Kyl�koulut t�n��n Suomussalmella\nEtusivu Kyl�koulut esittelyss�\nSuomussalmella oli toiminnassa ennen oppivelvollisuuslakia kaikkiaan kuusi kansakoulua: Ruhtina (1894), Kuivaj�rvi (1894), Kirkonkyl� (1897), Rimpil� (1900) ja Kianta (1911). Kansakoulutoimi kuitenkin laajeni voimakkaasti 1920- ja 1930-luvulla, erityisesti vuosi 1923 on ollut Suomussalmen koulujen synnylle merkitt�v�, mink� j�lkeen perustettiin 1920-luvun loppuun menness� 11 kansakoulua eri puolille laajaa pit�j��.\nTarkastelen hieman tarkemmin Suomussalmen kyl�koulujen kehittymist� 1920-luvulta l�htien. Syyn� siihen on oppivelvollisuuslaki (1921) ja siihen liittyv� merkitt�v� kyl�koulujen kehittyminen Suomussalmella. En siis k�y l�pi ennen oppivelvollisuuslakia olleita kansakouluja, joita olivat alussa mainitut kuusi koulua. Tarkastelussa on k�ytetty apuna Lippo Vesterin Pirttikoulusta luokattomaan lukioon -kirjaa.\nOppivelvollisuuslaki s��dettiin 1921 ja se merkitsi uusien koulujen perustamista my�s Suomussalmelle. Pyrittiin siihen, ett� kohtuuttoman pitkist� koulumatkoista p��st�isiin eroon. Kun koulu perustettiin, yleens� sen yhteyteen tuli my�s asuntola. Tiloja ei voitu ottaa k�ytt��n pelk�st��n johtokunnan p��t�ksell�, vaan my�s k�ytt��nottolupa oli anottava, ja samalla selvitettiin my�s tilojen soveltuvuus asuntolatoimintaan. Merkitt�v�� on, ett� vaikka valtiovalta tuki Suomussalmen kuntaa tuntuvin avustuksin, suurin osa kunnan kouluista toimi vuokrahuoneissa. T�ll� koettiin olevan merkitt�vi� s��st�j�, sill� koulujen yhteyteen olisi pit�nyt rakentaa automaattisesti my�s toimivat oppilasasuntolat.\nAsuntolanhoitajiksi pyrittiin saamaan p�tevi� henkil�it�, mutta n�in ei aina k�ynyt. Asuntola tarjosi vahvan tuen koulun opetus- ja kasvatustoiminnalle. Siell� opittiin puutarhanhoitoa, vaatehuoltoa ja ruuanvalmistusta. Asuntolassa olevat jaettiin kolmeen maksuluokkaan: t�ydellinen, osittainen tai korvausta ei peritty lainkaan. Koulutoimi valvoi tiukasta asuntolatoimintaa ja oppilaiden turvallisuus pyrittiin takaamaan. Koulumatkat olivat pitki� ja taipaleet selkosiin tiett�mi�. Vakavin sattui Piispaj�rvell� tammikuussa 1928, jolloin kaksi asuntolan oppilasta eksyi selkoseen kotimatkalla. T�m�n j�lkeen kouluvaliokunta p��tti, ettei lapsia saa p��st�� kotiin ilman saattajaa. Vuonna 1929 kunnassa oli 16 oppilasasuntolaa ja kunnan 851 oppilaasta asuntolaan majoitettiin 311 oppilasta.\nKouluruokailusta voi mainita sen verran, ett� se pyrittiin aloittamaan heti koulun perustamisen yhteydess�, mutta n�in ei aina onnistuttu tekem��n. Oppilaiden oli varauduttava tuomaan mukanaan omat ev��t. Vuonna 1943 s��dettiin kouluateria maksuttomaksi ja vuonna 1953 kouluhallitus antoi seikkaper�iset ohjeet kouluaterioiden ravintosis�ll�st�, aterioiden suunnittelusta, taloudellisuudesta ja hygieniasta. Kouluruokailu katsottiin opetustilanteeksi, jota opettajan tulee johtaa ja valvoa.\nKouluterveydenhuoltoon ei kiinnitetty kovinkaan paljon huomiota, mutta epidemiat saivat viranomaiset liikkeelle. Alkuvuosien sairauksia olivat mm. syyhy, rokot, tuberkuloosi. My�s vaarallista espanjantautia esiintyi ja kun kotien hygieniatasokin oli varsin kehno, olivat sy�p�l�iset varsin tuttu n�ky. Todellinen k��nne terveydenhuollossa koettiin 1970-luvulle tultaessa, jolloin j�rjestettiin terveyskeskuksen j�rjest�mi� erilaisia seulontatutkimuksia. Terveydenhoitajat k�yttiv�t viikottain keskim��rin 114 tuntia ja terveysvalistusta annettiin suuhygieniaa my�ten. Kunnan koululaisten terveydenhuolto oli nyt saatettu alkuaikojen vaatimattomasta tilanteesta ja sodan j�lkeisest� olosuhteista kiitett�v�lle tasolle.\nKansakoulut olivat ja ovat edelleen osa kunnan hallintoj�rjestelm��. Kuntakokous vastasi ylimm�st� p��t�nt�vallasta ja se valitsi j�senet johtokuntiin. Johtokunnat saivat kuitenkin toimia melko itsen�isesti ja sen kautta ohjautui my�s koulujen taloudellinen toiminta. Hallinnon kehittyess� kuntakokoukset muuttuivat kunnanvaltuustoiksi. Peruskouluj�rjestelm��n siirrytt�ess� 1973 tuli koulutoimenjohtajanvirka ja hallintoa varten perustettiin koululautakunta. Vuonna 1991 koululautakunta muuttui koulutuslautakunnaksi.\nAloitan Suomussalmella olevien koulujen tarkastelun Suomussalmella vuosina 1922-1923 toimineesta pakolaiskoulusta, jonka oppilaat koostuivat rajan takaa tulleista Vienan Karjalan pakolaisten lapsista. Reijo Heikkinen on maininnut v�it�skirjassaan Suomussalmella olleen syksyll� 1922 yhteens� 138 pakolaista, joista lapsia oli 62 ja heist� kouluik�isi� 24.\nSuomussalmen pakolaiskoulu aloitti ty�ns� 25.9.1922 ja koulun johtajana toimi Niilo Reinikainen, joka oli muutenkin merkitt�v� mies suomussalmelaisessa kouluhistoriassa. Apuopettajana oli Anni Reinikainen, jonka tilalle tuli seuraavana kev��n� M. Fadjukoff. Kouluun saapui 24 oppilasta, jotka olivat kotoisin Kontokista, Vuokkiniemest� ja Pistoj�rvelt�. Pakolaiskoulu toimi vuonna 1894 valmistuneessa Kirkonkyl�n koulussa.\nSuomussalmella olevien pakolaislasten lukum��r� oli niin suuri, ett� voitiin perustaa oma koulu ja oppilasasuntola. V�hitellen pakolaisvirta alkoi hiipua ja vuoteen 1925 menness� osa pakolaisista oli palannut takaisin, mutta osa heist� alkoi juurtua paikkakuntaan. T�nne juurtuneet sulautuivat valtav�est��n ja samalla he antoivat sille oman kulttuurilis�ns�.\nLaajan kansakoulu perustettiin vuonna 1923 ja se vastasi Pesi�n ja Laajan v�lisen alueen kansakoulupalvelujen jakamisesta. Se tunnettiin Pesi�n kouluna vuoteen 1938 saakka (Pesi�lle oma koulu), jolloin sit� alettiin kutsua Laajan kouluksi. Oppilas-asuntola saatiin jollakin tavalla toimimaan 1925-26, jolloin sit� ennen pitk�matkalaiset olivat sijoitettu yksityiseen hoitoon. Ensimm�inen opettaja (1923) oli Iida Maria Rauhala Himangalta ja vuonna 1925 opettajaksi valittiin Aleksi V�is�nen. Yl�kouluun tuli tuona vuonna 25 oppilasta ja jatkokoulua pidettiin 11 oppilaalle. Oppilasasuntolassa oli majoitettuna 15-27 oppilasta, mukaanlukien kelirikkoaikana majoitetut pitk�matkalaiset.\nLaajan koulutalo valmistui vuoden 1930 syksyn�. Sit� ennen oli kansakouluntarkastaja V�in� Walovirta v. 1927 vieraillut Veerus Hiltusen vuonna 1925 koulun k�ytt��n vuokratussa pirtiss�. Tuolloin n�htiin opetustilojen rakentaminen tarpeelliseksi. Uuden koulutalon rakentumisen my�t� tuli k�ytt��n kaksi avaraa luokkaa ja kahden opettajan asunnoista oli huolehdittu. Uuteen kouluun kirjattiin 78 oppilasta ja oppilasasuntola oli suunniteltu 40 oppilaalle.\n1930-luvun lopulla l�hestyv�n rataty�maan vaikutukset n�kyiv�t Laajan koulussa. Radantekij�iden joukossa oli lapsiperheit� eri puolilta Suomea. T�m� n�kyi oppilasm��r�n kasvuna. Marraskuussa 1939 koulunk�ynti keskeytettiin sodan takia, mutta vuodet 1940-1941 meniv�t kutakuinkin normaalisti, vaikkakin jouduttiin turvautumaan vuorolukuun. Oppikursseja oli pakko supistaa ja p��paino pantiin lukemiseen, kirjoitukseen ja laskentoon. Vuoden 1942 syksyll� opettajia oli kaksi.\nVuonna 1943 koulu oli j�lleen tupaten t�ynn�, sill� Saarivaaran 20 oppilasta siirrettiin Sanna Laineen johdolla Laajalle. Syyn� oli raja-alueen partisaanivaara. Vuoden 1945 syksyll� koulunpito j�lleen katkesi ja koulua pidettiin vain joulukuussa, syyn� oli evakuointi. Vuonna 1948 oppilasm��r� kasvoi rajusti, jolloin oppilaita oli 108 ja asuntolaankin majoitettiin parhaimmillaan 76 oppilasta. Se oli suunniteltu alun perin 40 oppilasta varten. Opettajia koulussa oli kolme.\nKoko 1950-luvun oppilasm��r� pysyi suurena ja alle 50 oppilaan se painui vasta 1960-luvun lopulla. Peruskouluun tultaessa oppilaita oli 34. Koulukyytien yleistyminen vei oppilaat asuntolasta ja asuntola sulki ovensa vuonna 1962. Oppilasm��r�n pysyv�sti alentuessa koulukin lakkautettiin vuonna 1980. Viimeisimpi� opettajia, Uolevi Eskelinen, siirtyi �mm�nsaaren puolelle 1970-luvun puolessa v�liss�.\nKer�l�ss� kouluty� aloitettiin Risto Pyykk�sen talossa 20.9.1925. Koulun k�ytt��n vuokrattiin tilava pirtti, kaksi kamaria, kolmiosastoinen ulkohuone, aitta ja halkoliiteri. Ensimm�inen opettaja oli v�liaikaisesti virkaa hoitava kiertokoulunopettaja Kaarlo Haapam�ki Alavuokin kyl�st�. Lukuvuosi 1923-24 toimittiin alakansakouluna ja oppilaita tuli 22. Oppilaat jaettiin kahteen vuosiluokkaan ja heid�n ik�eronsa oli enimmill��n kuusi vuotta.\nOppilasm��r� kasvoi tasaisesti ja vuonna 1928 alakoulussa oli 14 oppilasta ja yl�koulussa 39. Oppilasasuntolassa sai 15-20 lasta t�yden yll�pidon. Uuteen koulurakennukseen oli tarvetta ja sellaiseen p��stiinkin muuttamaan syksyll� 1932, jolloin oppilaita kirjtattiin tuolloin olevan 67. Se toimi kuitenkin yksiopettajaisena vuoteen 1935 saakka, jolloin opetus p��si toteutumaan alkuper�isen suunnitelman mukaisesti. Oma asuntolan puuttuminen vaikeutti jonkin verran koulun toimintaa, mutta ei haitalle asti ja kun sodan tuhoiltakin v�ltyttiin, niin tilanne ei n�ytt�nytk��n hirve�n huonolta.\nVuonna 1957 Kati ja Jukka Per�l� tulivat opettajaksi alati kasvavaan kouluun. Heid�n aikanaan olemassaolevat puutteet kartoitettiin ja kouluty�t� haittaavat ep�kohdat selvitettiin. Ep�kohtia olivat koulun ahtaus, veistotunnit pidettiin kilometrin p��ss�. Luokan vetoisuudella oli jopa terveydellisi� haittoja. Tarpeellinen lis�rakennus saatiin tehty� ja koulu korjattiin tuona vuonna.\nKehitys Pyykk�l�ss� k�vi samaa uraa kuin yleens�kin Suomussalmen pieniss� kouluissa ja se n�kyi oppilasm��r�n alenemisena. Tultaessa 1990-luvulle, oppilaita oli 18 ja pian m��r� putosi yhteentoista. Kyl� k�vi sitke�sti taistelua perinteikk��n koulun puolesta, mutta koulu p��tettiin lakkauttaa vuonna 1995. Oppilaat jaettiin Sakaran ja Jumaliskyl�n kouluihin.\nPIISPAJ�RVEN KANSAKOULU Piispaj�rven koulu\nPiispaj�rven kansakoulun toiminta alkoi samanaikaisesti kuin Laajan ja Ker�l�n koulujen toiminta, eli vuonna 1923. Koulutilat vuokrattiin Janne Luukkoselta Alassalmesta ja opettajaksi valittiin kiertokoulunopettaja Kaisa Lyydia Juntunen Ruhtinansalmelta. Pienten lasten valmistava koulu alkoi 28.8.1923, jolloin alakoulun kuukauden mittaiselle ensijaksolle ilmoittautui 14 oppilasta ja 1.10 alkavaan yl�kouluun oppilaita saapui 17. Alkuvuodet selvittiin ilman keittolaa ja oppilasasuntolaa. Vuonna 1925 vuokrattiin Janne Luukkoselta tilat my�s n�ille toiminnoille.\nVuonna 1928 oppivelvollisuus m��r�ttiin toteutumaan viiden kilometrin s�teell� koulusta. T�m� tiesi oppilasm��r�n kasvua sek� majoituspainetta asuntolaan. Koulua k�vi 51 oppilasta, joista asuntolaan majoitettiin 21. Asuntolan toimintaa ohjaava normisto oli puutteellinen, k�yt�nn�llisesti katsoen olematonta. Er�s tapauskin johti siihen, ettei lapsia saanut kunnanhallituksen m��r�yksest� laskea viikonloppuisin koteihinsa ilman saattajaa. Edelt�neess� tapauksessa kaksi koululaista olivat eksyneet kotimatkallaan ja y�pyneet talvisessa mets�ss�.\nPiispaj�rvelle saatiin oma koulutalo vuonna 1930 ja se oli ollut upea ilmestys. Korkea kivijalka, suuret ikkunat ja hirsiset sein�t ihmetyttiv�t. Asuntolassa oli viisi majoitushuonetta. Vuonna 1931 opettajaksi tuli Siiri Kinnunen ja koulussa oli 83 oppilasta, joista asuntolaan heist� oli majoitettuna 62. Noina vuosina koulun toimintaa v�rittiv�t erilaiset riidat, joissa arvosteltiin mm. opetuksen m��r�� ja laatua. Koulu sai toimia kuitenkin rauhassa joulukuuhun 1939 saakka, jolloin se joutui talvisodassa kranaattikeskityksen kohteeksi. Koulu paloi, mutta asuntola j�i ja se koitui pelastukseksi koulua aloittaessa.