JohnSlots Casino Loki\nLoki Casinolta löydät verovapaat voitot, säännölliset tarjoukset ja hyvän pelivalikoiman!\nLoki Casinon laadukas pelivalikoima puhuu puolestaan, ja nyt siihen on mahdollista tutustua hulppeiden bonusten ja täysin ilmaisten kierrosten avulla.\nLoki Casino on nettikasino, joka avasi ovensa syksyllä 2019. Pääset tutustumaan Lokin pelivalikoimaan täysin ilmaisten ilmaiskierrosten avulla, jonka jälkeen voit jatkaa pelejä todella massiivisen bonuspaketin avulla. Lue arvostelumme ja lähde mukaan hauskanpitoon!\nPääset bonusten ja ilmaiskierrosten makuun heti liityttyäsi Loki Casinolle. Voit lunastaa eksklusiivisen talletusbonuksen ja ilmaiskierroksia.\n1. talletus, eksklusiivinen: 150 % bonus 1 000 € asti + 50 ilmaiskierrosta\nKannattaa huomioida, että vaadittava minimitalletus on 25 euroa.\nKun olet lunastanut ensimmäisen bonuksesi, tulee sinun ottaa huomioon muutamia sääntöjä ja ehtoja ennen kuin aloitat pelaamisen. Tärkein näistä on maksimipanos, sillä et voi pelata yli 5 euron panoksella, jos sinulla on aktiivinen bonus.\nLoki-kasinon tervetuliaisbonuspakettiin liittyy totta kai muiden sääntöjen ja ehtojen lisäksi myös kierrätysvaatimukset. Sinun tulee kierrättää lunastamasi bonussumma 40 kertaa ennen kuin voit tehdä kotiutuksen ja siirtää voittosi omalle tilillesi.\n40-kertainen kierrätysvaatimus tarkoittaa, että sinun tulee panostaa bonussumma 40 kertaa. 100 euron bonuksen kohdalla tämä tarkoittaa 40 x 100 = 4 000 euron edestä pelikierroksia ennen kotiutuksen tekemistä.\nTämä saattaa kuulostaa aluksi melko isolta vaatimukselta, mutta huomaathan, että kaikki kierrokset täyttävät kierrätysvaatimusta – niin voitokkaat kuin voitottomat. Kierrätysvaatimuksen täyttäminen on kaiken lisäksi helppoa, sillä sinun tulee ainoastaan pelata omia suosikkejasi tai kokeilla uutuuksia Lokin pelivalikoimasta.\nIlmaiskierroksia voi olla tiedossa lisää vielä tulevien kampanjoiden myötä, sillä Loki-kasino järjestää säännöllisesti erilaisia bonuskampanjoita pelaajilleen. Saatat hyvinkin löytää niiden joukosta toisinaan myös mehukkaita ilmaiskierrostarjouksia.\nLoki rekisteröityminen – näin aloitat pelaamisen\nVoit rekisteröityä Loki-kasinolle kahdella eri tavalla: joko perinteisesti täyttämällä sähköpostiosoitteesi ja muut tietosi lomakkeelle, tai käyttämällä sosiaalisen median alustoja, kuten Facebookia.\nRekisteröityminen onnistuu siis parhaimmillaan vain muutamassa sekunnissa, tosin joudut täydentämään tietojasi vielä kasinon järjestelmään, vaikka käyttäisit some-kirjautumista. Kun olet kirjautunut ensimmäisen kerran sisään, kannattaakin käydä laittamassa tiedot kuntoon saman tien.\nNäin nopeutat kotiutusten maksamista sen jälkeen kun onni on potkaissut, sillä kasinon tulee vahvistaa henkilöllisyytesi ennen kuin suuria voittoja voidaan maksaa tilillesi.\nLoki järjestä joka viikko erilaisia kisoja ja kampanjoita, joiden avulla voit lunastaa esimerkiksi talletusbonuksia. Paras tapa tutustua näihin tarjouksiin on kirjautua sisään pelitilille ja suunnata kampanjasivulle.\nLokilla on myös oma uskollisuusohjelma, johon voit osallistua heti ensimmäisestä kierroksesta alkaen. Uskollisuuspisteiden avulla voit lunastaa palkintoja juuri silloin, kun se sinulle itsellesi parhaiten sopii!\nLoki Casinon pelivalikoimasta ei oikeastaan puutu juuri mitään, mitä kasinopelien ystävä voisi kaivata. Tarjolla on satoja erilaisia kolikkopelejä parhailta pelinkehittäjiltä, suosittuja pöytäpelejä ja videopokereita, livekasinopelejä ja jopa kasinon oma lottoarvonta.\nPelit on jaettu omiin alakategorioihinsa, joten niiden selaaminen on helppoa. Voit valita suosituimmat pelit, joiden joukosta löydät pelaajien eniten pelaamia peliautomaatteja, kuten Wild Toron ja Book of Deadin.\nUudet pelit -valikosta löydät puolestaan kaikkien pelinkehittäjien uusimmat tuotokset, joten pysyt kartalla nettikasinoiden kuumimmista uutuuksista. Pöytäpelien alta löytyy tietysti blackjackeja, ruletteja ja muita kasinoklassikoita. Livepelit ovat tietysti myös pöytäpelejä, mutta niitä pelataan videon avulla oikeiden jakajien kanssa.\nJackpot-pelit ovat monen pelaajan mielestä nettikasinoiden parasta antia, ja niistä ei todellakaan ole pulaa Loki-kasinolla. Löydät jackpot-peleistä niin Playtechin, iSoftBetin, NetEntin kuin Microgamingin jättipottipelejä, joiden päävoitot ovat tunnetusti nousseet jopa miljooniin euroihin.\nLoki-kasino saattaa olla melko uusi tekijä kasinomaailmassa, mutta tästä huolimatta sivustolta löytyy alan parhaita pelinkehittäjiä. Mukana on useita todellisia huippunimiä, joten pelivalikoima on varmasti monipuolinen ja laadukas. Löydät esimerkiksi näiden pelinkehittäjien pelit Lokin valikoimasta:\nTalletukset pelitilille onnistuvat monilla eri tavoilla, joiden joukosta löytyy niin perinteisempiä maksutapoja, kuten pankkikortit ja nettilompakot.\nSuurin osa talletustavoista on täysin maksuttomia, mutta kaikki eivät. Tarkista siis mahdolliset lisäkulut ennen talletuksen tekemistä välttyäksesi lisäkuluilta.\nKotiutukset onnistuvat totta kai samoilla tavoilla kuin talletuksetkin, ja voit halutessasi tehdä kotiutuksia myös suoraan pankkitilillesi. Huomaathan, että tilisiirroista voidaan kuitenkin veloittaa lisäkuluja – kotiutukset kannattaa siis hoitaa mahdollisuuksien mukaan muilla tavoilla.\nLoki-kasinon asiakaspalvelu auttaa niin chatissa kuin sähköpostinkin välityksellä, ja asiakaspalvelu on avoinna kellon ympäri. Huono puoli tässä kasinossa on kuitenkin se, ettei suomenkielistä asiakaspalvelua ole saatavilla.\nPuhelin: +44 2080 895 193\nLoki-kasinosta tekee erityisen sen todella kattava ja laadukas pelivalikoima.\nLoki casinon peleihin pääsee helposti käsiksi suoraan selaimessa, eikä erillistä mobiilisovelusta tarvita. Pelivalikoima on hieman pienempi, mutta myös mobiilipeleistä löytää jokainen varmasti mieluisaa pelattavaa.\nLokin livekasinopeleistä vastaavat alan tunnetuimmat tekijät, kuten Evolution Gaming, NetEnt ja Pragmatic Play. Livepelien joukosta löytyy useita versioista blackjackista, ruletista ja baccaratista, mutta voit kokeilla myös muutamia harvinaisempia pelejä oikeiden jakajien opastuksella.\nKokeile vaikka Monopoly Livea, Dream Catcheria tai Dragon Tigeria, jos haluat hieman vaihtelua perinteisiin pöytäpeleihin.\nLoki on laatutietoisen pelaajan valinta, sillä tällä kasinolla on tarjolla vain ja ainoastaan huippuluokan kasinoviihdettä. Parhaiden pelinkehittäjien tuotoksiin on mukavaa tutustua kattavan bonuspaketin avulla, ja mikä parasta, pääset kokeilemaan Book of Dead -peliautomaattia jopa täysin ilmaiseksi heti rekisteröidyttyäsi.


Poliisi kaipaa kahta kuvissa olevaa nuorta naista, joilla voi olla havaintoja Joensuun Vapaudenpuistossa 14.9. tapahtuneeseen tapon yritykseen liittyen | Victoria Media\nPoliisi kaipaa kahta kuvissa olevaa nuorta naista, joilla voi olla havaintoja Joensuun Vapaudenpuistossa 14.9. tapahtuneeseen tapon yritykseen liittyen\nSilminnäkijähavaintojen mukaan tekijä on noin 180-senttinen laiha nuori mies. Miehellä oli ollut päällään tumma tuulitakkimainen takki ja tummat verryttelyhousut. Hänellä oli ollut huppu päässään ja tummansininen keskikokoinen reppu selässään. Silminnäkijähavaintojen mukaan mies oli poistunut paikalta kahden tytön seurassa Vapaudenpuistosta Joensuun kaupungintalon suuntaan.\nToisella tytöistä oli ollut päällään mustat polvista revenneet farkut. Tytöllä oli olkapäille ulottuvat vaaleat hiukset ja hänellä oli päällään musta takki sekä tumma olalle heitettävä laukku. Toinen tyttö oli hoikka, noin 165 – 170 senttimetriä pitkä ja hänellä oli päällään tummat farkut. Molemmat tytöt näyttivät nuorilta, noin 17 – 18-vuotiailta. Poliisi ei edelleenkään ole tavoittanut tyttöjä eikä heidän henkilöllisyys ole poliisin tiedossa.\n« Miesopiskelija puukotti naisopiskelijaa ammattiopistolla Vaasassa – poliisi tutkii tapahtumia murhan yrityksenä\nLuumäen uuden paloaseman rakentaminen alkaa lokakuun alussa »


Julkaistu: 24.8.2016 10:59\nAika: 2016-08-24 11:16:34\nOCD:stä kärsivä henkilö tuonne = instant paskahalvaus tarkan järjestelyn määrässä.\n<SquareBS> Entiiä, mutta nyt on pakko ostaa rekallinen legoja ja nakertaa 8-bit hahmoja :)\n<Lecimx> Kattoko kukaa muu tätä kokonaan? Minä meinaa katoin. :D\n<testo_jolle> 4:14 nuo kaksi linnan seinäpalaa tuolla muiden joukossa!!\n<Mastersaimon> Meikäläisen ocd:llä nuo ois yhessä isossa saavissa\n<jossainpain> OCD:stä kärsivä henkilö tuonne = instant paskahalvaus tarkan järjestelyn määrässä.


Leppiniemi arvostelee palkkiokohua\nUusi vetäjä. Riitta Leppiniemi valittiin kesällä Asianajajaliiton uudeksi puheenjohtajaksi. (KUVA: Markku Ulander/Lehtikuva)\nJulkaistu: 8.9.2007 6:19 , Päivitetty: 8.9.2007 14:28\nSuomen Asianajajaliiton puheenjohtajaksi kesällä valittu Riitta Leppiniemi harmittelee asianajajien palkkioista syntynyttä kohua. Hän muistuttaa, että yleensä kaikissa oikeudenkäynneissä häviäjä maksaa vastapuolen oikeudenkäyntikulut.\nRiitta Leppiniemen mielestä keskustelu on ryöpsähtänyt liiallisiin mittasuhteisiin jutuissa, joissa valtio on kulujen mahdollinen maksaja.\n– Oikeudenkäymiskaaren mukaan häviäjä maksaa tuomioistuimen määräämät kohtuulliset ja tarpeelliset oikeudenkäyntikulut. On mahdotonta ajatella, että valtio olisi jotenkin paremmassa asemassa.\nVirallisen syytteen alaisissa jutuissa korvausvelvollisuus on sama kuin yksityisoikeudellisissa riitajutuissa, joissa vastakkain ovat esimerkiksi yritys ja yksityinen henkilö.\n– Jutun häviäjä maksaa kulut, Leppiniemi sanoo.\nHän ei halua ottaa kantaa epäiltyihin arvopaperimarkkinarikoksia koskeviin juttuihin, joissa yksittäisten vastaajien asianajajat ovat kirjoittaneet satojen tuhansien eurojen laskuja.\n– On selvää, että valtio korvaa vain tarpeelliset ja kohtuulliset kulut. Jos vastaajaa uhkaa vankeustuomio, hän on usein valmis antamaan asianajajalleen luvan tehdä kaiken mahdollisen puolustamisekseen.\nHyvän asianajotavan mukaisesti asianajaja sopii asiakkaansa kanssa tuntiveloituksesta ja selvitystyön laajuudesta. Arvio oikeudenkäyntikulujen tasosta pitäisi olla prosessin aikana asiakkaan tiedossa.\nLeppiniemeä häiritsee julkisessa keskustelussa aloitettu päivittely valtion piikkiin mahdollisesti menevistä kuluista.\n– Asiaa voidaan arvioida myös vastaajan kannalta. Miltä yksityisestä ihmisestä tuntuisi, jos hänen kohdistuneet syytteet hylätään ja hänen kohtuullisia ja tarpeellisia oikeudenkäyntikuluja ei korvattaisi, Leppiniemi kysyy.\nKulujen alentaminen voisi olla Leppiniemen mielestä mahdollista, jos asianajaja olisi alusta saakka mukana esitutkinnassa, saisi väliaikatietoja esitutkinnan etenemisestä ja pääsisi esittämään tutkintatoimenpiteitä mahdollisimman aikaisin.\n– Esitutkintamateriaalista pitäisi selvitä paremmin, mistä vastaajaa epäillään ja mahdollisesti tullaan syyttämään. Tällöin esitutkinnasta annettava loppulausunto palvelisi paremmin syyteharkintaa ja tulevaa oikeudenkäyntiä.\nLaillista estettä poliisin toimintatapojen muuttamiselle ei ole. Puolustusasianajaja voisi esimerkiksi osallistua todistajien kuulemiseen esitutkinnassa.\nToinen kuluja alentava tekijä olisi Leppiniemen mielestä laajojen rikosjuttujen kunnollinen valmistelu.\nHänen mielestään pitäisi entistä tarkemmin selvittää, mikä on riitaista ja mikä riidatonta. Se auttaisi karsimaan usein esitettävää turhaa ja päällekkäistä todistelua.\nAsianajajaliitossa valmistellaan tapaohjeiden muutosta. Edellinen muutos asianajajien ohjeisiin oli niin kutsunut trial by newspaper -pykälän lisääminen asianajajien ohjeisiin.\nOhjeissa sanotaan, että asianajaja ei saa epäasiallisesti julkisuuteen vedoten pyrkiä ennen asian ratkaisemista luomaan päämiehensä asialle otollista mielialaa.\nViime aikoina on ollut tapauksia, joissa arvopaperimarkkinarikosten käsittelyn aikana vastaajien asianajaja on lähettänyt tiedotusvälineille yksipuolisia laskelmia oikeudenkäynnin mahdollisista kuluista valtiolle.\nLeppiniemi ei voi ottaa kantaa yksittäisiin tapauksiin. Hän muistuttaa, että kuka tahansa voi kannella asianajajan toiminnasta liiton valvontalautakuntaan.\n– Tietysti jokaisella asianosaisella pitää olla oikeus kommentoida käsittelyssä olevaa juttua ja syyttäjän väitteitä. Tärkeää olisi, että lehdistö kysyisi aina molempien osapuolten kantaa eli rikosjutuissa syyttäjän ja puolustuksen kommentit.\nApulaisvaltakunnansyyttäjä on tehnyt kuudesta liikejuridiikkaan erikoistuneen asianajajan poikkeuksellisen korkeista palkkioista kantelun Asianajajaliiton valvontalautakuntaan. Se on osaltaan lisännyt keskustelua asianajajien palkkioista.\n– Toivoisin, että kirjoittelu asianajopalkkioista ei ole vaikuttanut uskallukseen kääntyä asianajajan puoleen. Tuntiveloituksesta sovitaan aina etukäteen, Leppiniemi sanoo.


