Med En Venn - Haluan Pillua Fressi Kuopio tarjoaa viihtyisissä tiloissa kattavat kuntosali-, ryhmäliikunta - ja oheispalvelut. Hierontaa (ei seksiä ) Pohjois-Pohjanmaa.0, Oulu thaihieronta. Com - the best free porn videos on internet, 100 free. Parhaimmiten seuraa löytä yliopisto- ja korkeakoulukaupungeista: Helsinki, Tampere. Cams, cam Sex, livecam porno. Thai hieronta loviisa sinkku deitti.\nKuinka saada pillua ilmaista seuraa - Big Boobs Film\nkuinka saada pillua ilmaista seuraa Isäni lopetti suuteluni ja siirtyi samantien alemmas vetäen minut lauteelle makaamaan, jolloin näin hänen kivikovan seisokkinsa en ollut aijemmin voinut edes kuvitella sen olevan paksumpi kuin peiton antama kuva mutta nyt näin paksun terskanpän, suonikkaan varren kuinka saada pillua ilmaista seuraa joka paksuni hieman lisä ja vankan varren jossa suonet. Isäni voimakkaat murahtelut ja karvainen vartalo peittyi hiestä ja hänen kasvoista näki selvät suuret nautinnon piirteet.\nAlaston nainen naurunappula kulli pillu Koti seksiä erottisia tarinoita\nStrip clubs in helsinki hot xxx 392\nKuinka saada pillua ilmaista seuraa 241\nKuinka saada pillua ilmaista seuraa - Seksikauppa\nYhteys todelliseen maailmaan ja arkielämän on täysin kateissa. Helsinki Sunny Beach, Bulgaria, elite Apartments Kolmio 4:lle 280 e 400.8. Huorat, extreme kajaanin huorat, escort girl moscow prostata hieronta.\n0 Svar till “Kuinka saada pillua ilmaista seuraa”


Spotifyn iPhone-sovellus odottaa enää Applen hyväksyntää - Puhelinvertailu\nPaljon huomiota saaneen Spotifyn saapuminen Applen iPhone-matkapuhelimiin ja iPod touch -mediasoittimiin saattaa olla enää muutaman päivän päässä, sillä Spotify-ohjelman kehityksestä vastaava Spotify AB on lähettänyt ohjelmansa Applen testattavaksi, jotta sovellus hyväksyttäisiin App Storeen.\nJos Apple hyväksyy sovelluksen App Storeen, voidaan se nähdä siellä parhaassa tapauksessa jo tämän viikon aikana. Applen lisäksi Spotifyn iPhone-versiota on ennättänyt testaamaan Wired-verkkojulkaisu, joka julkaisi tänään ohjelmasta kuvankaappauksia ja muita tietoja.\nWiredin mukaan ohjelma tukee ns. offline-tilaa, eli kappaleita voi ladata laitteen muistiin ja toistaa sieltä tarvittaessa, joten Spotifyn käyttö iPhonella onnistuu tarvittaessa ilman internet-yhteyttä, kunhan haluamansa kappaleet on aluksi ladannut laitteeseen. Spotify-sovellus sallii jopa 3 333 kappaleen lataamisen offline-kuuntelua varten, joten musiikkia riittää pidemmillekin matkoille.\nYhdysvalloissa Spotify-sovellus kärsii hieman AT&T-operaattorin huonosta matkapuhelinverkosta, sillä Edge-verkossa tapahtuva tiedonsiirto ei Wiredin mukaan ollut tarpeeksi jouhevaa, vaan kappaleet pätkivät ajoittain. 3G-verkkossa kappaleiden kuuntelun aikana ei esiintynyt ongelmia, mutta kappaleiden välissä esiintyi kuultavia taukoja.\nSpotifyn tietokoneversion tavoin iPhone-versio sallii omien soittolistojen tekemisen ja kappaleiden etsimisen, mutta esim. mahdollisesta Last.fm-tuesta ei ole tällä hetkellä tietoa.\nNykyisten huhujen mukaan iPhone-version käyttö vaatisi Premium-tilin, joten mainoksia ei näillä näkymin tuoda lainkaan mobiililaitteilla toimiviin versioihin, vaan tasku-Spotifyn käyttö vaatii 10 euron kuukausimaksun maksamista.\nApplelle Spotify on kaksiteräinen miekka, sillä se todennäköisesti vähentää iTunesin kautta tapahtuvaa musiikin myyntiä, mutta samalla se saattaa parantaa iPhonejen ja iPod touchin myyntilukuja. Aiemmin Apple on hyväksynyt App Storeen hieman samantapaisen Pandora-sovelluksen, joka on osoittautunut Yhdysvalloissa todelliseksi hitiksi.\nSpotifyn johtoon kuuluva Jim Butcher sanoi Wiredilla toivovansa sormet ristissä, että Apple hyväksyy App Store -kauppaansa ohjelman, jota jotkin tahot ovat nimittäneet iTunesin tappajaksi.\nOngelma on vaan toi kuukausimaksu. Paljon enemmän käyttäjiä saataisiin mainosrahoitteisella versiolla.\nAlle yhden levyn hintainen kuukausimaksu ei ole ongelma. Itse käytän premium versiota ja ihan ilolla maksan 10 € kuukaudessa näin loistavasta palvelusta.