\nSotavuodet verottivat jonkin verran koulunk�ynti� ja varsinaiseen koulunpitoon p��stiin vuoden 1945 kev��ll�, silti miinoitteet ja r�j�hteet muodostivat viel� todellisen vaaran. Vuonna 1951 p��stiin aloittamaan uuden koulun rakennusty�t, ja uusi kivikoulu valmistui vuonna 1953. Se tarjosi esimerkilliset tilat niin koululle kuin kyl�n virke�lle kulttuuritoiminnalle. Siiri Luukkosen (Kinnunen) opettajanty� kesti vuoteen 1971 saakka.\nVuodesta 1973 lukien on oppilasm��r� laskenut v�hitellen, niin ett� vuonna 1973 oppilaita oli yli viidenkymmenen, vuonna 1980 oppilaita oli 30 ja 1990-luvulle tultaessa 19 oppilasta. Koulu on edelleen toiminnassa ja siell� on nykyisin kaksi opettajaa.\nN�LJ�NG�N KOLME KOULUA\nLeinolan kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1925 ja asukkaita oli tuona vuonna kyl�ss� 743, ja m��r� kasvoi 1960-luvulle saakka. Koulu toimi supistettuna ja sen ensimm�iseksi opettajaksi valittiin Erkki Elovaara. Lauri R�is�selt� oli vuokrattu pirtti luokkahuoneeksi. Seuraavana lukuvuonna oppilasm��r� oli 44, jolloin saatiin asuntolatoimintakin alkamaan. Se oli v�ltt�m�t�n edellytys erityisesti Nivan ja Polvelan suunnasta tulevien oppilaiden koulunk�ynnille. Asuntolaan tulijoita oli kolmisenkymment� ja ne sijoitettiin Lauri R�is�selt� vuokrattuun kahteen huoneeseen.\nLeinola sai oman koulutalonsa vuonna 1932, jolloin perustettiin my�s alakoulunopettajan virka. Oppilasm��r� oli kasvussa, alakoulussa oli 21 oppilasta ja yl�koulussa 54 oppilasta, joten tilat k�viv�t riitt�m�tt�m�ksi. Alakoulua pidettiin veistosalissa. Koulu paloi pommituksessa 29.2 1940, kuitenkin kouluty� oli jo keskeytetty joulukuun 3. 1939 l�htien. Koulua jatkettiin asuntolatiloissa. Syksyll� 1945 p��stiin muuttamaan Kainuun Osuusliikkeen omistamaan Leinosenvaaran kiinteist��n. Koulu toimi supistettuna, eik� tiloja olisi l�ytynytk��n toista opetusryhm�� varten. Oppilaita oli 57.\nUusi koulu valmistui vuonna 1949, ja samalla perustettiin toinen opettajanvirka. Tilat eiv�t olleet ehtineet t�ydellisesti valmiiksi, joten opetusta jouduttiin toteuttamaan jonkin aikaa luonnon helmassa. Vuonna 1950 ongelmia aiheutui koulusta poisj��misist�. Toistakymment� oppilasta protestoi koulumatkoista ja asuntolamajoitukseen liittyvist� ongelmista. Raja-alueella haluttiin lyhyempi� koulumatkoja, vapaata asuntolaan p��sy� ja ilmaista majoitusta. Johtokunta sai asiat kuntoon sitke�sti neuvotellen. Oppilasm��r� oli 1950-luvulla edelleen kasvussa, parhaimpina aikoina se oli jatkokoululaisineen 95.\nL�hestytt�ess� 1960-lukua tilanne alkoi muuttua. Koulukuljetukset olivat siin� yhten� t�rkeimp�n� tekij�n� ja v. 1962 oppilasasuntola lakkautettiin tarpeettomana. Samanaikaisesti oppilasm��r� alkoi v�het�, 1950-luvun huippulukemista oli tultu vuonna 1972 68:an oppilaaseen. Vuonna 1995 oppilaita oli 33 ja opettajia oli kaksi.\nNivan (Polvelan) kansakoulu perustettiin vuonna 1927. Oppilaita oli alakoulussa 17 ja yl�koulussa 27. Koulutilat vuokrattiin Korkeaisen talosta Albin ja Riika Kyll�selt�. K�ytett�viss� oli luokkahuone, veistohuone, keitti� sek� kamari opettajaa varten. Saman tien pystytettiin oppilaskoti, joka vuokrattiin viiden vuoden sopimuksella Janne ja Elsa Toloselta.\nNivan nykyinen koulu (valmistunut 2008) Nivan entinen v. 1954 valmistunut koulu\nPiirijakotarkistuksessa oli Polvelaan ehdotettu omaa koulupiiri� jo 1926, mutta vasta vuonna 1954 saatiin monen mutkan kautta valmiiksi rakennettua asianmukaiset tilat asuntoloineen. Oppilaita oli tuolloin l�hes 80, joista asuntolaan sijoitettiin nelisenkymment� pitk�nmatkalaista. Koulussa oli kolme opettajaa.\nVuoden 1962 j�lkeen oppilasm��r� (61) alkoi v�hitellen laskea. Kuljetukset pienensiv�t asuntolan tarvetta ja vuonna 1963 asuntola todettiin tarpeettomaksi. Vuoden 1972 peruskouluun siirryttiin kolmen opettajan ja 61 oppilaan voimin. Vuonna 1980 oppilaita oli 52 ja kymmenen vuotta my�hemmin heit� oli 26 oppilasta ja vuonna 1995 18 oppilasta.\nKurkikyl�n kansakoulu perustettiin Kalle Manniselta kahdeksi vuodeksi vuokrattuihin tiloihin vuonna 1945. Kouluun tuli 17 oppilasta ja kouluik�isi� piiriss� oli 33. Sotalapsia oli Ruotsista seitsem�n, kolme oppilasta tuli Puolangalta ja yksi Taivalkoskelta. Koulu p��si alkamaan vasta lokakuussa ja Matti Honkanen oli ensimm�inen opettaja. Kurkikyl�n sijainti ei houkutellut juurikaan ket��n opettajaksi sinne. Ne, jotka siell� opettivat, eiv�t viihtyneet pitk��n. Kurkikyl� sai oman koulutalonsa vuonna 1957, mutta se joutui kokemaan melko pian kovia. Kurkikyl�n kansakoulu lakkautettiin vuonna 1968 oppilasm��r�n v�h�isyyden vuoksi.\nHYRYN (KONTTILAN) KANSAKOULU\nSaarivaaran alueen ensimm�inen kansakoulu perustettiin Konttilaan vuonna 1926. Konttilan koulu esiintyy p�yt�kirjoissa viimeisen kerran 13.1 1955, jolloin alkaa Hyryn koulun historia. Konttilan koulu toimi Juhani Huotarin pirtiss� ja oppilaita oli vuonna 1929 alakoulussa 13, yl�koulussa 24 ja jatkoluokalla 19 oppilasta. Yksi opettaja (Sanna Laine) hoiti 56 lapsen opetuksen. Asuntolaan majoitettiin 16 ja yksityisiin koteihin seitsem�n lasta.\nOmaa koulutaloa oltiin vailla Konttilassa jo ennen sotia, mutta sit� ei saatu tehty� ja sotakin katkaisi asian valmistelun. Sotien j�lkeen siirryttiin takaisin vuokratiloihin ja Konttilan koului siirtyi Hyryyn vuonna 1953. Vuokrasopimus tehtiin Matti Tolosen kanssa, jolloin k�ytt��n saatiin pirtti ja kolme huonetta.\nHyrylle saatiin oma koulutontti 1959 ja siihen valmistui koulu vuonna 1963, ja viel� vuonna 1970 oppilaita riitti kahdelle opettajalle. Kehityssuunta oppilasm��r�ss� oli kuitenkin aleneva, koulu muuttui yksiopettajaiseksi ja vuonna 1985 koulun ovet suljettiin.\nSaarivaaran koulun osalta ensimm�iset arkistotiedot l�ytyv�t 2.4. 1943. Opettajana oli Sanna Laine ja oppilaita oli aluksi kymmenen. Vuoden 1943 syyslukukautta ehdittiin pit�� vain kaksi viikkoa ennen joulua, syyn� oli muun muassa partisaanivaara. Oppilaat siirtyiv�t tuolloin Laajan koululle. Vuonna 1944 kev�tlukukaudella koulua k�ytiin jo 35 oppilaan voimin ja syyslukukausi oltiin evakossa. Kev��ll� 1946 koulu oli j�lleen tuuliajolla, kun ei ollut tiloja k�ytett�v�n�. Koulu sai kuitenkin my�hemmin tuona vuonna k�ytt��ns� ven�l�isten rakentaman hirsiparakin.\nVuonna 1948 oppilasm��r� kipusi 44:��n ja tarvetta oli uusiin koulutiloihin. Uuteen kouluun p��stiin 13.1 1949 ja se oli mieluisa asia koulun 37 oppilaalle sek� opettajalle. Koulua kehitettiin ja 1950-luvun lopulla oppilaita oli l�hes sata, tarvittiin kolmas opettaja. Pinnan alla kuitenkin kyti, luottamuspula vanhempien ja opettajien v�lill� puhkesi ilmiriidaksi 1960-luvun lopulla. Oppilasm��r� k��ntyi laskuun riidoista huolimatta ja asuntola lakkautettiin vuonna 1967. Oppilaita vuonna 1995 oli seitsem�ntoista ja opettajia oli kaksi.\nAlaj�rven kansakoulu perustettiin vuonna 1928 ja luokkahuone sijoitettiin Kannakselle Antti Manniselta vuokrattuun taloon. Koulun alkaessa lapsia ilmoittautui alakouluun 32 oppilasta ja yl�kouluun 24 oppilasta. Asuntolan oppilasluettelot alkavat vuodesta 1932. Sen mukaan majoitettuja on ollut 26 oppilasta. Oppilasm��r�t kasvoivat ja tarve uusiin koulutiloihin kyti koko ajan. Syksyll� 1931 koulussa oli 56 oppilasta, eik� kaikki mahtuneet sis��n ja yli-ik�isi� poistettiin koulusta. Toukokuussa 1939 vuokrattiin Kalle Vesteriselt� huoneet alakoulua varten. Alakoulu oli yhteinen Pesi�n kanssa ja koulu alkoi syksyll� Pesi�ll� ja siirtyi kev��ll� Alaj�rvelle.\nSotien j�lkeen koulu p��si alkamaa vasta vuoden 1945 tammikuussa. Oli hankittava viran- ja toimenhaltijat ja Jaakko Manniselta vuokrattiin pirtti asuntolaksi. Koulu p��si oman katon alle vuonna 1951. Kunnanvaltuusto oli tehnyt p��t�ksen rakentamisesta jo vuonna 1945. Hanke siirtyi kuitenkin materiaalipulan vuoksi ja moderni koulutalo asuntoloineen valmistui 29.10 1951. Oppilaita oli 70:n paikkeilla ja kolmas opettajanvirka k�vi tarpeelliseksi.\nUuden koulutalon valmistuminen merkitsi Jaappaanniemen pirttikoulun lakkaamista. Vuonna 1960 sen oppilaat siirtyiv�t Alaj�rven kouluun. Enimmill��n koulun oppilasm��r� kohosi 93:een. Asuntola majoitti 40 oppilasta. Lis��ntyv�t koulukuljetukset pienensiv�t ajan mittaan asuntolatarvetta. Oppilasasuntola lakkautettiin vuonna 1966 ja koulun oppilasm��r�kin oli pudonnut tuolloin 53:een. Vuonna 1969 oppilaita oli 29 ja koulu muuttui kaksiopettajaiseksi. Tultaessa 1990-luvulle oli oppilasm��r� pysynyt samana eli 29 ja opettajia oli kaksi.\nMYLLYLAHDEN (R�NNYNNIEMEN) KANSAKOULU\nR�nnynniemen kansakoulu perustettiin 1928 Kiannankyl�n etel�osien koulutarpeita palvelemaan. Koulutilat vuokrattiin R�ntyl�n talosta Isto ja Kalle Juntuselta. Asuntolatilat saatiin Yli-R�ntyl�n talosta, vuokraajina olivat Iisakki ja Tuomas Manninen. T��ll� asuntolaa pidettiin omien tilojen valmistumiseen saakka. Kouluun tuli 25 oppilasta ja asuntolaan majoitettiin 23 oppilasta. Lukuvuonna 1929-1930 oppilaita oli 38, heist� puolet kuului alakouluun. Suuntaus oppilasm��r�ss� alkoi osoitta tarvetta uusille koulutiloille.\nUutta koulua varten ostettiin tontti Lauri Juntuselta Myllylahdesta. Myllylahden koulu -nime� k�ytettiin virallisesti ensimm�isen kerran 15.1.1939 ja koulu toimi yksiopettajaisena oppilaita ollen 69. Sota keskeytti koulun rakentamisen ja hanketta hidasti my�s materiaalipula. Myllylahden uusi koulurakennus valmistui vuonna 1947. Siin� oli tilat kahdelle opettajalle sek� asuntolatoiminnalle. Oppilaita uuteen kouluun tuli 63.\nAsuntolaan oli tungosta 1950 -luvulla, sinne majoitettujen m��r� nousi yli 40:n. Painetta kohdistui my�s kirkonkyl�n puolelta ja Kuuselasta. Uusi asuntola houkutteli oppilaita muistakin piireist�. Kuljetusyhteyksien luominen ja kehittyminen tekiv�t oppilasasuntolasta tarpeettoman vuonna 1968. Koulurakennus korjattiin vuonna 1972, jolloin ajateltiin oppilaskannan s�ilyv�n vahvana. Kuitenkin vuonna 1980 oppilaita oli en�� 26 ja kymment� vuotta my�hemmin vain 12 oppilasta. Koulu sulki ovensa 1992 ja viimeisin� opettajina toimivat Kaarlo Kallunki ja Sanelma Tauriainen.\nSelkoskyl��n perustettiin kansakoulu vuonna 1928. Talollinen Olli Kemppainen Paukuttajasta vuokrasi koululle luokkahuoneen, kamarin opettajan asunnoksi, veistohuoneen ja tarpeelliset ulkorakennukset. Opettajaksi valittiin Siiri Kinnunen ja oppilaita tuolloin oli 24. Asuntolassa oli nelj� huonetta ja sinne majoitettiin 17 lasta. Valtuusto p��tti lakkauttaa asuntolan 1931. Katsottiin, ett� Selkoskyl�n koulun majoitusta tarvitsevat oppilaat tulee majoittaa Piispaj�rven vastavalmistuneeseen oppilasasuntolaan. Maaherran p��t�s tuli vuonna 1936 ja siin� todettiin, ettei asuntolanpitoa Selkoskyl�ss� katsottu kunnan velvollisuudeksi.\nOpetus pys�htyi sodan vuoksi 1939, eik� sit� p��sty jatkamaan kunnolla kuin vasta vuoden 1945 tammikuun lopulla. L�ht�kohdat opetuksen jatkamiseen ei tuolloinkaan ollut hyv�t; sota oli tuhonnut entiset koulurakennukset. Koulunpito siirtyi Taipaleen taloon ja tilat vuokrattiin Paavo R�is�selt�. Taipaleessa koulu toimi vuosina 1945-1947. Tulipalon j�lkeen siirtyi Lesosenvaaraan. Oppilasm��r� kohosi noina aikoina l�helle 70:t�. Asuntolalle oli siis tarvetta ja Taipaleesta vuokrattiin siihen k�ytt��n tilat.\nTilaongelmat saivat ratkaisunsa vuonna 1952, jolloin oma koulutalo asuntoloineen valmistui. Koulua k�vi 62 oppilasta ja opettajina toimivat Maija ja Arvo Raappana. Asuntola ehti toimia vain 11 vuotta, siihen vaikutti Hossa - Perangan tien ja Erkkolantien valmistumiset. Pitk�matkalaisia voitiin hoitaa kuljetuksilla. Vuoteen 1963 menness� asuntola oli tehnyt teht�v�ns�. Tiest�n valmistumisen j�lkeen kyl� sai s�hk�t ja koulutkin p��siv�t eroon �ljylampuista vuonna 1968.