Keikkarapsa: Can you help me occupy my brain? – Anssi Kela – Virallinen sivusto\nKeikkarapsa: Can you help me occupy my brain?\n8.11.2020, 22:37 | Aiheet: Yhteisö | Kirjoittaja: Liisa Sarakontu\nAnssi Kela + bändi pe 6.11.2020 Tullikamarin Pakkahuone, Tampere\nKeväällä oli tarkoituksena jättää hyvästit Helsingin The Circukselle, tutulle keikkapaikalle Soittakaa Paranoid! -nimisen toivebiisikeikan merkeissä, mutta se keikka peruttiin, kuten niin moni muukin, ja The Circus kuopattiin ilman tuota odotettua keikkaa. Syyskuussa sitten toinen keikkajärjestäjä poimii tuon rypistetyn ja paperikoriin paiskatun idean ja julkistaa ensin yhden, ja kohta toisenkin keikan tuolla samaisella konseptilla. Yksi Tampereella, ja toinen seuraavana päivänä Helsingissä.\nHelsingin keikalle hankin lipun tietenkin aivan heti, sitä ei todellakaan jätetä väliin ja lippuhan ostetaan, vaikka keikka peruuntuisi. Ja taatusti peruuntuukin, ei nyt varmaankaan voi tulla tällaisia keikkoja mutta lippuja on silti kiva ostaa. Pikku hiljaa keikat lähenevät, eikä niitä ole peruttu. En mä nyt sentään tuonne Tampereelle silti lähde, pitkä ja pimeä ajomatka, kyllä yksi keikka riittää. Tampereelta on tylsää ajella yöllä kotiin, en minä nyt sinne. Sehän perutaan kuitenkin vielä. Eikä työviikon päätteeksi edes jaksaisi – jaa kas, ostinko juuri lipun Tampereen Paranoid-keikalle? Noh, sattuuhan sitä. Ja vielä enemmän kyllä sattuisi, jos en lähtisi sinne!\nPerjantaina päästään tien päälle vielä valoisaan aikaan, ja parin minuutin ajamisen jälkeen mieleen muistuu että kas, Radio Suniltahan on luvattu Anssin haastattelua kolmelta! Äkkiä kanava auki kännykästä, ja missasimme näköjään haastattelusta vain alkuminuutit. Anssin leppoisaa jutustelua on mukava kuunnella ja nyt ei edes haittaa, että kehätie on tukossa ja Tampereen moottoritielläkin saa ihmetellä liikenteen määrää taivaan saadessa komeita punaisia ja keltaisia sävyjä ja vähitellen pimentyessä kokonaan. Haastis kuullaan pätkinä yhteensä kahden tunnin aikana, ja sitä riittää siis melkein perille asti.\nLoppumatkasta tuli pidettyä yksi huoltotauko, joten saavumme Pakkahuoneelle vasta hetkeä ennen ovien ennalta ilmoitettua aukeamisaikaa eli puoli seitsemää. Jonossa on jo tuttua porukkaa, ja kohta kuulemme, että sound check jatkuu vielä ja ovet avataankin vasta seiskalta. Täällä ulkona on ihan mukavaa ja vielä erittäin hyvää seuraa, joten eipä se haittaa yhtään. Lopulta siirrymme narikan kautta sisälle ja saamme nähdä, että Pakkahuoneen ison lavan edessä on tukeva mellakka-aita sopivan kaukana lavasta, laajahko tanssilattia ja loppu lattia on katettu baaripöydin ja -tuolein. Mihinkäs tässä nyt asettuisi? Tietysti tähän basistin puolelle eli Antin edustalle etuaidalle, ja vieruskaveriin jätetään sopiva turvaväli. Tai no ainakin väli. Voi miten kivaa on pitkästä aikaa nojailla etuaitaan ja olla ihan seisomakeikalla!\nAntti käy lämmittämässä bassonsa kielet, ja kuulemme samalla, että keikan alku on viivästynyt, kun pahempi laiterikko sotki sound checkin ja nyt tullaan oudommat biisit menemään lähes harjoittelematta. Oho! Noh, ihan varmasti se menee silti hyvin, sillä pääosa bändistä osaa kuitenkin pääosan näistä biiseistä ihan hyvin (ja settilistahan tiedetään ennalta, sillä keikalla soitetaan Paranoid-äänestyksen voittaneet 20 kappaletta). Mutta Anssihan osaa kaikkien sanat, eikö? Aha jaa, ei osaa. No okei, tästä on siis tulossa oikein kiinnostava ilta.\nTeknikko käy laittamassa settilistat paikoilleen. Kitaristi Mikko käy kantamassa pedaalilautansa viereen kunnon läjän luntteja, ja sellaisia on Anssinkin työpisteessä. Nyt selvästi tullaan menemään vähän normaalista poikkeavalla kurssilla! Keskustelemme tästä ryhmiin kerääntyneinä, kunnes yksi meistä huikkaa, että keikan alkuun on enää minuutti! Oho, äkkiä takaisin omalle paikalle. Etuaita on tasaisesti varattuna, ja taaksemme tanssilattialle alkaa lopultakin kertyä porukkaa, joka on tähän asti istunut tiukasti pöydissään.\nPariin seuraavaan minuuttiin ei tapahdu mitään, joten ehdin aloittaa uudet jutustelut vieruskavereiden kanssa, mutta sitten silmäkulmasta näkee, että lavalla on liikehdintää. Bändi asettuu paikoilleen, Anssi tulee paikalle sinisen kitaran kanssa ja saman tien, ilman mitään sen kummempia tervehdyksiä, lähtee tiukka rokki soimaan ja mustiin pukeutunut mies huutaa tosissaan mikrofoniin ”Finished with my woman ’cause she couldn’t help me with my mind”. No oho, tämähän on kuin onkin Paranoid! Tätä tosiaan hartaasti toivottiin, mutta ei voinut luottaa että se kuullaan oikeasti tänään. Onhan Anssi siitä ennenkin vetänyt pieniä näytepaloja keikoillaan, mutta oikeastaan vain soolona, ja nyt tämä kulkee täyden bändin voimin. Todellakin osuu ja uppoaa!\nParanoid vaihtuu lennossa Millaan, ja tässä vaiheessa viimeistään katoavat kaikki kauniit ajatukset siitä, että mitäpä jos tyytyisi seisomaan tämän keikan sillai ihan nätisti vain. Nyt tukka lentää niin lavalla kuin katsomossakin! Edelleenkään ei seuraa mitään taukoa, vaan Millasta siirrytään suoraan Jennifer Anistoniin. Mikä räjähtävä aloitus tälle keikalle, Anssi ottaa heti luulot pois katsojilta! Vasta kun tämä kyseinen leidi on laskettu arkustaan juoksemaan ulos aurinkoon, Anssi pitää illan ensimmäisen spiikin. Hän kertoo keikan ideasta eli siitä, että ihmiset ovat saaneet netissä äänestää suosikkejaan Anssin koko tuotannosta, ja tällä keikalla tullaan kuulemaan 20 eniten ääniä saanutta kappaletta, sekä tuo keikan aloittanut Paranoid kahdentenakymmenentenä ensimmäisenä.\nNyt on aika ottaa hieman rauhallisemmin ja miettiä parisuhdetta ja valkoisia tulppaaneita Aamun myötä. Anssi kertoo seuraavaksi tilaustyönä tehdystä biisistä, joka kertoo Matti Nykäsesta ja ajasta, jolloin perhekunnat, koululuokat ja työpaikat kokoontuivat teeveen ääreen katsomaan tärkeimpiä urheilutapahtumia yhdessä. Kuinka tulokulmaa tähän aiheeseen miettiessään hän oli muistellut Holmenkollenin sumukisaa vuodelta 1982, jolloin tämä vasta 18-vuotias jyväskyläläinen hyppäsi maailmanmestariksi ja koko kansan tuntemaksi urheilusankariksi.\nNyt seuraa jännempi hetki, sillä äänestyksessä on 20 suosituimman joukkoon noussut kappale, jota ei vielä koskaan ole esitetty livenä, Miljoona volttii. Koska treenit ennen keikkaa olivat tänään menneet vähän pieleen tekniikan hajoamisen takia, tätä ei ole ehditty käydä tarpeeksi huolella läpi, ja Anssi tarvitsee sen sanoja varten itselleen luntit. Kappale kulkee kuitenkin kunnialla alusta loppuun, vaikkakaan ei nouse ihan täydellisesti lentoon kun pieni epävarmuus kyllä kuuluu tässä esityksessä.\nBändi saa nyt poistua lavalta, jonne jäävät vain Anssi ja hänen musta akustinen Martin-kitaransa. Ensimmäinen soolobiisi on Mikan faijan BMW, joka oli Anssin soolouran ensimmäinen julkaistu kappale, ja tuosta julkaisustahan tuli hiljattain 20 vuotta täyteen. Eläydymme yhdessä tuttuun kappaleeseen, joka lopussa kohoaa melkoisiin fiiliksiin. Tämän kappaleen sooloversio on kyllä uskomattoman onnistunut ja tunteisiin käyvä. Entä mikä oli se tärkein biisi Anssin uralla ennen Bemaria? No tietenkin Karhun elämää eli se, jonka ansiosta Pekka ja Susi voitti aikoinaan rokin Suomen mestaruuden, ja nythän me olemme parhaillaan juuri tasan samassa paikassa, jossa tuon kisan finaali silloin 1993 pidettiin, eli Tampereen Pakkahuoneella! Tämä on myös ensimmäinen Anssin säveltämä kappale, joka on soinut radiossa, ja tämän kappaleen ansiosta Anssi pystyi rakentamaan koko elämänsä muusikon uran varaan. Pakenen kylmää maailmaa, tahdon lähteä tanssimaan…\nKolmaskin kappale lähtee Anssin sooloversiona, mutta koska se on Kaksi sisarta, nyt on helppo arvata, että bändi tulee sisään kappaleen aikana ja lähtee mukaan tarinaan kolmannen säkeistön alusta ja kyllä, näin se menee nytkin ja hyvin kulkee! Tämä kappale Nummela-levyltä 19 vuoden takaa soi edelleen radioissa, mutta seuraava kappale ei liene soinut siellä ikinä, vaikka onkin äänestetty tänne mukaan. Se on tuoreimmalta pitkäsoitolta ja edelliseltä salikiertueelta tuttu Sä et tiennyt, ja Saara ja Anssi laulavat sen ihanasti taas kerran duettona. Antti vahvistaa rakkauden syvintä olemusta bassosoolollaan.\nIllan insuliiniannos on syytä ottaa ennen makean ihanaista ÄMPiä eli kappaletta nimeltä Älä mene pois, joka on taatusti lähellä kärkeä aivan kaikissa Anssin biisien suosiota mittaavissa äänestyksissä. Sen jälkeen lähtee läpituttu intro, jota saa tuttuudestaan huolimatta hetken ihmetellä, sillä Puistossa on ollut viime vuosina ollut sovitettuna useampaankin eri kuosiin, mutta tänään Anssi on päättänyt esittää sen versiona, joka on hyvin lähellä alkuperäistä Nummela-levyn versiota. Antin vahvat bassokuviot pääsevät yllättämään kappaleen hiljaisemmissa kohdissa, mutta eivätkö ne jotenkin tähän suuntaan mene levylläkin?\nSydämet toimivat hienosti tänäkin iltana, kun bändi näyttää ekassa kertsissä taas vähän stemmalaulun mallia ja yleisö taputtaa parhaansa mukaan sydämenlyöntejä oikeassa paikassa. Seuraavaksi siirrytään koirapuistoon, ja Antin bassokuvio kantaa kappaletta kun ”Sä näytät henkeä salpaavalta”. Kiihkeän tarinan päätteeksi miehet vielä uhittelevat toisilleen kitaroillaan. Kappaleen jälkeen Anssi toteaa, että nyt siirrytäänkin tunnelmasta ihan toiseen, ja settilistaa tarvinnee parista kohdasta miettiä uudestaan seuraavan päivän Helsingin keikalle, sillä nyt seuraa Piirrä minuun tie. No ihan ok tämäkin järjestys on, sillä siellä koirapuistossahan jaeltiin yhteystietoja ja nyt on sitten selvästi soitettu siihen numeroon ja päästy tähän pisteeseen. Tänään tämä stoori menee juuri näin, ei voi mitään. Keikkakaveri piirtää tämän aikana rakastavasti käteeni tietä sormillaan. Piirrän hänen käteensä vastaavan, mutta minullapas on musta tussikynä.\nPoptähti Ilveksen surullisesti päättyvä tarina on vuorossa. Vai mitä musiikin lajia Ilves lienee edustanut? Oliko hän vanhan koulun rokkari vai peräti iskelmää? Olisiko hän hiphoppari vaiko tuottaja Aviciin tapaan? Aviciistahan tuli julman sattuman kautta aika lailla Ilveksen ruumiillistuma silloin kappaleen ilmestyessä. Tätä ei tänään ehdi kovin pitkään pohtia, sillä nyt aletaan muistella sitä, kun mentiin kirjastoon ja kohta sen jälkeen mopolla Kuopioon, eli nyt tanssijalka saa taas vipattaa ja tukka heilua! Onhan Nostalgiassakin todellisuudessa hienoa tarinaa, mutta ei sillä aina niin väliä, tämän kappaleen voi bändikeikalla ottaa aika lailla ”Aivot narikkaan ja bailataan!” -biisinä. Ja niinhän se menee nytkin. Ensimmäistä kertaa tämän illan aikana happi alkaa tosissaan loppua kasvomaskin kanssa.\nNostalgiaa pistää lavallakin ison pyörän käyntiin eturivin miesten ryntäillessä, loikkiessa ja pyöriessä, ja sen päätteeksi vielä pelleillään kitaroilla kunnes punainen Gretsch putoaa nokilleen pedaalilaudan päälle. Oho, eihän laitteisiin sattunut? Anssi tsekkaa kitaran ja muut vehkeet, ja koska ne toimivat edelleen, nyt käynnistyy 1972:n klassinen intro. Tässä vaiheessa hartioissa tuntuu jo kummalta (liian vähän keikkatreenausta näköjään?) mutta kun Kristian alkaa räkiä nuuskamälliään kattoa kohti, kädet pysyvät kyllä tiukasti ylhäällä, maskien takana huokaistaan ja yritetään vetää henkeä, ja jatketaan sitten sitkeästi mukana laulamista. Muu yleisö, joka on tähän asti pysynyt pääosin edes käsivarren mitan päässä takana metelöimässä, kaatuilemassa ja pudottelemassa tuoppejaan, singahtaa nyt turhan harvasti asettautuneen eturivin jättämiin väleihin etuaidalle kiljumaan, bilettämään ja kaatamaan pari tuoppia lisää. Mutta juuri tässä biisissä se kyllä oikeasti ikään kuin kuuluu kuvioihin, joten ei se mitään, bailataan yhdessä! Pakkahuone, onko kaikki kohdallaan? No todellakin on!\nBändi karkaa nyt lavalta, mutta koska nopealla miettimisellä muistaa ainakin pari kappaletta, jotka eivät ole vielä tulleet sovitulta settilistalta, keikan ”loppumista” ei nyt jaksa ottaa kovin vakavasti. Toki tässä voi mölistä ja taputtaa noin näön vuoksi muiden mukana, koska tässä vaiheessa kuuluu saada aikaan yleistä älämölöä, mutta nyt ei tarvitse tosissaan miettiä, saadaanko encore vai ei, koska se tulee tänä iltana aivan varmasti. No niin, siinähän se bändi jo onkin ja biisi alkaa, hetkinen, mikä tämä nyt taas olikaan… Siis juu Tanssilattialla, tietenkin! Anssia ei ihan vielä näy, mutta tuossa hän tulee ja ahaa, ohut pitkähelmainen AK-takki on vaihtunut lyhyemmäksi hapsutakiksi!\nBändi hakee hetken oikeaa rytmiä, koska tätä biisiä ei ole ikuisuuksiin soitettu livenä eikä koskaan Mikon kanssa, ja kappaleen huikea groove jää tällä kertaa osittain vain Anssin äänen ja sävelen kuljetuksen varaan. Ai jai jai (falsetissa) Jos tahdot niin näytän, kuinka taikasauvaani käytän, luen loitsun sä oot mun sä oot mun! Kun meidät on dumpattu hissiin peiliä etsimään, on aika laskea yleinen levottomuus irti tänä iltana, ja pitkän lähes keikattoman kauden jälkeen se ei tosiaan ole mikään ongelma! Keikkakunto ei ehkä ole ihan kohdillaan, mutta jotenkin tässä vielä navigoidaan tanssiliikkeiden myötä kohti settilistan loppua.\nMikä onkaan se biisi, joka sai eniten ääniä? No tietenkin se, joka saa niin usein johdattaa meidät kohti keikan loppua, joka on ollut Mun täytyy kävellä näin -elämäkertakonserttien kantavana juonena, joka on ollut monelle meistä se ensimmäinen kosketus Anssin musiikkiin. Se, joka kertoo paitsi harjulla kävelemisestä myös koko ihmiselämästä aina lapsuudesta nuoruuden koukeroiden kautta seesteisempään (ainakin hetkellisesti) aikuisuuteen. Lavalla riehuminen on tänään loppukeikasta vienyt Anssin tavaramerkistä eli puoliakustisesta Gretsch-kitarasta äänen, ja koska toista samanmerkkistä ole mahtunut kitarakärryyn mukaan, tällä kertaa Nummelan kitarakuviot hoidellaan kulmikkaalla Gibson Explorerilla. Sen ääni ei kanna kappaletta samalla tavalla mutta ei se mitään, Mikko täydentää tarinaa omalla kitarallaan ja kappaleen lopussa mennäänkin aivan eri askelmerkeillä kuin normaalisti.\nLoppuspiikissään Anssi vielä muistuttaa meitä siitä, että paitsi että hänen soolouransa Pekan ja Suden hajoamisen jälkeen on nyt kestänyt 20 vuotta, myös hänen taustabändissään edelleen soittavat Antti Karisalmi bassossa ja Ville Kela rummuissa ovat olleet mukana samat 20 vuotta, aina Anssin ensimmäisestä omasta keikasta alkaen. Saara Metsbergillä koskettimissa tulee kesällä 20 vuotta täyteen, eli hän tuli silloin alkuperäisen kosketinsoittajan tilalle, ja bändin tuorein lisäys, kitaristi Mikko Kosonenkin on ollut kuvioissa jo 20 minuuttia (Mikko yrittää karata lavalta pää painuksissa). Kiitos Pakkahuone ja kiitos yleisö!\nMeidän puolestamme kiitos Anssi ja bändi. Olemme heränneet porukalla eloon pitkäksi venähtäneen keikkatauon aikana, ja nyt yritämme kuivatella hikeä ja vetää henkeä ilman maskeja keikan päätyttyä samalla kun kiihkeinä keskustelemme näkemästämme. Kukaan ei malta vielä hetkeen oikein lähteä pois, vaikka osalla on vielä parin tunnin ajomatka kodin suuntaan. Tämä oli sitä eliksiiriä, jota addikti tosiaan tarvitsee säännöllisesti. Ja melkein parasta tässä kaikessa on, että iso osa meistä saa tätä samaa lääkettä heti huomenna uudestaan!\nKarhun elämää (soolo)\nEi kommentteja artikkeliin Keikkarapsa: Can you help me occupy my brain?