\nSama. Mikähän mahtaa olla tilanne spotifyn kehityksessä nokian puhelimille? Androidilla näytti ainakin youtube mukaan toimivan jo.\nVoihan Spotifyä käyttää ilmaiseksikin, joutuu vaan kuuntelemaan mainoksia.\nSpotify tulee uskoakseni joka tapauksessa mobiili alustoille. Milenkiintoista olisikin, jos se ei tulisi iphonelle. Ainakin omalla kohdalla se voisi ratkaista kyseisen puhelimen jäämisen hyllyyn. Varmasti se ainakin luettaisiin puhelimelle suureksi miinukseksi jatkossa.\nNokian olisi minusta kannattanut itse rohkaista Spotifya kehittämään S60 versio ja ostaa yksityis oikeudet sen Spotifyn käyttöön kännyköissä muutamaksi vuodeksi. Spotifylla Nokia olisi oikeasti pystynyt kamppailemaa musiikkipuhelimien mittälössä.\nJos ajatusta pyörittelee eteenpäin olisi Spotifylle hyvää tulla samanlaiseksi "comes with music" palveluksi puhelimen yhteyteen antaen käyttäjälle esimerkiksi 3 kk testaus session palvelun käytössä heti puhelimen oston yhteydessä. Varmasti toisi paljon lisää premium asiakkaita.\nSpotifylle tämä taitaa olla ensimmäinen ominaisuus joka oikeasti saa ihmiset maksamaan kuukausimaksua. Tähän asti mainoksia on helposti voinut kuunnella, kun niiden määrät ovat olleet todella vähäisiä.\nKyse ei ole siitä mitä maksaa, vaan onko ilmainen. Kun on tottunut siihen että kaiken saa ilmaiseksi, moni ei ole valmis maksamaan.\nSpotify for S60 -ideaan liittyen, ainakin firma on jo vuosi takaperin etsinyt ko. alustalle koodaajia:\nTämähän alkaa näyttää oikeasti siltä että musiikinjakelun tulevaisuus on kovaa vauhtia muuttumassa. Ensin oli puhe että jokapaikassa olisi netti ja sen avulla pitäisi aina kuunnella, mutta nyt jos vielä luvataan samaan hintaan musiikin lataaminen ipodille ja toiminta ilman nettiä niin eihän tässä enää muuta tarvita, vai? :O\nmielummin maksan 10e kuukaudessa ja kuuntelen laajaa kirjastoa kuin ostelen levyjä joita en kuitenkaan jaksa montaa vuotta kuunnella... vähänkin enemmän musiikkia kuluttavalle tämä on mielestäni loistava suunta =)\nMutta onhan siinä "joitakin ongelmia", levyjä ei enää tarvitse tehdä->työllisyystilanne. Entäpä ne jotka eivät halua tai ei ole varaa maksaa kuukausimaksua? Riittääkö artisteille tarpeeksi korvauksia?\nMuut tutkikoot paremmin mutta eikö suunta kuitenkin ole aika selkeä ? vai olenko täysin väärässä nyt?\nSpotify on juuri kertonut tuovansa Android-version vielä tänä vuonna. S60 aikataulusta ei ole tietoa, mutta sitä ollaan tekemässä.


B- Vitamiiniy... 1 / 2\nANNOSTUS: 1 kapseli päivässä aterian yhteydessä. Annostusta ei saa ylittää.\nAINEOSAT 1 kapseli: B1-vitamiini (tiamiinimononitraatti) 50 mg, B2-vitamiini (riboflaviini) 50 mg, B3-vitamiini NE (nikotiiniamidi) 50 mg, B5-vitamiini (d-pantotenaatti) 50 mg, B6-vitamiini (pyridoksiin HCI) 50 mg, Inositoli 50 mg, Koliini (bitartraatti) 21 mg, folaatti (foolihappo) 400 mikrogr, B12-vitamiini (syanokobalamiini) 50 mikrogr, D-bitotiini 50 mikrogr\nB6-vitamiinin hyväksyttävä päiväsaannin yläraja (EU) 25 mg. Tästä tuotteesta saatavan B6-vitamiinin vuorokausiannos (50 mg) ylittää tämän määrän.\nMUUT AINEOSAT: hydroksipropyylimetyyliselluloosa (kasviskapseli), täyteaine (dikalsiumfosfaatti, mikrokiteinen selluloosa, mannitoli), paakkuuntumisenestoaineet (rasvahappojen magnesiumsuolat, piidioksidi), YRTTISEKOITUS: sinimailanen, acerola, persilja, ruusunmarja, vesikrassi, kelp\nSäilytetään honeenlämmössä lasten ulottumattomissa.\nTuotetta ei saa käyttää monipuolisen ruokavalion tai terveiden elämäntapojen korvikkeena.\nSolgar Kelatoitu mangaani 100 tabl\nALOEDERMAL Face cream - hoitava päivävoide 50 ml\nKysy lisää tuotteesta: Solgar Formula B-Complex 50, 100 kasvikaps