\nPeruskouluun siirrytt�ess� koulun oppilasm��r� oli 27 ja vuoteen 1980 menness� oppilasm��r� oli laskenut viiteentoista. Koulu sulki ovensa 1985 ja Ritva ja Kalevi Mikkonen olivat koulun viimeiset opettajat.\nPyh�kyl��n koulu tuli vuonna 1929. Koulu p��si alkamaan vasta lokakuussa ja opettajaksi tuli Heikki Wirolainen. Oppilaita tuli seuraavasti: yl�kouluun 16 oppilasta ja valmistavaan kouluun 10. Oppivelvollisuusik�isi� piirist� l�ytyi 61. Koulutilat vuokrattiin Korvuon talosta Janne ja Manne Moilaselta ja vuokrasopimus uusittiin aina vuoteen 1950 saakka. Oppilasasuntolaa varten tilat vuokrattiin Herman Riekilt� ja h�nen tilassa oppilasasuntola toimi vuoteen 1949 saakka. T�ll�in koulun oppilasm��r� laski �killisesti 20:een. T�m� johtui oppilaiden poisj��nneist� ja siirtymisist� muihin kouluihin. Tarkastaja kiinnitti asiaan huomion ja ilmoitti vuonna 1949, ettei asuntolatoimintaa voitu jatkaa.\nOmaa koulutaloa ryhdyttiin suunnittelemaan 1930-luvun lopulla ja maaliskuun lopulla johtokunta hyv�ksyi rakennusmestari Alakokkaren laatimat piirustukset. Sota keskeytti vuonna 1938 aloitetun rakennussuunnittelun ja ty�h�n p��stiin k�siksi uudelleen vasta 1946 ja koulu valmistui vuonna 1950. Oppilaita tuli kouluun 35 ja asuntolaa ei ollut. Koulun oppilasm��r� pysytteli pitk��n 30:n ja 40:n v�lill�. Vuonna 1980 se kuitenkin tipahti 20:en. Kymmenen vuoden kuluttua oltiin viidess�toista ja vuonna 1994 sen vaiheikas el�m� p��ttyi. Viimeisen� opettajana oli Heikki Majahalme, joka siirtyi opettamaan Ruhtinansalmelle.\nHAUKILAN (KUKKUMAN) KANSAKOULU\nSuomussalmen it�osien kylien Haukilan, Puraksen ja Raatteen lapset tarvitsivat my�s oman koulun. Heit� varten perustettiin Kukkuman koulupiiri vuonna 1932. Koulunpito aloitettiin Saukon talossa Raatteen tien varressa elokuun 30. p�iv�n� 1932. Ensimm�isen� opettajana toimi Risto Airaksinen, joka oli kotoisin Pyh�j�rven Parkkimosta.\nSaukosta koulu siirtyi syksyll� 1934 Haukilaan Antti ja Hannes Materon tiloihin. Virallisena nimen� Haukilan koulu esiintyi ensi kerran vuonna 1941. Siihen saakka nimen� s�ilyi Kukkuman koulu, koulupiirin mukaan. Alakoulun aloitti Haukilassa 29 oppilasta ja yl�kouluun kirjattiin oppilaita 30. Yhteens� kouluik�isi� piirin alueelta laskettiin l�ytyv�n 97.\nTilaongelmien vuoksi koulua k�ytiin aamu- ja iltavuorossa ja oppilasm��r�t vaihtelivat viikottain. Pitk�t koulumatkat Puraksesta ja Raatteesta tuottivat monelle vaikeuksia.\nTalvisota tuhosi Haukilan koulun tilat ja kouluty�t aloitettiin omien tilojen puuttuessa N��t�l�n koulussa. Tammikuusta 1941 l�htien ty�skenneltiin Puraksen tien risteykseen pystytetyss� tilap�isparakissa. Oppilaita oli vuonna 1941 36 ja seuraavana vuonna m��r� kasvoi 46:een. Syyslukukaudella 1944 sota keskeytti j�lleen koulun toiminnat, saksalaiset polttivat kouluparakit, joten vuonna 1945 kev��ll� koulunk�ynti aloitettiin Luttulassa. Seuraavana syksyn� sijoituttiin Kokkovaaraan. N�iss� tilap�isoloissa koulua k�ytiin seuraavat kaksi lukuvuotta, ja asuntolakin saatiin toimimaan. Oppilaita oli aluksi 39.\nHaukilan oma koulutalo saatiin rakennettua Herman ja Lyyti Ker�selt� ostetulle tontille 1947-48. Uuteen kouluun tuli 61 oppilasta, joista 37 majoitettiin asuntolaan. Koulu jatkoi tasaista kasvuaan 1950-luvulla ja kolmas opettajanvirka perustettiin vuonna 1960, jolloin koulu eli huippuaikojaan oppilasm��r�n osalta. Laskusuunta alkoi kuitenkin n�ky�, asuntolan toiminta lakkautettiin vuonna 1963 koulukuljetusten tehostuttua.\nKolmas opettajanvirka jouduttiin lakkauttamaan vuonna 1986 ja Raatteen koulun toiminnan p��ttymisen my�t� oppilaat siirtyiv�t Haukilan koululle 1992 alkaen. Tultaessa 1990-luvulle oppilaita oli 24 ja opettajana toimi Pentti Polvinen. Haukilan koulu lakkautetaan vuoden 2009 kev�tlukukauden p��tteeksi.\nParkkilan kansakoulu aloitti toimintansa 3.10 1933 ja tilat koulun toimintaan vuokrattiin Antti Timoselta. Opettajaksi valittiin Olavi Mustonen ja h�n toimi koulussa nelj� vuotta. H�nen j�lkeens� opettajat vaihtuivat miltei vuosittain. Asuntola oli v�ltt�m�t�n ja erityisesti kelirikkoaikana tarve korostui. Ensimm�isen� kouluvuonna oppilaita oli 42 ja heist� 25 majoitettiin asuntolaan.\nEr��ss� vaiheessa koulua kaavailtiin siirrett�v�ksi V��ki��n. Talolliset eiv�t kuitenkaan koulua harmikseen halunneet. Niinp� koulun paikaksi muotoutui monen ehdotuksen j�lkeen Parkkila. Vuonna 1949 saatiin hankituksi koulutontti, johon koulutalo valmistui 1.10 1952. Asuntolakin sai hyv�t tilat. Oppilaita kouluun kertyi 49 ja asuntolaan heit� otettiin 28. Parkkilan kouluakin kohtasi tuttu kohtalo: asuntola lakkautettiin vuonna 1964 ja koulu sulki ovensa 1968. Oppilaita oli silloin 16 ja heid�t siirrettiin V��ki�n ja Pesi�n kouluihin.\nETEL�ISEN VUOKIN KOULUT\nJumaliskyl�n koulu perustettiin vuonna 1935. Koulutilat vuokrattiin Salmivaarasta Niilo Heikkiselt� ja opettajaksi valittiin Artturi Pyykk�nen Ker�l�n kyl�st�. Koulunpito alkoi elokuun 19. p�iv�n� ja oppilaita oli kolmisenkymment�. Asuntolaa tarvittiin ja se sijoitettiin Taitolaan. Lukuvuonna 1935-36 oppilaita oli jo 48 ja m��r� oli kasvamassa l�hivuosina. Tilannetta pohdittiin vuonna 1946, jolloin oppilasm��r� oli kivunnut 63:een. Erkki Heikkinen lahjoitti kahden hehtaarin tontin koulutaloa varten.\nAsuntolarakennus valmistui vuonna 1949, mutta se jouduttiin ottamaan v�litt�m�sti kouluk�ytt��n. Varsinainen koulurakennus valmistui 1950-luvun alussa. Vuonna 1959 koulussa oli 146 oppilasta. Koulukuljetukset p��siv�t alkamaan 1950-luvun alussa ja tiest�n parantuessa my�s Jumaliskyl�n asuntola suljettiin vuonna 1958.\nJumaliskyl�n koulun oppilasm��r� s�ilyi pitk��n korkeana. Peruskouluun siirrytt�ess� oppilaita oli 69 ja opettajia kolme. Viel� vuonna 1974 oppilaita oli 81, mutta lukuvuonna 1984-85 oppilasm��r� oli pudonnut 37:��n. Vuonna 1995 oppilaita oli 28 ja opettajina toimi Lea Vainio ja Mirjami Kondelin.\nKeskisen kansakoulu aloitti toimintansa sodan j�lkeen vuonna 1945. Sit� ennen lapset olivat k�yneet koulunsa joko Rimpil�ss� tai Jumaliskyl�ss�. Koulumatkat koettiin kuitenkin kohtuuttomiksi ja oman koulutalon pystytt�minen k�vi ajankohtaiseksi. Koulunpito aloitettiin Kalle Heikkiselt� vuokraamissa tiloissa ja asuntola toimi vuokralla Ilmari Heikkisen talossa.\nVuosi 1958 tiesi Keskisen koululle onnea. Oppilasm��r� oli 50 ja koulu sai toisen opettajanviran. Samalla p��stiin muuttamaan omaan koulutaloon, ja n�in p��ttyi 13 vuoden vuokralaistaival. Vuoden 1958 p�ivitt�isten kuljetusten piiriss� oli 37 lasta ja viel� 1960-luvun puoliv�liss� oppilasm��r� l�henteli viitt�kymment�. Vauhdilla se my�s lakkasi ja se tapahtui vuonna 1973. Oppilaita oli silloin viel� alle kolmisenkymment� ja heid�t voitiin hoitaa naapurikouluun koulukyydeill�.\nM�kel�n kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1951 ja koulun perustaminen mahdollisti Vuokin M�kel�nrannan lapsille koulunk�ymisen kotoa pit�en. Asuntola ei ollut tarpeen, eik� koulu koskaan suureksi kasvanutkaan. Tilat vuokrattiin Olavi M�kel�iselt� M�kel�n talosta. P�tev�� opettajaa oli vaikea l�yt�� vaikka hakijoita oli jopa 20, enin osa ep�p�tevi�. Maija Kaikkonen oli koulun ensimm�isi� opettajia ja k�sit�it� ohjasi Antti Kinnunen.\nOppilasm��r� laski 1950-luvun lopulla alle kymmenen. M�kel�n koulu perustettiin tasaamaan Vuokin ja Jumaliskyl�n oppilasm��rien huippuvuosia. Aika muuttui kuitenkin nopeasti ja M�kel�n koulu joutui lopettamaan toimintansa vuonna 1965 oppilaiden loppumisen vuoksi.\nTenhosensuon kansakoulu toimi vain viisi vuotta ja se sai oppilaansa Jumaliskyl�n ja Ker�l�n kansakoulupiirien raja-alueelta. Koulutilat vuokrattiin Lauri Materolta Lampela -nimisest� talosta. Aluksi koulu toimi yksiopettajaisena, mutta syksyll� 1957 perustettiin toinen opettajanvirka. Oppilaita oli 42 ja tuolloin se olikin suurimmillaan. Koulutaloakin kaavailtiin Hakokyl�n tienristeykseen, mutta sit� ei koskaan rakennettu. P�tevi� opettajiakaan ei saatu kouluun.\nVuoden 1958 kev��ll� haluttiin saada tiet��, olisiko mahdollista perustaa Tenhosensuon ja Rasinahon alueelle yhteinen koulu. Kahden koulun tarpeiksi oppilaita ei riitt�isi. Koululautakunnan kokous hylk�si ehdoitta ajatuksen yhteisest� koulupiirist�. Kantaa perustettiin huonoilla tieyhteyksill�, kelirikkokausilla ja ylipitkill� koulumatkoilla. Tenhosensuon koulun kohdalta p��t�s tehtiin 18.8.1958, jolloin koulun vuokrasopimus irtisanottiin.\nRasinahon koulu aloitti toimintansa vuonna 1954 ja opettajakokelas Aili Heikkinen oli sen ensimm�inen opettaja. Oppilaita oli 19. Vuonna 1958 Rasinahosta lohkaistiin tontti koulua varten, mutta sit� ei koskaan pystytetty. Koulun oppilasm��r� k�vi enimmill��n kuudessakymmeness� ja 1958 perustettiin toinen opettajanvirka. Se oli vain v�liaikaista, sill� oppilasm��r�t alkoivat melkein heti roimasti laskemaan ja l�hikouluistakin l�ytyi tilaa. Viimeiseksi lukuvuodeksi j�i vuodet 1960-1961.\nHaapovaaran kansakoulun historia l�htee liikkeelle vuodesta 1936 asuntolan toimintakertomuksesta. Sek� koulu ett� oppilasasuntola toimivat vuokratiloissa. Lukuvuonna 1938-1939 Sulo Heikkinen vastasi opettajan teht�vist�, silloin yl�koulussa oli 38 oppilasta. Alakoulu k�ynnistettiin vuoden 1939 syksyll�. Sota keskeytti koulutoiminnat vuonna 1943 ja sit� p��stiin jatkamaan vuoden 1945 lokakuussa.\nUusi koulu valmistui asuntoloineen vuonna 1949 ja oppilaita oli enn�tykselliset 88. K�ytett�viss� oleva asuntola oli mitoitettu 40 oppilaalle ja sinne majoitettiin pitk�matkaista lasta. Parhaimmillaan koulussa oli kolme opettajaa ja vuonna 1962 oppilaita oli 92. T�st� huippulukemasta oppilasm��r� alkoi nopeasti alentua. Asuntola lakkautettiin tarpeettomana vuonna 1971 ja kun tultiin 1990-luvulle oppilaita oli kymmenkunta ja vuonna 1993 koulu ei en�� avannut oviaan.\nPesi�n kansakoulu perustettiin 17.6. 1938 ja opettajaksi saatiin Ilmi Kauppinen. Koulutilat vuokrattiin Pesi�n talosta Jooseppi Juntuselta ja asuntolatiloiksi saatiin Lauri Juntusen pirtti. Oppilaita kouluun tuli 41. Koulu alkoi t�yttym��n lapsista ja toinen opettajan virka saatiin syksyll� 1939. Oppilaspaineen purkamiseksi valtuusto p��tti siirt�� osan Pesi�n koulun oppilaista Piispaj�rvelle. Lapsia ei sinne voitu siirt�� ilman vanhempien tahtoa. Oppilaat j�iv�t Pesi�lle. L�hestyv� rataty�maa tuli lis��m��n paineita Pesi�n suunnalla. Vuonna 1940 oppilasm��r� kasvoi 64:��n ja asuntolaan majoitettiin 42 oppilasta. Sota keskeytti toiminnan sek� koulussa ett� asuntolassa.\nUusi koulutalo valmistui Pesi�n Kopionniemeen vuonna 1949, oppilaita oli 82 ja opettajia kolme. Uusi koulu antoi tilat my�s asuntolalle. Oppilasm��r� saavutti huippunsa vuonna 1964, jolloin koulussa oli 92 oppilasta. Kuljetusten lis��ntyminen vaikutti asuntolan olemassaoloon ja se suljettiin vuonna 1963. Peruskouluun tultaessa Pesi�n koulussa oli 51 oppilasta ja opettajia kolme. Vuonna 1995 oppilaita oli 51 ja opettajia kolme. Opettajina toimivat Kari Ikonen ja Sirkka L�h�nen.\n�MM�NSAAREN ALUEEN KOULUT\n�mm�nsaaren (Ruukin) kansakoulu aloitti toimintansa 2.9.1938. Koulutoiminnan alkuvuosista ei ole paljoakaan tietoa, sill� kouluparakki paloi arkistoineen vuonna 1944. Koulun ensimm�isen� opettajana toimi Kerttu Segerberg ja koulupiiriss� oli 105 oppivelvollisuusik�ist� lasta. Koulumatkat olivat alle kolme kilometri�. Alakoulua ei pidetty, eik� asuntolakaan ollut tarpeen. Omaa koulutaloa ei ollut, vaan koulua yritettiin pit�� uittoyhdistyksen Jalonniskan rakennuksissa. Oppilaita oli tuolloin kaikkiaan 65. Lukuvuonna 1943-44 jatkokoulua ei pidetty lainkaan, koska sinne ilmoittautui vain yksi halukas.