Yrittäjyys, työ ja hyvinvointi korkeasti koulutettujen keskuudessa - PDF\nDownload "Yrittäjyys, työ ja hyvinvointi korkeasti koulutettujen keskuudessa"\n1 Yrittäjyys, työ ja hyvinvointi korkeasti koulutettujen keskuudessa\n2 ISBN Painopaikka: Suomen Lehtiyhtymä, Porvoo Kuvat: Comma (kansi, s. 17, s. 24, s. 33), Rodeo (s. 21) Julkaistu\n3 Yrittäjyys, työ ja hyvinvointi korkeasti koulutettujen keskuudessa Selvitys akavalaisten liittojen jäsenistössä Katri Luomala Elisa Akola Jarna Heinonen TSE Entre Turun yliopiston kauppakorkeakoulu\n4 Sisällys 1 Johdanto Taustaa selvitykselle Kyselyn toteutus ja tutkimusaineisto Tulosten yleistettävyys Yrittäjyyden ja ammatinharjoittamisen profiili Yrittäjän ja ammatinharjoittajan profiili Aiempi työura Yrittäjyyden ja ammatinharjoittamisen luonne Yrittäjien ja ammatinharjoittajien työn piirteet Yrittäjien ja ammatinharjoittajien tyytyväisyys Yleinen elämäntyytyväisyys Työtyytyväisyys Eläkesuunnitelmat Yleissilmäys akavalaisten eläkeajatuksiin Yli 50-vuotiaiden yrittäjien eläkeajatukset Yhteenveto ja keskustelu Sammandrag Lähteet Liite... 38\n5 Taulukkoluettelo Taulukko 1 Vastaajat ammattijärjestöittäin...7 Taulukko 2 Vastaajien työllisyystilanne...8 Taulukko 3 Koulutusalat ja toimialat palkansaajilla sekä yrittäjillä ja ammatinharjoittajilla (%)...8 Taulukko 4 Taustatietoja vastaajista ja heidän perhetilanteestaan (%)...10 Taulukko 5 Työpaikkojen ja työttömyysjaksojen määrä (%)...12 Taulukko 6 Työkokemusvuodet palkkatyössä ja yrittäjänä (%)...12 Taulukko 7 Yrittäjyyden motiivi ja liiketoiminnan luonne (%)...13 Taulukko 8 Yritystoiminnasta nostettujen osinkojen määrä ja verotus...16 Taulukko 9 Työn piirteet palkansaajilla sekä yrittäjillä ja ammatinharjoittajilla (ka., sd., sig.)...18 Taulukko 10 Työn piirteet terveysalan ja muiden alojen yrittäjillä ja ammatinharjoittajilla sekä palkansaajilla (ka., sd., sig.)...18 Taulukko 11 Yleinen elämäntyytyväisyys (%)...19 Taulukko 12 Tyytyväisyys elämän eri osa-alueisiin (%)...22 Taulukko 13 Työtyytyväisyys (%)...25 Taulukko 14 Työn aiheuttama stressi...28 Taulukko 15 Eläkeikäarviot, osa-aikaeläkesuunnitelmat ja työnteko vanhuuseläkkeellä...30 Taulukko 16 Yli 50-vuotiaiden eläkeikäarviot, osa-aikaeläkesuunnitelmat ja työnteko vanhuuseläkkeellä...31 Kuvioluettelo Kuvio 1 Työntekijöiden määrä eri koulutusalojen yrittäjillä...14 Kuvio 2 Kasvutavoitteet koulutusaloittain...14 Kuvio 3 Yrittäjien ja ammatinharjoittajien elämäntyytyväisyys (ka.)...20 Kuvio 4 Palkansaajien sekä yrittäjien ja ammatinharjoittajien tyytyväisyys elämän eri osa-alueisiin (ka.)...23 Kuvio 5 Yrittäjien ja ammatinharjoittajien tyytyväisyys elämän eri osa-alueisiin (ka.)...24 Kuvio 6 Olen toistaiseksi tyytyväinen työhöni palkansaajat sekä yrittäjät ja ammatinharjoittajat...26 Kuvio 7 Saan työstäni todellista tyydytystä palkansaajat sekä yrittäjät ja ammatinharjoittajat...26 Kuvio 8 Palkansaajien sekä yrittäjien ja ammatinharjoittajien työtyytyväisyys (ka.)...27 Kuvio 9 Yrittäjien ja ammatinharjoittajien työtyytyväisyys (ka.)...27 Kuvio 10 Palkansaajien sekä yrittäjien ja ammatinharjoittajien työstressi...28 Liitekuviot Liitekuvio 1 Palkansaajien sekä yrittäjien ja ammatinharjoittajien työtyytyväisyys terveysalalla (ka.)...39 Liitekuvio 2 Palkansaajien sekä yrittäjien ja ammatinharjoittajien työtyytyväisyys muulla sosiaalija terveysalalla (ka.)...39 Liitekuvio 3 Palkansaajien sekä yrittäjien ja ammatinharjoittajien työtyytyväisyys yhteiskuntatieteellisellä alalla (ka.)...40 Liitekuvio 4 Palkansaajien sekä yrittäjien ja ammatinharjoittajien työtyytyväisyys tekniikan alalla (ka.)...40\n6 1 Johdanto 1.1 Taustaa selvitykselle Työelämän ja yhteiskunnan muutosten myötä yrittäjyys on avautunut varteenotettavaksi uravaihtoehdoksi myös monille korkeasti koulutetuille. Viimeisen 20 vuoden aikana korkeasti koulutettujen yrittäjien määrä Suomessa on lisääntynyt voimakkaasti. Tämän kehityksen taustalla on ennen kaikkea yleinen koulutustason nousu, ei niinkään korkeasti koulutettujen aikaisempaa suurempi innostus ryhtyä yrittäjäksi. (Heinonen ym. 2006; Paasio Pukkinen 2006). Tutkimustulokset kuitenkin osoittavat, että varhaisvaiheen yrittäjyysaktiivisuudesta kasvava osuus on ns. akateemista yrittäjyyttä (Stenholm ym. 2010), ts. yliopistotutkinnon suorittanut henkilö on aktiivisesti aloittamassa yritystoimintaa. Yrittäjäksi ryhtymisessä on kuitenkin suuria eroja koulutusalojen välillä. Työelämän murroksiin liittyy myös kysymys yksilöiden elämän laadusta, varsinkin työelämän laadusta. Erityisesti julkisessa keskustelussa on tuotu esiin arvioita työelämän laadun huonontumisesta. Esimerkkeinä tällaisesta kehityksestä on mainittu pätkätyöt, alituinen epävarmuus tulevaisuudesta, työn ja vapaa-ajan rajan hälventyminen, työn ja perhe-elämän yhteensovittamisen ongelmat, jatkuva tuottavuuden tavoittelu, työstä vieraantuminen sekä globalisaation seurauksena tapahtuva tuotannollisen työn siirtyminen pois Suomesta. EVAn raportti Mainettaan parempi työ Kymmenen väitettä työelämästä johdonmukaisesti vähintäänkin kyseenalaistaa edellä esitetyt uskomukset suomalaisesta työelämästä (Alasoini 2010). Alasoinin tulokset ovat lohduttavia. Hänen mukaansa tuloksellisuus ja tyytyväisyys eivät ole keskenään ristiriidassa, ja työelämän muutokset voivat monelta osin olla myönteisiä, eivät voittopuolisesti lamaannuttavia. Vastaavansuuntaisiin, osin yllättäviin tuloksiin on päädytty tarkasteltaessa yrittäjien työtyytyväisyyttä. Aiemman tutkimuksen mukaan yrittäjät ovat palkkatyöntekijöitä tyytyväisempiä työhönsä siitä huolimatta, että he tekevät usein pitkää työpäivää, työskentelevät kovassa työpaineessa ja peräti kärsivät terveydellisistä ongelmista (Andersson 2008; Blanchflower 2004). Yrittäjien muita korkeampaa työtyytyväisyyttä on selitetty muun muassa työn itsenäisyydellä ja kiinnostavuudella. Yrittäjyyttä tyypillisesti pidetään elämäntapana, jolloin esimerkiksi vapaa-ajan ja työn erottaminen toisistaan on vaikeaa (Parasuraman Simmers 2001). Monet korkeasti koulutetut yrittäjät ovat aiemman tutkimuksen perusteella kohtuullisen tyytyväisiä uraansa. Työ on sisällöllisesti palkitsevaa, vapaata ja elämänlaatua kohottavaa siitä huolimatta, että yrittäjyydessä on ajoittain myös kielteisiä puolia kuten yksinäisyys, toimeentulon epävarmuus ja vapaa-ajan vähäisyys. (Heinonen ym. 2006; Paasio Pukkinen 2006). Epäselvää kuitenkin on, missä määrin työhön liittyvät myönteiset piirteet ovat yhteydessä yrittäjän hyvinvointiin. Ovatko yrittäjät palkansaajia tyytyväisempiä työhönsä, uraansa ja elämäänsä? Minkälaiset piirteet ovat läsnä nimenomaan korkeasti koulutettujen yrittäjien työssä? Kokemukset työstä ja yrittäjyydestä ovat omiaan vaikuttamaan myös siihen, kuinka pitkään ja millä tavoin yksilö suunnittelee työskentelevänsä joko palkkatyössä tai yrittäjänä. Nämä kysymykset ovat hyvin ajankohtaisia myös yhteiskuntapoliittisessa keskustelussa. On kiinnostavaa saada lisää tietoa siitä, millaista yrittäjyys on työnä ja miten se kytkeytyy yksilön kokemuksiin työtyytyväisyydestä ja elämänlaadusta. Erityisen kiintoisaa on tarkastella näitä asioita korkeasti koulutettujen osalta, koska juuri heidän yrittäjyyttään pidetään Suomen elinkeinoelämän ja talouden kehittymisen näkökulmasta merkittävänä. Yrittäjyydellä on nähty olevan potentiaalia ratkaista joitakin työelämän haasteita, esimerkiksi työurien pidentämistä, työssä jaksamista, työviihtyvyyttä ja uusien työpaikkojen synnyttämistä. (Akola ym. 2007). Tämän selvityksen fokuksessa ovat akavalaisten yrittäjien käsitykset omasta työstään ja hyvinvoinnistaan. Tutkimus on luonteva jatko Akavan jäsenistön yrittäjyyttä tarkastelleelle selvitykselle (Paasio Pukkinen 2006), jonka Turun kauppakorkeakoulu toteutti vuonna Kyselyn toteutus ja tutkimusaineisto Tämän selvityksen empiirinen aineisto on kerätty osana Suomen Akatemian WORK-tutkimusohjelman rahoittamaa ja Turun yliopiston kauppakorkea- 6\n7 koulun TSE Entre -tutkimusyksikön toteuttamaa Yrittäjyys, työ ja hyvinvointi yksilön elämänkaarella - tutkimushanketta. Mainitussa tutkimushankkeessa tarkastellaan yrittäjyyttä yksilön uran näkökulmasta ja analysoidaan yksilön hyvinvointiin vaikuttavia siirtymiä palkkatyön ja yrittäjyyden välillä. Käsillä olevassa raportissa esitetään tuloksia korkeasti koulutettujen ammatinharjoittajien ja yrittäjien yrittäjyyden piirteistä, elämänlaadusta, työtyytyväisyydestä sekä näkemyksiä eläkeaikana työskentelystä. Akavan jäsenliitoista tässä selvityksessä olivat mukana Agronomiliitto, Akavan Erityisalat, Driftingenjörsförbundet i Finland, Metsänhoitajaliitto, Sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö Talentia, Suomen Arkkitehtiliitto, Suomen Ekonomiliitto, Suomen Eläinlääkäriliitto, Suomen Hammaslääkäriliitto, Suomen Lakimiesliitto, Suomen Lääkäriliitto, Suomen Psykologiliitto, Suomen Puheterapeuttiliitto, Suomen Valtiotieteilijöiden liitto, Tekniikan Akateemisten Liitto ja Uusi Insinööriliitto. Kysely toteutettiin sähköisenä kyselynä touko kesäkuussa Järjestöjä pyydettiin toimittamaan kaikkien yrittäjäjäsentensä yhteystiedot (ts. sähköpostiosoitteet) selvityksen toteuttajalle, Turun yliopiston kauppakorkeakoulun TSE Entre -tutkimusyksikölle. Vertailun mahdollistamiseksi järjestöjä pyydettiin toimittamaan lisäksi vastaava määrä palkansaajajäsenten yhteystietoja yksinkertaista satunnaisotantaa hyödyntäen. Kysely lähetettiin kaikkiaan :lle Akavan jäsenjärjestöjen jäsenelle ja vastauksia saatiin Vastausprosentti oli 30,3 %. Suurimmat liittokohtaiset vastausprosentit olivat Akavan Erityisaloilla ja Suomen Puheterapeuttiliitolla. Lukumäärällisesti suurimmat yrittäjäryhmät olivat Hammaslääkäriliiton ja Ekonomiliiton vastaajissa. Yrittäjiä oli suhteellisesti eniten Eläinlääkäriliiton ja Talentian vastaajissa, joista yli puolet toimii yrittäjinä. Liittokohtaiset vastaajamäärät, liittokohtaiset vastausprosentit ja yrittäjien osuus vastaajista on esitetty seuraavassa taulukossa (Taulukko 1). Taulukko 1 Vastaajat ammattijärjestöittäin Ammattijärjestö Vastaajia Prosenttia Liittokohtainen Vastaajista kpl kaikista vastausprosentti yrittäjiä % Agronomiliitto 240 7,1 29,4 21 Akavan Erityisalat 321 9,5 42,6 36 Driftingenjörsförbundet i Finland 9 0,3 13,6 22 Metsänhoitajaliitto 19 0,6 26,4 47 Sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö Talentia 36 1,1 34,6 53 Suomen Arkkitehtiliitto 230 6,8 24,1 35 Suomen Ekonomiliitto ,5 24,4 46 Suomen Eläinlääkäriliitto 129 3,8 34,4 54 Suomen Hammaslääkäriliitto ,5 34,5 28 Suomen Lakimiesliitto 129 3,8 22,1 37 Suomen Lääkäriliitto 219 6,5 26,1 43 Suomen Psykologiliitto 256 7,5 29,3 48 Suomen Puheterapeuttiliitto 277 8,2 41,6 30 Suomen Valtiotieteilijöiden Liitto 16 0,5 37,2 38 Tekniikan Akateemisten Liitto 127 3,7 31,8 27 Uusi Insinööriliitto 128 3,8 26,6 30 Yhteensä , Valtaosa vastaajista oli kyselyhetkellä mukana työelämässä. Suurin osa vastaajista oli palkansaajana toistaiseksi voimassa olevassa työsuhteessa (54 %) ja vain pieni osa palkansaajista oli määräaikaisessa työsuhteessa (6,5 % kaikista vastaajista). Yrittäjänä tai ammatinharjoittajana toimi kolmannes kyselyyn vastanneista, ja maatalousyrittäjiä ja yrittäjänä toimivia freelancereita oli noin prosentin verran kumpiakin. Eri syistä työelämän ulkopuolella olevia vastaajia oli yhteensä noin 4 %. (Taulukko 2). 7\n8 Taulukko 2 Vastaajien työllisyystilanne Työllisyystilanne Vastaajia Osuus kaikista % Palkansaaja toistaiseksi voimassa olevassa työsuhteessa ,4 Palkansaaja määräaikaisessa työsuhteessa 219 6,5 Maatalousyrittäjä 33 1,0 Yrittäjä tai ammatinharjoittaja ,0 Yrittäjänä toimiva freelancer 44 1,3 Työssä perheenjäsenen yrityksessä palkatta 3 0,1 Työtön 19 0,6 Eläkkeellä iän tai työvuosien perusteella 18 0,5 Eläkkeellä muusta syystä 8 0,2 Äitiys- tai vanhempainlomalla tai hoitovapaalla 59 1,7 Vuorottelu- tai virkavapaalla 9 0,3 Opiskelija 13 0,4 Yhteensä Koska selvitys käsittelee yleisen elämäntyytyväisyyden lisäksi ennen kaikkea työtä, työn piirteitä ja työtyytyväisyyttä, tästä eteenpäin raportissa käsitellään vain työelämässä mukana olevien vastauksia. Työllisiä oli kaikkiaan yli 96 % vastaajista; palkansaajavastaajia oli henkeä eli kaikista kyselyyn vastanneista 61 %, ja yrittäjiä ja ammatinharjoittajia oli vastaajissa eli 35 % kaikista vastaajista. Vastaajien koulutusaloissa painottuvat terveysja sosiaalialat. Palkansaajista kolmannes toimii lääkärinä tai hammaslääkärinä (terveysala) ja reilulla neljänneksellä on muu sosiaali- tai terveysalan koulutus. Yhteiskuntatieteellinen koulutus on joka neljännellä vastaajalla ja tekniikan koulutus noin 14 prosentilla. Koulutusaloista johtuen työpaikan tai oman yrityksen toimiala on vastaajilla yleisimmin terveys- ja sosiaalisektori (50 %) tai palvelut (26 %). (Taulukko 3) Taulukko 3 Koulutusalat ja toimialat palkansaajilla sekä yrittäjillä ja ammatinharjoittajilla (%) Palkansaajat Yrittäjät Yhteensä Koulutusala 1 N= Terveysala Muu sosiaali- ja terveysala Yhteiskuntatieteellinen ala Tekniikan ala Yhteensä Yrityksen tai työpaikan toimiala Teollisuus ja rakentaminen Kauppa Palvelut (ml. majoitus- ja ravitsemus-, rahoitus- ja vakuutustoim.) Koulutus Terveys- ja sosiaalisektori Muu (ml. maatalous) Yhteensä Koulutusala tehty liittotiedon perusteella: Terveysala: Suomen Lääkäriliitto, Suomen Hammaslääkäriliitto; Muu sosiaali- ja terveysala: Sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö Talentia, Suomen Eläinlääkäriliitto, Suomen Puheterapeuttiliitto, Suomen Psykologiliitto, Agronomiliitto, Metsänhoitajaliitto; Yhteiskuntatieteellinen ala: Akavan Erityisalat, Suomen Ekonomiliitto, Suomen Lakimiesliitto, Suomen Valtiotieteilijöiden liitto; Tekniikan ala: Driftingenjörsförbundet i Finland, Suomen Arkkitehtiliitto, Tekniikan Akateemisten liitto, Uusi Insinööriliitto. 8\n9 1.3 Tulosten yleistettävyys Selvityksessä on mukana 16 Akavan jäsenliittoa eri aloilta. Koska kohteena ovat nimenomaan korkeasti koulutetut yrittäjät, selvityksestä jätettiin pois sellaisia jäsenliittoja, joissa ei ole merkittävästi yrittäjiä. Pois jätetyt liitot edustavat sellaisia aloja, joilla yrittäjyys ei ole varteenotettava vaihtoehto toteuttaa ammattiaan (esim. kirkollisten työntekijöiden liitot, Upseeriliitto, Opetusalan Ammattijärjestö OAJ yms.). Mukana olevat liitot edustavat kuitenkin noin 55 % akavalaisten liittojen jäsenistöstä. Näissä liitoissa on päätoimisia yrittäjäjäseniä yhteensä ja sivutoimisia yrittäjiä Yhteensä yrittäjänä toimivia jäseniä selvityksessä mukana olevissa jäsenliitoissa on Lähtökohtana on, että tutkimusjoukko edustaa jokseenkin kattavasti akavalaisia, korkeasti koulutettuja yrittäjiä. Vastausprosentit vaihtelevat suuresti eri jäsenliittojen välillä, ja näin ollen aineisto ei edusta kattavasti kaikkia akavalaisia yrittäjiä. Akavalaiset yrittäjät eivät myöskään ole täydellisen edustava otos kaikista suomalaisista korkeasti koulutetuista yrittäjistä, sillä korkeasti koulutetut yrittäjät ovat osin järjestäytyneet myös muutoin kuin Akavan kautta, tai eivät ole järjestäytyneet lainkaan. Tutkimusjoukko antaa kuitenkin hyvän kuvan akavalaisen yrittäjän työstä ja tyytyväisyydestä erityisesti niiden koulutusalojen osalta, joista vastauksia kertyi paljon. Tällaisia aloja ovat muun muassa terveys- ja sosiaalialat ja tekniikan ala. Akavalaisten yrittäjien yhteystietojen lisäksi selvityksen toteuttaja, Turun yliopiston kauppakorkeakoulun TSE Entre -tutkimusyksikkö, pyysi järjestöiltä vastaavan määrän palkansaajajäsenien yhteystietoja. Liittoja ohjeistettiin toimittamaan selvityksen toteuttajalle kaikkien yrittäjäjäsentensä sähköpostiosoitteet (pää- ja sivutoimiset). Lisäksi pyydettiin vastaavaa määrää palkansaajien yhteystietoja satunnaisotannalla. Ohjeistuksesta huolimatta selvityksen tekijät eivät saaneet kattavasti akavalaisten yrittäjien yhteystietoja. Osa liitoista teki myös yrittäjien yhteystiedoista otannan, tai liitoilla oli tiedossaan sähköpostiosoitteita vain rajatusta määrästä yrittäjiä. Yhteystietojensa käytön tutkimustarkoituksiin kieltäneiden osoitetietoja Akava ei välittänyt eteenpäin. Erot liittojen toimittamien yhteystietojen kattavuudessa heijastuvat myös tutkimusaineistoon, sillä vastaajajoukossa eri ammattiryhmät painottuvat hyvin erikokoisina. Tästä syystä esimerkiksi sosiaali- ja terveysalalla hammaslääkäriyrittäjät ja tekniikan alalla arkkitehtiyrittäjät ovat aineistossa todennäköisesti yliedustettuina. Kokoerot kertovat myös ammattiryhmien erilaisesta suuruusluokasta ja yrittäjyyden sopivuudesta kuhunkin professioon. Esimerkiksi lääketieteen ammattiryhmät ovat henkilömääräisesti suuria ja yrittäjyys on yleinen tapa harjoittaa ammattia, kun taas valtiotieteilijöitä on selvästi vähemmän eikä yrittäjyys ole yleinen tapa organisoida työntekoa alalla. Yrittäjien vastausinto selvityksiin on tyypillisesti melko alhainen. Myös tässä selvityksessä yrittäjien vastausprosentti jäi palkansaajia alhaisemmaksi. Tämä voi johtua myös siitä, että henkilö on Akavan antaman yhteystiedon perusteella luokiteltu yrittäjäksi, mutta käytännössä hän on vastannut kyselyyn palkansaajana. Kysely lähetettiin Akavan antamien tietojen mukaan jokseenkin yhtä monelle yrittäjälle ja palkansaajalle, mutta eri ryhmien tarkkoja vastausprosentteja ei voida muodostaa juuri tällaisten kaksoisroolien takia. Koko selvityksen vastausprosentti on 30,3 %, ja sitä voidaan pitää kohtuullisen hyvänä. Yhteystietojen määrän ja hyvän vastausprosentin ansiosta tutkimusaineisto on kooltaan suuri. Useimpien käsiteltävien kysymysten osalta käytettävissä on yli palkansaajan ja yli yrittäjän vastaukset. Aineiston laajuuden vuoksi jakaumat ja keskiarvot eivät heittele yksittäisten poikkeavien vastausten vuoksi, vaan luvut kuvaavat hyvin vastaajaryhmän pääasiallista mielipidettä. Toisaalta tilastollisia merkitsevyyksiä syntyy helpommin isoissa aineistoissa. Tämän laajuisessa selvityksessä onkin vaikea arvioida, missä määrin tilastollisesti merkitsevä tulos on merkittävä myös reaalimaailmassa. Vasta jatkoanalyyseissä pystytään arvioimaan kuinka merkittäviä tilastolliset erot ovat todellisuudessa. Selvitykseen vastanneiden sukupuolijakauma ei vastaa naisten ja miesten todellisia osuuksia akavalaisista, varsinkaan yrittäjien osalta. Kyselyn vastaajista naisia on 63 % ja miehiä 37 %, vaikka yrittäjistä noin kaksi kolmasosaa on miehiä (Yrittäjyyskatsaus 2010). Naisten vastaushalukkuus selvityksiin on usein korkeampi kuin miehillä, mutta tässä selvityksessä naisten osuus vastaajista on merkittävästi suurempi kuin perusjoukossa. Tämä on otettu huomioon raportoinnissa siten, että tuloksia on tarkasteltu erikseen naisten ja miesten osalta ja verrattu, onko näiden vastauksissa tilastollisesti merkitseviä eroja. Joistakin eroista huolimatta näyttää siltä, että sukupuoli ei ole ainut tai merkittävin vastauksia selittävä tekijä. 9\n10 2 Yrittäjyyden ja ammatinharjoittamisen profiili Jatkossa raportti keskittyy akavalaisiin yrittäjiin, mutta vertailun mahdollistamiseksi esitetään tietoa myös palkansaajista. Kuten yleistettävyyskeskustelussa todettiin, selvitykseen vastanneiden sukupuolijakauma ei vastaa naisten ja miesten todellisia osuuksia akavalaisista, varsinkaan yrittäjien osalta. Kyselyn vastaajista naisia on 63 % ja miehiä 37 %, vaikka yrittäjistä noin kaksi kolmasosaa on miehiä (Yrittäjyyskatsaus 2010). On perusteltua raportoida yrittäjiä koskevat tulokset myös sukupuolen mukaan naisten ja miesten välisten erojen selvittämiseksi. 2.1 Yrittäjän ja ammatinharjoittajan profiili Yrittäjien ja ammatinharjoittajien profiilia kuvataan tässä selvityksessä demografisten tietojen ja vastaajan perhetilanteeseen liittyvien tietojen avulla. Seuraavassa taulukossa (Taulukko 4) on esitelty vastaajien tiedot sukupuolesta, iästä, siviilisäädystä, perheen koosta, perheen vuosituloista ja puolison työllisyystilanteesta. Tiedot on esitetty erikseen palkansaajien ja yrittäjien osalta sekä koko vastaajajoukosta yhteensä. Yrittäjistä ja ammatinharjoittajista on lisäksi tarjolla tiedot koulutusaloittain. Koulutusluokittelu on edellä esitetty neliluokkainen jaottelu, joka perustuu vastaajien ammattiliittotietoon. Tähdet taulukossa tarkoittavat Yhteensä-sarakkeen kohdalla eroja palkansaajien ja yrittäjien vastausten jakaumissa, ja vastaavasti Terveys-sarakkeessa koulutusaloittaisia tilastollisia eroja vastausten jakaumissa. Taulukko 4 Taustatietoja vastaajista ja heidän perhetilanteestaan (%) Yrittäjät koulutusaloittain Palkansaajat Yrittäjät Yhteensä Terveys Muu sos/terv. Yhteiskunta- Tekniikka tieteellinen Sukupuoli N= ***3255 *** Nainen Mies Ikä N= ***3223 *** Enintään 30 vuotta vuotta vuotta vuotta Yli 60 vuotta Siviilisääty N= *** Naimaton Avo- tai avioliitossa Eronnut tai asumuserossa Leski Perheen koko N= Yksinasuja henkeä henkeä henkeä henkeä tai enemmän\n11 Perheen vuositulot N= ***3217 *** Alle 35 tuhatta tuhatta tuhatta tuhatta tuhatta tuhatta Yli 300 tuhatta Puolison työllisyystilanne N= ***2661 * Palkkatyössä Yrittäjä Työelämän ulkopuolella *** p<0,001, **p<0,01, *p<0,05, p<0,1 Vastaajien enemmistö on naisia, niin palkansaajista kuin yrittäjistäkin. Naisia on palkansaajista 69 % ja yrittäjistä 63 %. Erityisesti yrittäjien kohdalla naisten osuus on merkittävän korkea; suomalaisista yrittäjistä noin kaksi kolmesta on miehiä, joten aineistossa naisten osuus on selvästi painottunut normaalia vahvemmin. Selvityksessä mukana olevissa Akavan jäsenliitoissa naisten osuus on kaikkiaan noin 44 %, joten myös siihen suhteutettuna naisten vastausinto selvitykseen on ollut selvästi miehiä korkeampaa. Sosiaali- ja terveysalojen yrittäjistä valtaosa on naisia (70 79 %) ja yhteiskuntatieteellisen alan yrittäjistä yli puolet. Ainoastaan tekniikan alan yrittäjissä on selvä miesenemmistö 72 %:n osuudella. Yrittäjien sukupuolijakaumat johtuvat naisten ja miesten hakeutumisesta tietyille koulutusaloille. Selvityksessä mukana olevista Akavan jäsenliitoista ainoastaan tekniikan alan liitoissa ja Metsänhoitajaliitossa on jäsenistössä miesenemmistö. Tekniikan alan liittojen suuren henkilömääräisen koon vuoksi selvityksessä mukana olevissa jäsenliitoissa on kuitenkin yhteensä miehiä 56 % ja naisia 44 %. Yrittäjät ovat jonkin verran vanhempia kuin palkansaajat sekä yleisesti että tässä tutkimusaineistossa. Korkeintaan 40-vuotiaita yrittäjiä aineistossa on vain 16 %, kun samanikäisiä palkansaajia on vastaavasti 28 %. Toisaalta yli 60-vuotiaita vastaajia on palkansaajista 8 %, mutta yrittäjistä 13 %. Koulutusaloittain tarkasteltuna alle 30-vuotiaita yrittäjiä on selvästi muita aloja enemmän yhteiskuntatieteellisellä alalla. Näillä aloilla yrittäjyys onkin usein keino päästä työelämään, ja kokemuksen myötä siirtymä voi tapahtua palkkatyömarkkinoille, kun taas toisissa ammateissa palkkatyöstä siirrytään työkokemuksen kartuttua yrittäjäksi (Akola ym. 2008). Avo- tai avioliitossa asuu neljä viidestä vastaajasta, ja naimattomia tai eronneita on 9 % kumpiakin. Yrittäjät ovat hieman palkansaajia todennäköisemmin avo- tai avioliitossa, mikä johtunee osittain myös yrittäjien korkeammasta keski-iästä. Eniten molemmissa vastaajaryhmissä on kahden hengen talouksia (38 %), mutta tässä ei ole eritelty, käsittääkö se kaksi aikuista vai aikuisen ja lapsen. Yksinasuvia on vastaajista 13 %, kolme- tai nelihenkisiä talouksia noin viidennes kumpiakin ja talouksia, joissa on viisi tai useampia henkilöitä, on joka kymmenes. Perheiden bruttotulot vaihtelevat alle :sta yli :een euroon vuodessa. Yrittäjiä on palkansaajia enemmän sekä kaikkein pienituloisimpien että suurituloisimpien joukossa. Koulutusaloittain tarkasteltuna alle euroa vuodessa ansaitsevia on eniten yhteiskuntatieteellisellä ja tekniikan alalla, ja selvästi korkeimmat tulot ovat terveysalan yrittäjien perheissä, joista lähes kahdella kolmesta vuositulot ovat yli euroa. Vastaajien puolisoista kaksi kolmesta toimii palkkatyössä. Yrittäjäpuoliso löytyy selvästi useammin yrittäjiltä kuin palkansaajilta: yrittäjien puolisoista 28 % on myös yrittäjiä, kun vastaavasti palkansaajien puolisoista yrittäjiä on vain 13 %. 2.2 Aiempi työura Vastaajien aiempaa työuraa kartoitettiin selvityksessä tiedustelemalla työpaikkojen määrää, työkokemusvuosia palkkatyöstä ja yrittäjyydestä sekä mahdollista työttömyyttä viimeisen viiden vuoden aikana. Työpaikkojen määrä työhistoriassa on samankaltainen yrittäjillä ja palkansaajilla. Yleisimmillään vastaajilla on ollut kahdesta viiteen työpaikkaa urallaan (yht. 62 %). Kolmanneksella työpaikkoja on ollut enemmän kuin viisi, ja 6 %:lla työpaikkoja on ollut vain yksi. Yrittäjistä 2 % ei ole koskaan toiminut palkkatyössä, ja yleisintä tämä on terveysalalla. (Taulukko 5). 11\n12 Taulukko 5 Työpaikkojen ja työttömyysjaksojen määrä (%) Yrittäjät koulutusaloittain Palkansaajat Yrittäjät Yhteensä Terveys Muu Yhteiskunta- Tekniikka sos/terv. tieteellinen Työpaikkojen määrä uralla N= *** Yksi työpaikka työpaikkaa työpaikkaa Enemmän kuin 5 työpaikkaa Ei ole koskaan ollut palkkatyössä Työttömyysjaksoja viim. 5 vuoden aikana N= **3231 *** Ei lainkaan Yksi Useampia *** p<0,001, **p<0,01, *p<0,05 Suurin osa vastaajista ei ole ollut työttömänä viime vuosina. Viimeisen viiden vuoden aikana kerran työttömänä on ollut 9 % ja useamman kerran 2 % vastaajista. Yrittäjänä toimivista työttömänä olleita ei ole juuri lainkaan terveysalalla, ja muun sosiaali- ja terveysalan yrittäjistä vain 5 % on ollut työttömänä viimeisten viiden vuoden aikana. Yhteiskuntatieteellisen ja tekniikan alojen yrittäjistä kuitenkin selvästi useampi on ollut työtön: yhteiskuntatieteellisen koulutusalan yrittäjistä 14 % ja tekniikan alan yrittäjistä lähes joka viides on ollut joitakin jaksoja työttömänä viimeisten viiden vuoden aikana. Näillä aloilla yrittäjäksi ryhtyminen on voinut osittain johtua muiden työllistymismahdollisuuksien vähäisyydestä. Työhistoriaa kartoitettiin palkkatyövuosien ja yrittäjyyskokemuksen avulla. (Taulukko 6). Taulukko 6 Työkokemusvuodet palkkatyössä ja yrittäjänä (%) Yrittäjät koulutusaloittain Palkansaajat Yrittäjät Yhteensä Terveys Muu sos/terv. Yhteiskunta- Tekniikka tieteellinen Työvuodet palkkatyössä N= ***3164 * Korkeintaan 5 vuotta vuotta vuotta vuotta vuotta Yli 25 vuotta Työvuodet yrittäjänä N= ***1585 *** Korkeintaan 5 vuotta vuotta vuotta vuotta vuotta Yli 25 vuotta *** p<0,001, **p<0,01, *p<0,05 12\n13 Monilla vastaajilla on palkkatyövuosia jo mittavasti takana ja joka viidennellä palkkatyössä olevalla on myös yrittäjyyskokemusta. Puolella yrittäjyyskokemusta on kuitenkin korkeintaan viisi vuotta, ja yli 20-vuotisen yrittäjäuran aiemmin tehneitä, mutta nyt palkkatyössä toimivia henkilöitä on vain vähän. Pelkkiä yrittäjiä tarkasteltaessa havaitaan, että terveysalalla pitkään yrittäjänä toimineita on eniten, kun taas yhteiskuntatieteellisen ja tekniikan alojen yrittäjistä yli puolella yrittäjyyskokemusta on alle kymmenen vuotta. 2.3 Yrittäjyyden ja ammatinharjoittamisen luonne Tässä luvussa käsittelemme akavalaisen yrittäjyyden luonnetta yleisesti. Tarkempaa tietoa akavalaisten yrittäjien ja ammatinharjoittajien profiilista ja yrittäjänä toimimisesta on saatavissa muun muassa aiemmista selvityksistä (Paasio - Pukkinen 2006). Tässä selvityksessä raportoimme perustietoja yrittäjyyden alkutilanteesta ja liiketoiminnan luonteesta (Taulukko 7), sekä akavalaisten yrittäjien itselleen maksamista osingoista. Taulukko 7 Yrittäjyyden motiivi ja liiketoiminnan luonne (%) Yrittäjät koulutusaloittain Naiset Miehet Yhteensä Terveys Muu. Yhteiskunta- Tekniikka sos/terv tieteellinen Tilanne jossa ryhtyi yrittäjäksi N= ***1188 *** Havaitsi houkuttelevan liiketoimintamahdollisuuden Ei muita keinoja työllistyä tai työsuhde oli päättymässä Tarjoutui mahdollisuus ryhtyä yrittäjäksi Tyytymättömyys työhön Luonteva askel urakehitykselle Muu Yrittäjyys kokopäiväistä N= **1166 *** Kyllä Ei Omistajien lukumäärä N= ***1168 *** Yksi Useita Palkattuja työntekijöitä N= ***1179 *** Kyllä Ei Kasvutavoitteet N= ***1175 *** Tavoitteena kasvattaa toimintaa Tavoitteena ylläpitää toiminnan nykyinen volyymi Yritys tulee pienenemään lähivuosina *** p<0,001 Akavalaiset yrittäjät ovat useimmin ryhtyneet yrittäjiksi tai ammatinharjoittajiksi, koska se on ollut luonteva askel heidän urallaan. Naisista jopa 35 % pitää yrittäjyyttä luontevana urakehityksensä kannalta, miehistä taas 29 %. Toisaalta joka viidennelle yrittäjyys on tarkoittanut jokseenkin ainoaa keinoa työllistyä. Naisista 16 % kertoo, että tyytymättömyys edelliseen työhön ajoi heidät yrit- 13\n14 täjäksi, miehistä näin ajattelee 12 %. Miehet katsovat naisia yleisemmin tarttuneensa tilaisuuteen yrittäjäksi ryhtyessään: houkuttelevan liiketoimintamahdollisuuden havaitsi 19 % ja muutoin mahdollisuus yrittäjyyteen tarjoutui 13 %:lle miehistä. Naisilla vastaavat osuudet olivat 10 % kummankin vaihtoehdon osalta. Akavalainen yrittäjyys on tyypillisimmillään kokopäiväistä yksinyrittäjyyttä. Kokopäiväistä yrittäjyys on naisista 86 %:lle ja miehistä 92 %:lle vastaajista. Terveysalan yrittäjistä lähes viidennekselle yrittäjyys on sivutoimista, kun muilla aloilla sivutoimisia on noin joka kymmenes. Naisten yrityksistä 70 %:ssa omistajia on vain yksi, kun taas miesten yrityksistä noin puolessa on useampia omistajia. Palkattuja työntekijöitä on joka kolmannen naisen yrityksessä ja 45 %:ssa miesvastaajien yrityksistä. Eri aloilla on erilainen tarve palkata työntekijöitä: muun sosiaali- ja terveysalan yrittäjistä 77 %:lla ei ole palkattuja työntekijöitä, kun taas terveysalan yrittäjistä 59 %:lla on palkattua työvoimaa. Palkatun henkilöstön määrä on useimmissa yrityksissä vähäinen, ja suurimmassa osassa työntekijöitä palkanneista yrityksistä heitä on yhdestä viiteen. Yli 25 hengen yrityksiä on vain muutamia ja yli viiden hengen yritysten osuus jää alle kymmenykseen kaikista yrityksistä. Toimiminen ilman palkattuja työntekijöitä on selvästi yleisempää muun sosiaali- ja terveysalan koulutuksen ja yhteiskuntatieteellisen koulutuksen saaneiden yrittäjien keskuudessa kuin esimerkiksi terveysalalla. (Kuvio 1). Kuvio 1 Työntekijöiden määrä eri koulutusalojen yrittäjillä Terveysala Muu sosiaali- ja terveysala Yhteiskuntatieteellinen ala Tekniikan ala 41% 22% 24% 11% 2% 77% 7% 9% 7% 1% 68% 9% 15% 7% 2% 54% 16% 15% 14% 1% Ei työntekijöitä 1 työntekijä 2-5 työntekijää 6-25 työntekijää Yli 25 työntekijää % Suurin osa yrittäjistä pyrkii ylläpitämään toimintansa nykyisen volyymin eikä erityisemmin tavoittele kasvua (Taulukko 7). Miehistä 35 % ilmoittaa, että tavoitteena on toiminnan kasvattaminen, kun taas naisista yrityskasvua tavoittelee vain 22 %. Noin joka kymmenes arvioi yrityksen pienenevän lähivuosina, naiset hieman miehiä useammin. Koulutusaloittain tarkasteltuna eniten kasvuhaluja on yhteiskuntatieteellisen ja tekniikan alojen yrittäjillä. (Kuvio 2). Kuvio 2 Kasvutavoitteet koulutusaloittain Terveysala 16% 72% 12% Muu sosiaalija terveysala Yhteiskuntatieteellinen ala 20% 38% 66% 53% 14% 10% Tavoitteena kasvattaa yritystä Tavoitteena ylläpitää toiminta nykytasolla Yritys tulee pienenemään lähivuosina Tekniikan ala 42% 52% 7% %\n15 Maltillisten kasvuaikeiden takia työntekijöiden määrä on pysynyt vastaajien arvion mukaan jokseenkin ennallaan viimeisen kolmen vuoden aikana 45 %:ssa yrityksistä. Jonkin verran työntekijöiden määrä on lisääntynyt noin joka kolmannessa yrityksessä, ja selvästi se on lisääntynyt 15 %:ssa. Vastaajista 8 % arvioi työntekijämäärän vähentyneen jonkin verran ja 1 % kertoi vähentymistä tapahtuneen selvästi. Selvityksessä kartoitettiin osinkojen nostamista omasta yrityksestä sekä sitä, kuinka vastaajan nostamia osinkoja on verotettu (Taulukko 8). Osinkoasiat ovat monelle vieraita, sillä noin puolet kaikista vastaajista ei ole koskaan nostanut osinkoja yrityksestään. Naisten ja miesten välillä on kuitenkin selvä ero, sillä naisista 61 % ei ole koskaan nostanut osinkoja, kun taas miehistä tähän joukkoon lukeutuu vain 36 %. Miehistä jopa viidennes on nostanut vuodessa euroa osinkoja, kun naisista vain joka kymmenes on nostanut vastaavan summan. Miehistä lähes kymmenesosa on nostanut osinkoja yli euroa, kun naisista vastaava osuus on vain 2 %. Aloittaisessa tarkastelussa näkyy naisten ja miesten sijoittuminen eri aloille; tekniikan yrittäjistä 30 % ei ole koskaan nostanut osinkoja yrityksestään, kun muulla sosiaali- ja terveysalalla jopa 71 % yrittäjistä ei ole nostanut osinkoja. Niistä, jotka ovat nostaneet osinkoja, kolmannes ei tiedä, miten nostetut osingot on verotettu. Yleisintä on maksaa osinkojen verot pääomaverotuksen kautta, mutta joka viides on maksanut veroja ansiotuloverotuksen ja joka viides sekä ansioettä pääomaverotuksen kautta. Naisista jopa 40 % ei tiedä, miten osinkoja on verotettu, ja miehistä useampi kuin joka neljäs ei ole selvillä osinkojensa verotuksesta. Taulukko 8 Yritystoiminnasta nostettujen osinkojen määrä ja verotus Yrittäjät koulutusaloittain Naiset Miehet Yhteensä Terveys Muu Yhteiskunta- Tekniikka sos/terv. tieteellinen Nostettujen osinkojen määrä vuodessa N= ***1155 *** Yli Ei ole koskaan nostanut osinkoa yrityksestään Yrittäjätoiminnan osinkojen verotus N= ***798 *** Ansiotuloverotuksen kautta Pääomaverotuksen kautta Sekä ansiotulo- että pääomaverotuksen kautta Ei tiedä Osinkokysymyksiä käsitellessä ongelmia aiheutui siitä, ettei käytettävissä ollut tietoa yritysten yhtiömuodosta. Edellisessä selvityksessä (Paasio Pukkinen 2006) joka kolmannen vastaajan yrityksen yhtiömuoto oli osakeyhtiö. Koska tässä selvityksessä lähes puolet ilmoitti nostaneensa osinkoja yrityksestään, osakeyhtiöiden määrä on mitä ilmeisimmin korkeampi. Riippumatta osakeyhtiöiden määrästä tässä tutkimusjoukossa, oleellisinta on, että huomattavan suuri osa osinkoja nostaneista ei tiedä, kuinka osinkoja on verotettu. Erityisesti naisten kohdalla verotuksestaan tietämättömien osuus, 40 %, on korkea. Suomalainen osinkojen verotuskäytäntö on verrattain haasteellinen, mistä yrittäjien epätietoisuus on hyvä osoitus. 15\n16 2.4 Yrittäjien ja ammatinharjoittajien työn piirteet Selvityksessä kartoitettiin akavalaisten yrittäjien ja palkansaajien työn piirteitä. Työn piirteiden taustalla on ajatus, että kaikissa töissä on objektiivisesti määriteltäviä ominaisuuksia, jotka vaikuttavat työntekijän kokemukseen työstään ja edelleen hänen työmotivaatioonsa ja -tyytyväisyyteensä (Hackman Oldman 1975). Työn piirteitä mitattiin kaikkiaan 32 väittämällä, joista oli jo etukäteen muodostettu kahdeksan Työn piirre -mittaria. Tutkitut työn piirteet ovat 2 : 1. Työn vaihtelevuus: missä määrin työ pitää sisällään erilaisia tehtäviä. 2. Työn itsenäisyys: missä määrin on mahdollista itse päättää työn tekemisestä. 3. Palautteen saaminen: missä määrin työstä ja sen onnistumisesta saa palautetta. 4. Mahdollisuus työskennellä muiden ihmisten kanssa: missä määrin työn tekeminen vaatii kanssakäymistä muiden ihmisten kanssa. 5. Ehjien työkokonaisuuksien tekeminen: missä määrin työtehtävistä muodostuu selvästi käsiteltävä kokonaisuus ja työn voi tehdä alusta loppuun. 6. Ystävyyssuhteiden luominen työssä: missä määrin työssä on mahdollisuus epämuodolliseen kanssakäymiseen ja ystävyyssuhteiden luomiseen. 7. Työn merkittävyys: missä määrin työ vaikuttaa muiden ihmisten elämään. 8. Mahdollisuus ongelmien ratkaisemiseen: missä määrin työn tekeminen vaatii luovuutta ja ainutlaatuisia ideoita. Liitteessä 1 on esitelty kaikki kysytyt väittämät mittareittain. Vastatessaan selvitykseen vastaajat eivät tienneet, mitä työn piirrettä kullakin väittämällä mitattiin. Asteikko on neliportainen, ja vastaajan piti valita, pitääkö väittämä täysin tai melko lailla paikkaansa, vai eikö se pidä lainkaan tai juurikaan paikkaansa. Seuraavassa taulukossa (Taulukko 9) on sekä esitelty kahdeksan summamuuttujamittarin keskiarvo ja keskihajonta palkansaajien ja yrittäjien osalta, että merkitty keskiarvojen eron tilastollinen merkitsevyys. Mitä korkeampi keskiarvo on, sitä enemmän vastaajat mieltävät väittämät paikkansapitäviksi, eli sitä voimakkaampi on kyseinen piirre vastaajan työssä. Taulukko 9 Työn piirteet palkansaajilla sekä yrittäjillä ja ammatinharjoittajilla (ka., sd., sig.) Työn piirre ka. 3 sd. Sig. Työn vaihtelevuus Palkansaajat 2,95 0,55071 ** Yrittäjät 3,01 0,56330 Työn itsenäisyys Palkansaajat 2,83 0,43816 *** Yrittäjät 3,26 0,39213 Työn merkittävyys Palkansaajat 3,15 0,62227 ** Yrittäjät 3,22 0,62522 Palautteen saaminen Palkansaajat 2,36 0,52771 *** Yrittäjät 2,63 0,56698 Mahdollisuus ongelmien ratkaisemiseen Palkansaajat 2,93 0,57048 *** Yrittäjät 3,02 0,56797 Mahdollisuus työskennellä muiden ihmisten kanssa Palkansaajat 3,50 0,47645 ** Yrittäjät 3,45 0,54802 Ystävyyssuhteiden luominen työssä Palkansaajat 3,22 0,55450 *** Yrittäjät 2,90 0,73030 Ehjien työkokonaisuuksien tekeminen Palkansaajat 2,93 0,56746 *** Yrittäjät 3,37 0,52606 Palkansaajat N= ; Yrittäjät N= *** p<0,001, **p<0,01 2 Työn piirteet 1 6 (vaihtelevuus, itsenäisyys, palautteen saaminen, mahdollisuus työskennellä muiden ihmisten kanssa, ehjien työkokonaisuuksien tekeminen ja ystävyyssuhteiden luominen työssä) on muokattu Job Characteristics Inventory -selvityksestä (Sims Szilagyi Keller (1976)). Työn piirteet 7 8 (työn merkittävyys ja mahdollisuus ongelmien ratkaisemiseen) on muokattu Work Design Questionnaire -selvityksestä (Morgeson Humphrey (2006)). Kaikki 32 työn piirre -väittämää on esitetty liitteessä 1. 3 Mitä suurempi keskiarvo, sitä voimakkaampi on työn piirre. Asteikko\n17 Työn piirre -mittareiden keskiarvot eroavat tilastollisesti merkitsevästi palkansaajien ja yrittäjien välillä kaikkien kahdeksan mittarin osalta. Aineisto antaa viitteitä siitä, että yrittäjät ja ammatinharjoittajat arvioivat työnsä palkansaajia vaihtelevammaksi, itsenäisemmäksi ja merkittävämmäksi. Yrittäjät painottavat myös vahvemmin, että heillä on mahdollisuus ongelmien ratkaisemiseen ja ehjien työkokonaisuuksien tekemiseen. Keskiarvojen erot eivät välttämättä ole numeerisesti suuria vaikkakin tilastollisesti merkitseviä. Merkitsevyydet voivat myös osin johtua aineiston isosta koosta. Joka tapauksessa tulokset viittaavat siihen, että yrittäjät ja ammatinharjoittajat painottavat työssään hieman erilaisia työn piirteitä kuin palkansaajat. Kummassakaan ryhmässä palautteen saamista ei koeta kovin vahvana työn piirteenä, mutta yrittäjät katsovat silti saavansa palautetta palkansaajia enemmän. Tämä on sinänsä yllättävää, koska useimmilla palkansaajilla on esimies tai työtovereita, joilta palautetta pitäisi saada, kun taas yrittäjillä asiakkaat voivat monesti olla ainoa palautekanava. Palkansaajat katsovat yrittäjiä enemmän työssään olevan sosiaalisia piirteitä: mahdollisuus työskennellä muiden kanssa sekä ystävyyssuhteiden luominen työssä ovat vahvempia piirteitä palkansaajien kuin yrittäjien työssä. Tämä on luonnollista, sillä harva palkansaaja työskentelee kokonaan yksin (esim. täysin ilman esimiestä tai työtovereita), kun taas yrittäjistä yli 60 % toimii ilman palkattuja työntekijöitä ja yhtä suuressa osassa yrityksistä on vain yksi omistaja. Monen yksinyrittäjän päivittäinen kanssakäyminen tapahtuu pääasiallisesti asiakkaiden kanssa. Työn piirteitä voidaan tarkastella myös ainoastaan yrittäjien ja ammatinharjoittajien keskuudessa. Sukupuolten välillä on havaittavissa joitakin eroja. Työn vaihtelevuus ja ystävyyssuhteiden luominen ovat vahvempia piirteitä miesten työssä, kun taas naisilla painottuvat kokemus työn itsenäisyydestä ja merkittävyydestä sekä ehjien työkokonaisuuksien tekeminen. Miesten ja naisten välillä ei ollut tilastollisesti merkitseviä eroja mahdollisuudessa työskennellä muiden kanssa, ratkoa ongelmia tai saada palautetta. Kiinnostavia eroja löydetään myös sen mukaan, onko yrittäjä työnantaja. Yrittäjät, jotka eivät ole työnantajia, painottavat muita vahvemmin työnsä piirteinä itsenäisyyttä ja mahdollisuutta ongelmien ratkaisemiseen, kun taas työnantajayrittäjillä voimakkaampia piirteitä ovat mahdollisuudet saada palautetta, työskennellä muiden kanssa ja luoda ystävyyssuhteita. Ehjien työkokonaisuuksien suorittaminen ei aivan yllä tilastollisesti merkitseväksi 0,05:n riskitasolla (0,10:n kylläkin), mutta se osoittaa kuitenkin hieman yllättäen, että työnantajayrittäjät katsovat muita yleisemmin pystyvänsä suorittamaan ehjiä työkokonaisuuksia. Tämä viittaa siihen, että yrittäjät eivät ainakaan koe työntekijöiden häiritsevän omien työkokonaisuuksiensa tekemistä. Niiden yrittäjien, joilla ei ole palkattuja työntekijöitä, ja työnantajayrittäjien välillä ei ollut eroja työn vaihtelevuuden tai merkittävyyden osalta. Koska tämän selvityksen tulokset viittaavat siihen, että terveysalan yrittäjien vastaukset eroavat usein muiden yrittäjien ja ammatinharjoittajien vastauksista, on tarkoituksenmukaista tarkastella terveysalalla työskentelevien vastauksia suhteessa muilla aloilla työskenteleviin myös työn piirteiden osalta. Seuraavassa verrataan Työn piirre -muuttujien keskiarvoja T-testillä terveysalan ja muiden alojen yrittäjien kesken sekä terveysalan ja muiden alojen palkansaajien kesken. (Taulukko 10). 17\n18 Taulukko 10 Työn piirteet terveysalan ja muiden alojen yrittäjillä ja ammatinharjoittajilla sekä palkansaajilla (ka., sd., sig.) Työn piirre 4 Yrittäjät ja ammatinharjoittajat Palkansaajat ka. sd. sig. ka. sd. sig. Työn vaihtelevuus Terveysala 2,74 0,526 *** 2,80 0,526 *** Muut alat 3,11 0,543 3,03 0,547 Työn itsenäisyys Terveysala 3,19 0,386 ** 2,75 0,431 *** Muut alat 3,28 0,392 2,87 0,437 Työn merkittävyys Terveysala 3,33 0,549 *** 3,30 0,524 *** Muut alat 3,18 0,646 3,08 0,654 Palautteen saaminen Terveysala 2,79 0,522 *** 2,45 0,524 *** Muut alat 2,57 0,572 2,31 0,524 Mahdollisuus ongelmien ratkaisemiseen Terveysala 2,77 0,508 *** 2,79 0,550 *** Muut alat 3,12 0,558 3,01 0,567 Mahdollisuus työskennellä muiden ihmisten kanssa Terveysala 3,41 0,479 3,46 0,431 * Muut alat 3,46 0,571 3,52 0,497 Ystävyyssuhteiden luominen työssä Terveysala 3,08 0,625 *** 3,26 0,517 * Muut alat 2,82 0,754 3,20 0,571 Ehjien työkokonaisuuksien tekeminen Terveysala 3,55 0,468 *** 3,02 0,594 *** Muut alat 3,31 0,531 2,89 0,548 Yrittäjät ja ammatinharj.: Terveysala N=323, Muut alat N=873; Palkansaajat: Terveysala N=697, Muut alat N=1366 *** p<0,001, **p<0,01, *p<0,05 Vertailu osoittaa, että terveysalan yrittäjät (tässä selvityksessä pääasiallisesti lääkärit ja hammaslääkärit) katsovat muiden alojen yrittäjiä useammin saavansa palautetta, pystyvänsä ehjiin työkokonaisuuksiin ja voivansa luoda ystävyyssuhteita työssä. Lisäksi lääkärit pitävät muita yleisemmin työtään merkityksellisenä. Muiden alojen yrittäjät taas arvioivat lääkäreitä useammin työnsä olevan vaihtelevaa ja itsenäistä. He myös katsovat saavansa mahdollisuuden ongelmien ratkaisemiseen ja työskentelyyn muiden ihmisten kanssa. Palkansaajilla työn piirteiden painotuserot ovat pääosin samanlaisia kuin terveysalan ja muiden alojen yrittäjien välillä. Terveysalan ja muiden alojen palkansaajat pitävät mahdollisuuksia ystävyyssuhteiden luomiseen työssä lähes yhtäläisinä, kun taas terveysalan yrittäjät näkevät tähän muita enemmän mahdollisuuksia. 4 Mitä suurempi keskiarvo, sitä voimakkaampi on työn piirre. Asteikko 1 4. Ryhmän sisäinen vertailu. 18\n19 3 Yrittäjien ja ammatinharjoittajien tyytyväisyys 3.1 Yleinen elämäntyytyväisyys Elämäntyytyväisyyttä mitattiin viidellä väittämällä 5 ja vastaajan tuli valita, onko niistä melko tai täysin samaa mieltä, vai melko tai täysin eri mieltä. Neliportaisessa asteikossa ei ollut mahdollista valita neutraalia vaihtoehtoa, vaan vastaajan tuli aina asettua joko väitteen kannalle tai sitä vastaan. Mittareina käytettäviä väittämiä yleisestä elämäntyytyväisyydestä oli viisi: 1. Elämäni on suurimmilta osin ollut sellaista kuin olen toivonutkin. 2. Elämäni ulkoisissa puitteissa on parantamisen varaa. 3. Olen tyytyväinen elämääni. 4. Tähän mennessä olen saavuttanut kaikki tärkeimmiksi kokemani asiat elämässäni. 5. Jos saisin elää elämäni uudestaan, en vaihtaisi juuri mitään pois. Seuraavassa taulukossa (Taulukko 11) on raportoitu yleistä elämäntyytyväisyyttä kuvaavien muuttujien jakautuminen. Taulukossa on ensin esitetty jakaumat erikseen palkansaajien ja yrittäjien osalta, ja sen jälkeen yhteensä kaikkien vastaajien kohdalta. Taulukon oikea laita kuvaa yrittäjien tilannetta koulutusalan ja sukupuolen mukaan. Tähdet taulukossa tarkoittavat Yhteensä-sarakkeen kohdalla tilastollisesti merkitseviä eroja palkansaajien ja yrittäjien vastausten jakaumissa, ja vastaavasti Terveys-sarakkeessa koulutusaloittaisia eroja ja N-sarakkeessa sukupuolten välisiä tilastollisesti merkitseviä eroja vastausten jakaumissa. Taulukko 11 Yleinen elämäntyytyväisyys (%) Yrittäjät koulutusaloittain Sukupuoli Palkansaajat Yrittäjät Yhteensä Terveys Muu Yhteis- Tekniikka N M sos/terv. kuntatiet. Elämäni on suurimmilta osin ollut sellaista kuin olen toivonutkin * Täysin samaa mieltä Melko samaa mieltä Melko eri mieltä Täysin eri mieltä Elämäni ulkoisissa puitteissa on parantamisen varaa **3224 *** ** Täysin samaa mieltä Melko samaa mieltä Melko eri mieltä Täysin eri mieltä Olen tyytyväinen elämääni *** Täysin samaa mieltä Melko samaa mieltä Melko eri mieltä Täysin eri mieltä Tähän mennessä olen saavuttanut kaikki tärkeimmiksi kokemani asiat *3220 ** * Täysin samaa mieltä Melko samaa mieltä Melko eri mieltä Täysin eri mieltä Mittarin alkuperäinen lähde: Diener Emmons Larsen Griffin (1985) The satisfaction with life scale. 19\n20 Jos saisin elää elämäni uudestaan, en vaihtaisi juuri mitään pois ** Täysin samaa mieltä Melko samaa mieltä Melko eri mieltä Täysin eri mieltä *** p<0,001, **p<0,01, *p<0,05 Yrittäjien ja palkansaajien välillä eroja on kaikkien viiden väittämän kohdalla: yrittäjät ovat palkansaajia useammin täysin samaa tai täysin eri mieltä. Palkansaajien vastaukset sijoittuvat hieman enemmän keskimmäisiin vaihtoehtoihin. Kaiken kaikkiaan vastaajat ovat yleisesti ottaen tyytyväisiä elämäänsä, eikä tilastollisista eroista huolimatta suuria eroja palkansaajien ja yrittäjien välillä ole. Yrittäjiä tarkastellessa miehet ovat naisia useammin sitä mieltä, että elämän ulkoisissa puitteissa on jonkin verran parantamisen varaa. Ulkoisissa puitteissa on parantamista miehistä 34 %:n ja naisista vastaavasti 29 %:n mielestä. Valtaosa vastaajista on tyytyväisiä elämänsä ulkoisiin puitteisiin. Sukupuolten erot heijastuvat myös koulutusaloittaiseen tarkasteluun siten, että miesvaltaisen tekniikan alan yrittäjät näkevät muita useammin ulkoisissa elämänpuitteissa parantamisen varaa (yht. 42 %). Terveysalalla on vähiten niitä, joiden mielestä puitteissa on parantamista (yht. 21 %), mikä on luonnollista ottaen huomioon terveysalan yrittäjien perheiden korkeat tulot (ks. Taulukko 4). Naiset katsovat miehiä yleisemmin saavuttaneensa elämässään itselleen tärkeimmiksi kokemansa asiat. Naisista kolmannes on täysin samaa mieltä, että on saavuttanut kaikki tärkeimmät asiat elämässään, miehistä vastaavasti joka neljäs. Melko tai täysin eri mieltä saavutustensa tyydyttävyydestä on 17 % naisista ja 21 % miehistä. Koulutusaloittaisessa tarkastelussa terveysalan yrittäjät vastaavat yleisimmin saavuttaneensa itselleen tärkeät asiat (yht. 87 %) ja tekniikan alalla saavutuksiinsa tyytyväisiä on suhteellisesti vähiten (yht. 71 %). Alojen välillä ei ole eroja siinä, miten vastaajat suhtautuvat väittämään Jos saisin elää elämäni uudestaan, en vaihtaisi juuri mitään pois. Noin kolme neljästä on väittämän kanssa samaa mieltä, ja yrittäjänaisten ja -miesten vastaukset jakautuvat jokseenkin samalla tavalla. Palkansaajien ja yrittäjien vastausten välillä on tilastollisesti merkitsevä ero: yrittäjät vaikuttavat hieman palkansaajia useammin tyytyväisiltä elämäänsä. Seuraavassa kuviossa on esitetty vielä eri alojen yrittäjien osalta keskiarvot elämäntyytyväisyyttä kuvaavista mittareista. (Kuvio 3). Kuvio 3 Yrittäjien ja ammatinharjoittajien elämäntyytyväisyys (ka.) Elämäni on suurimmilta osin ollut sellaista kuin olen toivonutkin. Elämäni ulkoisissa puitteissa on parantamisen varaa. Olen tyytyväinen elämääni. Tähän mennessä olen saavuttanut kaikki tärkeimmiksi kokemani asiat elämässäni. Jos saisin elää elämäni uudestaan, en vaihtaisi juuri mitään pois. 3,02 2,90 2,84 2,57 3,03 2,95 2,93 2,93 3,28 3,24 3,23 3,15 3,23 3,14 3,04 2,90 3,40 3,34 3,33 3,31 Terveysala Muu sosiaalija terveysala Yhteiskuntatieteellinen ala Tekniikan ala 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 20