Myydään Erillistalo 4 huonetta - Espoo Laajalahti Hiitolantie 12 B 2 - Etuovi.com 7713822\nEtusivu > Espoo > Laajalahti > Kohde 7713822\n4 h, k, rt, ask.tila, s, khh, 2 x kph, erill. wc, , 117,5 m², 570 850 €\nErillistalo, Espoo, Laajalahti, Hiitolantie 12 B 2\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Hiitolantie 12 B 2, Laajalahti, Espoo (http://www.etuovi.com/kohde/7713822).\nSuositulla Laajalahden alueella on aloitettu rakentamaan viiden perheen yhtiötä, jossa on kolme erillistaloa ja yksi paritalo. Arkkitehti Pet Michaelin suunnittelemissa valkoiseksi rapatuissa taloissa näkyy skandinaavinen ilme. Asuintiloissa on panostettu perheiden yhteisessä käytössä olevien tilojen viihtyisyyteen. Avokeittiö ja arkiolohuone noudattavat tämän päivän tarpeita.Näissä moderneissa asunnoissa on energiataloudellinen maalämpö, jonka avulla on toteutettu kauttaaltaan oleva vesikiertoinen lattialämmitys. Lisäksi koneellinen ilmanvaihto lämmöntalteenotolla, joten asuinkustannukset ovat todella edulliset! Asunnot rakennetaan ammattitaidolla, huolellisella suunnittelulla ja viimeistellyillä yksityiskohdilla mm. kotimaiset Puustelli-keittiöt Siemensin rosterikoneilla, Oraksen hanat ja suihkut, kauttaaltaan led-valaistus. Isot ikkunat ja terassit tuovat ympäröivän luonnon lähelle. Olohuone ja keittiö ovat avarana ja yhtenäisenä tilana, ja valoa tuo isot ikkunat. Olohuoneesta on käynti reilun kokoiselle terassiparvekkeelle (lasitusoptio), joka tuo mahdollisuuden oleskeluun terassilla keväästä pitkälle syksyyn. Kaikki pihat/terassit ja parvekkeet avautuvat etelän suuntaan. Pihavalaistus ja pihatyöt viimeistellään huolellisesti ja tontin sisäiset ajotiet ja autopaikat asfaltoidaan. Autokatos sisäänkäynnin yhteydessä.Rakennustyöt ovat käynnissä ja arvioitu valmistuminen 9/2017. Rakentaja: Mittakodit Oy. RS-pankki: Danske Bank Oyj. Arvioitu energialuokka: B.TILAA KATTAVA ESITEPAKETTIMME!Myynti ja esittelyt:Oili Rosti p. 0400 550 508, oili.rosti(a)lahtinenlkv.fiPekka Lahtinen p. 0400 606 730, pekka.lahtinen(a)lahtinenlkv.fi tai\nHiitolantie 12 B 2, Laajalahti, Espoo\nErillistalo, 4 h, k, rt, ask.tila, s, khh, 2 x kph, erill. wc, 117,5 m², 570 850 €\nHiitolantie 12 B 2, 02140 Espoo\nAsunnot B 2, C 3, D 4 ja D 5: Huoneistoala yhteensä 117,5 m2. Oh, k, rt, 3 x mh, eteisaula, kph, wc 77 m2 + aputilat: ask.tila, khh, pesuh, vh, sauna ja var/tekninen tila 40,5 m2. Edellä mainittujen neliöiden lisäksi yläkerrassa terassi n. 20 m2, joka on optiona mahdollisuus lasittaa. Lisäksi alakerran terassi, autokatos ja ulkopaikka asunnon lähellä.\n570 850 €\n(Myyntihinta 288 850 € + Velkaosuus 282 000 €)\n288 850 € Velkaosuus:\n4 858,3 € / m²\nTarkemmat tiedot kohteen myyntiesitteestä.Lisätietoja välittäjältä.\nLähin bussipysäkki n. 200 m. Useita linjoja Helsinkiin, Leppävaaraan juna-asemalle n. 1 km. Hyvät yhteydet Turunväylälle omalla autolla.\nFI:7713822, AI:630278, CT:2016-10-12T13:50:02.468+03:00, MT:2017-05-17T17:53:14.575+03:00, PT:2016-10-12T13:50:02.435+03:00, OI:784, DISI:351, CIC:TA702


Haluatko tuoda ihmisiä yhteen? – Järjestä miitti! | Sofian Stoorit\nKirjoittanut Sofia I . 12/15/2017 . arki / bloggaaminen / pohdintaa / ystävyys\nBloggaajat ylävasemmalta oikealle: Viivi, Maria, Jasu, Terhi, Sara, Jasmiina, Saara, Emmiina, Minä, Ane, Linda, Siiri, Kata, Niina ja Jenni\nKuinka tutustua uusiin ihmisiin aikuisena? Kun ne perinteiset koulut, työpaikat, baarit ja kissanristiäiset on koluttu, mitä jää jäljelle? Ihan vaan kaverimielessä Tinderissä? Tosiystävää treffipalvelusta? Nettifoorumilta? Facebook-ryhmästä?\nMitä jos heittäytyisit oikein rohkeaksi ja järjestäisit miitin?\nNäin me tehtiin Niinan kanssa, mä järkkäsin itse asiassa miittiä jo toista kertaa. Kokosimme vajaa parisenkymmentä kanssabloggaajaa saman katon alle nauttimaan nyyttärimeiningein kasatusta herkkupöydästä ja parista aktiviteetista. Miitti järkkääntyi suht vaivattomasti, eikä maksanutkaan läheskään mitään.\nIllasta jäi jäljelle uusia tuttavuuksia, syvällisiä ja pohdituttavia keskustelunalkuja, sekä iloa ripoteltavaksi vielä joululahjojenkin sekaan. Puhumattakaan meidän järkkääjien jouluylläristä: kolmesta kassillisesta eläinkokeettomia kosmetiikkatärppejä ja vegaanisia naposteltavia. Tänä vuonna keskityimme järjestämään miittiimme ainoastaan eläinkokeettomia, vegaanisia, mahd. kotimaisia ja hyviksi todettuja kumppaneita edistääksemme eläinkokeettoman ja vegaanisen kosmetiikan sanomaa.