\nSyksyll� 1945 kouluty� p��si alkamaan vasta lokakuussa ja vuonna 1949 koulussa oli kolme opettajaa ja 92 oppilasta. Koulupiiriin kuului �mm�nsaari, Taivalalanen, Kaljuskyl� aina Koistilaan saakka, Haukiper� ja Hietakangas. Lastenkoti Betaniasta perustettiin Ruukin koulun rinnakkaisluokka vuonna 1952. Se vaikutti siten, ett� asuntolan rakentamistarve v�heni oleellisesti. Vuonna 1955 koulun nimi vaihtui ja siit� tuli �mm�nsaaren kansakoulu.\nUusi koulutalo valmistui vuonna 1950 ja 1957 kouluun arvioitiin tulevan 177 oppilasta, mutta oppilaita tulikin 224. Voimalaitosty� toi paikkakunnille nuoria perheit�. Vuoteen 1962 menness� majoitusongelmista oli selvitty. Samanaikaisesti asutus �mm�nsaaren ymp�rill� laajeni ja vuonna 1965 opettajia oli jo kymmenen ja oppilaita 272.\nKunnan sis�inen muuttoliike toi lapsiperheit� kuntakeskukseen, joten lis�rakennuksen saaminen k�vi v�ltt�m�tt�m�ksi. Suunnitteluty�h�n ryhdyttiin vuonna 1958 ja samana vuonna jouduttiin osa oppilaista siirt�m��n Alanteen kouluun. Lis�rakennus valmistui vuonna 1963 ja siin� vaiheessa opettajia oli yhdeks�n ja oppilaita 281. Kolmensadan oppilaan m��r� ylitettiin vuonna 1969. Peruskouluun siirrytt�ess� �mm�nsaaren ala-asteella oli 323 oppilasta ja 12 opettajaa.\nAlanteen kansakoulun perustaminen tuli tarpeelliseksi oppilasm��rien kasvaessa Kirkonkyl�ll�, Ruukin ja Alavuokin koulupiirien raja-alueilla 1940-luvulla. Koulutilat vuokrattiin Jooseppi Heikkiselt� ja 20.8.1941 aloitti Sanna Laine opettajana niiss� tiloissa. Kouluun ilmoittautui 30 poikaa ja 28 tytt��. Oma asuntolakin oli, mutta sen toiminta jouduttiin lopettamaan seuraavan vuoden huhtikuussa ruuan puutteen takia.\nSodan aikana kouluty� keskeytyi useaan kertaan ja asuntolakin oli ajoittain siirtov�en kansoittama. Kes�ll� 1945 p��stiin kuitenkin aloittamaan normaalisti, mutta omaa koulutaloa kaivattiin. Vuonna 1948 kantautui huhuja Ruukin ja Alanteen koulupiirien yhdist�misest� ja se olisi tarkoittanut sit�, ett� osalle oppilaista koulumatkaa olisi kertynyt 20 kilometri�. Piirej� ei yhdistetty. 1950-luvun puoliv�liin menness� oppilasm��r� laski jyrk�sti. Alimmillaan se oli 14 ja syyn� oli Betaniassa toimiva pirttikoulu.\nKun Betanian pirttikoulu lopetti toimintansa nousi Alanteella oppilasm��r� selv�sti. Vuonna 1957 oppilaita oli Alanteella 83 ja toinen opettajanvirka oli tarpeen. Samana vuonna pitk�n odottelun j�lkeen p��stiin omaan koulutaloon. Laajimmillaan koulu oli opettaja Heikki P. Tiaisen aikaan vuonna 1963, opettajia oli nelj� ja oppilaita 113.\nPeruskouluun siirrytt�ess� oppilaita oli 50 ja vuonna 1995 oli 45 oppilasta. Opettajina toimivat Eero ja Marita Kuokkanen.\nPesi�nlahden kansakoulu aloitti toimintansa 29.9 1953. Siihen saakka koulua oli k�yty Laajan ja Pesi�n kouluissa. Lasten koulumatkat olivat kuitenkin pitki�, joten oma koulu oli tarpeen. Koulunk�ynti aloitettiin Ker�l�ss� Heikki Heikkiselt� vuokratussa pirtiss�. Ensimm�isen� opettajana oli Kirsti Landen ja Artturi Romppaisesta tehtiin veistonopettaja. Oppilaita tuli kouluun 14 ja vuonna 1954 p��stiin v�ljempiin, Kalle Ker�selt� vuokrattuihin tiloihin ja opettajaksi valittiin Eine Heikkinen. Koulu muuttui kaksiopettajaiseksi vuoden 1957 syksyll�, jolloin oppilaita oli 57.\nPesi�nlahti sai oman koulutalonsa 1959 ja kuudenkymmenen oppilaan m��r� ylitettiin. Seuraavina vuosina oppilasm��r� vaihteli suuresti ja lukuvuonna 1972-73 oppilaita oli vain 20 ja koulun tulevaisuus oli vaakalaudalla. �mm�nsaaren taajama toi kuitenkin lis�� lapsia kouluun ja Siikarannan alueen toi uusia koululaisia Pesi�nlahdelle. Lukuvuosi 1975-76 oli enn�tyksellinen ja seuraavat kaksi vuotta koulu toimi kolmiopettajaisena. Vuonna 1994 oppilaita oli 55 ja opettajina toimivat Tauno Juntunen, Laina Hietaj�rvi ja Sonja Juntunen.\nHaukiper�n (Betanian) kansakoulu on erikoinen ilmestys Suomussalmen koulujen joukossa. Erikoista siin� oli se, ettei koululla ollut omaa piiri�, eik� my�sk��n alueellista johtokuntaa. Kansakoululautakunta hoiti johtokunnan teht�vi�. Lastenkodin johtaja Irja Itkonen toimi koulun johtajana ja koulu oli tarkoitettu er��nlaiseksi paineen tasaajaksi Alanteen ja Ruukin v�lille. Osa koulun lapsista oli lastenkodin lapsia ja koulu toimi kaksiopettajaisena. Enimmill��n oppilaita oli 50 ja kun vuonna 1957 Alanteen koulu siirtyi nykyiselle paikalle, loppui Haukiper�n kansakoulun toiminta.\nAhjolan kansakoulua Hiltusenvaarassa pidettiin jo 1930-luvun lopulla, mutta p��rakennus tuhoutui tulipalossa ja samalla tuhoutuivat koulun asiakirjat. Vanhin s�ilynyt p�yt�kirja on vuodelta 1945. Tulen tuhottua koulutalon johtokunta vuokrasi 1947 uudet koulutilat Ilmari R�is�selt� ja vuonna 1948 oppilaita kertyi 81. Lapsia sijoitettiin asuntolaan 30. Koulu toimi kaksiopettajaisena, mutta pian oli kolmaskin opettaja tarpeen. Se saatiinkiin vuonna 1949 ja vuotta aiemmin valmistuivat omat koulutilat. Asuntolaan tuli kymmenen huonetta ja sinne majoitettiin 47 oppilasta.\nKoulu toimi laajimmillaan 1950-luvulla, jolloin koulupiiriss� oli 90 oppilasta ja asuntolaan oli majoitettu 50 oppilasta. Oppilasm��r�n osalta huippu oli nyt saavutettu ja tultaessa 1960-luvun puoleenv�liin oppilaita oli 50. Samoihin aikoihin kun oppilasm��r�t v�heniv�t, valtasi koulussa jonkinasteinen vallattomuuden ja ilkivallan aalto, mutta ponnekkaalla toiminnalla ep�j�rjestys saatiin kuitenkin hoidetuksi.\nAsuntola lakkautettiin tarpeettomana vuonna 1962 ja peruskouluun tultaessa oppilaita l�ytyi viel� 30, mutta vuoteen 1980 menness� oppilasm��r� oli pudonnut 16:ta. Kymmenen vuoden kuluttua oppilaita oli vain yhdeks�n ja koulu lakkautettiin yksiopettajaisena vuonna 1991. Kaarlo Kallunki toimi viimeisen� opettajana.\nKORPELAN (JOKELAN) KANSAKOULU\nKorpelan kansakoulu aloitti Jokelan kouluna 1.8.1939. Opettajana toimi Oskari Heikkiselt� vuokratuissa tiloissa Leo Meripirtti ja oppilaita oli 15 alakoulussa ja 18 yl�koulussa. Koulun toiminta keskeytyi heti alkuunsa, koska opettaja Meripirtti joutui ylim��r�isiin kertausharjoituksiin, eik� viransijaista palkattu. Seuraavana vuonna oppilaita ollessa 40, palkattiin sijainen. H�n oli Impi Moilanen, mutta kev�tlukukaudella h�nen keskeytyi, sodan vuoksi. Koulunk�ynti olikin sotavuosina repaleista.\nVuonna 1945 p��stiin kuitenkin koulu aloittamaan ja oppilaita oli alakoulussa 5 ja yl�koulussa 25 sek� jatkokoulussa 1. Tilanne oli vaikea, sill� esimerkiksi jalkinepula n�kyi oppilaiden koulusta pois j��misen� ja tilannetta pyrittiin parantamaan avustuksilla. Asuntolaakaan ei ollut ja hankalien matkojen p��ss� olevia pyrittiin majoittamaan l�hitaloihin. Koulun sijaintia pidettiin ep�edullisena ja sit� ehdotettiin siirrett�v�ksi Alangon pirttiin. Valtuusto ostikin mainitut tilat kouluk�ytt��n vuonna 1948.\nKorpelassa her�teltiin toiveita uudesta koulurakennuksesta vuonna 1949, jolloin johtokunta esitti uuden koulurakennuksen pystytt�mist� asianmukaisine tiloineen. Sit� ei kuitenkaan silloin saatu, sill� se rakennettiin vasta vuonna 1963, jolloin saatiin toinen opettajanvirka. Oppilasm��r� oli kasvanut 52:een. V�hitellen alkoi oppilasm��r�t laskea ja peruskouluun siirrytt�ess� oppilaita oli 17 ja koulu toimi kaksiopettajaisena. Vuonna 1994 oppilaita oli 20 ja opettajia oli kaksi, Raili Sepp�nen ja Ahti Niemi.\nKuuselassa koulunpito aloitettiin P�rs�m�n Kiviniemess� 1.10.1934, jonka j�lkeen koulu pian siirtyi Kuuselaan. Vuonna 1938 opetusta antoivat Eelis ja Helmi Pulkkinen ja jatkokoulun hoiti Helmi Lahtinen. Alakoulussa oli 17 oppilasta ja yl�koulussa 36 sek� jatkoluokalta l�ytyi 17 oppilasta. Koulua pidettiin Antti Manniselta ja Aate Tauriaiselta vuokratuissa tiloissa. Asuntola oli toiminnassa jo vuoden 1938 syksyll�.\nVuonna 1943 Kiviniemen koulu muuttui virallisesti Kuuselan kouluksi, mutta koulua ei juurikaan k�yty sota-aikana ja syyn� siihen oli muun muassa evakuointim��r�ykset. Sotien j�lkeen vuonna 1948 Kuuselan koulussa k�vi 51 oppilasta ja ajoittain tarvittiin kolme opettajaa. Oma koulutalo saatiinkin vuonna 1950 asuntoloineen ja vuonna 1958 oli koulussa 45 oppilasta.\nKoulun kannalta vuosi 1966 koitui ratkaisun vuodeksi. Oppilasm��r� laski 22:een ja ennustettu suunta oli edelleen aleneva. Niinp� Kuuselan koulu lakkautettiin ja se n�ki viimeisen toimivan p�iv�ns� 31.7.1967. Yhten� t�rke�n� syyn� oli v�hitellen valmistuva tieverkosto ja sit� mukaan kulkumahdollisuuksien paraneminen. Oppilaat siirtyiv�t Kiannan, Myllylahden ja Ruhtinansalmen kouluihin.\nN��t�l�n kansakoulupiirin lapsille avautui opintie 1.9.1939 Antti Heikkiselt� Per�l�n talosta vuokratusta tilasta. Opettajana toimi Aila K�rkk�inen. Asuntolaakin tarvittiin ja ne saatiin vuokrattua Joona Heikkiselt�. Oppilasm��r�n kasvu edellytti toista opettajaa ja seuraava lukuvuosi aloitettiin kahden opettajan voimin. Koulun johtokunta joutui kamppailemaan vuonna 1941 toisesta opettajanvirasta, oppilasm��r�n ollessa 40.\nSotien j�lkeen, helmikuussa 1945, koulun johtokunta joutui toteamaan, ettei koulukeittolaa voitu pit��. Syyn� oli peruselintarvikkeiden saannin vaikeus. T�m�n lis�ksi asuntolakaan ei toiminut ja seuraavana syksyn� vuonna 1946 saatiin asuntolatilat vuokrattua Antti Ker�sen talosta, jonne majoitettiin 20 oppilasta.\nOman koulutalon tarve ilmenee ensimm�isen kerran vuonna 1947, jolloin oppilaita oli 49 ja heist� 20 oli asuntolassa. Uuden koulutalon rakennusty� k�ynnistyi Riihel�ss�, mutta se keskeytyi joksikin aikaa. Vuonna 1952 huomattiin, ettei kustannusarvio ollut riitt�v�. Koulutalo valmistui vuonna 1954 ja uuteen kouluun tuli 63 oppilasta, joista asuntolaan majoittui 23 oppilasta.\nVuonna 1955 koulu muuttui kolmiopettajaiseksi ja oppilasm��r� oli suurimmillaan 1958, jolloin koulua k�vi 101 oppilasta. Osa oppilaista sijoitettiin kirkonkyl�n kouluun. Vuonna 1963 asuntolatoiminnan yll�pit�minen katsottiin tarpeettomaksi, sill� s��nn�llinen linja-autoliikenne mahdollisti kuljetusten aloittamisen. Joillakin oppilailla oli linja-autoliikenteest� huolimatta tarvetta asuntolamajoitukseen, joten sit� annettiin 1970-luvulle saakka.\nPeruskouluun tultaessa oppilasm��r� laski 24:��n ja opettajia tarvittiin kaksi. Vuonna 1994 oppilaita oli 26 ja opettajina toimivat Arto M�tt�nen ja Kaisa Tolonen.\nSakaran kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1940 yl�kouluna. Oppilaita oli 32 ja opettajana toimi Kasperi Anttosen talossa vuokratuissa tiloissa Yrj� Vuorialho. Alakoulu oli yhteinen Ker�l�n koulupiirin kanssa. Oman koulutalon rakentaminen pantiin vireille 29.4.1945. Kunnassa oli noihin aikoihin rankka koulujen rakentamisohjelma meneill��n, jossa piti viidess� vuodessa rakentaa 23 koulutaloa. Johtokunta yritti omalta osaltaan kiiruhtaa asiaa lupaamalla ajamaan soraa korvauksetta tontille.\nRakennusty� kuitenkin viiv�styi ja uusiin ajanmukaisiin tiloihin p��stiin vasta vuonna 1950. Se kuitenkin ratkaisi tilaongelmat, vaikka oppilaita olikin melkoisesti. Suurimmillaan oppilasm��r� k�v�isi lukuvuonna 1954-55, jolloin koululaisia oli 72 ja opettajia kaksi. Koko 1960-luvun oppilasm��r� pysytteli 50:n pinnassa, mutta peruskouluun tultaessa se kuitenkin nopeasti laski, jolloin tultiin l�helle kahtakymment�. Lukuvuonna 1974-75 oppilasm��r� p��si tipahtamaan nelj��ntoista, mutta vuonna 1994 se kipusi 22 oppilaaseen jolloin opettajina toimivat Marja Huovinen ja Martti Ker�nen.\nSaarij�rven kansakoulu on merkitty johtokunnan p�yt�kirjaan perustetuksi 25.3.1941. Sotavuosien takia, ehj��n ja kokonaiseen lukuvuoteen p��stiin vasta vuonna 1945 Alatalosta vuokratuissa tiloissa. Opettajana toimi Hanna Moilanen.