2. Antti Vuolanne /sd\n6. Krista Kiuru /sd\n9. Harri Jaskari /kok\n10. Paavo Arhinmäki /vas\n17. Krista Kiuru /sd\n19. Tuomo Hänninen /kesk\n25. Jacob Söderman /sd\nTäysistunnon pöytäkirja 41/2009 vp\nPTK 41/2009 vp\n41. TIISTAINA 21. HUHTIKUUTA 2009 kello 14.01\n2) Hallituksen esitys laiksi Suomen Akatemiasta\nArvoisa puhemies! Käsillämme on laki Suomen Akatemiasta. Yhden osan tästä laista voi sanoa olevan byrokraattien todellinen kukkanen. Voisi sanoa, että hallinto on ajanut käytännön toteutuksen ohitse täysin eikä tosiasiassa ole mietitty, mihin tämä johtaa käytännössä, kun siirretään akatemiaprofessorit ja -tutkijat työsuhteeseen organisaatioon, jossa he työskentelevät. Periaatteessa asia kuulostaa yksinkertaiselta ja fiksulta, mutta jos lähdetään tarkemmin tutkimaan asiaa, se osoittautuu huomattavasti monimutkaisemmaksi.\nSuomen Akatemia on tutkimusjärjestelmämme merkittävimpiä toimijoita. Suomen Akatemialla on keskeinen ja vakiintunut asema tutkimus- ja innovaatiojärjestelmässämme. Akatemian merkitys tutkimuksen rahoittajana on kasvanut, rooli kansainvälisessä tieteellisessä yhteistyössä ja tiedepolitiikassa on lisääntynyt voimakkaasti. Toimintaa on arvioitu huomattavan myönteisessä valossa tällä hetkellä. Näin todetaan yleisperusteluissa.\nOn hyvä, että toimintamalleja kehitetään. Sitä voidaan tehdä myöskin nykymuotoisen järjestelmän sisällä. Koska perusteluissakin todetaan, että Akatemian toiminta on kehittynyt oikeaan suuntaan, jää pohdituttamaan, miksi romuttaa hyvin toimiva organisointimalli. Uusi yliopistolaki on keinotekoinen peruste. Mitä todellista lisäarvoa saataisiin, jää täysin tyhjäksi olettamukseksi. Akatemiaprofessorit ja -tutkijat ovat suhteessa muihin organisaatioihin. He toimivat modernin verkosto-organisaatiotoimintamallin mukaan, joka on hyvin tuttu ilmiö. Esimerkiksi Nokia toimii tuotekehityshankkeissa siten, että näissä tutkimussolmukohdissa ihmiset ovat eri organisaatioiden palveluksessa. Ei ole mitään tarvetta heitä laittaa yhden organisaation työsuhteeseen.\nMikä yhdistää nykytilassa akatemiatutkijat ja yliopistoväen? Se on tehtävä ...\nAnteeksi, puhuja, hetkinen! Täällä valitellaan nyt, että ei kuulu varsinaista puhujaa enää ollenkaan.\nMikä yhdistää nykytilanteessa akatemiatutkijat ja yliopistoväen? Se on tehtävä tutkimustyö, ei niinkään se, kuka on työnantaja. Samalta se asia näyttäytyy akatemiatutkijoiden ja -professoreiden osalta. He liittyvät osaksi yliopistoyhteisöä sen tehtävän tutkimuksen perusteella eivätkä sen työsuhteen perusteella.\nSamoin tässä valmistelussa ei ole kuunneltu itse näitä meidän akateemikkojamme ja syvällisempi tutkimuspoliittinen pohdinta on jäänyt täysin avonaiseksi.\nLisäksi jää pohdituttamaan tilanne, että täällä puhutaan kovasti kahden kerroksen väestä yliopistojen sisällä, mutta itse asiassa tämä laki johtaa todelliseen kahden kerroksen väen muodostumiseen. On työsuhteessa a) henkilöitä, joilla on tosiasiallisesti normaalit työlainsäädännön mukaiset olosuhteet, ja sitten on b) henkilöitä, joita ovat akatemiaprofessorit- ja -tutkijat, joilla tilanne — lähtien siitä, kuinka heidän hakunsa, arviointinsa ja rekrytointinsa tehdään — poikkeaa täysin siitä, miten on laita työsuhteessa olevien henkilöiden. Lisäksi tämmöinen normaali esimiesvalta ei päde näihin akatemiatutkijoihin ja -professoreihin. Samoin heillä tulee olemaan erityyppiset oletukset siitä, miten he osallistuvat hallinnollisiin asioihin.\nHerää pohdinta siitä, onko tämäntyyppinen laki yleensä mahdollinen, koska nämä perustelut jättävät tilanteen, jossa joudutaan lakia vastaan toimimaan. Tältä osin toivon, että meillä sivistysvaliokunta pohtii juuri työlainsäädännön näkökulmasta, onko tämä järjestely yleensä mahdollinen.\nArvoisa puhemies! Hyvät Suomen kansan kansanedustajat! On helppo yhtyä niihin äskenkin esitettyihin kriittisiin huomautuksiin, jotka koskevat tätä ehdotusta. En tiedä ihan tarkalleen, miten tätä hanketta on perusteltu ja miksi on ryhdytty näin voimakkaisiin toimenpiteisiin. Tuntuu siltä, että tässä on jonkinlaisesta, olisiko sitten porvarillisesta vallankumouksesta kysymys: alas lyökää koko vanha maailma, pohja vanhan järjestyksen horjuu.\nMinä itse kunnioittaisin huomattavasti enemmän Suomen Akatemiaa ja sen perinnettä. Me olemme myös saaneet kirjeen erittäin arvostetuilta Suomen Akatemian akatemiaprofessoreilta ja akatemiatutkijoilta, jossa sanotaan: "Tutkijanvirkojen perustamisen tavoitteena oli tutkimustyön edellytysten parantaminen yliopistoissa ja valtion tutkimuslaitoksissa sekä niiden välisen yhteistyön kehittäminen. Tämän takia tutkijat sijoitettiin työsuhteeseen Suomen Akatemiaan tarkoituksellisesti erilleen yliopistojen ja valtion tutkimuslaitosten hallinnosta. Ratkaisun avulla lisättiin merkittävästi tieteen saamaa kokonaistukea ja samalla luotiin organisaatio, joka saattoi keskittyä tukemaan tiedettä ja tutkijoita koko maan parhaaksi."\nSuomen Akatemian jatkuva systemaattinen kehittäminen on johtanut siihen, että suomalainen tiedehallinto nauttii nyt suurta kansainvälistä arvostusta. Minä vain pelkään, että tätä arvostusta nyt ollaan romuttamassa. Vetoaisin niihin hienoihin perinteisiin, mitä tässä Suomen Akatemian kehittämisessä on noudatettu. Eivätkö sellaiset henkilöt sano mitään kuin J. K. Paasikivi, A. I. Virtanen, Edwin Linkomies, Kustaa Vilkuna ja Urho Kekkonen, jotka ovat olleet luomassa tätä arvostettua instituutiota, jota me sosialidemokraatit täällä haluamme nyt puolustaa?\nArvoisa herra puhemies! Yhdyn tässä edustajien Lauslahti ja Vuolanne linjaan ja totean, että hallituksen esitys 27 on Akatemian kuoppaamislaki. Tässä todellakin, niin kuin edustaja tässä totesi, saattohoidetaan Akatemiaa. Mielestäni olisi paikallaan, jos asianomainen ministeri olisi kertomassa, miksi näin on tarkoituksenmukaista tehdä. Ministeri Henna Virkkunen ei kuitenkaan ole tällä hetkellä paikalla. (Ed. Pulliainen: Oli täällä äsken!) — Ed. Pulliainen on hänet nähnyt. (Ed. Pulliainen: Bongannut!) — Näin keväiseen bongausaikaan voidaan todeta, että ministeri on bongattu, mutta hallituksen aitio on tyhjä.\nArvoisa puhemies! Olisi nyt sitten tärkeätä, että eduskunta ja sen valiokunta pystyisi tätä hallituksen esitystä muuttamaan, ei saattohoitamaan Akatemiaa. Hallituksen esityksen perusteluissa nykytilan arvioinnissa todetaan Akatemian arvovaltaisuus, sen hyvä taso. Pitäkäämme siitä kiinni, emmekä saattohoida sitä pois päiviltä. Mutta jos ministeri Virkkunen mahdollisesti olisi vielä talossa, niin olisi hyvä, että voisimme esittää hänelle kysymyksiä tästä asiasta. Muuten jatkuu se linja, mikä on ollut hallituksen ministereillä viime aikoina, että he eivät ole heidän tärkeiden hallituksen esitystensä käsittelyssä mukana eduskunnan täysistunnossa.\nArvoisa puhemies! Tämä Suomen Akatemiaa koskeva lainmuutos siis lakkauttaisi akatemiaprofessoreiden ja -tutkijoiden virat ja siirtäisi ne yliopistoihin ja tutkimuslaitoksiin, joista tulisi työnantajia Akatemian tilalle. Nykyisin yhden työnantajan sijasta akatemiaprofessoreille ja akatemiatutkijoille tulisi viisitoista eri yliopistotyönantajaa. Perusteluna muutokselle on yliopistouudistus ja valtion tuottavuusohjelma.\nVoidaan hyvinkin kyseenalaistaa, onko yliopistouudistus ja sen takia virkojen yhdenmukaistaminen riittävä perustelu. Kun työsopimuksia lähdetään muuttamaan välittömästi perusteilla luotavaksi sopimussuhteeksi, on se valtiosääntöoikeudellisesti ongelmallista nimenomaan työntekijä- ja työantajapuolen sopimusvapauden kannalta. Asiantuntijoiden mukaan sopimusvapauden rajoituksena ehdotettua järjestelyä on arvioitava perusoikeuksien yleisten rajoitusedellytysten kannalta, ja silloin on kyseenalaista, onko rajoitukselle olemassa riittävän painavaa yhteiskunnallista perustetta.\nOn myös huomattava, että oikeusturvajärjestelyjen kannalta tämä esitys ei anna työsopimussuhteisiin siirtyville takeita, että palkkaus ja muut ehdot säilyisivät työnantajan ja palvelussuhteen lajin muuttumisesta huolimatta ennallaan.\nSuomen Akatemiaa koskevissa säädöksissä on eräin osin selviä puutteita suhteessa nykyiseen perustuslakiin. Lakiin sisältyvät valtuudet tarkempien säännösten ja määräysten antamisesta ovat liian väljärajaiset ja puutteelliset. Ongelmana on myös se, että asioita on Akatemian säädöshierarkiassa delegoitu hyvin pitkälle johtosääntö- ja työjärjestystasolle. Tätä kautta toimintaan onkin saatu pitkälle ulottuvaa joustavuutta. On kuitenkin ilmeinen tarve nostaa säädöstasolta ylemmäksi erityisesti sellaisia säännöksiä, jotka koskevat Akatemian toimielinten perusteita ja niiden ratkaisuvallan käyttöä siltä osin kuin päätöksentekoon liittyy julkisen vallan käyttöä.\nArvoisa puhemies! Suomen Akatemian kolmesataa tutkijaa esittävät kantanaan, että nykyinen järjestelmä, jossa Akatemia on työnantajana, on toiminut hyvin. Tutkijat eivät myöskään näe, että muutoksella saavutettaisiin mitään hyötyä. Sen sijaan maamme tieteen ja menestyksen kannalta ensiarvoisen tärkeä ja kansainvälisesti arvostettu järjestelmä astuisi rapautumisen tielle.\nAkatemiaprofessoreiden ja -tutkijoiden mielestä heidän asemansa muuttaminen tässä tilanteessa, jossa ei tarkalleen tiedetä, mitä yliopistossa tulee tapahtumaan, on hätiköityä. Tilanteen selkiydyttyä ja vakiinnuttua sitä voitaisiin tarkastella uudelleen. Tässä tilanteessa kuitenkin professoreiden ja tutkijoiden arvostettu asema sekä riippumattomuus ja tutkimuksen vapaus taataan parhaiten Suomen Akatemian alaisuudessa.\nMiksi suomalaisen tieteen ja tutkimuksen parhaita edustajia, akatemiaprofessoreita ja -tutkijoita, ei kuulla heitä itseään ja koko suomalaista tiedettä koskevassa ydinkysymyksessä? Pitävätkö siis hallitus ja opetusministeriö itseään pätevämpänä arvioimaan suomalaisen tieteen parhaimmiston toiveita, tarpeita ja asemaa kuin se itse on? Miksi akatemiaprofessoreita ja -tutkijoita ei siis kuulla heitä itseään ja koko suomalaista tiedettä koskevassa kysymyksessä?\nArvioitsijoiden mukaan hallituksessa tulisi lisätä sellaisten jäsenten lukumäärää, jotka eivät ole samanaikaisesti tieteellisten toimikuntien puheenjohtajia. Tätä perusteltiin tarpeella kehittää entistä laajapohjaisempaa tutkimuspolitiikkaa, joka kannustaisi nimenomaan poikkitieteellisyyteen, kehittäisi tieteellisten toimikuntien välistä yhteistyötä sekä edistäisi vahvempia yhteyksiä muihin tutkimusorganisaatioihin. Suomen Akatemian pääjohtaja toimii myös viraston hallituksen puheenjohtajana. Valtion virastoissa tai laitoksissa hallituksen puheenjohtaja tulee yleensä viraston henkilökunnan ulkopuolelta, ja tilanne Akatemian osalta on siten poikkeuksellinen.\nArvoisa puhemies! Yliopistojen sisällä tulisi olemaan siis henkilöstöryhmiä, joilla on eri työnantajia, toisilla yliopisto ja toisilla Akatemian kautta valtio. Tutkijanuraan liittyvä siirtyminen yliopiston tehtävästä Akatemian tehtävään ja takaisin kävisi nykyistä hankalammaksi, kun nykyisissä säännöksissä olevaa automaattisen virkavapauden mahdollisuutta ei enää voisi olla. Ehdotettavat muutokset merkitsisivät jonkinasteisia muutoksia lähes kaikkiin Suomen Akatemiasta annetun lain pykäliin, minkä lisäksi Akatemian tutkimusvirkoja koskevat säännökset tulisivat kumottaviksi. Lain rakenteen säilyttäminen selkeänä edellyttää, että laki uudistetaan kokonaisuudessaan.\nYliopistouudistukseen liittyen myös Suomen Akatemian tutkimusviroista on tarkoitus samanaikaisesti luopua, minkä vuoksi hallituksen esitykseen uudeksi laiksi Suomen Akatemiasta ei enää ole otettu tutkimusvirkoja koskevia säännöksiä lukuun ottamatta siirtymäsäännöstä, jolla turvataan tutkimusviroissa lain voimaantulohetkellä olevien henkilöiden asema. Tutkimusvirkoja koskevien ratkaisujen osalta esitys liittyy näin ollen eduskunnan käsiteltävänä olevaan hallituksen esitykseen yliopistolaiksi ja siihen, että yliopistojen oikeudellinen asema muuttuu hallituksen esityksen mukaisesti.\nSosialidemokraattiset sivistysvaliokunnan jäsenet ovat tehneet akatemiavirkojen siirtämisestä kirjallisen kysymyksen. Olemme myös yliopistolakialoitteessa esittäneet, että virkasuhteisuus toimisi edelleen. Tälle muutokselle ei ole olemassa perustuslaillista pakkoa.\nArvoisa puhemies! Tämä hallituksen esitys palauttaa miettimään sitä, mitä tapahtui neljä vuosikymmentä sitten tässä tasavallassa. Vuosina 1968—1969 elettiin yliopistolevottomuuksien aikaa. Silloin aikuisiässä olleet muistavat varmasti elävästi sen, kuinka Vanha ylioppilastalo vallattiin ja Helsingin yliopiston päärakennus niin ikään vallattiin.\nArvoisa puhemies! Minulla oli ilo ja kunnia olla silloin pelissä jo mukana. Olin yliopistoissa toimivien kaikkien ammattiyhdistysten yhteistyövaltuuskunnan puheenjohtaja. Yliopisto oli palkannut minulle juristisihteerin, ja työhuoneeni oli Helsingin yliopiston päärakennuksessa. Se valtuutus velvoitti ottamaan kantaa niin silloiseen yliopistolakihankkeeseen kuin hankkeeseen, jota nyt muutetaan, elikkä Akatemia-lakiin.\nJollakin tavalla tuo tehtävä silloin velvoitti pyrkimään tieteellisessä maailmassa kehittämään, tekemään vaihtoehtoja. Siinä ajassa kansalaisvaikuttajille asetettiin aivan erityiset vaatimukset. Ei riittänyt se, että oli valistunut mielipide, vaan nimenomaan piti kaikki lakitekstitkin tehdä itse omine joukkoineen, perustella, ikään kuin ne olisivat lakialoitteita Suomen eduskunnassa, ja niistä osa tänne sellaisiksi tulikin sitten, kun silloiset kansanedustajat ne ottivat omiin nimiinsä.\nOli siis kaksi lakia: oli toisaalta yliopistolaki, jossa periaate ja kantava voima oli henkilö ja ääni -periaate kaikessa — siis niin politisoitumista kuin politisoitumista voi ylipäätään ollakin — ja sitten oli Akatemia-lakiesitys. Näille kahdelle me teimme rinnakkaiset pyrkimyslakiesitykset, joista käytiin sitten yhteiskunnallista debattia. Eräs niistä debateista käytiin tässä samassa salissa jarrutuskeskusteluna, niin että yliopistolakiesitys raukesi täällä eduskunnassa sitten vaaleihin. Tuossa kahinassa olin voittajan puolella, itse asiassa sitä hommaa siellä taustalla vetämässä.\nSitten siinä toisessa laissa, Akatemia-laissa, josta tehtiin rinnakkainen esitys, olin häviäjien puolella. Mutta kun nyt 40 vuotta myöhemmin arvioidaan sitä, oliko se häviö voitto suomalaiselle tiedemaailmalle vai päinvastoin, niin voidaan todeta, että se oli ehdottomasti voitto. Nimittäin se malli, joka voitti tämän keskustelun, jonka takanahan, niin kuin täällä on jo ed. Vuolannekin todennut, olivat tasavallan presidentit olleet mukana ja olivat silloinkin mukana — Urho Kaleva Kekkonen — tämä Akatemia-malli, oli niin etevä käytännössä, että sitä rupesivat kaikki maailman sivistyneet tiedevaltiot käyttämään hyväkseen. Elikkä se on nyt koulittu niin viimeiseen saakka kuin tällaista koulita voi.\nTässä suhteessa on erinomaisen suuri vahinko, jos tästä eduskunnasta tulee tämän olemassa olevan Akatemia-käytännön purkulaki elikkä saattohoitolaki, sillä tämä hallituksen esitys on erittäin valitettava ja sitä ei pitäisi tässä eduskunnassa missään nimessä hyväksyä, tai sitten pitäisi muuttaa siinä joitakin elementtejä, jotka ovat tarpeellisia ajassa. Muutettakoot ne takaisin, hallituksen esityksestä siis, ja sitten muutoin ne, jotka ovat täysin Akatemia-maailmaan sopimattomia ehdotuksia, poistetaan tästä hallituksen esityksen lakitekstistä.\nNämä kriittiset näkökohdat on jo täällä tuotu moneen kertaan esille. Ed. Lauslahden puheenvuorossa jo ne asiat tulivat esille. Hyvin merkittävää on, että koko Suomen Akatemian tiedeyhteisö on yksimielisesti tällä kannalla, ja minusta sitä kantaa vastaan ei pitäisi ryhtyä toimiin.\nArvoisa puhemies! Sitten herää kysymys, miten ihmeessä sitten kuitenkin tämmöinen esitys on tänne tullut. (Ed. Gustafsson: Kuka sitä ajaa?) — Sitä kannattaa opetusministeriö, ed. Gustafsson, ja se liittyy tuottavuusohjelmaan. Nimittäin nykyisessä järjestelmässä ei opetusministeriö eikä valtiovarainministeriö pääse käsiksi tuottavuusohjelman mukaiseen tehtävien alasajoon elikkä virkojen ja tehtävien lakkauttamisiin. Se tarvitsee tämänlaatuisen vekslauksen, joka tässä nyt hallituksen esitykseen on sisällytettynä, joka sinänsä merkitsee sitä, että yliopistolakikin on torso, jos se tarvitsee tällaisen keinotukijalan avukseen. Siinä on se juju. Elikkä toisin sanoen tarkoituksena on ottaa neljäsosa resursseista Suomen perustutkimukselta pois. Ja 50 vuotta yliopistoja palvelleena, yötä ja päivää, en voi olla tämmöisessä mukana.\nArvoisa puhemies! Lakiesityksen mukaan akatemiaprofessoreiden ja -tutkijoiden virat lakkautetaan ja siirretään yliopistoihin ja tutkimuslaitoksiin, joista tulisi Akatemian sijaan työnantajia. Samalla professorijoukon työnantajia tulisi siis nykyisen yhden sijasta viisitoista.\nNykyisen järjestelmän vahvuus on tieteen tekemisessä. 5-vuotinen akatemiaprofessorius mahdollistaa keskittymisen tieteeseen ilman paineita opetus- ja hallinnollisten tehtävien hoitamisesta. Lakimuutos avaa nyt ovea päinvastaiseen suuntaan, joten kärsijänä olisi ensi sijassa ja yksiselitteisesti tiede. Integroiminen yliopistoihin ei voi tosiasiallisesti olla uskottavana tavoitteena, sillä nykyisinkin suurin osa akatemiaprofessoreista johtaa ryhmäänsä yliopistoon jo integroituneina. Tuntuukin siltä, että yliopistolain varjolla ollaan viemässä nyt läpi lakia Suomen Akatemiasta tämän yhdenmukaisuuden ja virtaviivaistumisen paineissa. Miten yliopiston ulkopuolinen työpaikka, Suomen Akatemia, olisi käytännön kannalta tarkasteltuna ongelmallinen? Työskenteleehän jo nyt yliopistoissa lukuisa joukko muiden työnantajien palveluksessa olevia.\nHallituksen esityksen perusteluina ei ole myöskään se, etteikö nykyinen Akatemia olisi toiminut työnantajana hyvin. Myöskään tieteen tekemisen edellytykset eivät uudistuksella parane, vaikka lakiehdotusta perustellaan juuri siitä näkemyksestä käsin. Hallituksen tosiasialliset perustelut ovat yksinomaan hallinnollisia, ja niiden taustalla on myös valtion tuottavuusohjelma, joka puuttuu toimiviin käytäntöihin ja hallintorakenteisiin ainoana tarkoituksenaan laskennallisten menojen vähentäminen. Tutkimusta, vapautta, tiedettä ja yhteiskuntaa muutos ei valitettavasti hyödytä. Akatemiaprofessoreiden toimivan aseman muuttaminen on erittäin hätiköityä tieteen tulevaisuuden kannalta, erityisesti juuri nyt, kun koko yliopistolaitos on muutoksessa.\nArvoisa puhemies! Kritiikin toistuva ohittaminen viittaa siihen, että hallitus pitää itseään pätevämpänä arvioimaan suomalaisen tieteen ja tutkimuksen tarpeita ja sen asemaa kuin ovat nämä tekijät itse. Prosessin oikeudenmukaisuus on vakavasti kyseenalaista, kun hallitus ohittaa suomalaisen tieteen ja tutkimuksen parhaimmistoon kuuluvat edustajat, akatemiaprofessorit ja -tutkijat, jättäen kuulematta heitä koko suomalaista tiedettä koskevassa kysymyksessä. Kansan tai tutkimuskentän edustamista tämä tällainen toiminta ei ainakaan ole.\nArvoisa puhemies! Suomalaisen tieteen ja tutkimuksen menestys on kaikkina aikoina perustunut mahdollisimman hyvien edellytysten luomiseen tieteen tekemiseksi. Edellä esittelemieni seikkojen valossa näyttää siltä, että nämä edellytykset eivät enää jatkossa täyty. Käsissämme on nyt, hyvät kansanedustajat, Akatemian tappoase eli tämä esitys, jota me tänään täällä salissa käsittelemme. Onko tämä nyt sitten vapaan kansan lahja vapaalle tieteelle?\nArvoisa puhemies! Suomen Akatemia on äskettäin täyttänyt 60 vuotta. Aikoinaan Suomen Akatemian syntyyn vaikuttivat hyvin voimakkaasti Juho Kusti Paasikivi ja A. I. Virtanen, joka sen ensimmäisenä esimiehenä laittoi koko järjestelmän käyntiin. Akatemiaa lähdettiin sitten 1950-luvun lopulla kehittämään Edwin Linkomiehen toimesta, muutama vuosi sen jälkeen Kustaa Vilkunan. Opetusministeriö antoi taas Linkomiehelle tehtäväksi kehittää järjestelmää, ja siinä oli presidentti Kekkonen takana. Hänen toivomuksestaan esitettiin komitea, joka sai tehtäväkseen laatia yleissuunnitelman valtion tutkimuslaitosten saattamiseksi nykyaikaiselle tasolle ja tehdä esityksiä niiden ja korkeakoulujen välisen yhteistoiminnan kehittämiseksi kaikilla tieteenaloilla ja valtakunnan eri osissa, erityisesti silmälläpitäen tieteellisen toiminnan suunnitelmallisuutta ja tehokkuutta.\nMonen kommervenkin jälkeen sitten päädyttiin siihen ratkaisuun, jossa me nyt olemme, että perustettiin Suomen Akatemia. Uudistus sai viimeisen silauksensa maaliskuussa 1969, jolloin Suomen Akatemian esimies Georg Henrik von Wright katsoi, että nyt tämä järjestelmä täytti ne velvoitteet ja sillä oli sellainen arvovalta, että sille voitiin antaa Suomen Akatemian nimi.\nKoko tämän systeemin ajatus on siis ollut se, että luodaan sellainen järjestelmä, jossa Suomen kyvykkäimmät tutkijat ja tieteenharjoittajat voivat itsenäisesti ja muilta velvollisuuksilta rauhassa tehdä tutkimustyötä isänmaan hyväksi. Tämä Suomen Akatemia on saanut kansainvälisesti hyvin paljon tunnettavuutta. Meille kaikille on kai jaettu sen vuosikertomus, siitä on helppo selvittää, mitä kaikkea he ovat tehneet. Tietysti odottaisi silloin, että nykyinen hallitus, kun ottaa huomioon nämä järjestelmän luoneet taustanimet, lähtisi kehittämään tätä Suomen Akatemiaa vielä parempaan tulokseen.\nNyt kuitenkin Suomen Kuvalehdestä 3.4. voitiin lukea otsikolla "Lakia Akatemiasta ei pidä muuttaa" juttu, jossa 37 akatemiaprofessoria kirjoittaa muun muassa: "Suomen Akatemiaa koskevan lain muuttamiselle ainoa hyväksyttävä lähtökohta olisi pyrkimys parantaa tieteen tekemisen edellytyksiä. Sen sijaan muutoksen ainoa peruste on hallinnollinen, ja sen takana on valtion tuottavuusohjelma. Ei ole voitu esittää, miten nyt erinomaisesti toimiva akatemiaprofessori- ja tutkijajärjestelmä paranisi. Sen sijaan uhkakuvia riittää. Esitetty laki olisi hyppy pimeään." — Näin siis 37 akatemiaprofessoria.\nMe olemme myös ottaneet vastaan kirjeen tieteen akateemikoilta, vanhoilta herroilta, joista ensimmäisen nimi on Erik Allardt, ja siinä on Olli Lehti ja Päiviö Tommila, Jauho ja monta muuta. He toteavat tässä kirjeessään, että eduskunnalle annettu Suomen Akatemiaa koskeva lakiesitys muuttaa toteutuessaan nykyisen hyvin toimivan käytännön ja saattaa katkaista myönteisen kehityksen. Allekirjoittaneet tieteen akateemikot, joista suurin osa on toiminut sekä Suomen Akatemian että eri yliopistojen ja valtion tutkimuslaitosten palveluksessa, katsovat velvollisuudekseen kiinnittää huomiota uudistuksen sisältämiin riskeihin. Vielä he sanovat, että Akatemian nykyisellä tutkijanvirkajärjestelmällä on tiedeyhteisössä paljon kannatusta ja alan henkilöstöjärjestöt ovat esittäneet vastustavansa kyseisiä virkasiirtoja. Akatemiaprofessorit ja -tutkijat itse pitävät nykyisen tilanteen säilyttämistä takeena tutkimustyön häiriöttömälle jatkamiselle. Eli kritiikki on täydellinen, ja ketkä kritisoivat? Juuri ne kritisoivat, joita kaikki aiemmin mainitut henkilöt vuosikymmenien aikana ovat tukeneet ja joille ovat yrittäneet luoda paikan, jossa he voivat häiriöttä tehdä tutkimustyötä. Nyt siis he nimenomaan arvostelevat sitä, että tulee järjestelmä, josta ei tiedä, mihin se johtaa ja miten siinä toimitaan. Oikeastaan hallitus aiheuttaa häiriön nimenomaan niille ihmisille, joiden piti saada tutkimusrauha, ja ilmeisesti käytännössä tämä aiheuttaa pitkän loven koko tieteelliseen tutkimustyöhön.\nTämä hallitus on hyväksynyt eräitä periaatteita hyvälle lainsäädäntötyölle, jossa tärkeimmät periaatteet ovat, että on aina vaihtoehtoja ja että aina kuullaan niitä, joita asia koskee. Tässä tilanteessa tilanne on oikeastaan päinvastoin. On heti lähdetty vaan kehittämään tätä lainsäädäntöä yhden syyn vuoksi yhteen suuntaan ja täysin välittämättä siitä, mitä ne ihmiset ajattelevat, joita se koskee. Tämä on esimerkki siitä huonosta lainsäädäntötyöstä, josta puhemieskin on julkisuudessa usein huomauttanut. Oikeastaan on niin, että minun pitkän elämäni aikana minä en ole tämän kamalampaa esitystä vielä koskaan saanut nähdä.\nSitten tässä esityksessä on muutamia sellaisia yksityiskohtia, joihin minä haluan kiinnittää huomiota. 4 §:n ainoan momentin 1 kohta sanoo: "- - Akatemian yleisiä toimintalinjoja ja tavoitteita ottaen huomioon opetusministeriön kanssa sovitut tavoitteet - -." Tämä siis tarkoittaa sitä, että Akatemia ei enää olisi itsenäinen vaan opetusministeriön virkamiehet voisivat sanella tavoitteet.\nSitten toinen asia on, että oikeusministeriön vaatimuksesta Akatemian pääjohtajaa ei enää nimittäisi tasavallan presidentti vaan valtioneuvosto. Kun säädettiin nykyistä perustuslakia, lähdettiin siitä, että tasavallan presidentti ei välttämättä nimittäisi muita kuin sellaisia virkamiehiä, joiden kohdalla on erityinen syy, kuten oikeuslaitoksen virkamiehet, suurlähettiläät, puolustusministeriön virkamiehet, erityisesti Puolustusvoimien upseeriston, eli sellaisia virkamiehiä, joiden osalta tavoitellaan itsenäisyyttä. Mutta nimenomaan tässä Suomen Akatemiassa on tavoiteltu itsenäisyyttä.\nTämä siis tarkoittaa sitä, että todellisuudessa hallitus haluaa tehdä tästä sellaisen tutkimusrahoja jakavan viraston, jossa ei ole siis minkäänlaista Linkomiehen tai Allardtin tai von Wrightin tai Granön tai Kekkosen tai Juho Kusti Paasikiven tavoittelemaa glamouria. Ainakaan, jos tämmöinen esitys läpi menee, sen ei pitäisi käyttää tätä Suomen Akatemian kunniallista nimeä, vaan se olisi sitten joku opetusministeriön apuna toimiva hallintovirasto, joka rahaa jakaa tieteellisiin tutkimuksiin.\nNyt ministeri valitettavasti ei ole paikalla, vaikka yleensä nämä ministerit ovat erinomaisesti olleet paikalla. Minä luulen, että ministeri Henna Virkkusesta varmasti kehittyy vielä hyvä ministeri, mutta minun kokemukseni on ollut se, että aina, kun tulee uusi ministeri, virkamiehet tuovat yhden semmoisen ruosteisen naulan, jonka kaikki muut ministerit ovat hylänneet ja josta he ovat havainneet, että tämmöistä ei pidä esittää. Tämä on nyt se ruosteinen naula, johon Henna Virkkunen on astunut.\nArvoisa puhemies! Ed. Söderman tietenkin kertoi jo kaiken sen, mikä tässä lakiesityksessä, hallituksen esityksessä, on oleellista, ja etenkin tuo loppuhuipentuma oli oikein konkreettinen ja kuvaava.\nHyvä puhemies! Tämä nyt käsiteltävänä oleva hallituksen esitys laiksi Suomen Akatemiasta on tuotu tänne eduskuntaan kiireellä. Tässä on jälleen yksi esimerkki siitä, kuinka tämä nykyinen hallitus toimii. Jälleen kiireellä tuodaan meille esityksiä, ja taas toisaalta kyseinen vastaava ministeri ei kiireittensä vuoksi ehdi tänne saliin meitä kuulemaan ja meille asiaa selvittämään. Kiireen ja puutteellisen valmistelun selittää se, että asia on haluttu liittää vireillä olevaan yliopistolain muutokseen.\nOpetusministeriö asetti työryhmän vasta viime lokakuun lopulla pohtimaan tätä Akatemian asiaa. Nyt vajaan puolen vuoden päästä meillä on edessämme lakiesitys, joka toteutuessaan muuttaisi olennaisesti nykyistä hyvin toimivaa järjestelmää. Työryhmä kyllä kuuli tutkijoita, Suomen Akatemian henkilökuntaa ja tiedeyhteisöä edustavia tahoja, mutta niiden varoittavat äänenpainot jätettiin ottamatta huomioon. Suomen Akatemia, palkansaajajärjestöt ja kaksi yliopistoa suhtautuivat kielteisesti uudistukseen hallituksen esittämässä muodossa.\nTätä Akatemia-lakia ei tarvitsisi sitoa yliopistolakiin. Kun uusi laki tuo suuria muutoksia yliopistojen toimintaan, viisasta olisi antaa aikaa yliopistoelämän vakiintumiseen ja pohtia vasta sen jälkeen, minkälaisia mahdollisuuksia uudistunut yliopisto Akatemian tutkimustoiminnalle tarjoaa ja minkälaisia uusia haasteita yliopisto tutkimustoiminnalle antaa.\nAkatemian tutkimusvirkajärjestelmää muutettaisiin niin, että jatkossa akatemiaprofessorit ja akatemiatutkijat toimivat työsuhteessa niihin laitoksiin, joissa he työskentelevät. Tätä on perusteltu sillä, että muutoin yliopistojen sisällä olisi henkilöryhmiä, joilla on eri työnantaja: toisilla yliopisto ja toisilla Akatemia. Perustelu tuntuu vähän kummalliselta, kun samaan aikaan uudistuneessa yliopistolaitoksessa olisi vielä nykyistäkin enemmän eri tahojen, yritysten, säätiöiden, ulkomaisten yliopistojen, sairaanhoitopiirien jne., palveluksessa olevia henkilöitä. Nykyisen kaltaisessa virkasuhteessa toimivat Akatemian tutkijat eivät siis muodostaisi minkäänlaista poikkeusta senhetkisessä tilanteessa.\nHallituksen esityksen tavoitteena tulisi olla mahdollistaa tieteen ja tutkimuksen tekemiselle paremmat lähtökohdat ja edellytykset, ei keskittyä pelkkään byrokratiaan. Tämä esitys on hallinnollinen, ja pelkään, että sen takana on pelkästään valtion tuottavuusohjelma.\nArvoisa puhemies! Suomen Akatemialla on keskeinen ja vakiintunut asema Suomen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmässä. Sen rooli muun muassa kansainvälisessä tieteellisessä ja tiedepoliittisessa yhteistyössä on lisääntynyt merkittävästi. Suomalainen tiedehallinto nauttii suurta kansainvälistä arvostusta. Nyt käsillä oleva esitys olisi hyppy tuntemattomaan. Suomen tulevaisuus ja maamme kilpailukyky lepäävät sen varassa, pystymmekö globaalissa kilpailussa tuottamaan innovaatioita. Akatemiaprofessorit ja -tutkijat pitävät nykyisen tilanteen säilyttämistä takeena sille, että tutkimustyö voi jatkua häiriöttömästi.\nArvoisa puhemies! Toivon, että eduskuntakäsittelyn aikana lakiehdotuksessa olevat suurimmat epäkohdat saataisiin korjattua tai että hallitus vetäisi esityksensä takaisin. Kiireellä ei saada aikaan hyviä tuloksia.\nArvoisa puhemies! Sain juuri ministeri Virkkuselta viestin, että valitettavasti hän ei pystynyt olemaan täällä paikan päällä, koska lain käsittelyaikaa siirrettiin, ja muuten olisi ilman muuta ollut.\nMutta itse varsinaiseen sisältöön. Voin sanoa kokemusperäisesti myöskin, kun olen toiminut Suomen Akatemian tutkijana, että olen suhteellisen kriittinen tätä lakiesitystä kohtaan, koska jos miettii siitä kokemuksesta lähtökohtaisesti, niin tietyllä tavalla, kun on muulla tutkijanuralla toiminut yliopistolla, tämä Suomen Akatemian tutkijana toimiminen on tietynlainen tavoite, että pääsisi siihen, siinä suhteessa, koska se toimii myöskin tällaisena, että silloin pystyy keskittymään aidosti tutkimukseen. Olen sen takia hyvinkin kriittinen tätä lakiesitystä kohtaan. Siinä on tutkijanvapaus, siinä ei ole hallintoa, ei jouduta velvoittamaan yliopiston hallintoon osallistumaan, vaan pystyy aidosti keskittymään tutkimukseen. Siinä on raportointi ainoastaan tutkimuksesta ja siihen käytetyistä määrärahoista suoraan Suomen Akatemialle. (Ed. Pulliainen: Ja raportit arvioidaan!) — Todellakin, raportit arvioidaan. — Sitten siinä on myöskin mahdollisuus ulkomaan apurahoihin ja vastaaviin suoraan Akatemialta, jotka täydentävät sitä tutkimustyötä ja lisäävät tutkimuksen kansainvälisyyttä. Hyvin pieni hallinto, hyvin vähän byrokratiaa, hyvin toimiva, hyvin tutkijamyönteinen näkökulma, joka on myöskin erittäin tehokas. Sen takia mielestäni tässä eduskunnassa pitäisi keskustella tästä lakiuudistuksesta vielä ja katsoa siitä, ovatko nämä perustelut muutokselle riittäviä.\nTässä on perusteltu, että yliopistouudistuksen aikana tulisi eri työnantaja. Voisin tietysti kysyä, miksi täytyisi olla sama työnantaja kaikille tietyssä yhteisössä. Eikö tällainen positiivinen myöskin kilpailu kenties, mikä on paras työnantaja, anna parhaat edellytykset, kehitä kumpaakin osapuolta? Toisaalta on puhuttu myöskin, ettei kuuluisi yliopiston yhteisöön mukaan, siihen hallintoon. Siinähän se vapaus juuri onkin, että pystyy toimimaan aidosti tutkijana ilman turhaa byrokratian lisäystä. Sen suhteen haluan kyllä tästä keskustella, ja toivottavasti tässä tiettyjä kohtia pystytään muuttamaan.\nArvoisa puhemies! Tämä akatemialaki HE 27 on selvässä yhteydessä myös yliopistolakiuudistukseen, joka nyt on käsittelyssä. Aivan kuten täällä on todettu, molempia on leimannut kiire, halu viedä niitä eteenpäin. Silloin kun puhutaan tieteestä, puhutaan yliopistoista, puhutaan suomalaisesta tutkimuksesta tai sivistyksestä, ei pitäisi hätiköiden ja kiireellä tehdä huonoja päätöksiä.\nKerron esimerkin Oxfordin yliopistosta. Oxfordin yliopistossa, joka on kai yksi arvostetuimpia yliopistoja maailmalla, kaikissa rankingeissa aina top 10:ssä, on tämmöinen vanha juhlasali, jossa on paksut tammipalkit pitämässä kantavina elementteinä. Ne alkoivat pikkuhiljaa mädätä, ja siellä pohdittiin, mitä ihmettä he tekevät, mistä löytyy tällaisia tammipalkkeja, miten he pystyvät säilyttämään tämän 500 vuotta vanhan hienon rakennuksen, löytämään samanlaiset tammiset kantavat rakenteet. He pohtivat tätä asiaa ja miettivät, että niin, meillä täällä Oxfordin yliopistossahan on myös puutarha, käydään kysymässä puutarhurilta, mitä tässä tilanteessa voidaan tehdä. He tulivatkin puutarhaan, ja puutarhuri vastasi, että olenkin jo odottanut teitä, että silloin kun rakennus rakennettiin, tuo tammimetsikkö tuossa istutettiin, koska tiedettiin, että 500 vuoden kuluttua tarvitaan näitä tammipalkkeja. Siellä ne ovat odottaneet, ja puutarhuri on odottanut, koska tullaan kysymään häneltä, mistä saadaan uudet kantavat rakenteet.\nMinusta, arvoisa puhemies, tämä kertoo siitä, millä huolellisuudella ja millä vakavuudella pitää pohtia, kun mietimme meidän yliopistojamme ja akatemioitamme. Silloin tämä lakiesitys tulee kyllä aika erikoiseen valoon. Nyt kun olen kuunnellut näitä puheenvuoroja, niin en ole kuullut yhtäkään asian puolesta käytettyä puheenvuoroa, kukaan ei ole sanonut, että tämä on hyvä esitys. Herää kysymys, kuka näitä lakiesityksiä oikein ajaa ja tuo tänne eduskuntaan, jos kukaan täällä ei niitä tunnu kannattavan vaan näitä pidetään hätiköityinä, huonosti valmisteltuina. (Ed. Pulliainen: Ruosteisten naulojen ritarit!)\nNyt jos koskaan eduskunnan — ja tämä ollaan lähettämässä sivistysvaliokuntaan — pitää ottaa se rooli, mikä eduskunnalle todella kuuluu. Eduskunnalle kuuluu se rooli, että käydään huolella lakiesitykset läpi ja voidaan sanoa ministeri Virkkuselle, että me emme astuneet siihen ed. Södermanin esiin nostamaan ruosteiseen naulaan vaan me totesimme, että tämä pitää panna uusiksi, me emme ole valmiita siihen, että tällaisen suoraviivaisuuden, jonkunlaisen virtaviivaisuuden, eräänlaisen akateemisen kapitalismin, nimissä vedetään alas rakenteita ilman kunnollista harkintaa, ilman kunnollisia perusteita.\nVetoankin nyt siihen, että pidämme huolta siitä, että huomaamme, mikä ruosteinen naula tähän lakiesitykseen liittyy, ja sivistysvaliokunta väistää sen naulan eikä astu naulaan niin että se menee suoraan syvälle kantapäähän.\nArvoisa puhemies! Tosiaan täällä on aika hyvin tuotu se asia julki ja meikäläisellekin on eri puolilta tullut kaikennäköisiä kirjeitä ja kanslereitten ja rehtorien kanssa on tullut juteltua siitä, että kyseessä on harvinaisen surkea lakisepustus. Hienoa oli tietysti kuulla kokeneemman kansanedustajan suusta, mihin tämä liittyy, niin kuin ed. Pulliainen kertoi, että tämä liittyy tämmöiseen kikkailuun valtion tuottavuusohjelman kanssa eli siinä on sitten tietysti edelliselläkin hallituksella vähän omat lehmänsä ja härkänsä ojissa. Mutta ei tämäntasoisen käsitteen ja tämäntasoisen Suomen sivistykseen liittyvän asian kanssa pitäisi hutiloiden pelleillä niin, että hallitus tekee näin vaan voidakseen toteuttaa jotain ohjelmaansa — tämä hallitushan on tunnettu siitä, että se muuttaa vaan nimikkeitä, tulee lama tai mikä tahansa, niin sitten se onkin tätä varten tehty jo, eli neljäksi vuodeksi on sovittu suunnilleen hallitusohjelma ja sitten jyrätään kaikki läpi. Mutta tämä on jo sitä luokkaa, että luulisi tosiaan jo, niin kuin äsken ed. Jaskarikin totesi, monen olevan huolissaan siitä, mihin tämä johtaa. Oikeastaan ei tästä sen kummempaa.\nAkatemia sinänsä, kun se sieltä jostain kaukaa Kreikasta tulee, oli vähän laajempi alue kuin itse lyseo. Lyseo-ideahan liittyi siihen, että Apollo kun toi sitten tätä sivistystä ja valoa, niin Apollo Lyceion oli sudentappaja, vaikka se etymologiassa tämä lyseo, Lucifer, kytketään myös valon tuomiseen. Akatemia oli se laajempi puisto, niin kuin sanotaan, että grove of Academos, jossa sitten koko se alue, jolla hiljaisuudessa ... — Academoksen nimi viittaa tämmöiseen hiljaiseen alueeseen, jolla saa rauhallisesti tutkia, mikä liittyy akateemiseen vapauteen ja perinteeseen. Nietzschekin aikoinaan sanoi, etteihän se mitään todista, mistä on vapaa, vaan mihin vapaa. Nytten kun me olemme olleet periaatteessa Akatemiassa valtiosta ja yhteiskunnasta vapaita, niin tulee mieleen, että Nietzsche myös sanoi, että valtio — ja tässä tapauksessa hallitus — on se hirviö ja peto. Nyt kun tämä koko idea käsitteenä liittyy sinne Platonin ja Apollon valon tuomiseen ja siihen, että lyödään susi tai peto, niin toivoisin, että tässä kansanedustuslaitoksessa koko porukka tajuaisi, että hallitus on päästämässä byrokraattisen hirviön irti akateemisen ja sivistyneen Suomen kunniakkaan perinteen raunioille, jos tämä meno jatkuu.\nArvoisa herra puhemies! Tässä on niin monta kriittistä puheenvuoroa jo tästä hallituksen esityksestä kuultu, että on varmaankin oikeus ja kohtuus, että edes muutamalla virkkeellä puolustelen tätä hallituksen esitystä, (Ed. Pulliainen: Älkää ihmeessä tehkö sitä virhettä!) sitä mihin tällä tähdätään. Aivan hölmöläisten hommaa tämä lainsäädäntö ei varmaankaan ole. (Ed. Pulliainen: Kyllä se on!)\nTavoitteena tällä Suomen Akatemian lain uudistuksella on saattaa Suomen Akatemiaa koskevat säädökset perustuslain tasolle. Tässä luodaan samalla tarkat säädökset siitä, mistä asioista valtioneuvoston asetuksella voitaisiin säätää. Tätä uudistusta perustellaan sillä, että yliopistolain uudistuksen yhteydessä yliopistojen oikeudellinen asema muuttuu, ne eivät uudistuksen jälkeen enää kuulu valtio-organisaatioon. Samalla yliopistojen henkilökunta siirtyy käsittelyssä olevan hallituksen esityksen mukaan virkasuhteesta työsuhteeseen. Aivan kuten tiedämme, valtaosa Akatemian professoreista ja tutkijoista toimii yliopistolaitoksen piirissä. Jo tästä syystä yliopistolain uudistuksen myötä myöskin lakia Akatemiasta on päivitettävä ja muutettava.\nArvoisa puhemies! Paneudutaan lain yksityiskohtiin sivistysvaliokunnassa kuultaessa asiantuntijoita. Tehdään tarvittaessa hiontaa hallituksen esitykseen. Tähdätään päivitettyyn ja yliopistolain kanssa sopusoinnussa olevaan ja toimivaan lakiin Suomen Akatemiasta.\nArvoisa puhemies! Minä olen erittäin pahoillani, että ed. Hänninen on sortunut vanhoilla päivillään retoriikkaan. Jos hän puolustaa tätä, hänen olisi pitänyt kaivaa sieltä ne myönteiset kohdat ja se, miksi ne ovat myönteisiä suhteessa nykyisyyteen. Mistään asiakirjoista ei löydy yhtään ainoaa huomautusta siitä, että nykyinen akatemialaitos olisi toiminut huonosti, kun akateeminen maailma on yleensä ollut semmoinen, että siellä on häslinkiä sinne ja tänne; tämän suhteen kaikki on ollut hienosti kunnossa.\nArvoisa puhemies! Ed. Hänninen väitti, että tämä laki jollain tavalla on tarpeen sen vuoksi, että laki Suomen Akatemiasta tulisi voimassa olevan perustuslain mukaiseksi. Siitä kyllä ei ole minkäänlaista mainintaa tässä esityksessä. Minä en tiedä, mistä ed. Hänninen on saanut tällaisen tiedon.\nMutta tämä rakennelma tässä, jossa pakotettaisiin yliopistot, joista tulee itsenäisiä yliopistolain mukaan, tekemään sopimuksia jonkun muun henkilön kanssa, on kyllä minusta rakennelma, jolla ei ole mitään tekemistä minkään perustuslain kanssa, koska sopiminen on yleensä semmoinen, että kaksi itsenäistä osapuolta sopii siitä keskenään. Kun käsketään lailla sopimaan, niin sen hassumpaa esitystä minä en ole pitkään aikaan kuullut.\nArvoisa puhemies! Yliopistolaki ei ole mikään peruste sille, että Suomen Akatemiasta näitä virkoja täytyy siirtää työsuhteeseen yliopistoihin. Se sisältää huomattavasti monimutkaisempia kysymyksiä, kun lähdetään sitä tarkastelemaan. Veikkaanpa, että päädymme siihen, onko tässä laissa ehdotettu toimenpide edes oikein.\nSamoin pohdituttaa se, että jos suunta on se, että toimintaa arvostetaan kansainvälisesti ja toiminnan suunta edelleen on vahvistaa tätä myönteistä kehitystä, miksi me ehdoin tahdoin haluamme vaarantaa tämän myönteisen kehityksen tällä toimenpiteellä? Miksi? On eri asia, jos meillä on tilanne, jossa suunta on toinen, jossa meillä on ongelmia eikä tuloksia saada aikaiseksi.\nHerra puhemies! Jokainen meistä varsinkin tähän vuodenaikaan tietää, että vapaat linnut, ne, jotka lentävät oksasta oksaan kenenkään estelemättä, löytävät parhaiten jyvän ja ne laulavat kaikista kauneimmin, kun taas häkkilintujen, jotka katselevat itseään häkin peilistä keinussa ja syövät kädestä, laulu ei ole yhtä kaunista.\nSiitähän tässä juuri on kysymys. Kysymys on vapaudesta, tieteen, taiteen vapaudesta. Tämä on tullut monta kertaa aikaisemminkin eri yhteyksissä, muun muassa yliopistolain yhteydessä, esille, että jollakin tavalla tämä vapaus tuntuu kiusaavan joitakin virkamiehiä opetusministeriössä tai saman tien myös hallitusta. Kuitenkin on niin, että jos me haluamme joitakin todellisia tuloksia tieteessä, taiteessa, se vaatii juuri sen vapauden, joka tällä hetkellä Suomen Akatemian alaisuudessa toimivilla tutkijoilla, akateemikoilla ja professoreilla on.\nArvoisa puhemies! On kyllä kummallista, että vapaalla Suomen kansalla ei ole varaa vapaaseen tieteeseen. Koko tämä esitys näyttää lähtevän siitä näkökulmasta, että halutaan eroon Akatemiasta, jossa kaikkein keskeisimpänä tieteen tekemisen edellytyksenä on ollut vapaus toimia tutkijana, ja nyt me olemme menettämässä Suomen tieteestä merkittävän tulevaisuuden edellytyksen, sen vapauden, jonka tämä Akatemiassa työskenteleminen on tuonut.\nSiksi en ymmärräkään esitettyä näkemystä hallituspuolueiden taholta, että näyttäisi siltä, että Akatemia jollakin tavalla uhkaisi ikään kuin yliopistolain ja tuottavuusohjelmankin pohjalta sitä, että yliopistoissa ei nyt sitten enää saisi olla joukkoa muiden työnantajien palveluksessa olevia henkilöitä. Onhan meillä tälläkin hetkellä yliopistoissa paljon sellaisia henkilöitä töissä, jotka ovat kuitenkin jonkun muun työnantajan palveluksessa, ja tällainen ajattelu tuntuu aika oudolta, että tämä olisi ikään kuin kriteeri sille, että Akatemiasta pitäisi luopua.\nArvoisa puhemies! Hyvät edustajat! Vetoaisin tässä kuitenkin niihin porvarillisiinkin edustajiin, jotka kunnioittavat suomalaisen sivistyksen kehittämistä ja sitä, että me saamme tieteen tekemiselle sille kuuluvan arvon. Tieteen asema suomalaisessa yhteiskunnassa pitää turvata, ja Suomen Akatemia instituutiona on osa sitä. Näitä arvokkaita juuria on turha lähteä sieltä kitkemään näin huonosti valmistellun esityksen kautta.\nArvoisa puhemies! Hallituksen esitys on minulle ja varmaankin koko valiokunnalle pohjaesitys Suomen Akatemiaa koskevan lain uudistamiseksi. Jo tämä lähetekeskustelu on lisäinformaatiota tähän asiaan. Me saamme sitten perustuslakivaliokunnalta lausunnon, kuullaan asiantuntijoita ja tämän kokonaisuuden pohjalta sitten hiotaan tämä esitys semmoiseksi, että siitä saadaan toimiva laki.\nArvoisa puhemies! Sivistysvaliokuntaan, jossa itsekin saan olla varsinaisena jäsenenä mukana, on varmasti tulossa aktiivista keskustelua, ja on tarpeen, että kuullaan laaja-alaisesti ja perusteellisesti eri asiantuntijatahoja, Suomen Akatemiaa, joka mielestäni on erinomaisen hyvin täyttänyt oman tehtävänsä. Ja uskon, että kun eri näkemyksiä voidaan ottaa huomioon, niin silloin täältä voidaan tuoda niitä asioita esille, joita osaltaan tämä lähetekeskustelu aktiivisuudessaan myös esille antaa. Henkilökohtaisesti näen, että tutkimukseen ja tieteeseen kuuluu akateeminen vapaus. Pidän hyvänä humboldtilaista yliopistoa, sivistys- ja tiedeyliopiston ihannetta, ja kun nämä asiat tulevat valiokuntaan, niin meillä on hyvin työntäyteinen ja mielenkiintoinen asiakenttä käsiteltävänä.\nArvoisa puhemies! Maon Kiinassa 1960-luvulla toteutettiin kulttuurivallankumous, jonka eräs keskeinen toimintatapa ja lähtökohta oli se, että kulttuuri-, opetus- ja sivistystointa harjoittavat tahot yhteiskunnassa käännettiin ylösalaisin ja opettajat vedettiin kouluista pellolle töihin jne. Todettiin, ja lähtökohta oli se, että nämä ovat jotakin eliittiä, joka pitää saada maan pinnalle. No, tässä Akatemiaa koskevassa lakiesityksessä ei tietenkään ole kysymys tämän tyyppisestä kulttuurivallankumouksesta, mutta tämä Kiinan 1960-luvun kulttuurivallankumous tuli kuitenkin mieleen, kun tätä asetelmaa on miettinyt. Ei kai tässä nyt ole takana sellaista ajatusta, että Suomen Akatemia edustaa jotakin eliittiä, joka pitää saada sieltä ikään kuin lähemmäs maan pintaa siitä syystä, että se ei olisi tuottava eikä saisi mitään järkevää aikaan.\nYhteiskunnallisen kehityksen ja kansainvälisen kilpailukyvyn perustahan hyvin pitkälti luodaan tutkimustyön avulla. Tutkimustyölle pitää olla riittävät resurssit ja rakenteet, joissa riippumatonta, hyvätasoista tutkimusta voidaan tehdä. Tällaisen tutkimustyön, hyvän tutkimuksen merkitys entisestään korostuu silloin, kun toimintaympäristö kansainvälistyy ja meidän olemisemme täällä tulee globalisaation piiriin. Näen itse Akatemian aseman niin, että kysymys on eräänlaisesta työnjaosta, ja sillä tavalla tämä liittyy kyllä tuottavuuteen hyvin läheisesti. Jos tämä Akatemianerityisasema puretaan ja siirretään professorit osaksi yliopistoja, niin silloin tämä työnjakokysymys muuttuu toisenlaiseksi.\nTässä hyvin tärkeässä akatemiaprofessoreiden lähettämässä kirjelmässä nimenomaan korostetaan sitä, että akatemiaprofessoriasema ja akatemiatutkija-asema tuo mahdollisuuden tehdä hyvätasoista huippututkimusta vapaana muista tehtävistä, vapaana hallinnollisista rutiinitehtävistä, jotka muuten yhä enemmän vievät professoreiden aikaa. Kun yliopistouudistus toteutuu, niin siinähän yliopistojen autonomia lisääntyy ja yliopistojen vastuu omasta taloudesta ja omasta hallinnostaan kasvaa, ja tämä on omiaan lisäämään sellaista kehitystä yliopistossa, että professoreille tulee myös entistä enemmän taloudellista ja hallinnollista vastuuta ja sen mukaisia tehtäviä.\nJos nyt tässä yliopistomuutoksessa saman tien siirretään akatemiaprofessorit, akatemiatutkijat yliopistojen piiriin, niin eikö silloin ole nimenomaan kysymys siitä, että synnytetään sellainen vaara, että tämä erikoistunut, tuottavuutta hyvin ylläpitävä rakenne puretaan ja silloin jokainen professori joutuu tekemään myös näitä hallinnollisia ja muita tehtäviä, joita yliopistoille tulee lisää? En usko, että tällä tavalla tuottavuutta pystytään nostamaan, vaan pikemminkin niin, että säilytetään Akatemian asema tällaisena erillisenä laitoksena, jossa voidaan keskittyä nimenomaan siihen huippututkimukseen vapaana muista tehtävistä. Määräaikaisilla tutkijaprofessuureilla säilytetään tämä ja pidetään vahvana. Näin saavutetaan hyvää edistystä siellä puolella, ja yliopistot hoitavat sitten rinnakkain ja hyvässä yhteistyössä Akatemian kanssa oman tutkimus- ja opetustehtävänsä ja oman hallintonsa ja taloudellisen vastuunsa.\nTällaista rakennetta pitäisin tärkeänä, ja ajattelen, että nyt on kyllä hyvin tärkeätä, että valiokunnassa käydään tästä perusteellinen keskustelu, koska täällä on tullut arvokkaita mielipiteitä, tätä esitystä vastustavia, arvostelevia mielipiteitä myös hallituspuolueitten edustajien puolelta. Käydään siellä valiokunnassa keskustelua ja ollaan ministeriin yhteydessä. Minä luulen, että ministeri Henna Virkkusella on mahdollisuus tässä parantaa omaa asemaansa ministerinä vielä, kun hän olennaisilta osin purkaa tätä lakiesitystä niin, että Akatemian asema säilyy olennaisilta osiltaan sellaisena kuin se nykyään on.\nIhan kohta on vappu, ensi viikolla. Silloin ylioppilaat laulavat ja moni muukin laulaa Gaude-amus igitur, ja se toinen säkeistö taitaa alkaa "vivat academia". Toivottavasti sitä lauletaan vielä monena vuonna.\nArvoisa puhemies! Ed. Hännisen täällä pitämä puheenvuoro oli siinä suhteessa hyvin merkittävä, että se paljasti, että sitä hallituksen esityksen tekstiä, joka on keskustelumme pohjana, on ymmärretty hallituspuolueitten piirissä väärin, ja se on tietysti vähän kiusallinen tilanne, koska täällä, niin kuin ed. Söderman totesi, nämä perustuslakijutut ja muut eivät ole kohdallansa ollenkaan.\nArvoisa puhemies! Tämä liittyy sillä tavalla tuohon yliopistolakiin, että se yliopistoinstituutio on nyt myllerryksen kohteena. Täällä oli arvokas tilaisuus äskettäin, juhlimme Nobelin rauhanpalkintoa, ja sen jälkeisessä tilaisuudessa minulla oli onni saada viereeni keskustelukumppani, joka kertoi tuoreita terveisiä Yhdysvalloista, Bostonista, siitä, mitenkä yliopistolaitos tässä talouskurjimuksessa siellä voi. Hän kertoi — kun hän on näitten finanssiasioitten kanssa tekemisissä, niin oli tietysti perehtynyt niihin varsin hyvin — että nyt jo 25—30 prosenttia sikäläisen yliopistolaitoksen rahoituksesta on kadonnut pois ja ilmeisesti aika peruuttamattomalla tavalla. Tämä tarkoittaa meikäläisittäin vaan sitä, että kun me olemme nyt siirtämässä näitä akatemiaprofessoreita ja akatemiatutkijoita sinne yliopistolle työsuhteeseen ja sen instituution pitäisi viidesosa käyttövaroistaan kerjätä yksityiseltä lohkolta ja ties luoja miltä, niin me olemme tekemässä sellaista torseloa nyt yliopisto- ja tiedemaailmasta, että ei kauheampaa ole koettu aikoihin.\nJa nyt siis tässä sattui hallitukselle työtapaturma, se, että kun oli tällaista kuulemma suunniteltu, niin ei sitten kukaan voinut kuvitellakaan, että se toimintaympäristö, jossa tätä jouduttaisiin toteuttamaan, on aivan tykkänään toisenlainen, ja tässä tietysti aivan oikea johtopäätös olisi nyt se, että pannaan asiat seis ja katsotaan, mihinkä maailma menee, ja jos sen seis-vaiheen jälkeen käy sitten niin, että sitten maailma on muuttunut sellaiseksi, että halutaan tällainenkin mielestäni mieletön kokeilusarja viedä päätökseen, niin vietäköön sitten niitten toimesta, jotka silloin tässä talossa valtaa pitävät ja hallituksessa valtaa pitävät. Mutta tätä esitystä tällaisenaan näillä ajatusvirheillä ei pidä mennä toteuttamaan.\nArvoisa puhemies! On todettu, että opetusministeri Henna Virkkunen puuttuu täältä. Totta toki on, sen varmistin ed. Pulliaiselta, että silloin kun täällä siirrettiin tätä käsittelyhetkeä, niin hän oli paikalla, mutta silloin oli myöhäinen aika, vähän muuten mahdollisuuksia laajemmin käsitellä tätä asiaa, jotenka oli perustelut tämän ajankohdan siirtymiseen. Se, että nyt ministeri Virkkunen ei ole paikalla, ei tee asiaa kyllä yhtään helpommaksi.\nTähän keskusteluun hän on kyllä osallistunut muun muassa kirjoituksellaan Suomen Kuvalehdessä 12/2009 ja Helsingin Sanomissa 17.3. tänä vuonna, joihin sitten 37 akatemiaprofessoria ovat vastanneet. Siteeraan: "Suomen Akatemiaa koskevan lain muuttamiselle ainoa hyväksyttävä lähtökohta olisi pyrkimys parantaa tieteen tekemisen edellytyksiä. Sen sijaan muutoksen ainoa peruste on hallinnollinen, ja sen takana valtion tuottavuusohjelma."\nArvoisa puhemies! Tämä on selkeätä tekstiä 37 akatemiaprofessorin suusta ja kynästä. Tällöin kyllä tähän keskusteluun, jossa ainoastaan ehkä yksi kansanedustaja on ollut ymmärtämässä, ed. Hänninen, tätä asiaa myöskin ikään kuin pohjatekstinä, jota sivistysvaliokunta voi vielä muuttaa, olisi ollut todella hyvä kuulla ministerin kanta.\nArvoisa puhemies! Niillä tutustumiskäynneillä ja yhteydenpidoilla, mitä sivistysvaliokunnan työskentelyssä on ollut Suomen Akatemiaan, olen havainnut sen toimivan erittäin hyvin Suomen rajoitetut mahdollisuudet huomioon ottaen. Mutta samalla on verkottauduttu erittäin hyvin myös kansainvälisesti. Voimme olla suomalaisina aidosti terveellä tavalla ylpeät Suomen Akatemiasta, sen tutkijoista ja tuloksista. Pidänkin hyvin tärkeänä sitä, että valiokuntatyöskentelyssä Akatemiassa työskentelevien professorien, akatemiatutkijoitten ja kaikkien muiden yhteistoimintatahojen näkemykset tulevat esille.\nMielestäni ei ole varaa siihen, että tieteen tekijöitten voimavaroja uhrattaisiin hallinnointiin. Tarvitaan akateemista vapautta, tarvitaan innovaatioita, ja mielestäni meillä on hyvin toimiva Akatemia, joka on kehittynyt ja vastannut ajan haasteisiin hyvin. Tältä pohjalta on tulevaisuuttakin koetettava luoda.\nArvoisa puhemies! Nykyinen yliopisto on sellainen, että näiden opettajien ja tutkijoiden aika menee tavattoman paljon hallinnolliseen työhön ja kaiken maailman arkipäivän ongelmiin. Suomen Akatemian ympäristö ja mahdollisuus saada akatemiaprofessuuri tai tutkija-asema sitä kautta tekee sen, että voi hyvin itsenäisesti vapaana näistä hallinnon ikävyyksistä tehdä tutkimustyötä. Tässähän on nimenomaan satsattu siihen, että Suomen parhaat aivot ja innostuneimmat ihmiset saavat tämän mahdollisuuden ja tällä tavalla edesauttavat isänmaan edistymistä, taloudellista kasvua, elämänlaadun parantamista. Se on hyvin merkittävä asia.\nNyt ed. Hänninen sankarillisesti puolusti tätä hallituksen esitystä byrokraattisilla perusteilla. Minä arvostan häntä hyvin paljon ammattikouluihmisenä ja sen alan tuntijana, mutta minä luulen, että hän tässä nyt missaa sen täydellisen pointin, joka vähän kuuluu hänen omaan puolueeseensa. Maalaisliitto aikoinaan teki hyvin suuren panoksen kansan sivistyksellisen aseman kehittämiseksi ja siinä nimenomaan ministeri Vilkuna, joka pani tämän nykyisen Akatemian alulle, teki suuren työn. Yleensähän tässä salissa on tapana muistella presidentti Kekkosta huonoissa asioissa, mutta presidentti Kekkonen tässä asiassa oli selvästi aikaansa edellä.\nTämä lakiesitys heikolla perusteella koskettaa asiaa, joka on hyvin onnistunut, ja yrittää ikään kuin pudottaa Suomen Akatemian tasoa vähän sinne kolmanteen divisioonaan.\nArvoisa puhemies! Ed. Oinonenkin sivusi, mitä kuuntelin tätä aihetta vielä, että kun tulevaisuusvaliokunta vieraili Suomen Akatemiassa, siellä sai sen ilonaiheen kuulla, että Akatemia satsaa poikkitieteellisyyteen ja laajempaan luovuuteen. Kun viime vuonna olin näissä palkitsemistilaisuuksissa, niin palkittiin juuri tutkijoita, jotka selkeästi olivat poikkitieteellisiä. Eli akateeminen vapaus alkoi Akatemian itsensäkin kannalta selkeästi näkyä näissä jutuissa.\nTässä tulee semmoinen kiusallinen ajatus, onko tämä hallitus nyt kahlitsemassa saman tien tätä mahdollisuutta, että suomalainen akateeminen ja muutenkin sivistyneistö pystyy ajattelemaan vähän laajemmin. Sinänsä tämä on kiusallinen ajatus, koska hallitus on itse jättänyt innovatiivisen selonteon, ja nyt kun on EU:ssa juhlavuosi vielä luovuuden ja innovatiivisuuden suhteen, niin tuntuu, että tämä on täysin järjetön esitys. Hallitus häpäisee itsensä kokonaisuutena. Se näyttää, että kaikista tärkeimmässä, täällä ylärakenteen, meidän huippujemme taholla, se soveltaa juuri sen kaltaista politiikkaa, joka vastustaa täysin sen omaa tärkeintä, suomalaisille pienyrittäjille ja ihmisille tarkoitettua yllytystä alkaa luoviksi ja innovatiivisiksi. Tässä lyödään luu kurkkuun. Tämä on siinä mielessäkin erittäin häpeällinen.