\nYksi yhteistyökumppaneistamme oli Froosh!\nMiitin järjestäminen on yllättävän helppoa\nEt tarvitse oikeastaan muuta kuin tilat ja sopivan porukan. Tilaksi kelpaa hyvin oma kämppä, kerhohuone, vuokratut tilat(mikäli lompsa sallii!) tai vaikkapa ravintolasta erikseen varattu loosi/isompi pöytä.\nTeemassa on vain taivas rajana, miitin voi kasata melkeinpä minkä tahansa asian ympärille! Helpointa on yhdistää ihmisiä harrastuksen tai tietyn ryhmän pohjalta.\nSuunnittele aktiviteetteja: mikäli osallistujilla on tietoa ja taitoa, kysy jos he haluaisivat puheenvuoron. Itse pidin miitissämme pienen workshopin valokuvauksesta, kuvien muokkauksesta ja hakukoneoptimoinnista. Ja niin kliseiseltä kuin se kuulostaakin, erilaiset kysymys- ja tutustumisleikit ovat oikeasti hyviä jäänmurtajia!\nMuista myös sponsorit: on mukava yllättää vierailijat teemaan sopivien yhteistyökumppaneiden tuotteilla päivän päätteeksi. Uskalla ottaa yhteyttä ja pyytää rohkeasti sponsoreita mukaan.\nMiitit eivät ole pelkkää verkostoitumista varten\nJos luulet, että miitingit ovat pelkkää smalltalkia, lahjakassin noutoa ja verkostoitumista, olet oikeassa ja väärässä! Etenkin some- ja yritysmaailmassa verkostoituminen on erittäin tärkeää, siltä ei voi välttyä(eikä kannatakaan!). Mahtuuhan näihin myös niitä ilmaistuotteiden perässä juoksijoita.\nMutta alkukankeuden jälkeen ja avarrettuaan mukavuusalueitansa pääsee yleensä hyvin juttuun! Olin itse asiassa yllättynyt, kuinka syvällisiin aiheisiin meidänkin miitin jutut taipuivat. Pintaa syvempi keskustelu on siitä tärkeää, että se tuo ihmisistä täysin uusia puolia esille. Esimerkiksi blogitkin ovat usein niin pinnallisia ja yleispositiivisia kertomuksia täynnä, etteivät ne anna läheskään yhtä totuudenmukaista kuvaa kirjoittajistaan kuin kasvotusten ja tutustuessa.\nUusia ystäviä saman harrastuksen ympäriltä\nMä sanon usein olevani huolissani nuorten syrjäytymisestä. Osittain siitäkin syystä, että mä olen oikeasti aika huono tutustumaan uusiin ihmisiin. Ilman bloggaamista en olisi koskaan tutustunut Niinaan, järkännyt miittiä ja tutustunut meidän miittiporukkaan. Kaikki oikean elämän kontaktini viimeisen neljän vuoden ajalta ovat syntyneet harrastuksen kautta. Olisin oikeastaan aika yksinäinen ilman blogiani.\nSama pätee mihin tahansa harrastukseen: aika iso osa salillamme treenaavista naisista viettävät aikaa myös vapaa-ajalla, nettipeliporukkamme treffaa aika-ajoin oikeassakin elämässä ja monissa seuraamissani ryhmissä järjestetään treffejä tasaisin väliajoin.\nSiksi nimenomaan harrastuksen tai yhteisen mielenkiinnon kohteen ympärille kasatut miitit ovat yksi parhaimmista tavoista tutustua uusiin ihmisiin! Jokaista yhdistää ainakin yksi asia, josta on helpompaa lähteä kuorimaan ihmissipulin kerroksia ja tutustua sisimpään.\nPalataas vielä ensimmäisiin kysymyksiin: kuinka te, jotka ette sitä duunipaikalla tai harrastuksissanne tee, tutustutte uusiin tyyppeihin? Somessa? Baarissa? Kirjastossa!?\nOnko kukaan teistä vielä järkännyt miittiä tai illanistujaisia muille kuin frendeilleen? Miten meni?\nJa lopuksi vielä kaunis kiitos Niinalle järkkäysavusta ja henkisestä tuesta, sekä kaikille miittimme osallistujille! :)\nMaria 15. joulukuuta 2017 klo 12.50\nIhanaa, että järjestitte! Kiitos vielä teille <3 Se on kyllä totta, että näin aikuisena on vaan paljon vaikeampi enää tutustua uusiin ihmisiin, kun ei ole uusia kouluja tai muita vastaavia niinkuin nuorempana. Onneksi nyt sai taas kerralla tutustuttua vaikka kuinka moneen uuteen ihanaan tyyppiin!\nSofia I 16. joulukuuta 2017 klo 9.32\nKiitos kun pääsit paikalle, oli ihana tutustua :) <3 Ja näinpä!