\nKoulun paikka jo puhutti vuoden 1945 kev��ll�, sill� se olisi haluttu siirt�� Pitk��nniemeen. Toiminta kuitenkin jatkui edelleen Alatalossa.\nJohtokunta alkoi kaavailemaan koulun rakentamista ja vuonna 1948 valtuusto p��tti ostaa Kalle Juntuselta Alatalon tilasta 2,5 hehtaarin maata koulutontiksi. Koulutalo valmistui vuonna 1952 ja samalla koulu muuttui kaksiopettajaiseksi, oppilaita ollen 34. Oppilasm��r� oli korkeimmillaan vuonna 1964, jolloin heit� oli 65. Koulukuljetusten tuleminen lopettivat aikanaan majoitusongelmat. Peruskouluun mentiin 33 oppilaan ja kahden opettajan, Asko ja Pirkko Hietalan, voimin. Vuonna 1990 oppilaita l�ytyi vain 12 ja koulu sulki ovensa 1993.\nPerangan kansakoulupiiri muodostettii Pyh�kyl�n, Piispaj�rven ja Selkoskyl�n kulmaukseen vuonna 1945. Anja Ven�l�inen oli koulun ensimm�inen opettaja ja koulutilat sijoitettiin Jukka R�is�sen omistamaan Louhelan taloon. Vuonna 1947 saatiin toinen opettajanvirka ja silloin alakoulu sijoitettiin Paavo Tauriaiselta vuokrattuun huoneeseen. Alakouluun tuli kahdeksan oppilasta ja yl�koulussa oli 28 oppilasta. Asuntolan tilat saatiin Hannes Kemppaiselta, ja sinne sijoitettii 7 alakoulun ja 19 yl�koulun oppilasta.\nKoulutontti ostettiin J.H. Kemppaiselta vuonna 1947 ja omat tilat valmistuivat vuonna 1950. Oppilaita oli tuolloin 54 ja asuntolamajoituksen sai 35. Koulu t�yttyi oppilaista ja johtokunta oli pian harvinaislaatuisen ongelman edess�: kuinka saataisiin oppilasm��r� alennetuksi siedett�viin rajoihin. Vieraspiiril�iset, joista suurin osa oli Pyh�kyl�st�, siirrettiin Piston koululle, Taivalkosken koulupiiriin.\nKoulukuljetukset alkoivat vuonna 1958 ja niihin liittyvill� j�rjestelyill� saatiin oppilasm��r� pudotettua alle 50:n ja asuntolaan majoitettujen m��r� laski siedett�v��n lukuun 40. Vuonna 1960 oppilaita oli jo 70. Kyl�ss� oli voimakasta kulttuuriharrastusta ja nuorisoseura toimi. Kohta puuttui kuitenkin peliin ja koulu paloi vuonna 1964, mutta onneksi asuntolarakennus s��styi. Yl�- ja alaluokkaa alettiin pit�m��n niiss� tiloissa.\nJohtokunta ponnisteli uuden koulutalon saamiseksi. Se perusteli uuden koulutalon v�ltt�m�tt�myytt� oppilasennusteilla. Pyrittiin osoittamaan, ett� viel� vuonna 1971 oppilaita olisi yli 40, mutta siin� ei huomioitu muuttoliikkeen aiheuttamia vaikutuksia. Uutta koulutaloa ei siis koskaan rakennettu, vaan eteenp�in mentiin koulukuljetuksia kehitt�m�ll� ja saattoavustuksilla. Asuntolaan voitiin majoittaa muutama pitk�nmatkalainen. Asuntolan toiminta kuitenkin lakkasi vuonna 1966 ja koulun sulki ovensa jo seuraavana vuonna. Oppilaat siirrettiin l�hipiirien kouluihin ja asuntola muutettiin kes�siirtola- ja kurssikeskukseksi.\nRaate sai kansakoulun vuonna 1945, mutta sit� ennenkin oli opetusta annettu. Haukilan Kukkuma oli tarjonnut Raatteen kyl�n kouluik�isille lapsille opetusta vuodesta 1932. Pitk�t koulumatkat ja majoituksen puuttuminen tekiv�t Raatteen koulun perustamisen tarpeelliseksi. Alun perin koulu aiottiin sijoittaa puolustusvoimilta ostettavaan parakkiin ja paikka olisi ollut Aukea-ahossa. Parakkia ei kuitenkaan saatu, ja niin koulutilat vuokrattiin V�in� Juntuselta. Alakouluun tuli 10 oppilasta, yl�kouluun 18 oppilasta ja jatkokouluun 5 oppilasta. Opettajaksi valittiin Terttu Westman.\nTieto Raatteen koulun asuntolasta tuli tarkastaja Paasikalliolle yll�tyksen�, sill� kansakoulupiirien jakop��t�ksen mukaan Raatteessa ei yksinkertaisesti voinut olla oppilasasuntolaa, vaikka lukukausi-ilmoitus toista v�itti. Mik�li Raatteessa toimi asuntola, oli asia k�sitelt�v� perusteellisesti kuntaa ja kouluhallitusta my�ten. Tarkastaja ilmoitti my�s vahvat ep�ilyksens� tulevan koulupaikan sopivuudesta.\nAsia kuitenkin selvisi ja Raatteen Parvavaaraan valmistui oma koulutalo vuonna 1952 ja samalla koulu sai toisen opettajanviran. Oppilaita oli tuolloin 43 ja vuonna 1960 koulukkaita oli 54. Oppilasasuntola toimi t�h�n saakka koulukotityyppisen� ja oppilasasuntolaksi se muutettiin vuonna 1954.\nOpettajakunta vaihtui tiuhaan Raatteen koulussa, mutta oppilasm��r� pysytteli kuitenkin pitk��n nelj�nkymmenen tuntumassa. Asuntolatoiminta jatkui vuoteen 1963 saakka. Yhteiskuljetukset alkoivat olla p�iv�n muotisana. Peruskouluun siirrytt�ess� koulu toimi kaksiopettajaisena, jolloin oppilaista l�ytyi viel� 22, mutta oppilasm��r� aleni edelleen. Lopulta vuonna 1992 Raatteen koulu sulki ovensa yksiopettajaisena. Oppilaat siirtyiv�t l�heiseen Haukilan kouluun, opettaja Markku Klemetti siirtyi N�lj�nk��n.\nV��ki�ss� koulunpito aloitettiin Hiitolassa vuonna 1945. Tarpeelliset tilat oli vuokrattu Jaakko V�is�selt�. Koulunpitoa jatkettiin Hiitolassa vuoteen 1954 saakka. Oman koulutalon rakentamista l�hdettiin virallisesti ajamaan 17.2 1946. Paikan suhteen oltiin valmiita vaihtamaan Hiitola V��ki�nvaaraan, joka oli keskeisemm�ll� paikalla. Asia j�i kytem��n.\nKoulu jatkoi Hiitolassa, mutta toinen opettajanvirka oli nyt tarpeen. Oppilasm��r� l�henteli vuonna 1950 seitsem��kymment� ja vuonna 1954 tarvittiin jo kolmaskin opettaja. Vuotta my�hemmin opettajia oli jo nelj� ja oppilaita yli sata. Kasvu oli hurjaa ja siihen vaikutti l�hettyvill� oleva rataty�maa, joka toi kouluun lis�� oppilaita. Huippulukema saavutettiin vuonna 1959, jolloin oppilaita oli 138.\nOmaan koulutaloon p��stiin vuonna 1954 ja samalla otettiin asuntola k�ytt��n. Parhaina majoituskausina asuntolaan mahdutettiin yli 60 lasta. Vaikka talo olikin moderni, niin se ei kaikin puolin toiminut odotetusti. Ongelmia muodostivat s�hk�- ja talotekniikkaan liittyv�t viat. Ongelmia oli my�s oppilailla; koulupinnaukset ja h�iri�tapaukset vaativat johtokunnalta aikaa ja asioihin perehtymist�.\nV�hitellen saatiin koulunk�ynti luonnistumaan, mutta oppilasm��r� alkoi kuitenkin alentua. Vuonna 1963 lakkautettiin nelj�s opettanvirka ja vuonna 1972 asuntola autioitui. Peruskouluun siirrytt�ess� oppilasm��r� oli pudonnut 39:��n. Opettajia oli kolme. Vuonna 1994 oppilaita oli 23 ja opettajia oli kaksi, Rauno K�rn� ja Tuulikki Sepp�nen.\nKuurtolan kansakoulun toiminta alkoi sodan j�lkeisiss� olosuhteissa. Alakoulu aloitettiin 20.8.1945 ja yl�koulu lokakuussa Edvin Moilaselta vuokrattuihin tiloihin. Oppilaita oli ensimm�isen� lukuvuotena 24 ja piiriss� kaiken kaikkiaan 34 oppivelvollista. Seuraavana vuonna koulu toimi kokeilukouluna ja siell� k�ytettiin kokeilutoimikunnan l�hett�mi� ohjelmia.\nAsuntolaa ei ollut, vaikka sit� anottiin, se j�i saamatta. Puolenkymment� oppilasta majoitettiin l�hitaloihin. Kev�tlukukakudella 1955 koulussa oli 55 oppilasta ja syksyll� saatiinkin toinen opettajanvirka. Tosin silloin oppilasm��r� laski 39:��n. Oma koulurakennus saatiin vuonna 1957 ja tilat olivat ajanmukaiset, asuntola sen sijaan puuttui. Vaikka johtokunta perusteli asuntolan tarvetta, se j�i rakentamatta. Kunnassa perusteltiin l�hinn� sill�, ett� asia tullaan hoitamaan jatkossa koulukuljetuksilla. Tuolloin koulussa oli 44 oppilasta. Parhaina vuosina se meni yli viidenkymmenen.\nKoulun kohtalo sinet�ityi kuitenkin vuonna 1973 ja viimeisen� opettajana toimi Pekka Syv�virta.\nHossan kansakoulu sai alkunsa 22.9.1946 pidetyss� johtokunnan kokouksessa. Koulun ensimm�iseksi opettajaksi valittiin Matti-Veikko Koistinen ja koulutilat vuokrattiin Hossanpirtti Juho Kustaa Oikariselta. Ensimm�isen� lukuvuonna koulua k�vi 16 oppilasta, joista yksi tuli Kuusamon puolelta.\nMonien vaiheiden j�lkeen koulupaikka vaihtui ja mentiin Hautalaan. Yksi merkitt�v� syy siirtoon oli ty�rauhan puuttuminen. Oppilaiden koulumatkat kuitenkin lyheniv�t huomattavasti ja seuraavana vuonna oppilaita oli 27. Vuonna 1949 ryhdyttiin miettim��n oman koulutalon rakentamista. Paikkakin katsottiin valmiiksi, mutta omaa koulutaloa Hossa ei saanut. Vuosi 1958 sinet�i Hossan Pirttikoulun kohtalon, se lakkautettiin. Oppilaita oli 18, joista osa siirtyi Teerirannan kouluun.\nLinnan kansakoulu aloitti toimintansa syksyll� 1947. Koulun opettajaksi Ketr�vaarasta Jaakko Toloselta vuokrattuihin tiloihin tuli Martti Manner. Ensimm�isen� lukuvuonna oppilaita kertyi 29 ja Ketr�n pirtti alkoi k�yd� ahtaaksi, eik� asuntolatilojakaan ollut. Omaa koulurakennusta ryhdyttiin puuhaamaan v�litt�m�sti, mutta sopivaa paikkaa ei l�ytynyt.\nLinnan koulupiiri levitt�ytyi nauhamaisesti Kiantaj�rven pohjoisp��st� Karilaan saakka, joten oli vaikea l�yt�� koulutalolle sellainen paikka, joka olisi tyydytt�nyt kaikkien toiveet. Ehdotuksia tuli paljon ja kriteerin� paikalle olivat veden l�heisyys, paikan terveydellinen asema ja talojen l�heisyys. Tammikuussa 1950 rakennuspiirustukset periaatteessa hyv�ksyttiin; koulu saisi paikkansa Ketr�vaarassa.\nKohtalo puuttui kuitenkin peliin ja monien jatkopyynt�jen, yhteydenottojen, oppilasennusteiden, piirikokousten j�lkeen valtuusto ratkaisi asian 29.6.1959 niin, ett� Linnan kansakoulupiiri yhdistettiin Kiantaan. P��t�ksess� todettiin muun muassa, ettei Linnan kansakoulupiirin oppilasm��r� tule riitt�m��n kaksiopettajaiseksi kouluksi. T�m� tiesi sit�, ettei Linna saanut omaa koulutaloaan, vaan koulun ainoa opettaja siirrettiin lasten kanssa Kiannan kouluun.\nPAUKUTTAJAN KANSAKOULU 1954-1958\nPaukuttajassa k�ytiin koulua vain nelj� vuotta ja koulu sijoittui Ruhtinansalmen ja Kuuselan koulupiirien v�liin. Aukusti K�kel� oli ensimm�inen opettaja ja oppilasm��r� oli ensimm�isen� toimintavuotena 27, kuten nelj�n� seuraavanakin vuotena. Koulutilat oli vuokrattu Paukuttajasta. Vuonna 1955 l�hdettiin tunnustelemaan oman koulun ja mahdollisesti asuntolan rakentamismahdollisuuksia. Koulupiirirajoja haluttiin liikutella ja kun oppilaspula alkoi olla n�k�piiriss�, haluttiin oppilaita Kuuselan koulupiirist� Toravaaran Kaikolehtoa my�ten. Piirirajan siirto olisi turvannut oppilasm��r�n vuosiksi eteenp�in, mutta n�in ei kuitenkaan tapahtunut. Paukuttajan koulu sulki ovensa vuoden 1958 kev��ll� ja piiri liitettiin Ruhtinansalmeen.\nJaappaan kansakoulu toimi vuosina 1955-1960 ja koulu oli tarkoitettu Alaj�rven ja Kuurtolan kansakoulujen oppilaspaineen tasaajaksi. Kysymyksess� oli supistettu koulu. Koulun ensimm�isen� opettajana toimi Kaarlo Vimpari ja koulua k�ytiin Jaappaan talossa. Vuonna 1957 kansakouluntarkastaja Lauri Vesterinen havaitsi, ett� koulu oli laiton, sill� kansakoululaki ei tuntenut tilannetta, jossa sivukouluja voisi olla sellaisessa piiriss�, miss� jo ennest��n on t�ydellinen kansakoulu. Niinp� Jaappaaseen jouduttiin perustamaan pariksi vuodeksi oma koulupiiri. T�m� muodostettiin Kuurtolan ja Alaj�rven koulupiirien reunaosista. Oma koulutalokin k�vi mieless�, mutta kahdenkymmenen p��ll� keikkuva oppilasm��r� ei vaikuttanut hyv�lt� perusteelta. Hanke hautautuikin omaan mahdottomuuteensa ja oppilaat siirrettiin Alaj�rven kouluun.\nPuraksen kansakoulu oli viimeinen ja samalla lyhytik�isin kuntaa perustetuista kansakouluista. Sen toiminta kesti vain kaksi vuotta ja koulu pysyi koko toiminta-ajan supistettuna. Koulun opettajana toimi Sirkka Kaltiala ja Aukusti Kinnunen hoiti veiston opetuksen. Koulutilat vuokrattiin Oskari Kinnusen perikunnalta. Asuntolaa ei perustettu ja oppilaiden koulumatkat olivat pisimmill��n kahdeksan kilometri�. Muutamia pitk�nmatkalaisia majoitettiin koulun l�helle. Puraksessa ei ollut omaa koulupiiri� eik� omaa koulutaloa. Eik� n�it� my�sk��n koskaan rakennettu, vaikka 30.3.1958 k�ynnistettiin toimenpiteit� koulutalon saamiseksi. Esityst� perusteltiin oppilasm��r�n kasvulla ja asutuksen lis��ntymisell�. Koulukuljetukset Haukilaan veiv�t pidemm�n korren, joten Puraksen koulun elinkaareksi j�i 1.8.1956-31.7.1958 v�linen aika.