Pyhiinvaellukset keskiajalla - Teologia.fi\n5.4.2016 | Jyrki Knuutila | Teema 2016/2: Pyhä maa\nTässä artikkelissa tarkastellaan keskiajalla (500–1400-luvut) vallinnutta pyhiinvaelluskäytäntöä. Aluksi pyhiinvaellusta eli hengellistä vaellusta tarkastellaan pyhä-käsitteen näkökulmasta. Sitten selvitetään näiden vaellusten kehittymistä ja eurooppalaisia pyhiinvaelluksia. Lopuksi luodaan yleiskatsaus Pohjoismaissa ja Suomessa tapahtuneisiin hengellisiin vaelluksiin.\nMikä on pyhiinvaellus ja miten se liittyy pyhä-käsitteen ymmärtämiseen ja kokemiseen?\nUskonto ja sen harjoittaminen eri muodoissaan on liittynyt olennaisesti ihmisen toimintaan kaikkina tunnettuina aikoina ja kaikissa kulttuureissa. Uskontoon on puolestaan kuulunut sen totena pitäminen, että on olemassa jokin ihmistä korkeampi olento tai voima, jumala tai jumaluus. Tämä on luonut ihmisen tunteman maailman kaikkine siihen kuuluvine asioineen ja luonnonjärjestyksineen. Jumala tai jumaluus on siksi maailmassa kaikkivoipa ja hallitsee myös ajan ja ajan rajan sekä tuonpuoleisen. Siksi voi turvata jumalaan tai jumaluuteen sekä eläessään, kuolleessaan että myös kuolemansa jälkeen.\nJumalaa tai jumaluutta pidetään lähes kaikissa uskonnoissa pyhänä eli arkielämän yläpuolella olevana, siitä erilleen erotettuna tai rajattuna persoonallisena hahmona. Käsitteeseen pyhä kuuluu myös pyhyys, jolla ymmärretään monia eri asioita, myös jumalan kaltaisuutta tai hänen heijastumaansa. Tämän voi kohdata monin eri tavoin sekä henkisten että konkreettisten harjoitusten, toiminnan ja menettelyjen avulla.\nUskonnot ovat määritelleet tarkoin pyhän ja pyhyyden käsitteet opinmuodostuksessaan, mihin on kuulunut myös se, miten jumaluutta voi lähestyä ja miten jumalan suosion voi saavuttaa. Tähän on liittynyt tarkoin määritelty ritualismi eli tarkoin säädetty käyttäytyminen jumaluuden kohtaamiseen ja jumalan suosion saamiseen tai sen varmistamiseksi.\nIhminen saattaa tehdä pitkän matkan kohdatakseen jumalan tai jumaluuden sellaisessa paikassa, joka on pyhä eli arkielämästä erotettu − ainoastaan jumalalle kuuluva paikka. Tällaista matkantekoa kutsutaan pyhiinvaellukseksi, mikä ilmiö on tunnettu useissa uskonnoissa ja kulttuureissa erimuotoisena.\nPyhiinvaelluksen kehittyminen kristillisenä toimintana\nPyhiinvaellus kristillisessä kontekstissa ymmärrettynä on kuulunut ensimmäisistä kristillisistä vuosisadoista alkaen kyseisen uskonnon uskonharjoitukseen ja -käytäntöön. Kun kristinusko levisi Välimeren alueella pohjoiseen, länteen ja etelään, kyseisillä seuduilla asuneet kristityt halusivat vierailla ”pyhillä paikoilla” Jerusalemissa ja muualla Israelissa. Heillä oli voimakkaasti elävä usko siihen, että kaikki kerrottu oli totta. Siksi he halusivat nähdä alkuperäiset tapahtumapaikat ja saada siellä uskoa voimaannuttavan kokemuksen. Tähän liittyi myös usko paikkojen pyhyyteen, sillä ne saattoivat välittää ja aktualisoida tapahtuneet ihmeet uudestaan siellä vieraileville. Sairas saattoi esimerkiksi parantua vaivoistaan näillä paikoilla.\nKristillisen kirkon muotoutuessa ja laajentuessa kristilliseen opinmuodostukseen tuli uusia elementtejä. Yksi niistä oli oppi pyhimyksistä. Heitä olivat esimerkiksi marttyyreina kuolleet, kristilliseltä elämältään nuhteettomat ja siten esikuvalliset ihmiset sekä edesmenneet kristinuskon totuuksia opettaneet ihmiset. Opin mukaan nämä ihmiset olivat Jumalan (kristinuskon kontekstissa ymmärrettynä) valitsemia, ajallisessa elämässä auttamia sekä kuoleman jälkeen luokseen korottamia. He saivat siten elää kuolemansa jälkeen Jumalan luona rukoillen tätä lakkaamatta.\nOppiin pyhimyksistä liittyi myös opetus heihin liittyneistä ihmeistä. Niitä olivat toisaalta ne ihmeet, joita pyhimykset olivat itse tehneet ja toisaalta ne ihmeet, joita heihin uskoneet ja turvanneet ihmiset olivat kokeneet. Ihmeet olivat tämän opetuksen mukaan konkreettisia osoituksia Jumalan toiminnasta pyhimysten välityksellä. Tästä syystä ihmisten tuli kunnioittaa heitä, sillä siten he kunnioittivat Jumalaa.\nEdellä mainitusta seurasi, että pyhimysten elämään, kuolemaan ja ihmeisiin liittyneet paikat saivat pyhän tilan statuksen. Tässä yhteydessä voi käyttää käsitettä pyhä tila siksi, että tällaisten paikkojen päälle oli rakennettu esimerkiksi kirkkoja tai kappeleita. Niissä oli myös pyhimysten reliikkejä eli heidän luitaan, hiuksiaan, veripisaroita tai vaatteita. Koska kyseessä olivat kirkot, ne olivat pyhitettyjä jo sinällään. Niihin matkustanut kohtasi siis pyhän eri tasoilla. Pyhyyden kohtaamisen vuoksi hän saattoi liikkua rauhassa turvanaan esimerkiksi piispan antama suojelukirje.\nKristityt tekivät pitkiäkin matkoja vieraillakseen pyhissä kirkollisissa rakennuksissa, eli he tekivät niihin pyhiinvaelluksen. Matka liittyi siihen, että kullakin kristityllä oli pyhimys suojeluspyhimyksenä, jota hän pyysi rukoilemaan puolestaan Jumalaa ajallisen elämän tarpeiden ja kuolemanjälkeisen elämän vuoksi. Tämä esirukouksen pyytäminen tapahtui joko kyseiselle pyhimykselle omistetussa lähikirkossa tai sitten kauempana, esimerkiksi pyhimyksen marttyyrikuoleman tapahtumapaikalla. Pyyntövaellusten lisäksi pyhiinvaellukset voidaan jaotella kiitos- ja katumusvaelluksiin, joita tekemällä vaeltajat kiittivät rukoustensa kuulemisesta ja katuivat syntejään. Tällaisiin vaelluksiin liittyi myös usein votiivilahja (lupauksen mukainen uhrilahja), esimerkiksi rahaa.\nPyhiinvaellukset voidaan jakaa suuriin ja pieniin vaelluksiin. Ensin mainituilla tarkoitetaan sellaisia pyhiinvaelluksia, jotka kohdistuivat Jerusalemiin tai Israeliin, Roomaan ja Santiago de Compostelaan. Pienempien vaellusten kohteina taas olivat yksittäiset pyhimysten elämään, kuolemaan ja ihmeisiin liittyneet paikat ympäri Eurooppaa. Suuria vaelluksia tehtiin eri Euroopan alueilta ainakin 500–600-luvuilta alkaen. Pienemmät vaellukset taas saivat alkunsa uusien pyhimyskulttien syntyessä ensimmäisen kristillisen vuosituhannen loppupuoliskolla ja toisen alkupuoliskolla.\nJerusalem ja Israel olivat kohteita, joissa pyhiinvaeltajat kävivät Kristuksen, Neitsyt Marian, apostolien, Raamatussa mainittujen henkilöiden ja enkelien elämään, kuolemaan, ihmeisiin ja ilmestymisiin liittyvillä paikoilla. Rooma pyhänä kaupunkina eli kirkon keskuspaikkana oli monien marttyyreinä kuolleiden, esimerkiksi apostoli Pietarin hautapaikka. Santiago de Compostela oli puolestaan apostoli Jaakobin hautapaikka, tai ainakin sellaisena pidetty. Näihin kohteisiin tehdyistä vaelluksista on useita todisteita, esimerkiksi itineraarioita eli matka- tai reittikuvauksia. Suomalaisetkin ovat todistetusti tehneet hengellisiä vaelluksia kyseisiin kohteisiin ainakin 1400-luvulla.\nMyös Pohjoismaissa oli useita kohteita, joihin suomalaiset tekivät todistetusti hengellisiä vaelluksia 1400-luvulla. Näitä kohteita oli Norjassa Nidaros (nykyinen Trondheim), jossa oli Pyhän Olavin hauta. Ruotsissa pyhiinvaelluskohteita olivat Uppsala (Pyhän Erikin hauta) ja Vadstena (Pyhän Birgitan hauta). Lisäksi vaeltajat kävivät Munktorpissa (lähellä Västeråsia) Pyhän Davidin haudalla, Eskilstunassa Pyhän Eskilin haudalla ja Skoklosterissa (lähellä Enköpingiä), missä oli pieni määrä Kristuksen verta eli Pyhää verta.\nSuomalaisia pyhiinvaelluskohteita olivat 1400-luvulla Pyhän Henrikin kunnioitukseen liittyneet Köyliön ja Nousiaisten kirkot sekä Turun tuomiokirkko, Pyhän Birgitan luostari Naantalissa sekä Rengon Pyhän Jaakobin ja Hattulan Pyhän Ristin kirkot. Köyliön ja Rengon kirkoista ei kuitenkaan ole hengellisten vaellusten kohteina suoranaisia todisteita. Lähteistöstä joka tapauksessa ilmenee, että Ulvila, Rauma, Messukylä, Sääksmäki, Porvoo ja Viipuri liittyvät vaelluksiin välietappeina.\nSuomalaiset pyhiinvaeltajat saattoivat kulkea Turun ja Hämeenlinnan välistä Hämeen Härkätietä kohteinaan Rengon ja Hattulan kirkot. Viimeksi mainittuun kirkkoon saapunut hengellinen vaeltaja näki paikan päällä Pyhän Ristin reliikin sekä osallistui rukoushetkiin ja messuun. Todennäköisesti hän pyysi rukouksissaan Pyhän Ristin välittämää siunausta ja apua sekä antoi uhrilahjan suojelijalleen.\nKirjoittaja Jyrki Knuutila on Helsingin yliopiston teologisen tiedekunnan käytännöllisen teologian professori. Hänen tutkimuksellisiin asiantuntijuusaloihinsa kuuluvat liturgiikka, homiletiikka, kirkko-oikeus, kirkkoarkkitehtuuri ja taide, keski- ja reformaatioajan kirkollinen käytäntö, keskiaikaiset käsikirjoitukset ja Pyhimyskultit.\nKatajala-Peltomaa, Sari; Krötzl, Christian & Meriluoto-Jaakkola, Marjo (toim.): Suomalaisten pyhiinvaellukset keskiajalla. Kun maailma aukeni. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seuran toimituksia 1399. Tampereen museoiden julkaisuja 136, 2014.