\nJenni 15. joulukuuta 2017 klo 20.33\nSiis tuo on niin hyvä kysymys! Aikuisiällä uusien ystävyyssuhteiden solmiminen on oikeasti haastavaa, ja tuntuu vaikealta keksiä missä niitä uusia, samanhenkisiä tyyppejä voisi edes kohdata. Mutta miitit on varmasti siihen hyvä tapa, ja nähtiinhän se meidän pikkujouluissakin; kyllä meitä kaikkia ainakin se bloggaaminen yhdisti, ja jokaisella oli jotain sanottavaa aiheesta! Kiitos vielä teille järkkäämisestä ja isosta vaivannäöstä, oli tosi hauska ilta :--)\nSofia I 16. joulukuuta 2017 klo 9.34\nJa siihen törmää varsinkin netissä yhä useammin. Mä olen jo pelkästään tässä kuussa lukenut lukuisia kertomuksia siitä, kun kavereita ei vain löydy :/ Enemmän miittejä siis! ;) Kiitos sullekin, kun pääsit paikalle :) <3\nKata 16. joulukuuta 2017 klo 8.36\nKiitos teille miitin järjestelystä, kiitos kun pääsin mukaan ja kutsuitte <3 Sun tekstissä oli jälleen kerran perää, aikuisiällä ystävystyminen on hankalaa. Voin muuten samaistua, jos en bloggaisi niin olisin paljon yksinäisempi, sillä suurin osa niistä joille voin kertoa kaikki huoleni ovat blogin kautta saatuja ystäviä. Miittien järjestäminen on todellakin oiva tapa tutustua niihin joilla on sama harrastus, sillä ainakin yksi asia yhdistää!:)\nSofia I 16. joulukuuta 2017 klo 9.36\nKiitos ja kiva kun pääsit kaikesta huolimatta mukaan :) <3 Hei mahtavaa, että säkin oot tutustunut tyyppeihin blogin kautta, tässä taas huomaa niiden voiman! :)\nNiina 16. joulukuuta 2017 klo 10.33\nKiitos paljon itsellesi ihana!<3 Oli kyllä vuoden kivoimpia iltoja ja oli niin ihanaa koota kaikki yhteen :) Mäkin oon löytänyt blogin kautta niin paljon tärkeitä ihmisiä elämääni, oon kiitollinen tästä harrastuksesta :)<3\nSofia I 16. joulukuuta 2017 klo 11.00\n:) <3 Samaa mieltä, vitsit kuinka mahtavaa oli jutella syvällisemmistäkin jutuista! Ja ei voi muuta sanoa kuin samoin <3\nhomonukke 17. joulukuuta 2017 klo 17.37\nKiitos vielä hurjasti tuosta miitistä, oli niin kivaa ♥ Loistava postaus muutenkin, aikuisena on jotenkin tosi hankalaa saada enää kavereita, varsinkaan ystäviä... Blogin kautta oon kuitenkin löytänyt paljon ihania ihmisiä<3\nSofia I 23. joulukuuta 2017 klo 15.29\nKiitos, että pääsit paikalle <3 :) Ja kiitoksia, näin tosiaan on! Harmillista, mutta onneksi edes tämän harrastuksen kautta saadaan ihmisisä yhteen :)\nSaara 19. joulukuuta 2017 klo 17.11\nKiitos paljon vaan järjestämisestä ja kutsusta<3 itellä oli ainakin tosikviaa ja just tavata uusia ihmisiä ja tutustua paremmin. Juuri kun uusia ihmisiä ei paljon näun aikuisena tapaa varsinkin kun itse vähän turhaa aina ujostelee eikä viiti kysyä niin onneks pyysitte mukaan, oli huippua!\nSofia I 23. joulukuuta 2017 klo 15.30\nKiitos myös sinulle paikalle pääsystä, oli tosiaan ihana tutustua! :) <3 Ja äh, tiedän kyllä tunteen. Mä olen itse aika sosiallinen tyyppi, tai näin ainakin väitetään, mutta uusien tyyppien seassa se sosiaalisuus jotenkin ihmeen kummasti katoaa johonkin :P\nPiia 20. joulukuuta 2017 klo 17.03\nTeillä on ollut kyllä ihananoloiset pikkujoulut! Uusiin ihmisiin tutustuminen on näin aikuisiällä tosiaan vaikeampaa, joten kaikki tällaiset tapahtumat tulevat tarpeeseen :)\nKiitoksia, näin on! :)


Muurahaiset :: Bernard Werber - Risingshadow\nJulkaistu: 2000 (Gummerus)\nAlkuperäinen nimi: Les fourmis\nKäännetty englanniksi: Empire of the Ants\nAlkuteos ilmestynyt 1991. Suomentanut Titia Schuurman. Kannen suunnittelu: Pirjo Toroskainen. Kannen maalaus: Ilkka Juopperi. Sidottu, kansipaperi.\nJonathan Wellsin periessä setänsä Pariisin asunnon, hän saa eväikseen vain lyhyen viestin sedältään: ”Älä koskaan laskeudu kellariin!” Sitten perheen pikku koira livahtaa portaita alas kellariin eikä enää koskaan palaa. Jonathanin on mentävä perässä. Niin hänkin katoaa kellarin uumeniin. Pian poliisin kadonneiden listalla ovat myös Jonathanin vaimo, heidän poikansa sekä kokonainen pelastusretkikunta.\nSamaan aikaan, lähistöllä sijaitsevassa Fontainebleaun metsässä, muuan muurahaisnaaras koettaa selvittää, mikä salaperäinen ase on tuhonnut kerralla käsittämättömän määrän hänen siskojaan. Rohkean tutkimusmatkansa tiimellyksessä nuoresta naaraasta tulee uuden kaupungin urhea ja innovatiivinen kuningatar. Rohkeutensa ja uteliaisuutensa ansiosta se selvittää Jonathanin sedän kellarin salaisuuden.