Kuminan lannoitus kylvövuonna | Vahvaa erikoiskasviosaamista | Trans Farm\nFosforia maan viljavuuden, typpeä maan multavuuden mukaan\nPerustettaessa typpeä noin 50 - 90 kg/ha lohkon multavuuden mukaan, suositeltua on käyttää maksimimäärää, joka on hyvä jakaa kahteen levityskertaan\nFosforia joko kerralla useamman vuoden tarve tai täydentäen satovuoden keväällä NPK-lannoitteella\nKaliumia eikä rikkiä tule unohtaa lannoituksessa\nErilaisia yhteiskunnan sivutuotteita voidaan hyödyntää lannoitteena perustamisvaiheessa\nMaanparannuskuitujen käyttöä tulee välttää keväällä perustamisen yhteydessä\nSyksyllä voi antaa typpeä 20 - 30 kg/ha talvehtimisen varmistamiseksi\nKylvövuonna tulee taata riittävä ja tasapainoinen ravinteiden saanti. Luken tekemien lannoituskokeiden mukaan on voitu todeta, että kuminakierron aikana maan fosfori- ja kaliumtila laskee, ellei tarpeenmukaista lannoitusta tehdä. Peruslannoitus voidaan tehdä kemiallista lannoitetta tai karjanlantaa hyödyntäen.\nFosforia annetaan maan viljavuuden mukaan. Perustamisvaiheessa voidaan antaa koko viljelykierron tarvitsema fosforilannoitus fosforitasauksen kautta. Tarvittava fosforimäärä voidaan antaa kerralla esim. starttiravinne-lannoitteena, karjanlantana, muuna orgaanisena lannoitteena tai vaihtoehtoisesti maan fosforivarantoja voidaan täydentää vuosittain NPK -kevätlannoituksella.\nYmpäristökorvaus määrittelee typen maksimikäyttömääräin, rajat ovat samat perustamis- ja satovuosille. Lohkon multavuuden mukaan suunniteltu typpilannoitus varmistaa hyvän sadon. Ympäristökorvauksen ehtojen mukaan typpilannoitus vaihtelee eloperäisten maiden 50 kilosta vähämultaisten maiden 90 typpikiloon.\nMonivuotinen kumina tarvitsee ravinteita myös syksyllä kasvuun ja talvehtimisen turvaamiseen, joten typpilannoituksen jako on perusteltua. Syyslannoituksessa tulee kasvukautta olla vielä jäljellä, jotta ravinteista saadaan hyötyä kasvin vahvistumiseen.\nJos tila ei kuulu ympäristökorvausjärjestelmään käytettävän typen määrää säätelee nitraattidirektiivi\nPerustamisen lannoitevalinta riippuu pitkälti maan ravinnepitoisuudesta. Sopiva lannoite on kuitenkin aika usein Yara Y6 (17 - 4,6 -10) tai vastaavat valmisteet, joka on tarkoitettu erityisesti paljon fosforia ja vähemmän typpeä tarvitseviin lannoituksiin, kuten syysviljojen perustamiseen.\nJos kuulut ympäristökorvauksen piiriin, huomioi tuen mukaiset lannoitteiden maksimimäärät. Tarkasta siis, että typpi- ja fosforimäärä ei ylitä lohkoille sallittuja vuotuisia kokonaismääriä. Älä unohda, että pellon multavuus vaikuttaa käytettävään typpimäärään. Multavuuden kasvaessa, typpimäärä vähenee. Huomioi myös, että fosforia ei saa käyttää lainkaan viljavuusluokissa korkea tai arveluttavan korkea.\nYaran lannoitusohjelma kylvövuoden kuminalle


Viikonloppuna aurinkoa ja paikoin hellettä - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nViikonloppuna aurinkoa ja paikoin hellettä\nJulkaistu 11.07.2013 15:25\n(Päivitetty 11.07.2013 16:23)\nKaunis kesäsää hellii myös veneilijöitä.\nHelteet hemmottelevat suomalaisia monin paikoin viikonloppuna. Sää lämpenee perjantaiksi ja lauantaista odotetaan viikon lämpimintä päivää. Perjantaina maan etelä- ja keskiosissa saadaan yli 20 asteen lämpötiloja, pohjoisessa jäädään monin paikoin alle 20 asteen. Lounaassa helleraja on perjantaina lähellä. Lauantaina hellettä on monin paikoin etelässä ja lännessä, sunnuntaina etelässä ja idässä.– Viikonlopuksi kannattaa varustautua lähinnä aurinkorasvalla ja uimahousuilla, sanoo MTV3:n meteorologi Pekka Pouta.\nPohjois-Lapissa on perjantaina sadekuurojen mahdollisuus. Lauantaina sataa ajoittain Lapissa. Sateisilla alueilla lämpötila voi hetkellisesti laskea lähelle kymmentä astettaSunnuntain ennuste on vielä epävarma, mutta epävakainen sää näyttäisi tuolloin tekevän tuloaan monin paikoin.Veneilijöille luvassa vaihtelevia tuuliolojaAurinko lämmittää veneilijöitä ja tuulet ovat merialueillakin pääosin heikkoja. Lauantain aikana lounaistuuli voimistuu Pohjanlahdella navakaksi pohjoisesta alkaen. Sunnuntaita kohti mentäessä kylmän rintaman tuulet saattavat voimistua jopa koviksi.– Sunnuntain ennusteesta ei ole vielä täyttä varmuutta. Kylmän rintaman paikka ja voimakkuus tarkentuvat hiljalleen, kyseinen rintama voi tuoda mukanaan myös ukkosia, Pekka Pouta toteaa.Sadetutka ja paikkakuntakohtaiset ennusteet MTV3:n sääsivustolla.(MTV3)Katso viikonlopun veneilysää ja lähipäivien alueelliset ennusteet:Katsomo-video ei ole saatavillaKatsomo-video ei ole saatavillaKatsomo-video ei ole saatavillaKatsomo-video ei ole saatavillaKatsomo-video ei ole saatavilla\nTorniosta verisenä löytynyt mies ei joutunut rikoksen uhriksi Räjähdetehdas ei tiedä, kattaako sen vakuutus pelastuskuluja


Suomen Suosikit X/2011 - Perustiedot ja seuranta - Henkilöasiakkaat | OP\nSuomen Suosikit X/2011/\nPohjola Suomen Suosikit X/2011\nEri puolilla maailmaa nähty osakekurssien raju lasku viimeisten kuukausien aikana on luonut houkuttelevia sijoitusmahdollisuuksia tiettyihin suomalaisiin osakkeisiin.\nOlemme valinneet Pohjola Suomen Suosikit X/2011 -indeksilainaan 8 kotimaista yhtiötä, joiden osakekurssi on laskenut viimeaikaisessa markkinaepävarmuudessa alemmaksi kuin pidemmän aikavälin näkymät edellyttäisivät.\nKonecranes Oyj, Metso Oyj, Nokia Oyj, Nokian Renkaat Oyj, Rautaruukki Oyj, Stora Enso Oyj, UPM-Kymmene Oyj ja YIT Oyj\nnoin 5 vuotta (9.11.2011 - 29.11.2016)\n3.10. - 4.11.2011\nSijoituksen tuotto on sidottu osakekori-indeksiin, johon sisältyy 8 pörssiosaketta. Kunkin osakkeen paino on osakekori-indeksissä 1/8. Lähtöarvo lasketaan kuukausihavaintojen keskiarvona kuudelta ensimmäiseltä kuukaudelta (7 havaintoa). Päättymisarvo lasketaan kuukausihavaintojen keskiarvona kuudelta viimeiseltä kuukaudelta (7 havaintoa). Eräpäivänä lasketaan osakekori-indeksin lähtö- ja päättymisarvon välinen arvonmuutos, kuitenkin niin, että kolmen parhaan osakkeen tuotto on 30 % laina-aikana. Muilla osakkeilla ei ole rajoitteita. Laina-ajan päättyessä indeksihyvitys lasketaan siten, että osakekori-indeksin positiivinen arvonmuutos kerrotaan tuottokertoimella 0,75 vaihtoehdossa Neutraali ja tuottokertoimella 1,60 vaihtoehdossa Plus. Jos arvonmuutos on negatiivinen tai nolla, indeksihyvitystä ei makseta.\n29.11.2016 maksetaan sijoittajalle lainaehtojen mukaan laskettu indeksihyvitys nimellispääoman lisäksi seuraavasti:\nOsakekori-indeksin arvonmuutos 15,7666 % x 0,75 = 11,82 %\nOsakekori-indeksin arvonmuutos 15,7666 % x 1,60 = 25,53 %


Ei mulla mitään asiaa oikeestaan ollut: Melkein täydellinen lomapäivä?\nLähettänyt Armi klo 18.05\nMainiota, kuvat elävöittävät tätä sivupohjaa aivan erityisesti. Ja huomaat, miten tekemällä oppii ja että kannattaa inistä ääneen siitä, mikä jumittaa :-)\nPamukin Valkoinen linna on aaah, sanoo Pamuk-fani. Silloin aikoinaan kokosin pienen Pamuk-sivun (ja se aikoinaan oli vuosi ennen Nobelia). Pari linkkiä on kuollut, mutta esmes kuunneltavat haastattelut elossa edelleen.\nKelloton elämä on kesämannaa! Minä nukuin tänäänkin hyvät päiväunet, yleensä aina kun mahdollista. Nyt on hölkätty ja uitu päälle ja keksitty mainio juoni ensi syksyn kouluelämään. Minulle keksiminen on lomanautintoa ja sitä tapahtuu erityisesti uidessa tässä maisemassa.\n12. heinäkuuta 2008 klo 22.13\nTilasin blogisi blogilukijaani. Nyt juttuja lukemaan! Hauskaa kesää!


kaunis matka: marraskuuta 2010\nLähettänyt heidi klo 10.57 3 kommenttia:\nLähettänyt heidi klo 20.33 Ei kommentteja:\nOle kiitollinen haasteistasi. Jos ne\nolisivat helpompia hoitaa, joku sinua\nkyvyttömämpi saattaisi ottaa sinun\nKävin tänään tosiaan salilla ja metsälenkillä, eli aika tuttua huttua. :) Treeni näytti kuta kuinkin tältä:\n1a: etukyykky 5 x 20 kg tanko + 10 kg x 8\n1b: askelnousu (korkea koroke) 4 x 6 kg x 10, 1 x 7 kg x 10\n1c: punnerrus MAX (5 x 10)\n1d: tuettu leuanveto MAX (2 x 14, 3 x 12)\n1e: voimapyörä MAX (1 x 12, 4 x 10)\nkierrot levypainolla 3 x 10 kg x 10\nsuorat vatsat jumppapallon päällä 3 x 15\nKaikki 15-30 sekunnin palautuksilla. Kyllähän se vähän puuskututti välissä.. Mutta kaikin puolin hyvä treeni, voimaa löytyi yllättäen ihan hyvin, tuetussa leuanvedossakin sai muutaman toiston normaalia enemmän. Jälleen on kiittäminen suomalaista sisua! Huomenna käyn tekemässä intervallitreenin (vielä on hieman auki, mitä aion tehdä) ja sunnuntaina viimeinen salijumppa ennen maanantain lepoa.\nTänään olen kyllä ehtinyt revetä melko moneen paikkaan - olin aika irtipoikki käytyäni heti perään salitreenin jälkeen reippaalla kävelyllä, mutta jaksoin kuitenkin avopuolisoni suosiollisella avustuksella puunata koko asunnon ja laittaa vielä jouluvalotkin! Nyt on alla rentouttava suihku ja ihokin tuoksuu ihanan metsäiselle, kiitos täysin orgaaniselle ja vegaaniselle suihkusaippualle siitä. Mieskin ihmetteli, miten voi saippua tuoksua niin luonnolliselta. :)\nEn aio enää tänään vilkaista koulujuttuihin päinkään, mutta jospa sitä huomenna ja sunnuntaina voisi lukea hieman normaalia enemmänkin; mies kun on töissä. Anatomian tentti on parin viikon päästä ja hieman hirvittää, koska ei meikäläisen muistikapasiteetti kyllä kykene käsittelemään kaikkia ihmisruumiin lihaksia yhdessä kuukaudessa.. Kritisoin kyllä tätä ja voimakkaasti.\nMuuten on kyllä mahtavan stressitön olo. Kynttilät palaa ja väsyttää mukavan pehmeästi, uni tulee varmaan aika helposti tänä yönä. :)\nOlen muuttunut kuluneen neljän kuukauden aikana aika paljon. Olen elänyt aikaisemmin kielteisessä mielessä hetkessä; en ole malttanut odottaa tuloksia lainkaan, vaan turhautunut jo muutamassa päivässä tai saman viikon aikana. Kärsivällisyys ja pinnan pituus ovat molemmat kuitenkin kasvaneet pikku hiljaa; luotan siihen, että saavutan haluamani asiat, kunhan teen työtä niiden eteen. Vaikka heti seuraava aamu ei toisikaan unelmia suoraan valmiina syliini, tiedän, että jonakin päivänä työ palkitaan. Ja mikäs tässä tehdessä, kun hommasta myös nauttii! Tottakai välillä väsyttää ja vituttaa, mutta se kuuluu asiaan.\nMiettinyt olen paljon sitäkin, kuinka nopeasti kroppaani loppujen lopuksi liha tarttuukaan. Koskaan en ole ollut sitä hintelintä sorttia, en tosin mikään pullukkakaan. Normaalia hieman isoluisempi, kenties. Jo senkin vuoksi odotan massakautta mielenkiinnolla, että näen, mitä kropasta todella saakaan irti. Jos asiat sujuvat yhtä mutkattomasti kuin tähän asti, kerään lihoja varmaankin vuoden 2013 kevääseen saakka ja aloitan sitten dieetin kohti syksyn 2013 kisoja. Puolivalmiina en halua lavalle kivuta ja kun tällaista hieman normaalia kovempaa, tavoitteellisempaa treeniä on takana niin vähän aikaa, on pohjatyö syytä tehdä kunnolla. Tämä puolen vuoden Lean Eating-haaste lienee kuitenkin yksi tärkeimmistä merkkipaaluista elämässäni.. Paitsi että kroppani on muuttunut ja tulee vielä muuttumaan aika huikeasti, olen oppinut niin paljon asioita, ettei niistä riittäisi kertomaan yksi taikka yksitoistakaan blogikirjoitusta. Uskon, että tämän valmennuksen aikana selkääni kasvaneilla siivillä lentelen vielä melkoisen kauas.. Mutta onhan tätä valmennusta vielä jäljellä parisen kuukautta, joten katsotaan kuinka suuriksi ne siivet kasvavatkaan. ;)\nJatkan samaisen valmennuksen alla vielä varsinaisen kuuden kuukauden prosessin päätyttyäkin, joten voipi olla, että Krista Schaus on mentorina ja valmentajanani ekoissa kisoissani. Mutta sitä katsellaan sitten.. :)\nMieleni tekisi kovasti laittaa kuntokuvia, mutta taidan malttaa siihen asti, että virallinen kisavalokuvaus on ohitse. Eilen tuli myös bikinien toimittajalta sähköpostia, että postipaketti on matkalla, joten ensi viikolla varmaan pääsee jo laittamaan koristeita tilaukseen.. On tää jänskää!\nLähettänyt heidi klo 18.49 Ei kommentteja:\nKun nyt kerta kaikkiaan on niin\nonnellisesti, että se, mikä laulaen\ntulee, se viheltäen menee, niin\nmiksi emme laula enemmän ja muista\nviheltää aina välillä?