Siivooja kuntosalille | Oikotie Työpaikat\nPidätkö itsenäisestä ja vaihtelevasta työstä? Etsimme asiakasyritykseemme motivoitutta puhtausalan taitajaa. Voit olla jo alan ammattilainen tai vasta uraa aloitteleva. Työhön perehdytetään, mutta siivousmenetelmien tulee olla jo entuudestaan tuttuja. Työotteen tulee olla reipas ja tarkka sekä työntekijältä odotetaan organisointitaitoja.\nTyöt sijoittuvat arkiaamuihin ja -päiviin. Työvuorot ovat neljän tunnin pituisia, joten työn voi yhdistää myös muuhun työhön/opiskeluun.\nMonipuoliseen työnkuvaan kuuluu kuntosalin siisteysdestä huolehtiminen: asiakastilojen, laitteiden ja sosiaalitilojen puhtaanapito.\nTässä tehtävässä asiakaslähtöinen ja ammattitaitoinen ote työhön on tärkeää. Unelmahakijallamme on asenne kohdillaan. Kuulut kuntosalin huipputiimiin ja teet töitä asiakkaiden ollessa harjoittelemassa - iloinen, ulospäinsuuntautunut asenne vie pitkälle.\nTarjoamme sinulle jatkuvan työsuhteen, jossa pääset nauttimaan säännöllisestä arkipäivien työstä.\nAloitus ja perehdytys 19.4.2021 eteenpäin!\nKiinnostuitko? Lähetäthän hakemuksesi pian oheisen linkin kautta! Liitä hakemukseesi mukaan alan työ- ja koulutodistukset. Hakemuksia käsitellään jo hakuaikana.