Oikolukija, Maailmankansalaiset Oy, Vantaa » Työpaikat » BAABELIA\nOikolukija, Maailmankansalaiset Oy, Vantaa Työpaikat\nOikolukija, Maailmankansalaiset Oy, Vantaa, Haku päättyy: 02.\n2022, muu osa-aikatyö, Kesto: yli 12 kuukautta\nEtsitään ahkeraa ja kielipalvelualasta kiinnostunutta englannin kielen oikolukijaa Maailmankansalaiset Oy:lle Maailmankansalaiset Oy on uusi ja innovatiivinen yritys kielipalvelualla.\nOlemme aidosti monikielisyyttä kannattava yhtiö, joka kunnioittaa kaikkia sidosryhmiään.\nLaatu on kaiken tekemisemme keskiössä.\nMyymme asiakkaille korkeaa laatua.\nMeille kaikki kielet ovat tasavertaisia ja yhtä arvo…\nBaabelia.fi » Työpaikat » englanti » Oikolukija, Maailmankansalaiset Oy, Vantaa\nHei, Alkuun etsin henkilöä, joka voisi sujuvoittaa ja tehdä englanninkielisen kotisivuni tekstit ammattimaisemman oloiseksi. Tarjouspyyntö koskee noin 1000 sanan oikolukua...\nKielenkääntäjä, Maailmankansalaiset Oy, Rajatorpantie 8 A, 01600 Vantaa Työpaikat\nKielenkääntäjä, Maailmankansalaiset Oy, muu osa-aikatyö, Kesto: yli 12 kuukauttaEtsitään ahkeraa ja kielipalvelualasta kiinnostunutta englannin kielen oikolukijaa Maailmankansalaiset Oy:lle Maailmankansalaiset Oy...\nKielenkääntäjä, GIG Invest Oy, Tuusula, Tuusula Työpaikat\nKielenkääntäjä, GIG Invest Oy, Tuusula, Haku päättyy: 28.01.2022 klo 00:00, kokoaikatyö, Kesto: yli 12 kuukautta, toistaiseksiEtsimme venäjä-englanti kielenkääntäjää/tulkkia hoitamaan yhtiömme...\nKielenkääntäjä, Nouveau Koulutus Oy Freelancer\nKielenkääntäjä, Nouveau Koulutus Oy, muu osa-aikatyö, Freelancer-suhde, Kesto: yli 12 kuukauttaNouveau Koulutus Oy hakee suomi-englanti-kääntäjiä freelancer-suhteeseen. Edellytämme, että sinulla on...\nOtsikko: Oikolukija, Maailmankansalaiset Oy, Vantaa