\nKerrankin on aamu, ettei ole kiire. Koulu alkaa reilun tunnin päästä ja salillekin lähden vasta koulun jälkeen (jos tätä nyt koulupäiväksi voi sanoa, 1,5 tuntia kirjaamista..). Koirien lenkityksenkin hoitelen vasta salilta palattuani (h*lvetin nälkäisenä tottakai :D).\nKatselin tuossa bf- ja cbb-kisaajien (sekä ekaa kertaa kisoihin menossa olevien) blogeja ja kyllähän porukka on kovassa kunnossa. Kuten on monta monta kertaa todettu, mäkin haluun! Mutta kaikki ajallaan.. Eihän mulla oo saliharrastusta takana kuin nelisen vuotta ja siitäkin kovempaa treeniä vasta puolesta vuodesta vuoteen - hankala sanoa, kun välissä oli kaikennäköisiä ongelmia. Siitä huolimatta, olin aika mykistynyt kun tänä aamuna vertasin tammikuussa ja pari päivää sitten otettuja kuvia. Käsissä nyt ei edelleenkään ole hirveästi massaa, mutta yllättäen sitä V-mallia on alkanut ilmestyä sittenkin ja reidet näyttää sivusta katsottuna suorastaan hervottomilta. :D Että ei se CBB/body fitness-tavoite ehkä sittenkään ole ihan mahdoton. Jos tosiaan kisoihinkin menen vasta parin vuoden päästä, mitä kaikkea tässä ehtiikään tapahtua.. Mutta te muut, kisoihin nyt ensi vuonna tähtäävät ynnä muut kisailijat - ihailen teitä kyllä syvästi ja tulen seuraamaan kisoja suurella mielenkiinnolla. Tiedä vaikka tavoittelisin jo syksyn 2012 kisoja! *haaveilee*\nOlipa taas ihanan herkullinen aamupala. 100 grammaa broilerin paistijauhelihaa, 200 g lanttua ja kukkakaalta, 100 g mansikoita sekä 10 g casheweita. Omnom ja ääntä kohti! Kyllä näillä taas kone hyrrää muutaman tunnin.\nPaino oli tänä aamuna noussut huonosti nukutun yön jäljiltä ja massu olikin aika selvästi turvoksissa. Mutta ei huolta, ensi yönä otetaan taas hommaa kiinni ja nukkua tursottelen ihan varmasti pitkälle aamupäivään. Taidanpa laitella nyt reenikamppeita valmiiksi ja valmistautua henkisesti koulupäivään.\nLähettänyt heidi klo 7.38 Ei kommentteja:\net koskaan saa sitä. Jos et kysy,\nvastaus on aina ei. Jos et astu\neteenpäin, olet aina samassa paikassa.\nOlipa ihana käydä näin jäisen kylmänä talvipäivänä uv-lamppujen alla.. Olin ihan jäässä solariumiin mennessäni, mutta veri virtasi oikein mukavasti sieltä palatessani. Ensi viikon alussa taas uudestaan lamppurusketusta ottamaan!\nKävin aamusella salilla tekemässä vetoja juoksumatolla ja sen jälkeen tein hieman kahvakuulaa sekä hakkasin säkkiä. Hyvin paukkui. ;) Käyn pitkästä aikaa varmaankin ensi viikolla nyrkkeilemässä, riippuen hieman muista aikatauluista. Ja ensi viikolla on eka tankkauspäiväkin, jee! Sitten taas odotellaan sormet syyhyten pari viikkoa seuraavaa.. Vaikka tosi matalilla energioilla mentiin tänäänkin, sain silti syödä keskikokoisen annoksen rakkaita lantturanskalaisia! Kyllä ne vaan on aina yhtä hyviä. Ei voi väittää että olo mikään yltiökylläinen olisi juuri nyt, mutta kuten sanottua, ensi viikkoa odotellessa..\nYritettiin saada yhtä asuntoa, mutta se ehti mennä jo. :( Enkä saanut sitä työpaikkaakaan. Toisaalta ihan hyvä juttu - keskityn nyt rauhassa tähän projektiin ja sitten tammi-helmikuun vaihteessa kun massakausi alkaa ja raivautuu tilaa muillekin asioille, voi sivutöitäkin ehkä alkaa tekemään. Ja ei hän sitä tiedä jos sattuisi koko kisan voittamaankin, niin voisi vaikka koko kesän levätä laakereillaan. ;)\nErikoista, miten näin dieetin aikana löytää itsestään uusia henkisiä puolia. Vaikka vähän väsyttäisi tai ei oikein tuntuisi olevan energiaa, pelkällä v*ttup*rkleellä jaksaa painaa loppuun asti. Varsinkin eilen kroppa tuntui jo tosi tyhjältä, mutta esimerkiksi ensi viikolla on yksi lepopäivä enemmän ja yksi salitreeni vähemmän, joten luulisin jaksavani painaa tankkauspäivään asti. Varmaan suurin osa ruoasta tulee olemaan maustamaton jogurtti/leipä/muuta hiilarityyppistä settiä; noin 4 g hiilaria per painokilo ja 1 g protskua per painokilo, rasvan määrä jäänee aika marginaaliseksi. Mutta kyllä sitä silti pitää lantturanskalaisia saada. Khöh.\nHuomenna olisi alakroppapainotteinen circuit; etukyykkyä, askelnousua, punnerruksia, leuanvetoa ja voimapyörää. Sen verran hauskan näköinen treeni, että eiköhän sitä jostain perstaskusta hitusen voimaa vielä löydä! Paikat rupeaa kylläkin olemaan sen verran jumissa, että pitäisi varata hieroja ensi kuun puolelle. Rahanmenoa ei voi estää... Mutta pakkohan se on käydä, jos aikoo saada treeneistä kaiken irti.\nMulla on viime aikoina ollut hieman vajavaista näiden blogitekstien syvällinen puoli. Johtunee ehkä siitä, että on monta rautaa yhtä aikaa tulessa ja toisaalta asiat etenee melkoisen jouhevasti. Olen saanut nyt olla aika rauhassa elämäntapojeni kanssa, kyselijöitä tai panettelijoita ei ole riittänyt. Kampaajallakin oli mukava käydä, sillä puljun omistaja on itse body fitness-kisaaja, joten kampaajani on päässyt/joutunut tutustumaan siihen maailmaan aika tarkoin. ;) Kieltämättä joskus kaipaisi enemmänkin juttuseuraa aihealueen tiimoilta.. Omassa kouluryhmässämme toki kaikki ovat enemmän tai vähemmän liikunnallisia, mutta suuntaus on lähinnä jumpparyhmien puolelle - minua taas ei sellainen oikein enää kiinnosta. En myöskään ole huomiota kerjäävää sorttia, enkä viitsi saati halua tyrkyttää omia tavoitteitani esille; vaikka eipä sillä, olisihan se silti aika lystiä kinastella jonkun kanssa eri treenimetodeista tai ruokavalioista. Näillä näkymin saan keskustella asioista ihan itse itseni kanssa.\nSain tänään valmentajaltani Kristalta muutaman tehtävän, joita toteuttelen viikon ajan - tehtävät käsittelevät muun muassa all or nothing -asennettani, jota haluan muovata jo tulevaisuuttakin ajatellen. Massakaudella haluan nauttia levollisin mielin muutaman "cheat mealin" viikossa, ilman, että mopo karkaa käsistä kovin pahoin. Siinä riittääkin työsarkaa, koska olen aikamoisen mustavalkoinen ihminen. "Aina" tai "ei koskaan" ovat hyvin suosittuja fraaseja. Loppujen lopuksi niitä viljelemällä en saavuta kuin korkeintaan pahaa mieltä. Uskon, että ajan saatossa opin hölläämään toisinaan hieman kirraavaa vannetta - pitkään aikaan ei tämä vanne ole päätä juuri pakottanut, mutta itseni tuntien se jossain vaiheessa ilmestyy jälleen vaivaamaan arkeani. Paitsi että kyse on menttaalipuolen harjoittelusta, tärkeää on myös suunnitella massakauden ruokavalion ja treenien suuntaviivat riittävän joustaviksi mutta toisaalta tukeviksi. Toisin kuin nyt, en aio punnita ruokia, mutta toisaalta tietyt peruspilarit aterioille ovat olemassa. Tarkemmin asiat hahmottunevat lähempänä tammi-helmikuun vaihdetta.\nPainosta sen verran, että ihan mukavasti se on tippunut. :) Eilisestä tuli taas -400 grammaa ja ollaan taas uusien lukujen puolella. Ihan aikataulussakin ollaan, eli valokuvissa tullaan näillä näkymin näkemään melkoisen muodonmuutoksen käynyt chick. Olen valinnut ohjenuorakseni positiivisuuden - uskon, että sillä raivaan tieni loppuun, aina finaaliin asti. Ei valittamista tai mainaamista; tämä on oma päätökseni ja oma työni!\nSe olisi vielä näin illan päälle venyttelyä. :) Asunnon siivoilun taidan jättää lauantaihin, sillä mies pitää hakea niin aikaisin aamulla töistä että pitkät yöunet tulee tarpeeseen ja huominenkin on melkoista haipakkaa.\nMinkään ei tarvitse olla tylsää.\nAnna mielikuvituksesi lentää. Älä\nhyväksy arkisia rutiineja itsestään\nselvinä, muuta ne mieleisiksesi.\nNo nyt ne on tilattu. Bikinit nimittäin! Oikein sähisevän punaiset sellaiset, kurnau. ;) Suunniteltiin myös kampaajan kanssa hiusten laittoa ja kyllähän sieltä sitten oikein hyvä idea pompsahtikin. En malttaisi millään odottaa lopputulosta! Aloitin myös solariumin tänään, oli oikein leppoisaa maata siinä ihanan lämpimässä arkussa parikymmentä minuuttia. Torstaina uusiksi!\nTänään on ihan kehonhuoltopäivä - venyttelen vielä tässä illan päälle ja luen hieman anatomiaa. Huomenna on jälleen circuittia salin puolella. Kyllä sitä näin talvisaikaan kiittelee että on valinnut sisälajin! Paleltaa pelkkä ajatuskin ulkona tohottamisesta. Tosin, kylläpä tuota käytännössä joka aamu käy sen tunnin ajan koirien kanssa reippailemassa, joten..\nBiomekaniikan tentti meni ihan hyvin, varmaankin läpi. Turhauttaa tosin tenttiä asioita joita ei ole linkitetty vielä käytäntöön, joten en jaksa kamalasti murehtia asiaa. Sen sijaan murehdin, paljonko tilaan strasseja biksuja varten! Pitänee käydä biksujen saavuttua juttelemassa tämän artesaanituttavan kanssa, että minkäslaista oikein laitetaan. Ja taidanpa napata jonkun kaverin matkaan korkkareita/piikkareita etsimään.. Punaisen kanssa varmaankin sopisi parhaiten hopea. (Kyllä tähän saa rahaa palamaan, heh!)\nKäyn varmaankin torstaina ja lauantaina nyrkkeilemässä, johonkin väliin mahdollisesti voisi mahduttaa vielä perusperinteisiä vetojakin. Katsoo nyt, vähän fiiliksen mukaan, ajatukset on lähinnä salitreenin puolella. :) Paino oli taas tippunut tänään, nyt -700 grammaa, eli ihan kivoissa lukemissa liikutaan jo. Sain tänään myös virallisen biosignature-analyysini minulle räätälöityine ruokavalioviitteineen (ei tarkkoja määriä laskettuina), joten myös massakaudelle on nyt ainakin hyvät eväät.\nTammikuuta odotellessa! ;)\nLähettänyt heidi klo 16.26 Ei kommentteja:\nEi mitään jossitteluja, senkun vain\nelät tätä päivää.\nTiskikone sitten päätti levetä tänään. Onneksi oltiin kotona, sillä ilman mitään sen kummempia ennakkovaroituksia kone vain purskautti vaahdot alatiivisteiden välistä. Nice! Sentään vuokra-asunto, joten ei tarvitse uuden koneen hankinnasta murehtia. Toivottavasti vuokraisäntä vain ei päätä tulla katsomaan tiskikonetta ihan paikan päälle - hän ei nimittäin tiedä että täällä on yksi ylimääräinen koi rakin (yhdestä on sovittu..) ja kaksi marsua. Eikä se kyllä avopuolisostakaan tiedä mitään. :D Pitänee vain pakata Mauno ja koirat "autoreissulle" siksi aikaa jos vuokraisäntä piipahtaa.\nTänään on tosiaan lepopäivä, humautin juuri äsken kupillisen teetä kurkusta alas. Olen jopa hieman ryhdistäytynyt opiskelujen suhteen ja valmistauduin tiistaiseen biomekaniikan tenttiin. Hankala ja huonosti suomennettu termistö tekee opiskelusta kuitenkin aika vaikeaa.. Onneksi on vielä huominen aikaa perehtyä ja päntätä. Suunnittelin myös tykittäväni anatomiaa koko ensi viikon, Sobotta ja Thiemen anatomian atlas saa kyytiä kunnolla.\nKroppa tuntuu tosi hyvältä ja toimivalta tänään, paino oli taas pudonnut viime yön aikana 300 grammaa. Tuntuu että unirytmi on muuttumassa normaaliksi; heräilen jo ennen kellonsoittoa viikonloppunakin ja ihan pirteänä. Tosin viime yönä tuntui kuin pää olisi käynyt ylikierroksilla - mietin kaikkia positiivisia asioita ja unen päästä ei tahtonut saada millään kiinni. Kun sitten nukuin, näin unia senkin edestä.\nPistin naudan palapaistia kahden sipulin ja mausteiden kera uuniin, saavat siellä muhia ainakin kolme-neljä tuntia. Sitten kun paisti on valmista, uuni loppulämmöille ja nappaan miehen leffaan! Kiistaa tosin varmaan tulee, kumpaa mennään katsomaan: Paranormal Activity 2 (minun ehdotukseni, rakastan hyviä kauhuleffoja) vai uusin Harjunpää (en tykkää väkivaltaleffoista). Pitäisi enemmänkin harrastaa sellaista 'irtiottoa arjesta', kuten eilisen tapaan - jalat vain suoriksi pöydälle ja kahvimukia kouraan. Tai sitten käydä elokuvissa, lämmittää saunaa (kun sellainen kerran on) ja olla vain. Stressitasot muutenkin on olleet viime aikoina aika matalalla - ei ole rästihommia ja suurimmat stressinaiheet ovat luokkaa "pitäisi imuroida huomenna" tai "roskakaapin voisi vuoden tauon jälkeen pestä".. Tällaisina hetkinä tuntuu, että tämän on pakko olla jokin kupla joka puhkeaa ja taas tulee ikäviä asioita lastikaupalla niskaan.\nEhkä on viisainta vain tehdä kuten tähänkin asti - elää treeni, ateria, hetki ja päivä kerrallaan!\nLähettänyt heidi klo 14.47 Ei kommentteja:\nVoimakas, myönteinen asenne luo enemmän\nihmeitä kuin yksikään ihmepilleri.\nElämä maistuu juuri nyt aika lailla täydelliseltä. Muutamia poimintoja:\n- Kävin tänään pitkästä aikaa juoksemassa - ihan tasasykkeisen, jota harrastan harvoin sen stressihormoneja nostavan vaikutuksen vuoksi. Juoksin keskellä hiljaista metsää täysikuun loisteessa, lumen kimallellessa ympärillä. Mikä muu voisi saada hyvälle tuulelle?