Ammattikorkeakoulu-uudistus haastaa koulut tarkastelemaan koulutuspalveluitaan – Yrityselämän 360°\nKirjoitettu 1 huhtikuun, 2015 30 tammikuun, 2017 julkaissut EY Finland\nTammi- ja syyskuussa 2014 sekä maaliskuussa 2015 pidetyt tilaisuudet toivat yhteen EY:n asiantuntijoiden kanssa saman pöydän ympärille opetus- ja kulttuuriministeriön edustajia sekä ammattikorkeakoulujen johtajia ja taloushallinnon henkilöstöä, jotka toimivat keskeisessä roolissa ammattikorkeakoululain uudistuksen käyttöönotossa. Viimeisen kokoontumisemme kruunasi vierailu Suomen Kansallisoopperaan, jossa pääsimme osallistumaan kiinnostavalle talokierrokselle sekä katsomaan visuaalisesti upeaa Ovela Kettu -oopperaa.\nUusi ammattikorkeakoululaki tuli voimaan vuoden 2015 alussa, jolloin ammattikorkeakoulut muuttuivat ammattikorkeakouluosakeyhtiöiksi. Ammattikorkeakouluosakeyhtiöt ovat arvonlisäverolain mukaan arvonlisäverovelvollisia kaikesta liiketoiminnastaan (AVL 5 a §) ja tuloverolain mukaan tuloverovelvollisia saamastaan elinkeinotulosta (TVL 21 b §). Jo vuoden 2014 alusta lukien vuokranantajilla on lisäksi ollut mahdollisuus hakeutua verovelvolliseksi kiinteistön käyttöoikeuden luovuttamisesta siinä tapauksessa, että vuokralainen on ollut ammattikorkeakoulu (AVL 30 §). Mainitut muutokset ja niiden vaikutukset ammattikorkeakoulujen toimintaan synnyttivät kaikissa round tableissa vilkasta keskustelua.\nAmmattikorkeakoulujen yleishyödyllisen yhteisön status poistui lisäksi vuoden 2015 alusta lukien, millä on oma vaikutuksensa ammattikorkeakoulujen asemaan verotuksen näkökulmasta. Muutos aiheuttaa pohdittavaa erityisesti liiketoiminnan ja elinkeinotoiminnan termien määrittelyssä. Keskusteluissamme nousikin esiin se, että ammattikorkeakoulujen pitää tietää nyt entistä tarkemmin, mitkä sen toiminnoista on vapautettu arvonlisäverosta koulutuspalveluina.\nViimeisessä round table -tilaisuudessamme osallistujat esittivät myös toiveen saada Verohallinnolta alv-ohjeistusta korkeakoulujen eri toimintojen alv-käsittelyn osalta mahdollisimman pian, jotta kaikki ammattikorkeakoulut olisivat samalla viivalla palveluiden alv-kohtelua määriteltäessä. Pyöreän pöydän keskustelujen perusteella on selvää, että ammattikorkeakouluilla todella riittää käytännön haasteita määrittää erityisesti sitä, mitkä niiden tarjoamista palveluista ovat arvonlisäverolain perusteella verosta vapautettuja koulutuspalveluiden luovutuksia.\nJärjestämme jatkossakin vastaavia round table -tilaisuuksia eri alojen asiantuntijoille mielenkiintoisten ja päivänpolttavien verokysymysten tiimoilta. Blogimme lukijat ovat kaikkiin näihin erittäin tervetulleita. Kuulemme mielellämme myös toiveita mahdollisista tulevaisuudessa käsiteltävistä aiheista.\nSenior advisor Laura Kuusisto työskenteli EY:n välillisen verotuksen ryhmässä arvonlisäveroasiantuntijana.\nPosted in julkinen sektori, kilpailukyky, talous, verotusAvainsanat: ammattikorkeakoulu, arvonlisävero, koulutus, verohallinto, verotus


