VALMET Käyttäjän käsikirja - PDF Free Download\nVALMET Käyttäjän käsikirja\nDownload "VALMET 305 355 405 455 555 Käyttäjän käsikirja"\n1 VALMET Käyttäjän käsikirja\n3 Käyttäjälle Tämä kirja on tarkoitettu tueksi ja oppaaksi Sinulle, uuden 305, 355, 405, 455 tai 555 (415-4 Matala) traktorin omistaja. Seuraavilla sivuilla pyrimme antamaan mahdollisimman yksityiskohtaiset tiedot traktorisi oikeasta käsittelystä ja huollosta. Ne luovat perustan uuden traktorisi tehokkaalle ja taloudelliselle käytölle. Malliin 415M-4 käyttäjällä on tämän kirjan lisäksi oltava erillinen liitekirja. Kehotamme Sinua lukemaan tämän kirjan huolellisesti. Tee huoltotoimenpiteet annetun määräaikaishuolto-ohjelman mukaan ja tee päivittäinen huolto rutiinityöksi itsellesi. Tämä kaikki on sekä Sinun että traktorisi parhaaksi. Tässä kirjassa ei ole käsitelty sellaisia laajahkoja huoltotoimenpiteitä, jotka vaativat erikoistyövälineitä tai tarkkoja mittaarvoja. Tälläisia palveluja tarvitessasi käänny luottamuksella traktorimyyjäsi koulutetun huoltohenkilökunnan puoleen. He ovat valmiit palvelemaan Sinua. Traktorisi edun muisita on myös se, että käytät ainostaaan alkuperiäisiä varaosia. Varaosat voit tilata varaosakuvaston alussa olevien ohjeiden mukaan. Koska Valmet kehittää jatkuvasti tuotteitaan, pidätämme oikeuden muutoksiin niistä ennalta ilmoittamatta. Tästä syystä saattavat jotkut traktorisi yksityiskohdat poiketa kirjan tiedoista. VALMET OY Traktoritehdas, Suolahti 1\n4 1. SISÄLLYSLUETTELO 2. TURVALLISUUSOHJEET 3. YLEINEN RAKENNE 4. MITTARIT JA HALLINTALAITTEET 5. KÄYNNISTYS JA AJO 6. TYÖOHJEET 7. VOITELU- JA HUOLTOKAAVIO 8. MÄÄRÄAIKAISHUOLLOT 9. SÄÄDOT, TARKASTUKSET 10. TEKNINEN ERITTELY 11. AAKKOSELLINEN HAKEMISTO 3\n5 SISÄLLYSLUETTELO Turvallisuusohjeet... 3 Esittely... 8 Yleinen rakenne Huolto Moottori Voimansiirto Jarrut Ohjausjärjestelmä Hydrauliikka Mittarit ja hallintalaitteet Kojetaulu Istuin Käynnistys ja ajo Traktorin käyttö ensimmäisen 50 tunnin aikana Moottorin käynnistys normaalioloissa 28 - Kylmäkäynnistys Käynnistysaerosoli Apuakun käyttö Toimenpiteet ajon aikana ja sen päättyessä Työohjeet Etuvedon käyttö Perävaunun käyttö Vetokoukun käyttö Hydraulisen nostolaitteen käyttö Vetovastustunnustelu Elektrohydraulisen nosolaitteen käyttö 36 - Ulkopuolisen hydrauliikan käyttö Esimerkkejä työntötangon käytöstä.. 38 Huolto Voitelu ja huoltokaavio Täytösmäärät ja öljylaadut Päivittäinen huolto Viikottainen huolto käyttötunnin välein käyttötunnin välein käyttötunnin välein tai vuosittain käyttötunnin välein tai joka toinen vuosi käyttötunnin välein Säädöt, tarkastukset Polttonestejärjestelmän ilmaus Ilmansuotimen tarkastus Jäähdytysjärjestelmä, yleistä Sähköjärjestelmä, yleistä Sulakkeet Ajovalojen säätö Kytkinpolkimen vapaaliikkeen säätö Voimanoton käsikytkinvivun vapaaliikkeen säätö Jarrupolkimen vapaaliikkeen säätö Käsijarrun vapaaliikkeen säätö Aurauksen säätö Raidevälin säätö Vetokoukun nostotankojen pituuden säätö Tekninen erittely Mitat ja painot Vetolaitteet Renkaat Raidevälit Moottori Voitelujärjestelmä Polttonestejärjestelmä Jäähdytysjärjestelmä Kytkin Jarrut Vaihteisto Voimanottokoneisto