\nMuurahaiset on kiehtova kertomus maailmasta, joka nerokkuudessaan ylittää omamme. Siellä laivat rakennetaan lehdistä ja kirvat kesytetään lehmiksi, sotia käydään kemiallisilla aseilla ja kommunikointi tapahtuu hajumolekyylien avuilla. Tarina johdattaa meidän muurahaisten sivilisaation ihmeisiin näyttäen, miten paljon noilla pienillä ötököillä onkaan meille opetettavaa…\nKirja oli mielenkiintoinen ja omalaatuinen scifikirja ja juoni piti mukanaan loppuun asti. Tosin muurahaisten jaksot olivat paljon kiinnostavampia kuin ihmisten puuhat. Lisäksi inhosin Jonathan Wellsin hahmoa alusta asti, itsekäs epäonnistunuja. Mutta se on minun mielipiteeni. Muurahaisten maailma ja varsinkin Maailmanreuna olivat hauskoja ja kiintoisia kohtia kirjassa. Kirja oli hyvä ja myös pohjatiedot olivat varmaankin hyvät, itse en tiedä Ranskan ja Pariisin seudun muurahaisten ... (lisää)\nelämästä ja lajistoista mitään. Suosittelen kirjaa kaikille mielenkiintoista ja pohtimaan pistävää scifiä etsiville. Arvosana: 8.


Nhl Kausi | Lapin Uutiset Yle\nNHL-jääkiekkoliigan pelaajat testataan koronaviruksen varalta joka päivä, jos viruspandemian keskeyttämää kautta saadaan jatketuksi. Asiasta kertoi liigan varakomissaari Bill Daly ESPN:n julkaiseman uutistoimisto AP:n jutun mukaan. – Meillä tulee olemaan tiukka, päivittäinen testausprotokolla.\nJääkiekon NHL-kausi keskeytettiin, mediatietojen mukaan formula 1 -kauden avaus on peruttu. Jalkapallon EM-kisojen kohtalo saattaa ratketa jo ensi viikon tiistaina. Donald Trumpin mielestä Tokion olympialaiset voitaisiin siirtää.\nNo niin NHL-kausi pelataan luultavasti loppuun vielä! 🙂 Oma ehdotus ois että playffjakso lisättäis ton kesken eräisen jakson jatkoksi ja vaikka kaikki sais 10 lisävaihtoa lisäksi, jos se jotenkin onnistuisi. Se että kaikki sais saman verran vaihtoja jatkoon ois väärin koska osa käressä tuhlannu jo melkeenpä kaikki vaihdot!\nSyöpää sairastava NHL-jääkiekkoilija Oskar Lindblom on palannut harjoituskaukaloon. Iloinen näky saatiin tiistaina.\nHeinola Vuokra Asunnot Heinola: tällä hetkellä 23 kpl vapaita toimitiloja, tutustu tästä! Kauppalehden toimitilahaku löytää vapaat myytävät ja vuokrattavat toimitilat helposti ja nopeasti. Kartalta näet millaisia vapaita toimitiloja on tarjolla. Voit myös suodattaa hakua kaupunginosan, tilatyypin, käyttötarkoituksen tai koon mukaan. Alalta asunnot löytyi 30 tulosta paikkakunnalta heinola. Tiedot yrityksistä, tuotteista ja palveluista helposti ja nopeasti fonecta.fi:stä. etuovi com\nNHL-kausi 2018–2019 oli National Hockey Leaguen 101. kausi. Sen aikana kukin 31 joukkueesta pelasi runkosarjassa 82 ottelua. Runkosarja alkoi keskiviikkona 3. lokakuuta 2018 ja päättyi lauantaina 6. huhtikuuta 2019, jolloin 30 joukkuetta pelasi viimeisen ottelunsa. Kaudella 2018–2019 NHL:n palkkakatto on 79,5 miljoonaa dollaria.\n5.5.2020 · Koska Divarissa pelataan NHL-joukkueilla ja kolmannella tasolla eurooppalaisilla, eivät Divarin ja Euroopan joukkueet pelaa karsintoja toisiaan vastaan vaan karsinnat pelataan sarjojen sisällä.\nToivomme kaikilta sitoutumista pelata ainakin meneillään oleva kausi loppuun,\nNHL Studio: kausiennakko 3.10. 4 loka 2018. NHL-kausi 2018-2019 on täällä. Studio pureutuu alkavan kauden lähtöasetelmiin rautaisella asiantuntemuksella. Studio: Iiro Harjula, Ossi Väänänen, Tuomo Ruutu, Antti Mäkinen & vieraita puhelimitse Pohjois-Amerikkaa myöten.\nNHL:n johto on ilmoittanut jo muutamaan otteeseen, että se tutkii kaikki mahdollisuudet viedä kausi loppuun millä tahansa formaatilla, jos tilanne tulee eteen. Yhtenä vaihtoehtona on väläytelty mahdollisuutta pelata pudotuspelit tyhjille katsomoille puolueettomilla kentillä joissakin Pohjois-Amerikan pikkukaupungeissa.