Pikkasen kalliimpi, paljon parempi | Pääkkönen | Väännetään pellistä\nPikkasen kalliimpi, paljon parempi\n6.8.2019 Seppo Pääkkönen\nRakennusalalla hinta puhuttaa eikä vanhan totuuden mukaan halvalla saa hyvää, niin ikävältä kuin se kuulostaakin. Työmailla kuuleekin usein puhuttavan, että halvan pellin todellinen hinta selviää usein vasta 5-vuotistarkastuksen jälkeen. Meidän kanssamme sitä pelkoa ei ole, sillä hinnasta sovitaan aina etukäteen ja luottamus sekä avoimuus ovat kaiken tekemisen avain. Esimerkiksi nimeämme asentamamme listat niin tarkkaan kuin mahdollista, jotta työmääräimestä pystyy suoraan katsomaan, missä lohkossa tai kohteessa tietty lista on. Jako näihin lohkoihin tehdään jo heti urakan alkuvaiheessa, jolloin se on myös helpointa tehdä. Sen lisäksi, että tämä tapa lisää avoimuutta ja on asiakkaan näkökulmasta selkeämpi, se helpottaa myös asentajiemme työtä, joten kaikki voittavat.\nSanonkin aina työmaalla, että meillä on halu tehdä homma kunnolla. Kun hinnastossamme lukee peltilista asennettuna, se todella tarkoittaa sitä eikä mitään piilokuluja. Tätä joudumme myös toisinaan todistelemaan asiakkaille, joiden mielestä vaikutamme hinnoittelullamme kalliilta. Laadusta kannattaa kuitenkin maksaa.\nKiire ei ole syy tehdä huonoa jälkeä\nMonella työmaalla tulee kiire urakan loppuvaiheessa. Silloin pitää luottaa siihen, että pyydetyt työt on todella tehty määräaikaan mennessä. Kuvitellaan vaikka kerrostalotyömaan palo- ja lopputarkastuksia, jotka keskeytyvät, kun havaitaan puutteita. Se ei ole ilmaista eikä varsinkaan muuttoa odottavien asukkaiden kannalta mukavaa. Aika on kaikilla kortilla, mutta kiire ei oikeuta tekemään huonosti. Hyvällä suunnittelulla pystyy kuitenkin ennakoimaan ja paikkaamaan.\nTörmäämme usein myös siihen, ettei peltitöillä ole edes kustannuskohtaa, vaan ne on liitetty esimerkiksi ikkunoihin ja oviin. Ikkunatoimituksiin taas ei edes välttämättä kuulu peltityöt. Halvalla ostaessa saattaa puuttua jotain oleellista – kuten vaikkapa peltityöt. Valitettavan usein myös tingitään juuri peltitöistä, kun halutaan lisätienestejä. Eräälle työmaalle oli tilattu seitsemän kilometriä peltilistaa, mutta loppujen lopuksi teimme sinne 23 kilometriä. Siinä on jo saman verran matkaa kuin Lahdesta Nastolaan.\nPeltitöiden hinnoittelu ei ole aina helppoa\nHinnoittelu ei ole ihan helppoakaan, peltilista tietysti maksaa sen, mitä se maksaa, mutta asentaminen on oma juttunsa. Ihan kaikkia kuluja ei myöskään pysty suunnittelemaan. Esimerkiksi asentaminen ahtaaseen paikkaan saattaa tuoda lisää työtunteja tai muita yllätyksiä. Siksi käymme yleensä katsomassa paikat ennen tarjouksen tekemistä, jotta emme laita ihan mitä tahansa ihan minne tahansa.\nOn asiakkaankin etu, että hinnoittelu on ehdottoman selkeää eikä huolimattomuuden takia tule turhia viivästyksiä. Aikaa kun ei saa takaisin, rahaa voi saada.\ntoimitusjohtaja Lahden Peltiurakointi\nMinkä mitta heittää, sen pelti peittää\nPelti on loistava materiaali moneen tilanteeseen. Blogissa selviää minkä takia!