Ohjausjärjestelmä Etuakselisto Työhydrauliikka Lisävarusteluettelo - Sähkökaavio Aakkosellinen hakemisto\n6 TURVALLISUUS Nämä yleiset turvallisuusohjeet ovat yhteenveto säännöistä ja ohjeista, joita on noudatettava traktorilla työskenneltäessä. Ohjeet eivät kuitenkaan vapauta traktorinkuljettajaa noudattamasta lakiin perustuvia ja muita liikenneturvallisuus- ja työsuojelumääräyksiä. Turvallisuusohjeita, jotka koskevat eri työpaikkoja sekä tieliikennelainsäädäntöön perustuvia sääntöjä tulee aina noudattaa. Traktorien suunnittelussa on jo huomioitu työsuojeluhallituksen hyväksymät traktorien turvallisuusmääräykset. Seuraavassa on käsitelty yleisiä turvallisuuteen liittyviä näkökohtia, jotka kuljettajan on huomioitava. Jarrut - Kokeile jarrujen toiminta aina ennen ajoon lähtöä. Maantieajossa jarrupolkimat on pidettävä yhteen lukittuna. Jarrujen säätö on suoritettava riittävän usein. Suurempia jarrujärjestelmän korjauksia saa suorittaa vain hyväksytyt erikoisliikkeet. Huomioi taka-akselipainon väheneminen etutyökoneilla tai etupainoja käytettäessä - huolehdi, että jarrutuskyky pysyy riittävänä. Lainaaminen - Älä lainaa traktoria sen käyttöön tottumattomalle. Lainaaja on vastuussa, jos traktori aiheuttaa vahinko muille. Valot - Pidä valot ja heijastimet kunnossa. Huolehdi myös siitä, että valot on oikein säädetty. Katon irrotus - Tarvittaessa irrota katto avaamalla katon kiinnikkeet, jonka jälkeen katon voi työtää pois paikaltaan. Häkämyrkytys - Älä milloinkaan käynnistä tai käytä traktoria suljetussa tilassa. Varo häkämyrkytystä. Alamäki - Älä aja alamäkeä vapaalla tai kytkinpoljin alas painettuna. Säädä jarrut usein. Jarrupolkimen on oltava yhteenkytkettyinä ajettaessa yleisillä teillä. Lapset ja traktori - Älä päästä lapsia yksin traktorin ohjaamoon tai traktorin ja työkoneen lähelle sen ollessa käynnissä. Työkone on aina laskettava alas koneen luota poistuttaessa. Matkustajat - Ohjaamoon voidaan ottaa matkustaja ainoastaan, jos traktorissa on sitä varten erillinen istuin. Henkilön kuljettaminen esimerkiksi etukuormaajassa on ehdottomasti kielletty. Huolto - Traktorinkuljettajan velvollisuus on tuntea käyttöohjekirjassa annetut traktorin huolto-ohjeet sekä tuntea traktoria koskevat turvallisuusohjeet. Työkone on laskettava alas ja moottori pysäytettävä aina puhdistuksen ja huollon ajaksi. Ajo - Tarkista ennen ajoon lähtöä, että traktori on liikenneturvallisuuden vaatimassa kunnossa. Ennen ajon alkamista säädä peilit niin, että myös traktorin takana oleva alue näkyy kunnolla. Kaarteessa ajettaessa on huomioitava työkoneen painopisteen sijainti kaukana traktorista ja sen mahdollisesti aiheuttamat heilahdukset. Ajonopeus - Säädä aina ajonopeus tien, näkyvyyden tai kuorman mukaan. Vältä äkkinäistä nopeuden lisäystä tai jarrutusta, äläkä aja jyrkkään kaarteeseen liian suurella nopeudella. Jos tätä ei noudateta voi traktori kaatua tai sen lasti siirtyä tai pudota. Huom! Traktorin maksiminopeutta ei saa muuttaa. TURVALLISUUSOHJEET 5\n7 Traktorin kaatuminen - Jos traktori kaatuu, pidä kiinni ohjauspyörästä tai sivulla olevista kahvoista. Älä hyppää. Perävaunun kuorma - Traktorin perävaunussa