Pohjanmaan Kokoomusnuoret ry » Tommi Mäki Pohjanmaan Kokoomusnuorten puheenjohtajaksi vuodelle 2016\nTommi Mäki Pohjanmaan Kokoomusnuorten puheenjohtajaksi vuodelle 2016\nTiedote julkaistu 17.11.2015\nPohjanmaan Kokoomusnuoret valitsi piirikokouksessaan tiistai-iltana koskenkorvalaisen Tommi Mäen jatkokaudelle piirin puheenjohtajaksi. Mäki on toiminut puheenjohtajana myös kuluvan vuoden aikana.\nMäki opiskelee liiketaloutta Vaasan ammattikorkeakoulussa. Vuonna 2016 Mäki toimii myös Kokoomusnuorten ylintä toimeenpanovaltaa käyttävän liittohallituksen jäsenenä, johon hänet valittiin Turussa Kokoomuksen Nuorten Liiton liittokokouksessa aiemmin marraskuussa. Tommi Mäki tunnetaan myös yrittäjänä sekä lukuisten Pohjanmaan alueella järjestettävien massatapahtumien promoottorina.\nVarapuheenjohtaja 2016: Ville Ojala\nTaloudenhoitaja 2016: Mimosa Pohjola\n”Pohjanmaan Kokoomusnuoret on ottanut paikkansa alueemme kiistatta vaikutusvaltaisimpana ja näkyvimpänä poliittisena nuorisojärjestönä viimeisten vuosien aikana. Ilokseni jäsenistömme on täynnä erittäin taitavia poliitikon alkuja. Vuoden 2016 aikana tulemme keskittymään jämäkän politiikan tekemisen lisäksi etenkin jäsenistön kouluttamiseen ja valmistamiseen seuraavia kuntavaaleja ajatellen.” -Tommi Mäki, puheenjohtaja