Savu ja pilvet häiritsevät maastopalon sammutusta Ruotsissa - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nSavu ja pilvet häiritsevät maastopalon sammutusta Ruotsissa Ulkomaat\nJulkaistu 06.08.2014 13:14\n(Päivitetty 06.08.2014 15:35)\nKova savu ja pilvinen sää häiritsevät Västmanlandissa riehuvien maastopalojen sammutusta, kertoo Ruotsin armeijan edustaja. Ranskasta avuksi lähetetty sammutuskone ei ole päässyt lentämään alueella savusta johtuvan huonon näkyvyyden takia. Ainakin tuhat ihmistä on evakuoitu seitsemättä päivää riehuvan suurpalon takia. Pelastusviranomaiset kertoivat aamulla, että lisäevakuointeihin ei juuri nyt ole tarvetta. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nSuurpalo ei ole enää laajentunut, vaan paloalue on suurilta osin sama kuin eilen, kertoo operaatiota johtava pelastusjohtaja. Pelastusjohtajan mukaan viranomaiset ovat onnistuneet ympäröimään paloalueen. MTV Uutiset Ruotsissa: Sammutustyöt jatkuvat - vettä taivaaltakin 6.8.2014\nMaastopalon taustalla usein ihmisen huolimattomuus 6.8.2014\nSilminnäkijä Ruotsin suurpalosta: Maisemassa näkyi vain punaista 5.8.2014\nKiinan järistyksen uhriluku jo lähes 600\nKuningas kommentoi Ruotsissa riehuvia maastopaloja


Yrityskonsultti/-kouluttaja - Konsulttitoimisto Seppo Hoffrén Oy Consultancy\nHaemme ruutanaperäläiseen joukkoomme yrityskonsulttia ja -kouluttajaa, jonka tekemisestä asiakkaat aikanaan kommentoisivat jotain vastaavaa kuin:\n”Talouden ja tuottavuuden johtaminen -koulutuksen konsultointipäivät antoivat rauhallisen hetken keskittyä meille tärkeisiin aiheisiin asiantuntevan sparraajan kanssa. Kirjasimme tehtävälistan lyhyen ja pidemmän aikavälin asioista – hyödyllistä!”\n”Saimme toimintajärjestelmän valmiiksi aikataulussa. Emme olisi ikinä selvinneet yli 60 sivuisen dokumentaation laatimisesta ilman ammattitaitoisten konsulttien apua.”\n”Koulutus antoi hyvää varmuutta monipuoliseen johtamiseen. Sisältö oli erinomaisesti jalkautettavissa heti omaan työskentelyyn ja oman yrityksen toiminnan kehittämiseen.”\nOdotamme sinulta taloushallintopuolen kokemusta pk-sektorilta, yrittäjyyskokemuskin olisi eduksi, ja että olet koulutukseltasi KTM tai tuotantotalouden DI. Toivomme, että pidät kouluttamisesta ja olet taitava tunnistamaan kehittämistarpeita ja käynnistämään asioita niiden korjaamiseksi.\nKonsulttina toimimista edesauttavat valmius matkustaa työssä, jossa asuinpaikalla ei ole merkitystä, koska työt ovat ympäri Suomea, ja hyvä kielitaito, suomen lisäksi ainakin englanti, mielellään myös ruotsi. Tarjoamme sinulle joukossamme mahdollisuuden kehittyä yritystoiminnan laaja-alaiseksi ammattilaiseksi.\nLähetä vapaamuotoinen hakemuksesi palkkatoivomuksineen 26.4.2021 mennessä osoitteella company@ktshc.fi. Lisätietoja meistä löytyy osoitteesta ktshc.fi. Lisätietoja konsultin työstä saat Seppo Hoffrénilta tiistaina 20.4.2021 klo 13 – 16 (puhelin 040 5120 779).