tulee kuorma kiinnittää vaunuun turvallisella tavalla. Kuorma ei saa estää kuljettajaa näkemästä esteettä. Kuorma ei myöskään saa peittää ajovaloja tai heijastimia. Kuorma, joka pistää esiin 1 m tai enemmän ajoneuvon takaosasta tulee merkitä näkyvästi. Valoisana aikana tulee tämä merkintä tehdä lipulla ja pimeänä aikana heijastimella, joka heijastaa taaksepäin punaista valoa. Tasauspyörästön lukko - Tasauspyörästön lukkoa saa käyttä ainoastaan ajettaessa pehmeällä ja luistavalla maaperällä. Lukko on oltava irtikytkettynä maantieajossa. Lisäpainot - Työkonetta nostettaessa traktorin etupää voi keventyä niin paljon, että traktorin ohjattavuus heikkenee tai häviää kokonaan. Siksi käytä riittävästi vastapainoja. Maantiellä ajettaessa tulee vähintään 20 % traktorin kokonaispainosta olla etuakselilla, jotta riittävä ohjausturvallisuus säilyisi. Tarvittaessa käytä riittävästi etupainoja. Kiinnitä lisäpainot ainoastaan niille varattuihin kiinnityspaikkoihin. Työkoneiden kiinnitys - Työkonetta kiinnitettäessä on oltava varovainen, sillä tällöin on aina olemassa loukkaantumisvaara työkoneen tai traktorin liikkuessa. Traktorin ja työkoneen väliin saa mennä ainoastaan, kun traktorin liikkeellelähtö on estetty käsijarrulla tai pyörien eteen asennetuilla kiiloilla. Voimanulosotto - Voimanulosottoa käytettäessä on erittäin tärkeää, että voimansiirtoakseleilla käytetään asianmukaisia ja ehjiä suojia. Suuria vahinkoja on tapahtunut suojien käytön laiminlyönneistä. Tutustu myös työkoneen valmistajan ohjeisiin ko. asiasta. Vauriot - Kuljettajan velvollisuus on korjata tai korjauttaa vauriot tai kulumat, jotka voivat aiheuttaa turvallisuusriskejä. Huom! Ohjaamoon ei saa tehdä mitään hitsauksia, porauksia, leikkaus- tai hiontatöitä. Vaurioituneet osat on aina vaihdettava uusiin. Perävaunu - Perävaunua ei saa kiinnittää traktorissa muuhun kuin vetokoukkuun. Kuormitetun vetokoukun alas laskeminen on aina tehtävä nostolaitteella. Kokeile perävaunun jarrujen toimintaa (jarrullinen perävaunu) ja noudata perävaunun valmistajan ohjeita. Huom! Kun traktorilla vedetään perävaunua, on ohjausjarrujen käyttö aina kielletty (jarrupolkimet oltava yhteen kytkettyinä). Etukuormaaja - Kuormaajan työskentelyalueella oleskelu on kielletty. Ylösnostetun etukuormaajan kanssa työskenneltäessä on varottava traktorin kaatumista. Traktorin luota poistuttaessa on kauha laskettava alas. Tutustu myös kuormaajavalmistajan antamiin ohjeisiin. 6\n8 Sivurajoittimet - Kuljetettaessa kolmipistelaitteissa työkoneita on sivurajoittimet pidettävä lukittuina. Poistumistiet - Ohjaamossa on yhteensä kuusi poistumistietä: ovet, sivu- ja takaikkunat sekä katto Huomaa tämä merkki - Niihin käyttöohjekirjan kohtiin, joissa näet ylläolevan symbolin, tulee kiinnittää erityisen suurta huomiota, sillä symbolin yhteydessä kerrotaan turvallisuusseikoista, joiden laiminlyönti voi aiheuttaa tapaturmavaaran. Siksi on tärkeää, että näissä kohdin noudatetaan tarkasti kirjan antamia ohjeita. TURVALLISUUSOHJEET 7\n9 Esittely Valmet 305, 355, 405, 455 ja 555 (415-4 Matala) Kyseiset traktorit sijoittuvat Valmet Oy:n traktorimalliston pieneen teholuokkaan. Kaikissa