\n- Laitoin työhakemuksen menemään paikkaan, joka sopisi täydellisesti opiskelujen ohelle - ja takaisi kesätyönkin. Vaikkei täältä tärppäisikään, on vaihtoehtoja vielä hihassa.\n- Kroppa vastaa täydellisesti uuteen toimintamalliin ja ulkomuoto alkaa muuttua vauhdilla.\n- Uusi saliohjelma taas seuraavaksi neljäksi viikoksi!\nLisäksi ajattelin heittäytyä hulvattomaksi ja tilata itselleni USA:sta ihan aidon posing suitin, kisabikinit. En sentään ihan parinsadan dollarin settiä, vaan noin 50-70 dollarin arvoisen paketin. Koristutan bikinit artesaanituttavan suosiollisella avustuksella ja voilá, ikimuistoiset valokuvat on taattu! Kuvaussessio on siis kaksiosainen bikini- ja teemakuvinee n, mutta teemaa en paljasta ennen kuvien julkistamista. ;) Sanomattakin on selvää, että odotan valokuvausta innolla. Tämä prosessi todella on muuttanut asennettani ja elämääni aivan toiseen suuntaan.\n..tällä hetkellä tosin ajatuksissa pyörii enemmän tai vähemmän kaksi asiaa: treenit ja tankkauspäivä, heh. Treenaamaan on kova hinku ja toisaalta odottelen jo ekaa tankkauspäivää. Vielä ei ole varastot ihan tyhjänä, jaksan kyllä painaa (hiilarit mielessä hyppien) vielä tuonne asti. Ensi viikolla olisi circuit-tyyppistä salitreeniä ja nyrkkeilyä, joten luulen että ensi viikon loppupuolella alkaa jo vähän meno tuntua takkuiselta. ;) Tankkaan todennäköisesti kuitenkin vasta joulukuun eka viikolla ja toisen kerran jouluna. Kevyesti joka tapauksessa.\nAloitan ensi viikolla solariumit, jotta en tammikuun valokuvauksissa ihan sulaudu taustalakanaan. :D Aivan en pavuksi aio itseäni kärventää, mutta jos edes vähän väriä. Käyn varmaan sen 1-2 kertaa viikossa valokuvaukseen asti, sillä mun iho on sitä hitaasti ruskettuvaa tyyppiä - ei se kyllä toisaalta kovin herkästi palakaan. Lisäksi saa vähän valoa tämän kaamoksen keskelle. :) Tiistaina myös suunnitellaan kampaajan kanssa vähän tulevaa hiusmallia - jotakin räväkämpää on tiedossa - ja samalla päätän myös biksujen värin, hiusvärin, meikin ja omien mieltymysten pohjalta. Kaikki tämä on niin hirveän jänskää, vaikka en konkreettisiin kisoihin (vielä) olekaan menossa ja kyse on kisavalokuvauksesta. Mutta kyllä tämä hyvästä harjoituksesta käy viimeistelyviikkoineen kaikkineen! Kauhulla jo odotan nestetyhjennystä.. Kun vettä normaalisti juo sen pari litraa päivässä, ainakin, niin mitä sitten kun vesihanat pistetään kiinni? :D\nÄiti aikoo aloittaa Xtravagananza-dieetin, johon sitoudutaan vuodeksi. Toisaalta en oikein kannata ajatusta kymmenen viikon pussikeitto-ajatuksesta, mutta toisaalta nopea painonpudotus voi motivoida puskemaan eteenpäin. Pääajatuksena kuitenkin on oppia syömään puhtaasti ja kohtuudella normaalia ruokaa, sekä sisällyttää elämään lisää liikuntaa. Lupasin tukea äitiä parhaani mukaan ja se ilahdutti häntä kovasti. Joulustakin tulee paljon helpompi, kun ei tarvitse stressata jatkuvasta ruoan tyrkyttämisestä vaan voidaan keskittyä rehellisesti tunnelmaan. (Ajateltiin laittaa itse asiassa huomenna jouluvaloja, jee!) Toivottavasti äiti menestyy projektissaan! Äiti keskustelun lomassa huomautti myös, että näytän paljon lihaksikkaammalta/jäntevämmältä nykyään. Kehut lämmittää aina, etenkin kun ne on omalta äipyliltä, hih!\nKaikin puolin ihan mahtava fiilis. Opiskeluhommiakaan ei ole enää rästissä - anatomiaa tosin pitäisi kiriä kiinni; vaikka lihasanatomia on valtavan kiinnostavaa, opittava määrä on ihan käsittämätön. Uskon kuitenkin, että tässä hypetyksessä mikä tahansa tieto imeytyy päähän! Väliin vaatimattomaltakin tuntuva elämäni pistelee kyllä juuri nyt parastaan, kaikki on vain niin siistiä.\nHuomenna pitkät unet, anatomiaa ja lepäämistä ensi viikon koitoksia varten!\nÄlä pelkää. Päämääräsi on oikea.\nMene tunneliin ja kävele sen läpi.\nMinusta on ollut kamalan avartavaa lukea Jonna V:n blogia, niin avoimesti hän kirjoittaa kaikista tuntemuksistaan - pystyn samaistumaan tähän upeaan body fitness-kisaajaan hyvin monella tasolla. Vaikka en itse yhtä upeassa kunnossa olekaan. ;) Jonna on ilmeisesti itsekin aikanaan käynyt läpi syömishäiriötaipaletta ja ihastelen hänen uskallusta purkaa tunteitaan. Sen haluaisin itsekin oppia - paljon on jo menty eteenpäin, mutta niin kovin paljon on vielä tehtävää.\nOlen tälläkin viikolla tahkonnut treenejä läpi tasaisen vahvaan tahtiin (no, kaikessa en menisi puhumaan VAHVASTA..). Mikäli ilmat pysyy näin kauniina, voisin toistaa toissaviikonlopun pitkän vaelluksen metsässä koirien kanssa. Siellä jos missä pystyy kohtaamaan omat ajatuksensa. Huomaan silti, että en päästä ihan syvimpiä tuntemuksia aina pintaan - olen etenkin viimeisen kuukauden aikana nähnyt valtavat määrät unia ja myös nukkunut poikkeuksellisen kevyesti, jopa huonosti kärsien väsymyksestä aika ajoin. Kyllä ne sieltä aikanaan pintaan pulpahtavat, kun ovat tullakseen; hieman avustaen ja lempeästi pöykkien.\nHaluan olla blogissani(kin) avoin. Siksi kerron myös sen, että olen joutunut ottamaan hieman radikaalimpia keinoja käyttöön saadakseni kropan heräilemään uinuvasta "stagnation"-tilastaan. Mitat ovat pienentyneet viikko viikolta, mutta paino on jumittanut jo yli kaksi kuukautta samassa - hienosäädöistä huolimatta. Keskustelin asiasta aikoinaan ex-personal trainerini kanssa (kehoni on tehnyt samaa aikaisemminkin; asettunut tiettyihin lukemiin ja pitänyt siitä kiinni varsin tarkasti) ja hän totesi, että painon pudottaminen sekä kiristely on hyvin vaikeaa nimenomaan neljän vuoden takaisen ultimate-laihdutukseni takia.\nAvasin sitten Precision Nutrition-raamattuni Individualizon-guiden puolelta ja suunnittelin kropalleni hieman shokkiherätyskeinoja. Tapojeni vastaisesti jonkin aikaa punnitsen syömäni ruoan ja vedän energiamäärän aika minimiin, treenimäärän pysyessä vastaavasti samana, ainakin toistaiseksi. Näin keskiviikkoon mennessä kroppa näyttäisi vastaavan systeemiin aika hyvin, mutta parin viikon päästä nähdään mikä on todellisuus. Tankkailen noin 7-14 päivän välein kevyesti aina tammikuun loppupuolelle asti. Tiedän, tiedän, ei mikään kehoystävällisin tapa tehdä asioita, mutta kun mistään pysyvästä ei ole kysymys.\n..jatkuu taas, olisi henkevämpääkin puitavaa, mutta oppitunti kutsuu!\nLähettänyt heidi klo 21.18 3 kommenttia:\nPakko vain huutaa tämä ääneen:\nELÄMÄ ON JUURI TÄNÄÄN TÄYDELLISEN IHANAA!!\nNuuhkin juuri valmistumassa olevaa borssikeittoa ja pohdin, miten mahtavaa on löytää sisältään aina uusia puolia. Minäkö kokkaisin ruokaa? Ei ikinä, ajattelin ennen.\nMiten pienistä asioista sitä voikaan tulla iloiseksi.. Tämä viikko on ollut mahtava. Haluan lisää mahtavia viikkoja ja päiviä..\nToisinaan tuntuu siltä, kuin olisin menettänyt yhteyden sisäiseen luovuuteni - se katosi jonnekin sitä mukaa kun toivuin. Taivuin hienoille korulauseille ja syvällisille pohdinnoille, nyt sen sijaan tuntuu siltä että löydän sanoja töin tuskin kuvaamaan edes vallitsevaa säätä. Kaipaan harjoitusta.\nViikko alkoi koko kropan treenillä.\n1a kahvakuula 3 x 16 kg x 11\n1b renegade-row 1 x 4 kg x 8, 2 x 5 kg x 8\n1c rautaristi 3 x 3 kg x 12\n1d leuanveto smithissä 3 x 12\n1e T-punnerrus 3 x 3 kg x 3\nvoimapyörä 2 x 10\nvenäläinen vatsakierto 2 x 10\nsuorat vatsat 3 s. pidolla 2 x 15\nvinot vatsat levypainolla 2 x 16 kg x 10\nhoover 1 x 90 s\nTreeni oli hieman hassu - juuri sopivat painot ja taas edelliskertaa suuremmat, mutta en silti ollut ihan kuolemaa tekemässä. Oletettavasti välikuolema tapahtuu huomenna, kun jyystän etukyykkyä ja bulgarialaista yhden jalan kyykkyä viiden sarjan verran. Ugh! Huomenna olisi lisäksi tiedossa nyrkkeilyä (joko kuntonyrkkeilyä tai perinteistä, riippuu aikatauluista), joten taidan olla aika sippinä loppuillasta.\nRakastan hurjasti Lean Eating -ryhmääni - Krista Scott-Dixonia, kaikkia niitä ihania naisia jotka valmennusjoukossa ovat. Vaikka en koulun vuoksi ehdi foorumilla niin hurjan paljoa seikkaillakaan, ihan riittävästi saadakseni inspiraatiota - ja inspiroidak seni muita, parhaani mukaan.\nMotivaationi on paisunut aika leveisiin mittoihin ja uskon - ei, sen sijaan tiedän - että motivaationi turvin pääsen viimeisen kolmen kuukauden aikana eteentulevien haasteiden yli. Viime viikonloppuna tapahtunut välienselvittely isän kanssa vaikuttanee ratkaisevasti myös tuleviin viikonloppuihin; syöminen on rutkasti helpompaa, eikä siihen liity tunnepuolen asioita. Vatsa on antanut viitteitä myös siihen suuntaan, että lisäravinnetykitys alkaa tehdä tehtäväänsä ja 0,5-1 rasvaprosentin pudotus viikossa voi jopa olla aidosti mahdollista. Sanoisinko, että ei ole ollenkaan kaukaa haettu ajatus rasvaprosentin olevan 14-17 luokkaa tammikuun loppupuolen tietämillä. Vaikka toki; ei sillä niin suurta merkitystä ole, koska hel-vetin kova treeni jatkuu samanlaisena loppuvalokuvausten jälkeenkin. Minulle tämä loppua kohden kiristyvä tahti on myös eräänlaista hupidieettausta; tulevien vuosien sisällä kun kuitenkin siirryn oikeallekin kisadieetille. Painotettava tosin on, että tämä EI ole dieetti ja mitään ei lasketa tai punnita.\nEniten minua tällä hetkellä arvelluttaa, mitä joulu tuo tullessaan. Joulu, tuo kirottu ylensyömiselle pyhitetty päivä.. Kun jouluaatosta on vain kolmisen viikkoa valokuviin, ei yksinkertaisesti ole mahdollista että kosken mihinkään, mitä joulupöytään on asetettu - omilla eväillä taidetaan mennä silloinkin. Äidille voin kuvitella kieltäytymykseni olevan katastrofi ja henkilökohtainen loukkaus, mutta niin pitkälle en vielä jaksa ajatella että murehtisin tulossa olevaa konfliktia.\nKehoni on herkistynyt aika vauhdilla. En kestä enää soijaa ilman, että vatsa turpoaa kolminkertaiseksi (no joking, tuntui kuin nahka olisi revennyt liitoksistaan), saati että söisin mitään hitusenkaan yli normaalin. Eihän tämä massu vielä lähelläkään ole kaunista, mutta ylimääräinen turvotus ei ole järin miellyttävää. Ajan kanssa, ajan kanssa.. Hykerryttää koko ajatus, että tässä ollaan päivä kerrallaan matkalla kohti aina vain optimaalisemmin toimivaa, lihaksikkaampaa kehoa - ja kehitykselle on vain taivas rajana.\nP.S. Pauliina Taluksen tapaaminen sai minut vakuuttuneeksi lajivalinnastani - ehkä body fitness-lavan sijaan kuitenkin cbb on se minun juttuni. Mitä könämpi, sen parempi. Haha!\nKuvassa vihreä hyvän mielen salaatti, jossa muun muassa porkkanaa, vadelmia, goji- ja acai-marjoja.


Booky alennuskoodi ja kokemuksia Booky.fi verkkokaupasta | Diilit.net\nBooky on kotimainen kirjoihin erikoistunut verkkokauppa. Yli 12 miljoonaa erilaista tuotetta ja hyvät alennukset ja tarjoukset kuuluvat Booky-nettikaupan antimiin. Katso Booky alennuskoodi ja kokemuksia Booky.fi verkkokaupasta.\nBooky-nettikaupan ( www.booky.fi ) tuotevalikoimasta löytyy niin kotimaista kuin ulkomaistakin kirjallisuutta. Tarjolla on sekä kovakantisia kirjoja että pokkareita. Myös erilaiset toimistotarvikkeet ovat olennainen osa verkkokaupan valikoimia.\nMonipuolisen kirjatarjonnan keskeisiin teemoihin kuuluvat tietokirjallisuus ja elämänkerrat, hyvinvointi, kuten psykologia, ihmissuhteet, kauneus ja terveys, sekä liikunta, vapaa-aika, esim. sisustus, käsityöt, puutarha, kasvit, lemmikit, urheilu, musiikki ja harrastukset ja runsaasti erilaista kaunokirjallisuutta, runoja, lastenkirjoja ja paljon muuta.\nVerkkokaupassa on aina nopea toimitus ja se ei maksa asiakkaalle mitään. VIP-asiakkaat voivat myös myydä omia kirjojaan, sekä tilata tuotteita laskulla. Kirjoilla on 14 vuorokauden palautusoikeus.\nSiirry Booky-verkkokauppaan tästä >> ( www.booky.fi )\nKäytä alennuskoodi Booky verkkokaupassa tilausprosessin aikana sille varattuun paikkaan. Alennuskoodeista voidaan käyttäät verkkokaupassa myös esimerkiksi termejä alekoodi, tarjouskoodi tai etukoodi, mutta sillä tarkoitetaan samaa alennukseen, etuun tai tarjoukseen oikeuttavaa koodia.\nBooky.fi alennuskoodit ja tarjoukset\nKatso tuoreimmat Booky.fi alennuskoodit ja tarjoukset sekä muut ajankohtaiset edut.\nBooky kokemuksia ja kommentoi