Tour de France - Page 39 - Penkkiurheilu - Juoksufoorumi.fi\nMensonge, 9. heinäkuuta , 2006 in Penkkiurheilu\nVihdoinkin oli mielenkiintoinen vuorietappi. Nyt Froomea haastettiin. Toki liian myöhään. Harmi, että Nairo menetti jo toisella etapilla, kolareiden johdosta, puolitoista minuuttia. Vuorilla quintana on ajanut ihan Froomen tahtiin.\nHuomenna, käytännössä, Tourin viimeinen etappi. Legendaarinen Alpe d'Huez. Vuori on varmasti tupaten täynnä porukkaa. Huolestuttaa pyöräilijöiden turvallisuus.\nTuosta pyöräilijät itsekin ovat huolissaan Froomen mukaan. Jengi on bilettänyt jo parin päivän ajan Alpen baareissa (sehän on laskettelukeskus) ja Froomea lisää lainatakseni "They'll be fully on".\nAivan käsittämätöntä on ollut tuo katsojajoukon meininki. Tulee enemmän apinajoukko mieleen kuin mikään muu. Kaverit puolikyykyssä huutaa ja heiluttaa käsiä. Joku vähän heittelee ulostetta pyöräilijöiden päälle. Pitäis kaikki tyrkätä rinnettä alas.\nLegendaarisella Mont Ventouxilla vähän tuuleksii. Maali on tuotu 500 metriä alemmas. Jokohan Quintana rohkenisi yrittää jotakin vai ajeleeko Froomen takapuskurissa koko kisan. Froome on ollut erittäin pirteä: ylämäkeen, sivutuuleen ja jopa alamäkeen.\nJa eilen vielä yllätti kaikki tasamaalla.\nNo johan tuli katastrofietappi! Froome juoksee ilman pyörää Mont Ventouxia ylös!\nKeltapaita löi hölkälle:\nNo tänään Froome dominoi pahimpia kilpakumppaneitaan aika-ajossa. Nairon ja Bardet'n hoippuminen tuulessa on kyllä sen verran koomisen näköistä ettei tuolla ansaitsekaan mitään sijoituksia.\nFroomen meno on kyllä ollut niin vakuuttavaa, että on vaikea uskoa hänen enää hiipuvan edes Alppi-osuuksilla. Nairon on pakko yrittää tuolla jotakin, jos haaveilee kokonaiskisan voitosta. Apua omalta talliltaan Nairo ei vaan tunnu juurikaan saavan, joten taitaa olla tämä kisa taputeltu.\nHelppo voitto jälleen kerran Froomelle. Ei oikein löydy vakavaa haastajaakaan juuri nyt. Nairon taso ei aivan riitä mäessä eikä varsinkaan aika-ajossa. Mäkikauris Bardet ei riitä aika-ajossa ollenkaan. Adam Yates on kuitenkin mielenkiintoinen nuori ja monipuolinen nimi, joka saattaa parantaessaan nousta uhkaajaksi aika pian. Jopa Froomen nykyisen Sky-sopimuksen puitteissa, joka taitaa jatkua vielä kaksi seuraavaa kesää... Toki Orica tarvitsisi myös jonkun kovan vahvistuksen Yatesin apuajajaksi. Sky on valtavan budjettinsa ansiosta nyt turhankin dominoiva.\nkäsittämätöntä vauhtiia tuolla ammatti pyöräilijät polkee..huh huh..kovaa duunia...\nNyt se kilvanajo vasta alkoi. Kolmena peräkkäisenä päivänä kunnon vuorietapit.


Sosiaalityöntekijän tehtäviin kuuluu lastensuojelu, lastenvalvojan sijaistaminen, lapsiperheiden sosiaalityö, aikuissosiaalityö alle 30 -vuotiaiden kanssa sekä sosiaalipäivystys (takapäivystys).\nKittilän sosiaalitoimistossa työskentelee kolme sosiaalityöntekijää joista yksi on vastaava ja lastenvalvoja. Heidän työpareinaan toimii etuuskäsittelijä, päihde- ja mielenterveystyöntekijä, päivätoiminnanohjaaja/perhetyöntekijä ja sosiaaliohjaaja/perhetyöntekijä. Teemme suunnitelmallista yhteistyötä monien yhteistyökumppaneiden kanssa. Yhteistyö on laajaa Tunturi-Lapin alueella. Tarjoamme työntekijälle mahdollisuuden täydennyskoulutukseen.\nPalkkaus ja työaika määräytyvät KVTES:n mukaan. Pätevien hakijoiden kohdalla voidaan neuvotella palkasta. Tehtävässä on 6 kk:n koeaika.\nHakemus tulee jättää 19.12.2018 klo 15 mennessä, ensisijaisesti sähköisen hakulomakkeen kautta. Paikkaa on mahdollista hakea myös sähköpostitse kirjaamo(at)kittila.fi tai paperimuotoisena osoitteeseen Kittilän kunta, sosiaali- ja terveyslautakunta, Valtatie 15, 99100 KITTILÄ.\nPerusturvajohtaja Markku Tuunainen, puh. 040 8476 526, markku.tuunainen(at)kittila.fi tai\nVastaava sosiaalityöntekijä Anri Tiri, puh. 0400 139 684, anri.tiri(at)kittila.fi


Arch Enemy käynnisti Euroopan kiertueensa: settilista ja videomateriaalia katsottavissa. - Metalliluola\nKoti Metalliluolan uutiset Arch Enemy käynnisti Euroopan kiertueensa: settilista ja videomateriaalia katsottavissa.\nArch Enemy käynnisti Euroopan kiertueensa: settilista ja videomateriaalia katsottavissa.\nMelodisen death metallin ruotsalainen tähti Arch Enemy on avannut Euroopan festivaalikiertueensa 1.6.2018 Forta Rockista, Hollannista sekä Strasbourgista, Ranskasta seuraavana iltana. Keikoilta on nyt katsottavissa settilistan lisäksi fanien taltioimaa videomateriaalia. Arch Enemy nähdään vajaan kuukauden kuluttua Suomessa Tuska Open Air– festivaaleilla 29.6.2018 ja seuraavana päivänä Provinssissa.\nVideot: Johan Rongen, Fernando Pereira\nEdellinen artikkeliEntombed A.D. studiossa: LG Petrovin vokaalinäyte katsottavissa.\nSeuraava artikkeliSlack Bird – Aleta Au (2018)


Budjettiriihi 2019 | Teknologiateollisuus\nMaailmantalouden ja euroalueen kasvunäkymät ovat yhä heikentyneet, eivätkä poliittiset riskit ole helpottaneet. Heikentyvässä taloustilanteessa on erityisen tärkeää huolehtia Suomen tulevasta kilpailukyvystä. Investoimalla voimakkaasti yritysten innovaatiotoiminnan tukemiseen lisätään yritysten omia tutkimuspanoksia sekä yritysten, yliopistojen ja tutkimuslaitosten yhteistyötä. Uudet toimintatavat ja ideat parantavat suomalaisten tuotteiden ja palvelujen kansainvälistä kilpailukykyä. Lisäksi on huolehdittava osaamisesta nostamalla koulutuksen ja perustutkimuksen tasoa.\nSuomi tarvitsee yli vaalikausien ulottuvan ohjelman tki-asteen nostamiseksi 4 %:iin BKT:sta.\nTeknologiateollisuus ja sen jäsenyritykset haluavat vauhdittaa Suomen innovaatioinvestointeja yhdessä julkisen sektorin kanssa siten, että Tutkimus- ja Innovaationeuvoston asettama 4% kansallinen tki-panostus bkt:sta saavutetaan vuoteen 2030 mennessä.\nHallitusohjelmassa osoitettu määräaikainen TKI-lisärahoitus käytetään avustusmuotoisena yritysvetoisille innovaatiohankkeille/-ohjelmille, joiden tavoitteena on uuden liiketoiminnan luominen tai olemassa olevan liiketoiminnan kilpailukyvyn parantaminen kestävällä tavalla esimerkiksi digitalisaatiota tai tekoälyä hyödyntämällä. Nopean vaikuttavuuden aikaansaamiseksi tunnistetaan teollisia, tuotantoon vietäviä ja kansainvälisesti kilpailukykyisiä ratkaisuja.\nPuhtaiden, ilmastonmuutosta torjuvien teknologioiden ja nykyisten tuotantoprosessien kehittämistä ja vientiä edistetään suuntaamalla TKI-rahoitusta puhtaiden teknologioiden pitkäjänteiseen tutkimukseen sekä laadukkaisiin tutkimus- ja innovaatioekosysteemeihin.\nYritysten ja valtion yhdessä määrittelemille Suomen vahvuusalueille muodostetaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmallilla toimivia strategisia ohjelmia hallituskaudeksi.\nTunnistetaan Suomen kannalta relevantteja tutkimusteemoja ja viedään näitä EU:n tutkimus- ja innovaatiorahoituksen teemoihin sekä tuetaan kotimaisten ja kansainvälisten toimijoiden innovaatio- ja liiketoimintayhteistyön rakentamista.\nEnergiaverotuksen uudistus ohjaa teollisuutta hallitusti ei-fossiilisen energian käyttöön.\nIlmastonmuutoksen torjumiseksi on välttämätöntä luopua fossiilisen energian käytöstä teollisuudessa. Muutoksen on tapahduttava suunnitelmallisesti ja hallitusti.\nLuovutaan energiaintensiivisen teollisuuden sähköveron ja polttoaineiden energiaveron palautuksista (ns. energiaveroleikkurista). Säästö valtiolle 218 M€.\nSähkövero alennetaan EU:n sallimalle minimitasolle koko teollisuudessa. Nykytasoon verrattuna valtio menettää arviolta 260 M€ verotuloja.\nPäästökaupan epäsuorien kustannusten kompensointi jatkuu nykytasolla myös nykyisen päästökauppakauden päättymisen jälkeen, ja se rahoitetaan kasvavilla päästökauppatuloilla (periaateratkaisu).\nPuhtaiden teknologioiden kehittämiseksi sekä hiilineutraaliudelle tehdään toimialakohtaiset tiekartat yritysten ja valtionhallinnon yhteistyönä.\nOsaajapulan helpottamiseksi tarvitaan toimenpiteitä sekä ammatillisessa että korkeakoulutuksessa.\nTeknisten yliopistojen aloituspaikkojen määräaikaisen lisäämisen vuoksi teknisille yliopistoille tarvitaan lisärahoitusta laadukkaan koulutuksen toteuttamiseksi 5 miljoonaa euroa jo vuodelle 2020.\nTekniikan alan ammatillisen koulutuksen rahoitusta lisätään vastaamaan todellisia kustannuksia. Pysyvä lisärahoitustarve on 30 miljoonaa euroa vuodessa. Lisäksi ammatillisen koulutuksen oppimisympäristöjen tason nostoon kohdistetaan kertaluonteisia eriä 3–6 miljoonaa euroa per vuosi.\nTyöllisyyystavoitteen saavuttamisessa ei ole varaa epäonnistua\nMäärätietoinen sitoutuminen 75 %:n työllisyysasteen saavuttamiseen vuoteen 2023 mennessä on oikea ja julkisen talouden kannalta välttämätön päätös. Heikkenevä maailmantalous lisää tavoitteen haastavuutta. Tavoitteen saavuttamiseksi on valmisteltava uskottavat ja työllisyysvaikutuksiltaan laskettavissa olevat keinot.\nTeknologiateollisuus tukee hallitusohjelman kolmikantaista prosessia, jossa työllisyyttä edistäviä toimia valmistellaan. Mikäli riittävistä toimista ei löydy yhteisymmärrystä, on hallituksen tehtävä tarvittavat päätökset tavoitteen saavuttamiseksi.\nToteuttamalla Elinkeinoelämän Keskusliiton EK:n esitykset voidaan saavuttaa yli 40 000 uutta työllistä. Keskeisiä keinoja ovat mm. työttömyysturvan rakenteelliset uudistukset (mm. ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastus) ja hallitusohjelmakirjauksia selkeästi kunnianhimoisempi perhevapaauudistus. Esitykset kokonaisuudessaan EK:n sivuilla.\nKilpailukykyä tukeva liittokohtainen neuvottelukierros edistää työllisyyttä\nPalkka- ja työehtoratkaisut syntyvät toimialaliittojen neuvotteluissa. Vientivetoisuus ja yrityskohtaisuuden lisääminen edesauttavat yritysten menestymistä kansainvälisessä kilpailussa ja ovat siten olennaisia edellytyksiä työllisyydelle ja hyvinvoinnin rahoittamiselle.\nSuomen kustannuskilpailukyky on parantunut, mutta kirittävää on yhä. Talouden tilaan ja kilpailukykyyn nähden oikein mitoitetut työmarkkinaratkaisut ja työmarkkinoiden häiriöttömyys ovat kriittisiä tekijöitä työllisyyden parantamisessa.\nTyöajan pidennys tuo 8 000-16 000 työpaikkaa vuoteen 2022 mennessä, ja sitä on tärkeää jatkaa. Teknologiateollisuudessa 24 lisätyötunnin vaikutus on 840 000 työpäivää ja 1,4 % palkkasummasta. Tuntien poistuminen nostaisi merkittävästi työvoimakustannuksia ja heikentäisi kilpailukykyä kansainvälisillä markkinoilla.\nKolmikantaisesti valmisteltavat hankkeet on pidettävä erillään toimialaliittojen palkka- ja työehtoneuvotteluista. Hallituksen tuloverolinjauksia ei tule kytkeä palkkaratkaisuihin.\nYritysten työllistämisedellytyksistä pidettävä huolta\nVientiteollisuus tuo suoraan ja välillisesti 43 prosenttia suomalaisista työpaikoista. Työllistäminen on mahdollista vain, jos yritykset pärjäävät kansainvälisillä markkinoilla.\nHallitusohjelma sisältää mittavan työlainsäädäntöagendan, mutta yritysten kilpailukykyä ja työllistämisedellytyksiä parantavia tavoitteita ei mukana juuri ole. Yritysten palkkatukea ja työperäistä maahanmuuttoa koskevat tavoitteet ovat tärkeitä ja kannatettavia.\nPalkka-avoimuutta, nollasopimuksia, alustataloutta ja yhteistoimintalakia koskevat hallitusohjelman tavoitteet ovat esimerkkejä asioista, jotka voivat lisätä työmarkkinoiden jäykkyyttä. Kolmikantaisessa jatkovalmistelussa on varmistettava, että mahdolliset uudistukset huomioivat myös työnantajapuolen näkökulmat sekä vaikutukset työllistämiseen.\nMinna Helle, työmarkkinajohtaja, minna.helle@teknologiateollisuus.fi, 050 3414884\nMatti Mannonen, johtaja, uuden luominen, matti.mannonen@teknologiateollisuus.fi, 040 544 7047\nHelena Soimakallio, johtaja, kestävä kehitys, helena.soimakallio@teknologiateollisuus.fi, 040 550 7706\nLaura Juvonen, johtaja, kasvu ja osaaminen, laura.juvonen@teknologiateollisuus.fi, 040 589 6263\nTavoitteet ovat ladattavissa kokonaisuudessaan (pdf) näistä linkeistä:\nTKI, energia ja osaamisasiat\nTyömarkkina- ja työelämäasiat\nTyömarkkina- ja työelämäasiat 58.8 KB\nTKI, energia ja osaamisasiat 288.42 KB


Parempi tänään: maaliskuuta 2015\nErilaisia kinderpiirakan ohjeita pukkaa silmiin nykyään koko ajan. Varmaan lähestyvällä pääsiäiselläkin on osuutta asiaan. Ihanan, rauhallisen, iloisen, nautinnollisen vapaapäivän kunniaksi en enää voinut vastustaa viimeisintä reseptiä, joka putkahti postilaatikkoon Pirkka-lehden mukana. Tarkoitukseni oli leipasta piirakka valmiiksi ja lähteä zumbaan, mutta toisin kävi! Tämän piirakan leipomisesta kehkeytyi sellaista kulhojen nuolemista, että oksat pois! Nuolin taikinakulhon, voikreemikulhon, suklaakulhon ja valkosuklaakulhon ja kun piirakka oli valmis, mulla oli niin huono olo, etten voinut kuvitellakaan mitään zumba-hyppelyä! Muutaman tunnin sulattelun jälkeen lähdin Lady Linen virtuaalisaliin kahvakuulaan, sen jälkeen joogaan ja lopuksi infrapunasaunaan. Loppujen lopuksi tämä olikin huippuhyvä ratkaisu: en ollut aikoihin käynyt virtuaalitunnilla, mutta nyt totesin sen niin hyväksi vaihtoehdoksi, että tulee varmaan käytyä jatkossa useammin. Ja piirakka; se oli ihan mielettömän hyvää! Jos tykkää suklaasta, tämä on juuri oikea ratkaisu herkutteluun!\nMyös yksi jänis innostui piirakan tuoksusta ja kävi vähän maistamassa!\nLähettänyt Hanna / Parempi tänään klo 12.54 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Leipominen, Liikunnan ilo, pääsiäinen, suklaa\nLähettänyt Hanna / Parempi tänään klo 17.10 Ei kommentteja:\nKotona aurinko paistaa kirkkaammin kuin missään. Arjessa ei vain ole aikaa nauttia olemisesta samoin kuin lomalla. Viikonloppuna päätin unohtaa kaikki "pakolliset" kotityöt. Kuka muka pakottaa? Elin, olin, leivoin pullaa, katselin luonnon heräämistä lumen sulaessa... Ja ihmettelin miten täydelliset hetket voi koostua niin pienistä asioista...