Kiinteistön tyyppi - Kaikki asunto -YksiöTaloVillaDuplexHuvilaAsunnotHuoneistoBungalow - Kaikki yritys -AutotalliHalliToimitila - Kaikki maapalstat -MaapalstaMaatilaTontti\nSijainti - Alicante alue -AgostAlgorfaAlteaArenales del SolBenijófarCalpeCampoamorDaya NuevaDaya ViejaDoloresEl CampelloElcheFormentera del SeguraGuardamar del SeguraHondón de las NievesJacarillaLa MataLos MontesinosMonforte del CidMutxamelOrihuelaOrihuela CostaPilar de la HoradadaRojalesSan Miguel de SalinasSanta PolaTorre de la HoradadaTorrellanoTorrevieja - Murcia alue -AbanillaBenielLos NietosSan Pedro del PinatarTorre-Pacheco\nDuplex myynnissä Calle malaga (Torrevieja)\nDUPLEX MERI NÄKÖALALLA, UIMA-ALLAS JA AUTO TALLI PLAZA!!! Se sijaitsee Cabo Cerveran alueella, ihanteellinen paikka viettää lomia tai jopa elää ympäri vuoden. Promenade on remontoitu ja on erittäin miellyttävä paikka kävellä tai nauttia...\n97.000 € Myyntikohteet\nSijoitus CALLE DOÑA SINFORSORA (Torrevieja)\nTEE TARJOUKSESI!! POHJA KERROS 3 MAKUU HUONETTA 2 KYLPY HUONETTA UUDISTAA!! Sijaitsee muutaman metrin päässä Acequion rannasta ja muutaman minuutin kävely matkan päässä Torreviejan keskustasta. Se on kaikki palvelut muutaman minuutin kävely...\n80.000 € Myyntikohteet\nSijoitus NUEVA TORREVIEJA (Torrevieja)\nDUPLEX-KOTELO KORKEALLA LATTIALLA!! Pääsy ulkoisella portaikolla, noin 25m2 sta, jossa on sisäänkäynti ajoneuvoon Suuntautuminen länteen. Se jakautuu kahteen kerrokseen, Ensimmäinen kerros Olohuone, jossa takka ja uloskäynti terassille...\nSijoitus CALLE BASILIO PAREDES GOMEZ (Guardamar del Segura)\nYksityinen auto talli tila nro 30 Guardamar del Seguran satama-alueella. Erittäin laajat ohjattavuus alueet sekä sisäänkäynti ja poistumis luukku. ÄLÄ EPÄRÖI VIERAILLA JA TEHDÄ TARJOUKSESI!!\nBungalow myynnissä AV. GIJON (Rojales)\nNice Townhouse sijaitsee, Quesada kaupunki yksityisellä asuinalueella Hyvin lähellä palveluja, kuten ravintoloita, baareja, supermarketteja, kauppoja ja paljon muuta. Ominaisuus jaettu 3 kerrosta, täysin kalustettu ja varustettu Pohja...\n86.700 € Myyntikohteet\nSijoitus CALLE OSLO (Torrevieja)\nAPARTMENT IN STREET OSLO!! VAIN MUUTAMAN MINUUTIN PÄÄSSÄ LOCOS RANNALTA!! Huoneisto jaetaan 2 Kahden hengen makuu huonetta, joissa on pääsy terassille. Suuri olohuone, jossa on pääsy terassille. Suuri keittiö aamiais baarilla. Kylpyhuone. ÄLÄ...\nVARATTU 350 €/Kuukausi Vuokrakohteet\nSijoitus CALLE MANUEL VERA ESPINOSA (Torrevieja)\nPOHJA KERROS 3 MAKUU HUONETTA 2 TAKANA PATIOT JA YHTEISÖN ALLAS!! Sijaitsee muutaman metrin päässä Las Salinas de Torreviejan luonnon puistosta. Hieman yli 5 minuutin ajomatkan päässä Torreviejan keskustasta, hyvin lähellä Havana-ostos...\n150.000 € Myyntikohteet\nSijoitus CALLE VENECIA (Orihuela)\nSUURI MAA KADULLA VENETSIASSA, ORIHUELA! 1732M2 unelmiesi kodin rakentamiseen. ÄLÄ EPÄRÖI VIERAILLA JA TEHDÄ TARJOUKSESI!!\nBungalow uudiskohde LOMAS DEL GOLF (Orihuela Costa)\nHuvila myynnissä LO CRISPIN (Algorfa)\nVilla uudiskohde LOMAS DE CABO ROIG (Orihuela Costa)\nSijoitus Calle Region De Murcia (Formentera del Segura)\nLuksus-Villa myynnissä LA ZENIA (Orihuela Costa)