\nNHL-kausi 2016–2017 – Wikipedia – NHL-kausi 2016–2017 oli National Hockey Leaguen 99. kausi. Sen aikana jokainen 30 joukkueesta pelasi 82 ottelua runkosarjassa. Kyseisen kauden palkkakatto, eli yksittäisen NHL-seuran pelaajilleen maksaman yhteispalkan yläraja, nousi edelliseen kauteen nähden 71,5 miljoonasta dollarista 73 miljoonaan dollariin.\nPelastuuko NHL-kausi sittenkin? Yhdysvallat teki ison päätöksen – ”Ammattiurheilu tärkeää kansallisen ylpeyden kannalta”\nMahdollisesti kausi voisi jatkua kuitenkin heinäkuussa, jos rajat saataisiin juhannuksen tienoilla avattua, eikä koronatartuntojen määrä olisi enää kasvussa. Kauden jatkon formaatista ei ole vielä päätöstä. NHL:n ehdotuksen mukaan kausi aloitettaisiin suoraan.\nNHL-komissaari Gary Bettman julisti medialle viime viikolla, että liigan runkosarja on virallisesti päättynyt ja kausi päätetään 24 joukkueen pudotuspeleillä, jotka.\nJÄÄKIEKKO NHL haluaa jatkaa koronapandemian keskeyttämää kauttaan suoraan pudotuspeleistä. NHL-komissaari Gary Bettman vahvisti viime viikolla, että suunnitelmissa olisi pelata pudotuspelit 24 joukkueen voimin. Bettman ei vahvistanut, milloin kausi alkaisi. Kanadalaisen TSN-kanavan tietojen mukaan harjoitusleirit aloitettaisiin aikaisintaan 10. heinäkuuta.\nJääkiekkoliiga NHL kertoo sivuillaan, että sarjan pudotuspelien pelipaikoiksi olisivat ehdolla Kanadassa sijaitsevat Edmonton.\nKauan odotettu NHL-kausi alkaa vajaan kahden viikon kuluttua 3.10. Tällä kaudella prime time -otteluita on ennätysmäiset yli 120 jo runkosarjan aikana. NHL:n uuden NHL European Game of the Week -konseptin ansiosta huippukiekkoa voi nyt seurata Viasatin urheilukanavilla ja Viaplayssa jokaisena viikonloppuna parhaaseen katseluaikaan.\nLand Rover Defender Heinola Vuokra Asunnot Heinola: tällä hetkellä 23 kpl vapaita toimitiloja, tutustu tästä! Kauppalehden toimitilahaku löytää vapaat myytävät ja vuokrattavat toimitilat helposti ja nopeasti. Kartalta näet millaisia vapaita toimitiloja on tarjolla. Voit myös suodattaa hakua kaupunginosan, tilatyypin, käyttötarkoituksen tai koon mukaan. Alalta asunnot löytyi 30 tulosta paikkakunnalta heinola. Tiedot yrityksistä, tuotteista ja palveluista helposti ja nopeasti\nTulokaskauttaan NHL:ssä pelaavan suomalaishyökkääjä Kaapo Kakon kausi saattaa olla pahimmassa tapauksessa ohi, vaikka NHL-kausi pääsisikin jatkumaan kesän aikana. Kakko sairastaa ykköstyypin diabetesta sekä keliakiaa. Näin ollen 19-vuotias suomalainen kuuluu riskiryhmään koronapandemian.\nEnsimmäistä kauttaan NHL:ssä kiekkoilevan Kaapo Kakon sesonki saattaa pahimmassa tapauksessa olla jo ohi. New York Rangersin viime kesän NHL-draftin toisena nappaama Kakko sairastaa ykköstyypin diabetesta ja kuuluu sen vuoksi koronavirustaudin riskiryhmään. Rangers-pomo John Davidson kertoo NHL:n suomenkielisillä nettisivulla seuran kuuntelevan tarkkaan lääketieteen.\nNHL:n komissaari Gary Bettman vahvisti myöhään tiistai-iltana Suomen aikaa NHL-kauden jatkuvan suoraan 24 joukkueen pudotuspeleillä! Molempien konferenssien neljä parasta selvittävät tiensä suoraan toiselle kierrokselle. Sijoille 5-12 sijoittuneet pelaavat vastakkain paras viidestä -formaatilla käytävän pudotuspelisarjan, joiden voittajat jatkavat toiselle kierrokselle top 4.\nEx-NHL-kiekkoilija Chris Thorburn lyö hokkarinsa naulaan. Hän vahvisti asian alkuviikosta. 37-vuotias kanadalaishyökkääjä ei.\nAjanvaunu Mikkeli Amerikkalaiset Keksit Helpot karpalo-suklaa cookies eli amerikkalaiset keksit ovat joka perheenäidin oikotie herkullisiin tarjoiluihin. Karpalo-suklaa cookies keksit ovat sisältä pehmoisen tahmaisia ja ulkoreunoilta rapeita. Ne ovat myös överimakeita, täynnä sokeria ja herkullisia suklaasattumia. Helpot karpalo-suklaa cookies eli amerikkalaiset keksit ovat joka perheenäidin oikotie herkullisiin tarjoiluihin. Karpalo-suklaa cookies keksit ovat sisältä pehmoisen tahmaisia ja ulkoreunoilta rapeita.\nNHL-jääkiekkoliigan suomalaistähtiin lukeutuva Aleksander Barkov tekee mitä tahansa vaaditaankaan liigan voittopokaali.