kujerruksia: Sarah Andersen: Aikuisuus on myytti\nLeppoisamman (ja epävarmuuden kyllästämän) aikuisuuden ylistys\nMinulla olisi ollut tuossa äskettäin puolitoista tuntia aikaa lukea tai kirjoittaa rauhassa vauvan nukkuessa. Sen sijaan hakkasin päätä seinään ratkoessani mysteerikätköä ja googlailemalla satunnaisia asioita. Olisin voinut esimerkiksi kirjoittaa kunnolla tästä Sarah Andersenin sarjakuvateoksesta Aikuisuus on myytti (Sammakko, 2017), mutta nyt kirjoitan sitä ikään kuin puolella silmällä ja kymmeneosalla keskittymiskyvystä. Se sopinee onneksi teoksen tyyliin.\nAndersen on nuori taiteilija Brooklynistä ja kertoo näissä Sarah's Scribbles -sarjakuvissaan havaintoja Y-sukupolven näkökulmasta. Verkossa julkaistavan sarjakuvan stripeistä koottu Aikuisuus on myytti keskittyy teemoiltaan nimenomaan aikuiseksi kasvamiseen (kumma kun kaikenlaisia aikuistaitoja kuten rahankäyttöä tai tulevaisuudensuunnittelua ei heti handlaakaan), naiseutta (miksi iso osa muotivaatteista tuntuu vaativan rintaliivittömyyttä näyttääkseen hyvältä ja kuinka ne kuukautiset aina yllättävätkään) ja parisuhteita (pidin erityisesti kirjassa käytetystä termistä marinoitunut parisuhde, tunnistan).\nAndersenin ote on riemukas (niin piirrosjäljellisesti kuin ajatuksellisesti) ja samaistuttava. Lukiessani tätä ensimmäistä kertaa otin jo kirjan ensimmäisen kolmanneksen sivuista useita kuvia ja lähettelin niitä hihitellen siipalle, kunnes totesin että eiköhän hänenkin kannata lukea tämä ihan kirjana eikä kymmeninä kännykkäkuvina. Minustakin on ihanaa olla kotona pyjamasillaan ja nuuhkia kirjoja ja todellakin märehdin minulle tapahtuneita noloja asioita piiiitkään vaikka kukaan muu ei varmaan edes muista niitä.\nToki tässä tämänhetkisessä elämäntilanteessa yritän parhaani mukaan larpata vastuullista ja järkevää aikuista ja siten osa Andersenin jutuista on jo menneen talven lumia (tai muuten yhteensopimattomia, en ole koskaan ymmärtänyt hoitoaineiden pointtia). Ei se kuitenkaan haittaa.\nAikuisuus on myytti tarjoaa sopivasti hihityttävän lukuhetken ja ehkä jopa pienoista vertaistukea siihen, että "normaali" aikuisuus tai aikuiselta vaikuttaminen on toisinaan pirun vaikeaa.\nKirjojen pyörteissä -blogissa naureskeltiin kirjaa lukiessa, Ei vain mustaa valkoisella -blogissa suositellaan tätä introverteille ja vaivaantuneille ihmisille.\nHaastekuittauksia saadaan tällä sekä Prinsessoja ja astronautteja -haasteeseen että Sarjakuvahaasteeseen.\nSarah Andersen: Aikuisuus on myytti (Adulthood is a Myth, 2016)\nSammakko, 2017. 110 s.\nLähettänyt Linnea / kujerruksia klo 18.24.00\nTunnisteet: arvostelukappale, käännöskirjallisuus, naiskirjailija, Sammakko, Sarah Andersen, sarjakuva\nSuketus 10. huhtikuuta 2018 klo 9.39\nJoo, tämä on mainio! Meilläkin tämä luettiin kahteen pekkaan, molemmat löysivät hekoteltavaa.\nLinnea / kujerruksia 10. huhtikuuta 2018 klo 21.06


Tämä Yksityisyydensuoja koskee www.facebookofsex.adult-date.net jäseniä\nwww.facebookofsex.adult-date.net verkkosivusto ja palvelu on Dating Factory verkoston jäsen, jota hallinnoi Tyche Technologies AG (Hofstrasse 1A, CH-6300, Zug, Switzerland), yritys on rekisteröity Sveitsin valtion lakien mukaan, Rekisteröintinro. CHE-420.114.703.\nwww.facebookofsex.adult-date.net on sitoutunut tarjoamaan sinulle ammattimaisen ja laadukkaan deittipalvelun ja sen vuoksi haluamme myös suojella yksityisyyttäsi. Seuraamme kaikkia niitä sääntöjä, jotka tässä dokumentissa on mainittu. Nämä säännöt on luettava ja ymmärrettävä yhdessä Käyttäjäehtojen verkkosivustolla www.facebookofsex.adult-date.net kanssa. www.facebookofsex.adult-date.net Yksityisyydensuojamme tarkoitus on varmistaa, että voit käyttää sivustoa ja pitää yhteyttä muihin jäseniin kantamatta huolta tietosuojastasi.\nwww.facebookofsex.adult-date.net Saattaa muuttaa yksityisyydensuojaa koskevia sopimuskohtia aika ajoin. Jäseniä kehotetaan lukemaan ja ymmärtämään yksityisyydensuojaa koskevat säännöt aika ajoin, jotta heillä olisi ajantasaisin tieto.\nKaikki profiilitekstiin kirjoittamasi teito näytetään profiilisivuilla. Meidän velvollisuutemme on poistaa profiileista asiattomat ilmaukset, joissa ei ole mitään muiden käyttäjien kannalta olennaista kiinnostavaa asiaa tai informaatiota. Haluamme tarjota laadukkaat deittipalvelut kaikille www.facebookofsex.adult-date.net sivuston jäsenille. Hyväksymme vain kuvat, jotka ovat sopusoinnussa käyttöehtojemme kanssa.\nOlemme velvollisia antamaan tietosi viranomaisille, mikäli heillä on siihen oikeus esimerkiksi etsintäkuulutuksen tai oikeuden määräyksen vuoksi. Jokaisessa muussa tapauksessa tietosi pysyvät salaisina www.facebookofsex.adult-date.net verkkosivustoilla. Teemme parhaamme varmistaaksemme, että kaikki sinua koskevat tiedot sivustoillamme ovat ajantasaisia, täsmällisiä ja täydellisiä, mutta me myös pyydämme sinua ottamaan yhteyttä, mikäli tietosi kaipaavat päivitystä tai haluat poistaa tietosi.\nSivuston www.facebookofsex.adult-date.net henkilökohtainen käyttö ja yhteydenpitosi muiden jäsenten kanssa tämän sivuston kautta pysyy täysin yksityisenä.\nSaatamme aika ajoin lähettää sinulle sivuston käyttöön ja siihen liittyvään aktiivisuuteen liittyviä viestejä sekä tarjouksia tai mainoksia , jotka saattavat kiinnostaa sinua. Voit kieltää www.facebookofsex.adult-date.net sivuston lähettämät viestit koska vain muuttamalla profiilisi asetuksia. Myös jokaisen www.facebookofsex.adult-date.net viestin alapuolella on linkki, jota klikkaamalla voit lakata vastaanottamasta viestejä.\nSivuston mainosten ja oman sivuston käyttösi vuosi joko me tai ulkopuolinen mainostaja saattaa tunnistaa tai liittää evästeen selaimeesi. Evästeet ovat normaali osa internetin toimintaa, ja myös www.facebookofsex.adult-date.net käyttää niitä, jotta voisimme turvallisesti tunnistaa sinut joka kerta, kun kirjaudut ulos sivustolta tai kun käytät sivustoa. Voimme evästeiden avulla pitää myös istuntosi aktiivisena, vaikka et käyttäisikään konetta koko ajan. Kaikki meidän tai kolmansien osapuolten evästen kautta keräämä informaatio on täysin anonyymia.\nMikäli sinulla on kysymyksiä tai huolia, ole hyvä ja käytä Asiakastuen yhteydenottolomaketta www.facebookofsex.adult-date.net sivustolla. Tiimimme vastaa kysymyksiisi pikaisesti ja ammattitaitoisesti, koska otamme asiakkaidemme yksityisyydensuojan vakavasti ja haluamme auttaa kaikissa mahdollisissa kysymyksissä ja huolissa.


Kultakaulakoru - Kultapiste.fi\nMyy kultakaulakoru Kultapisteelle\nKultapisteellä ostetaan kultaa, ja tämä pätee myös kultakaulakoruihisi. Mikäli siis haluat myydä kultakaulakoruja, saat niistä hintatakuumme avulla parhaan mahdollisen hinnan. Kullan hinta on kohonnut viime aikoina huippuunsa, mikä on saanut tuhannet suomalaiset myymään kultaisia kaulakoruja, ja muuttamaan tarpeettomat korut rahaksi. Lisätietoja hintatakuustamme löydät yleisehdoistamme.\nKuinka myydä kultakaulakoruja?\nVoit myydä kultakaulakoruja tilaamalla itsellesi maksuttoman Kultakirjeen. Sen tilaat helpoiten täyttämällä sivun oikeassa laidassa olevan kaavakkeen tai soittamalla asiakaspalveluumme. Kultakirje sisältää helpot ja yksinkertaiset ohjeet, kuinka voit turvallisesti myydä kultakaulakoruja Kultapisteelle.\nMiksi kannattaa myydä kultakaulakorut juuri nyt?\nKullan hintakehitys on ollut viime vuosina kultakaulakorujen omistajien näkökulmasta katsottuna todella myönteinen. Samalla kun kullan maailmanmarkkinahinta on lyönyt uusia ennätyksiä, asiakkaille on tarjottu paras hinta kullasta.\nMikäli haluat myydä kultakaulakoruja, jotka ovat itsellesi tarpeettomia, eikä niihin ole muita tunnesiteitä, niin silloin on varmasti oikea aika muuttaa kulta rahaksi.\nMyy kultaa nyt - Aloita tilaamalla maksuton Kultakirje!


Uusia ystäviä - Kirpparit - Kaverihaku.net\nIlmoitukset aiheesta #Kirpparit (30 kpl)\nOon perus (sosiaalinen) nykyään ahdistunut ja masentunut naisenalku. asun mun jätkän kanssa ja on ollut aika tylsää ku ei oo sellasii oikeita ystäviä tai edes hengailu seuraa... :( Olis kiva käydä jossain kirppareilla tai sit muuten vaan jutella deeppejä jossain metsässä. Tai vaihtoehtoisesti mitä vaan!\nvihaan valehtelijoita, kaksinaamaisuutta, mielensäpahoittajia ja kaikkee sellasta itse aiheutettua draamailua. Tälläisen toiminnan harrastajat voivat pysyä poissa :x Muuten koen olevani ihan liiankin mukava kaikille ja hyväksyn sinut juuri sellaisena kuin olet! Haluisko joku ihan vaan tutustua ja tulla mun kanssa kävelylle tai viettämään aikaa muuten vaa? Ei oo nyt mistään pettämisistä puhe joten jos sellaista haluat mun kanssa tehdä ni älä ees vaivaudu vastaamaan. Mut löytää melkein kaikista someista nimellä Sara Lintonen. Harrastin basson soittoa aika pitkään mut se loppu ku ei ollu enää bassoa xd oon tosi luova persoona ja tykkään keskustella ftf eli kasvotusten enemmän kuin someisssa.\nRakastan musiikkia ja on herkinnassa hankkia joku lemmikki lähitulevaisuudessa. Haluisin myös aloittaa liikkumisen tyyliin lenkkeilyn ja salilla käymisen ku on kertynyt tota mahaa jonkin verran huonojen elämän tapojen takia. Huom. Poltan tupakkaa ja vapea mutta oon muuten täysin sober/päihteetön.\nNainen, 39 vuotta, Lahti, Päijät-Häme\nOlen viittä vaille 40 vuotias kolmen lapsen äiti. Kaksi heistä on jo täysi-ikäisiä ja asuvat omillaan, kuopuskin kolkuttelee jo siinä rajalla. Harrastan käsitöitä, lenkkeilyä metsäpoluilla ja melkein lukemista. Melkein siksi, koska en jaksa keskittyä pelkästään paperikirjan lukemiseen -valitsen sellaisen kirjan joka löytyy myös äänikirjana, jotta voin vuorotella. Hankalaa, tiedän 😁 Kirjeenvaihto harrastusta aloittelen uudelleen nyt, kun elämäntilanne sen sallii -on aikaa ja ennen kaikkea voimia panostaa kirjoitteluun.\nPidän kotoilusta, telttailusta, kirppareista, kesästä jne. Parin vuoden tauon jälkeen innostuin taas pienestä puutarharoinnista, tällä kertaa parvekkeella kun ei enää omaa pihaa ole. Mut saa mukaansa ennemmin perinnetaitokurssille kuin ravintola/leffailtaa viettämään.\nVoit olla minkä ikäinen ja mistä päin tahansa. Elämäntilanteellasikaan ei ole väliä. Toivon kuitenkin, että kanssasi pystyy kirjoittelemaan syvällisempiäkin aiheita, kuin tulevan viikon sääennusteet ja syksyn myötä puista tippuvat lehdet. Jos kiinnostuit, laita viestä niin kaivetaan kynät ja paperit esiin...niin ja ne postimerkit 🤗\nOlen n. 60v. nainen. Olen parisuhteessa ja lapseni itsenäistyneet.\nKiva olisi saada naisista ystävä / ystäviä.\nHarrastan kävelylenkkejä, käsitöitä, kirpparit, lukemista. Olen työelämässä.\nKirjoitellaan sähköpostilla ja kiva olis tavata jos asut Espoossa leppävaaran alueella.\nTäällä olis 23 v nainen Uudeltamaalta. Elämään kuuluu mies ja kaksi pientä tyttöä. Kuiteskin puuttuu ne tyypit joita kutsua ystäviksi, joiden kanssa jakaa elämää kahvikupin äärellä, joille kertoa päivän kohokohdat ja joihin luottaa huonoina hetkinä. Tätä kaikkea toivoisin olevani myös takaisin päin. Mahtavaa olis löytää muita perheellisiä, sillä täl hetkel oma elämä pyörii paljon lasten ympäril.\nSe ei kuitenkaa haittaa, jos sulla ei oo itellä lapsia. Itelleni ei ole niin väliä iällä tai paikkakunnalla, sillä myös juttuseura kelpaa aina ja auto käytössä :)\nNainen, 24 vuotta, Etelä-Karjala\nTervehdys! Täällä kirjottelee parikymppinen nainen, suhteellisen uusi Etelä-Karjalainen, vailla samanhenkisiä ystäviä!\nOlen luonteeltani puhelias, empaattinen ja suhteellisen räiskyvä. Minusta löytyy paljon myös herkkyyttä ja harrastankin itsetutkiskelua silloin tällöin. Koen olevani hyvä kuuntelija ja keskustelija, mutta minusta saa kaverin myös erilaisiin aktiviteetteihin niin sisällä kuin ulkona.\nAsun aviomieheni ja rescue-koirani kanssa, joten sen lisäksi, että vietän aikaa heidän kanssaan, tykkään tehdä käsitöitä, leipoa, uida, makoilla riippumatossa, reissata, kuunnella musiikkia, nauttia hyvää cocktailia, käydä tapahtumissa ja kirppareilla.\nYstävyydeltä toivoisin hyviä sekä syvällisempiä keskusteluja, rehellisyyttä ja avoimuutta.\nJos tunnistat itsesi tästä, laita ihmeessä viestiä minulle :)\nNainen, 47 vuotta, Kouvola, Kymenlaakso\nEsin uusia kavereita / ystäviä Kouvolasta + lähiympäristöstä. Olen muuttanut perheen kanssa Kouvolaan 2 vuotta sitten. Olen 47 vuotias. Perheeseen kuuluu aviomies ja 2 kouluikäistä lasta . Vanhimmat lapset ovat jo lentäneet pesästä. Harrastan käsitöitä , lukemista, musiikin kuuntelua , ruuan laittoa ja leipomista.yms. Kaipaan ystäviä/kavereita. Joiden kans voi kahvitella, käydä lenkillä , jutella...


Yleiskatsaus Coinbasen Kaupankäyntialustoihin Testiraportti\nYleiskatsaus Coinbasen Kaupankäyntialustoihin\nYksi kryptovaluuttojen suurimmista riskeistä on se, että niiden käyttämä protokolla on erittäin turvallinen. Kaikki transaktiot on salattu kryptografisesti ja hajautettu. Tämä tekee rahan varastamisen mahdottomaksi, jos väärä henkilö tai organisaatio yrittää peukaloida sitä Yleiskatsaus Coinbasen Kaupankäyntialustoihin. Korkean turvallisuustason vuoksi kryptovaluutan kryptografinen salaus pitää sen tiedot turvassa. Näin ollen se on erinomainen tapa sijoittaa tämäntyyppiseen valuuttaan.\nTurvallisuus on kriittinen näkökohta minkä tahansa kryptovaluutan kohdalla. Vaikka kryptovaluutan verkko käyttää massiivista tietokoneverkkoa, se on silti altis hakkereille. Lohkoketju on onneksi rakennettu hajautettuun verkkoon, mikä tekee siitä vaikeasti hakkeroitavan Yleiskatsaus Coinbasen Kaupankäyntialustoihin. Lisäksi kryptografian turvallisuus tekee hakkerien jäljittämisestä helppoa, mutta on myös tärkeää varmistaa, että salasanasi ovat vahvat. Varmista siis, että käytät vahvaa salasanaa!\nKryptovaluuttojen turvallisuus on valtava huolenaihe. Hakkerin hyökkäyksen riski on erittäin suuri. Avain kryptovaluutan turvaamiseen on varmistaa, että omaisuutesi eivät ole alttiita ulkopuolisille hyökkäyksille. Sinun on käytettävä turvallista lompakkoa ja turvallista valuutanvaihtoa. Kun ostat kryptovaluuttaa, sinun on varmistettava, että se ei ole vain salattu, vaan että se on täysin suojattu. Halua lukea lisää aiheesta: Vapaa Deash Kolikoita


Silmukkasatuja: Muka kirjoneuletta\nMariJ 31. maaliskuuta 2012 klo 19.48\nIhana neule! :) Minun on tarkoitus tehdä tuo sama neule itsevärjätyistä langoista, kunhan saisi ensin värjättyä. Huomasitko muuten uusimmasta Novitasta, että tämän neuleen ohjeessa oli virhe jossain kirjoneuleen mallipiirroksessa?\nSirpa 31. maaliskuuta 2012 klo 21.14\nKaunis neule joka tapauksessa,olipa tekotapa mikä hyvänsä :)\nIida 31. maaliskuuta 2012 klo 21.18\nItsellä kököttää sama takki to do listalla. Mielestäni sinun värisi ovat todella ihanat! Ja tuo vinkki pääntiestä kuulostaa myös hyvältä :)\nNeule-Kirppu 1. huhtikuuta 2012 klo 8.41\nKivat värit liivissä ja kauniit sukat tulossa. Mullakin ois sama urakka sukkien kanssa, en olekaan neulonut tempaukseen kuin kahdet sukat...\nNeulisti 1. huhtikuuta 2012 klo 9.51\nTodella kaunis kirjoneuletakki, jossa ei ole kirjoneuletta. :) Mutta huh huh, miten olet jaksanut kaikki koristeet jälkeenpäin tehdä?!\nTuulaH 7. huhtikuuta 2012 klo 12.25\nSamanlainen tekeillä tai lähes jo valmis. Tein pääntien uskollisesti ohjeen mukaan, jos tekisin toisen lopettaisin ehkä aikaisemmin niinkuin sinä.Neuloin nuo kirjottavat ja nyt on aika monta pääteltävää lankaa. Tykkään mallista.\nHeffaklumpen 9. huhtikuuta 2012 klo 8.29\nTästä sinun neuleliivistä tuli tosi kaunis! Tällaiset värit olisivat sopineet ehkä minullekin paremmin kuin oranssi, vihreä. Hyvin keksitty tuo pääntie, siitä tosiaan tuli liian korkea ohjeen mukaan :(\nMaikki 14. huhtikuuta 2012 klo 13.37\nKiva nähdä toteutus tästä neuleohjeesta. Itse olen ihaillut samaa ohjetta ja pohdiskellut mitä värejä omaani valitsisin...