(4.1) Kohteesta annettu 30 kpl siisteys-arvioita. Asteikko 0-5.\n(3.5) Kohteesta annettu 30 kpl arviota kunnosta ja varustetasosta. Asteikko 0-5.\n16.02.2020 Isompi tv älyöminaisuuksilla olis kiva, dvd soitin ei toiminut. Laatuvaikutelma ei vastannut kohteen kuvausta. Sijainti oli loista.\n15.12.2019 Upea, siisti ja tilava kohde. Palvelu Tahko.comilla erinomaista. Olisimme kaivanneet jätesäkkejä muiden siivousvälineiden lisäksi, sillä nyt emme voineet vaihtaa isompiin roskiksiin uusia pusseja, koska emme löytäneet jätesäkkejä. Myöskin hellauuni toimi omituisesti, siitä kirjoitin tarkemmin ylempänä. Loppusiivousta tehdessämme huomasimme myös, että parvelta ei ehkä oltu pyyhkäisty pölyjä ja lattiaa ihan vastoittain - likaa lähti enemmän kuin muista tiloista, vaikka parvi oli vähiten meillä käytössä. Täysin hintansa veroinen kohde ja jopa enemmän. Mielellämme voisimme vuokrata saman majoituksen tulevaisuudessakin.\n23.12.2019 Loma-asunnon omistaja: Kiitos palautteesta! Asunnossa on käytössä turvaliesi. Ajastin täytyy kääntää päälle, ennen kuin levyt toimivat. Pahoittelut, ettei huoneistossa ollut ohjeistusta lieden käytöstä. Tervetuloa uudestaan!\n02.06.2019 Palvelu oli ystävällistä ja huoneisto vastasi hyvin nettisivujen kuvausta.\n15.03.2019 Takka ei vedä hyvin\n27.05.2018 Hyttysverkkoja vähän kaipailtiin ikkunoihin/ tuuletusmahdollisuutta. Hyvin viihdyttiin ja tosi tyytyväisiä olimme majoitukseen. Kiitos ????\n19.03.2018 16 hengen mökissä olisi hyvä olla avainsäilytyskotelo oven ulkopuolella, kun on vain kaksi avainta, niin on aika hankala sumplia niiden kanssa menemisiä ja tulemisia. Myöskin suksisäilytys kaappi oli surkenan pieni.


Akkuporavasara KHA 18 LTX BL 24 Q Set 1x LiHD 4,0Ah / 1x LiHD 5,5Ah, Metabo - 787,00 EUR\nEtusivu Työkalut Akkutyökalut Muut akkutyökalut Akkuporavasara KHA 18 LTX BL 24 Q Set 1x LiHD 4,0Ah / 1x LiHD 5,5Ah, Metabo\n787 € 634,68€ alv 0 %\nYhdistelmävasara vasaraporaukseen, iskuttomaan poraukseen ja piikkaukseen. Metabo VibraTech (MVT): integroitu tärinän vaimennusjärjestelmä ja lisäkahva vähentävät tärinää ja suojelevat käyttäjää. Metabo Quick: SDS-Plus -poraistukan ja pikaistukan nopea vaihto, , . Integroitu työvalo työkohdan valaisuun. Ultra-M-teknologia varmistaa parhaimman tehon, säästävän latauksen, optimaalisen energiankäytön ja pitkän käyttöiän\nToimitussisältö: SDS-plus istukka. Pikakiinnitys kolmileukaistukka sylinterivartisille terille. Kumipäällysteinen lisäkahva. Poraussyvyyden rajoitin, , . Laturi ASC 30–36 V ”AIR COOLED”. Muovilaukku\nEsimerkkejä kuukausieristä summalle 787 € sis. ALV 24 %