Kuinka poistaa pidennetty kynsi kotona - vinkkejä ja keskusteluja on tuskallista poistaa pidennetyt kynnet\nTärkein Artikkelit Rakentaminen Kuinka poistaa pidennetty naula\nKuinka poistaa pidennetty naula\n0 2849 6 vuotta sitten\nHarvat ihmiset osaavat poistaa omat pidennetyt kynnet oikein. Jos et tiedä kuinka pidennetyt kynnet poistetaan kotona, annamme joukon yksinkertaisia suosituksia, jotka voivat auttaa tässä.\nKuinka poistaa heliumkynnet nopeasti kotona\nJos et tiedä miten nousta pidennetyt kynnet kotona, heliumtyyppi, valmistaudu sitten vaikeuksiin. Eniten tämä on erittäin ongelmallista tehdä. Helium-kynsien poistaminen kotona on tiettyjä vaiheita.\nOn suositeltavaa puristaa naulan vapaa reuna heti pinseteillä suojaamalla silmiä siruilta ja teräviltä reunoilta.\nKynsilevyä leikattaessa syntyy suuri määrä pölyä, joten sinun on ajoittain pidettävä taukoja sen poistamiseksi harjalla ja myös nähdäksesi, miten työsi liikkuu.\nViilausprosessin aikana tulee olla erityisen varovainen, ettet vahingoita omaa kynsiäsi, varsinkin kun lähestyt koko prosessin loppua.\nJos käytät asetoniin kastettua vanupuikkoa kynsien yli, näet rajan, joka kulkee luonnollisen kynsien ja geelin välillä. Voit myös painaa vähän kynsiä ja tuntea, että geeli on paljon kovempi kuin luonnollinen kynsi.\nKun melkein kaikki geeli on poistettu, on tarpeen vaihtaa kynsiviila toiseen, jolla on korkeampi hankausaste, muiden sanatvähemmän rakeinen. Viilennämme edelleen geeliä, mutta on suositeltavaa vähentää kynsiin kohdistuvaa painetta hieman. Tässä tapauksessa voit nähdä, kuinka geelihiutaleet tapahtuvat kynsilevyn pohjassa. On kuitenkin liian aikaista poistaa se kokonaan. Ohut kerros heliumia ei häiritse ja tekee vain kynsistäsi vahvemmat.\nKäyttämällä erityistä polymeeriviilaa, sinun on kiillotettava kynnet huolellisesti.\nHeliumkynsien leikkaamisen aikana syntynyt pöly voi kuivata kynsien ympärillä olevan ihon. Siksi, kun työ on valmis, muista voidella kynnet ravitsevalla voiteella.\nJos kynsiäsi on pidennetty yhdistetyllä akryyli- ja geelitekniikalla, sinun on käytävä salongissa, koska on todennäköistä, että vahingoitat omaa kynsiäsi poistamalla keinotekoisia materiaaleja kotona.\nJos et ole varma, kuinka yksi pidennetyt kynnet poistetaan, tämä materiaali on sinulle hyödyllinen. Poista ensin kansi ja leikkaa kynnen yläkerros, nimittäin ylempi geeli, kovalla viilalla. Tätä ei ole helppo tehdä, koska geeli on melko tiheä. Kun olet päässyt eroon kiinnittimestä, levitä erityinen neste puuvillatyynyyn. geelikynsien poistamiseen ja jätä kynsiin 40 minuutiksi, jonka jälkeen geeli muistuttaa hyytelöä, ja voit helposti päästä eroon siitä. Pese kätesi saippualla ja vedellä toimenpiteen suorittamisen jälkeen.\nJos sinulla ei ole mahdollisuutta sopia tapaamisesta kynsienhoitopäällikön kanssa, sinun on opittava poistamisen tekniikka pidennetyt kynnet kotona. Tämän toimenpiteen suorittamiseksi tarvitset erityisen ratkaisun tekokynsien poistamiseen sekä kovan sahaus... Ensin sinun on leikattava yläosa kansi... Se on vaikein ja sen leikkaaminen vie paljon aikaa. Kun päägeeli on poistettu, voit jatkaa päägeelin poistamista. Liota puuvillatyyny erityisliuoksella ja jätä se kynsillesi 40 minuutiksi. Käytä seuraavaksi oranssia sauvaa päästäksesi eroon geelistä. Jos et edelleenkään ymmärrä laajennetun naulan poistamista kotona, suosittelemme katsomaan video-opetusohjelmia, joissa päälliköt kertovat yksityiskohtaisesti tämän menettelyn ominaisuuksista. Videon katselun jälkeen kaikki kysymykset katoavat ja hallitset helposti laajennettujen kynsien poistamisen.\nKun on aika poistaa pidennetyt kynnet, tytöt kääntyvät kynsienhoitopäälliköiden puoleen, koska he eivät tiedä, miten poistaa geelillä pidennetyt kynnet yksin. Laajennettujen kynsien poistaminen ei kuitenkaan ole vaikeaa, tähän tarvitsee olla kova viila ja erityinen ratkaisu. Ensinnäkin päägeeli leikataan pois, sitten liuos levitetään puuvillapehmusteelle ja levitetään kynsiin. Liuosta pidetään 30-40 minuuttia, minkä jälkeen kynnet poistetaan helposti.\nPidennetyt kynnet - näyttävät aina näyttäviltä ja merkityksellisiltä, mutta täällä poista geeli vain pitkittyneiden kynsien leikkaaminen auttaa. Tärkeintä tässä prosessissa on noudattaa sääntöjä ja varotoimia, jotta natiivikynsilevy ei vahingoitu. Aloittaa kova tiedosto ylägeeli poistetaan, se on kestävä ja valitettavasti se ei toimi sen poistamiseksi toisella tavalla. Jälkeen kiinnitin täysin sahattu, voit käyttää ratkaisua pidenneiden kynsien poistamiseen. Liuos levitetään puuvillatyynylle ja kynsiin; korkealaatuisen tuloksen saavuttamiseksi on suositeltavaa käyttää sitä työssä folio.\nTytöt katsovat kynsienhoitomestarin työtä ja yrittävät selvittää, kuinka akryylillä pidennetyt kynnet poistetaan, jotta toimenpide voidaan toistaa myöhemmin kotona. Kynsien poistamiseksi kotona sinun on ostettava erityinen työkalu, joka on merkitty akryylinpoistajalla. Levitä seuraavaksi liuos pala puuvillavillaa (on parempi käyttää levyjä), kiinnitä se kynsiin ja kääri se folioon. Odota 30-40 minuuttia ja poista sitten kalvo. Näet, että akryylistä on tullut pehmeää ja taipuisaa, nyt voit helposti poistaa sen viilalla tai oranssilla kepillä.\nModernit tytöt, jotka haluavat saada kauniit kynnet, ihmettelevät, mitä tarvitaan geelikynsien pidennykseen? Tänään tarjoamme luettelon materiaaleista, joita tarvitaan geelipidennys. Tässä tapauksessa voit rakentaa nauloja kuten tipsahja lomakkeilla.\nKynsien pidennystä valmisteltaessa on pidettävä mielessä kolme pääsääntöä.\nÄlä käytä pidennyspäivänä käsivoidetta. Syynä on se, että ihosolut eivät kykene johtamaan kaikkia voiteessa olevia aineita. Voiteen käytön seurauksena luonnollisten ja jatkettujen kynsien väliin voi muodostua ontelo.\nRakentaminen kynsiä ei pidä tehdä kuukautisten aikana tai päivää ennen niiden alkamista.\nEnnen kuin valmistelet kaiken kynsien pidennykseen tarvittavan geelin, on suositeltavaa puhdistaa kynsinauhojen alue perusteellisesti.\nGeeli pystyy hiutumaan hormonaalisten muutosten aikana ja antibiootteja käytettäessä joissakin tapauksissa kertymisongelmia esiintyy raskauden aikana. Kaikki nämä syyt ovat kuitenkin luonteeltaan yksilöllisiä. On myös erittäin tärkeää valmistaa kynnet oikein ennen geelipinnoitteen levittämistä. Naulan pinta on hiottava etukäteen niin, ettei sitä ole loistava täplät, erityisesti kynsinauhan ympärillä.\nTässä tapauksessa tiedostoon ei tarvita voimakasta painostusta. Syynä on, että kynsinauhan lähellä oleva paikka on herkin, joten se on helppo muodostaa. Lisäksi, jos kynsissä on kuorittuja osia, on myös suositeltavaa leikata ne.\nÄlä koske kynsien pintaan hiomisen jälkeen, ja käytä myös muuta kuin harjaa ylimääräisen pölyn poistamiseen. Kynsien hiominen pyörivin liikkein on kielletty. Jos päätät laajentaa kristallikynsiä (läpinäkyviä), on välttämätöntä, että kynsissä on vapaa reuna.\nJos päätät rakentaa vinkkeihin, naulan vapaa reuna tulisi leikata kärjillä olevan soikean muotoisena. On myös erittäin tärkeää muistaa, että mitä pidempään pidennetyt kynnet ovat, sitä nopeammin ne murtuvat.\nPidennetyn naulan enimmäispituus ei saa ylittää naulan pituutta.\nOlen tehnyt manikyyriä monta vuotta. Kaikkia asiakkaita ja päälliköitä kehotetaan julkaisemaan työnsä Internetissä. Nyt sivuston kävijät voivat minun sijaani innostaa kirkkaimpia ideoita manikyyri ja pedikyyri.


Super 8 Ajax Ajax, hotellisi Kanada. Tarjouksella rajattu aika!\n« Takaisin Super 8 Ajax\nSuper 8 Ajax - Kuvaus\n210 WESTNEY ROAD SOUTH, lounais-Ajax. Matka jalan kaupungin keskustaan vie vain 10 minuuttia.Super 8 Ajax tarjoaa monipuolisen huonevalikoiman Room-tyypistä Room-tyyppiin. Huoneiden lukumäärä on 64, ja hinnat alkavat summasta 79 euroa.Kaksi tähteä -kategoriaan kuuluvan budjetti-tyylisen hotellin sijaintina on Ajax. Hotelli tarjoaa käyttöösi useita eri palveluja, joihin kuuluvat mm. Ilmainen pysäköinti . Kun haluat rentoutua, hotellin uima-allas on käytössäsi.Hotelli on osa OZ-ketjua.Muuta hyödyllistä tietoa:Hotellissa on ilmainen pysäköinti.\nSuper 8 Ajax: tyypit:\nSuper 8 Ajax: mukavuudet ja palvelut\nIlmainen pysäköinti(Löydä hotelleja, joissa Pysäköinti kaupungista Ajax)\nOlen viime aikoina asunut täällä jonkin Jääkiekkojoukkueet että voin hallita ja koskaan suositella hotellia tiimit voivat jäädä huolimatta erinomaisen lähellä Don Beer Arenas. Silti ne sijoitettiin heidänLue lisää vartijan meidän kerroksessa sekä yötä että meillä jäi siellä. Complimentary breakfast vaihtoehdot olivat hyvin rajalliset, koska henkilöstön näytti säännöstelyä, kuinka paljon ne laittaa ulos joka päivä. Hotelli ei ole pidetty kovin puhdasta, mutta unohdetaan, että jossain määrin, koska meillä oli yksi kolmesta joukkuetta pysyä siellä.Piilota teksti\nMikä painajainen! Hotelli oli täynnä erilaisia ryhmiä (lacrosse) ja henkilöstö pysty selviytymään. Koko päivän lapset painissa on saleissa ja koirien pelissä hotellin ovelta. Emme voineet avata meidän ikkunasta yöllä, koska häntä portin osapuolten meni siinä parkkipaikalla till 3 am sekä yötä ja tietysti ilman meidän pitää kytkeä pelätty ilmastointilaitteen ikkunan alle, joka kuulostaa 737 laskun paitsi kovempaa! ! Henkilökunta suostui edullisista meidän huoneessa 10%, mutta sen jälkeen 2 unettomia öitä oit tuntui pieni consoliation koska meidän piti olla loma - En ollut koskaan niin iloinen Painu helvettiin kotiin!\nIt's about time I Worte tarkastella tätä pontta huoneet ovat siistejä, henkilökunta on suuri, aamiainen on suuri, on uima-pool.I on asunut siellä monta kertaa viime kuussa ja se saa bettter ja paremmin.\nLisäksi mattojen joitakin yhteisiä alueita ovat hyvin kuluneita ja ilmeinen tarve replacement.You ei pidä odottaa paljon Super 8 paitsi puhdas toimiva huone, ja samalla saimme, että tämä paikka tuntuu hieman karkea reunoilla. Kuitenkin, hotelli tapasi meidän tarvitsee kaksi yötä meillä jäi siellä, ja koska läsnä allas, emme ehkä siellä uudelleen.


222864HattaraVM-Carpethttps://www.isku.com/fi/fi/tuote/vm-carpet-hattara-matto-pyorea-200cmhttps://images.ctfassets.net/hd6qkn85oxt1/1xyMcZXS0UE9xY6uiKy4x9/d5d26179f19922653b34ee9e2ea04a5c/vm-carpet-hattara-matto-pyorea.jpgInStock470EURHattara-matto tuntuu ylellisen pehmeältä jalan alla. Se soveltuu erinomaisesti makuuhuoneeseen ja olohuoneeseen. Pohjassa on liukumaton EVAPOLYTEX®, joka tekee matosta joustavan ja ryhdikkään. Pohjausmateriaali soveltuu kaikille lattiapinnoille, myös lattialämmitteisiin tiloihin. Se ei jätä jälkiä lattiaan ja on hajuton ja kierrätettävä. Matosta löytyy monta väri- ja kokovaihtoehtoa.


Kiinteistöliitto - Mitä osakkaana kaipaan taloyhtiön viestinnältä?\nSaatoin silloin ajatella – en vielä ollut kiinteistöalan järjestötehtävissä - eikö olisi ollut vaivattominta tiedottaa kaikille osakkaille remontista: mitä, miksi, kuka, milloin ja mihin hintaan se tehdään. Ja vielä: kuka remonttia valvoo ja antaa lisätietoja sekä ennen kaikkea, milloin remontti alkaa ja milloin se valmis.\nViestintä on hyvin monitahoinen asia, ja siihen on olemassa paljon hyviä ohjeita. Se on taloyhtiössä myös sopimuskysymys. Lisäksi kannattaa varautua siihen, että oikeaoppinenkin viestintä voi joskus mennä pieleen. Väärinkäsityksiä voi tulla yksistään jopa yhdestä sanasta, kuten ovessa olevasta tarrasta ´kuivatushuone´. Kun sinnehän sitten eräänkin kerran kekseliäs savolaisherra vei hielle haisevat lenkkivaatteensa kuivumaan - ja arvaat muitten osakkaiden reaktion.\nKirjoitin taloyhtiön hallituksen jäsenenä asiallisen viestin taloyhtiön asukkaille. Mutta suurilla kirjaimilla kirjoitettuja, ala-arvoisia viestejä porraskäytävän ilmoitustaululla tai hissin oven vieressä en ole halukas lukemaan. Uskon, etteivät ne koskaan herätä vastaanottajassaan toivottua vastakaikua.\nItse odotan taloyhtiöltä aina perustiedottamisen lisäksi tietoa, mitä minulta taloyhtiön asukkaana odotetaan esimerkiksi remonteissa. Miten remontti vaikuttaa asumiseeni ja mitä minun kuuluu milloinkin tehdä. Eikä minua yhtään kiusaa, jos viesti tulee moniakin kanavia pitkin.\nErityisesti haluaisin tietää yhtiön pidemmän aikavälin peruskorjaussuunnitelmista tai kuntoarvioissa ja kuntotutkimuksissa esiin tulleista remonttitarpeista, vaikka näistä vuosittain päätetään pitkälti kunnossapitotarveselvityksen pohjalta. Asukkaana minulle on tärkeätä tietää myös remonttien alustavasta kustannusarviosta. Näin pystyn paremmin ennakkoon varautumaan myös taloudellisesti remontteihin.\nYleensä asumissani taloyhtiöissä on menty vuosikymmeniä siten, että esimerkiksi yhtiökokouksesta asukkailla ei ole ollut mitään ennakkotietoa. Luulen, että tämä on ollut vallitsevaa käytäntöä pitkään. Kokouskutsu on toki tullut ajoissa kokoukseen, ja yhtiökokouksen jälkeen on tiedotettu muun muassa yhtiövastikkeista ja käyttökorvauksista sekä lueteltu hallituksen jäsenten nimet.\nMinusta olisikin asukkaana suorastaan upea yllätys, jos vuosikokousten välillä tulisi yhtiön taholta viestiä tärkeimmistä asioista. En halua tällä asettaa kiireisille taloyhtiöiden hallitusten jäsenille enkä isännöitsijöille paineita, mutta voisitteko joskus kysyä osakkailta, millaista viestintää he eniten kaipaavat taloyhtiöltään.\nSopimalla eri tilanteisiin sopivista viestintäkäytännöistä ja toimimalla asukkaiden tahtotilan mukaisesti vähennetään huhu- ja kuulopuheita. Parhaimmillaan viestintä vähentää myös yhtiön hallinnon kuormittuneisuutta asukkaiden puhelin- ja sähköpostikyselyjen vuoksi.\nHymykin on viesti – siis hymyillään kun tavataan!


Kasvien omat aineet torjuvat tuholaisia ja tauteja - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nKasvien omat aineet torjuvat tuholaisia ja tauteja\nKotimaa Julkaistu 15.03.2002 19:12 (Päivitetty 17.03.2002 07:12)\nkeräkaali Copyright Alma Media Oyj 2000\nViljelykasvien tuholaisia, rikkaruohoja ja tauteja voidaan torjua kasvien omilla bioaktiivisilla aineilla. Esimerkiksi kiinankaali pysäyttää keräkaalimaan lehtikirpan ja heräteaineella aktivoitu mansikka mansikkahärmän.\nTämä käy ilmi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen (MTT) tuoreesta tutkimuksesta, jossa selvitettiin biotorjuntaa osana ekologista kasvinsuojelua.\nKasvinsuojelun professori Kari Tiilikkala arvioi, että tutkimustulokset mahdollistavat nykyistä kannattavamman ekologisen tuotannon, kun viljelijä saa suurimmat tuotantoriskit kuriin luonnon omilla torjuntakeinoilla. Samalla sadon määrä ja laatu nousevat.\nMTT:n tutkimuksessa havaittiin, että heräteaineet eli elisitorit aktivoivat kasvit lisäämään flavonoidi- ja fenolimääriään, mikä lisää niiden vastustuskykyä. Alustavien tulosten mukaan elisitoriruiskutus lisää satoa jopa viidenneksellä. Elisitorit ovat luonnon oma torjunta-aine. Ne saadaan tiivistetyksi kasveista.\nKiinankaali sopii tuholaisten houkutuskasviksi, koska sen tuoksu viehättää tuholaisia keräkaalia enemmän. MTT:n tutkimuksessa kiinankaalikaistoja istutettiin keräkaalipellon reunoihin. Houkutuskaistat pysäyttivät kirpat ja kaalikärpäset, ja keräkaalit saivat kasvaa rauhassa.\nTyöuupumuksesta kärsii joka toinen suomalainen Nimed-tulehduskipulääke myyntikieltoon