traktoreissa on 3-sylinterinen dieselmoottori, 355 traktorissa moottori on ahtamaton ja muissa malleissa ahdettu. Traktoreissa on vauhtipyörään kiinnitetty parikytkin, täyssynkronoitu vaihteisto, tasauspyörästön lukko, hydro-ohjaus, mekaanishydraulinen nostolaite (-55 malleihin saa vaihtoehtoisesti elektrohydraulisen nostolaitteen) sekä voimanottokoneisto. Mysö moottorilämmitin on vakiovarusteena. Lisäksi malleihin on saatavana mm. vetävä etukaseli (555 mallissa vakiona) ja alennusryhmä. Kuva vasemmalta: 1. Turboahdin (ei 355) 2. Lämmityslaitteen ilmansuodin 3. Akku 4. Polttoaineen vedenerotin 5. Polttoainesuodin 6. Sylinteriryhmän veden tyhjennystulppa (- 55 malleissa polttoaineen vedenerottimen takana) 7. Moottoriöljyn mittatikku 8. Moottorin öljynsuodin (-55 malleissa öljytikun takapuolella pystyssä) 9. Ruiskutuspumppu 10. Moottorilämmitin 11. Moottorin öljyntäyttöaukko 8\n10 Kuva oikealta: 1. Thermostart-kylmäkäynnistyslaite 2. Pesulaitteen säiliö 3. Kylmäkäynnistyslaitteen hehkutustulppa 4. Termostaattikotelo 5. Laturi 6. Hydrauliikkapumppu 7. Hydrauliikan imusuodin 8. Käynnistinmoottori 9. Polttonesteen täyttöaukko YLEINEN RAKENNE 9\n11 Kuva takaa: 1. Pikaliittimet 2. Pistorasia 3. Vetovastustunnustelun lukitisin (ei elektrohydraulisessa nostolaitteessa) 4. Kaltevuussäädön käyttöpyörä 5. Vetovarret 6. Nostotangot 7. Vetokoukun nostotangot 8. Työntötangot 9. Hydrauliikan täyttöaukko (huohotin, mittatikku) 10. Ulkopuolisen hydrauliikan vapaapaluuliitin 11. Vetokoukku 12. Voiman ulosottotappi (suojus) 10\n12 Yleinen rakenne Huolto Traktorin moitteettoman toiminnan yksi tärkeimmistä edellytyksistä on, että se huolletaan säännöllisesti. Traktorin päivittäin tarvitsemat tarkastukset ja voitelutoimenpiteet suorittaa traktorinkäyttäjä itse. Jokaiselle uuden traktorin ostajalle myyjä järjestää koulutustilaisuuden, jossa annetaan riittävä opastus traktorin huoltoon liittyvissä asioissa. Jos traktorille täytyy tehdä säätöjä tai isoja korjauksia, jotka vaativat erikoistyövälinetiä ja ammattitaitoista asentajaa, on parasta antaa tämä työ korjaamon tehtäväksi. Käänny tässä tapauksessa luottamuksella traktorimyyjäsi koulutetun henkilökunnan puoleen. He ovat yhteydessä valmistajaan ja saavat jatkuvasti tietoa tehtaan kokemuksista traktorin huoltokysymyksissä. Ilmaishuolto Ennen luovutusta tehtaalla tehdään jokaiselle traktorille tarkka koekäyttö ja tarkastus, jonka yhteydessä suoritetaan tarvittavat säätötoimenpiteet. Tästä syystä ostaessasi traktorin voit olla varma, että se on moitteettomassa kunnossa. On kuitenkin tärkeää, että ensimmäisten käyttötuntien aikana traktorin toimintaan kiinnitetään erityistä huomiota kuten esim. muttereiden kireyteen, säätöihin ym. Tästä syystä suorittaa traktorimyyjäsi jokaiselle uudelle traktorille ilmaishuollon noin 100 käyttötunnin kohdalla. Tämä huolto on työn osalta ilmainen. Maksu peritään ainoastaan käytetyistä tarvikkeista ja öljyistä. YLEINEN RAKENNE Moottori Traktoreissa 305 ja 405 on 309 sarjan moottorit. Traktoreissa 355, 455 ja 555 on 311 sarjan moottorit. Moottorit ovat kolmisylinterisiä 4-tahtisia suorasuihkutusdieselmoottoreita. Lisäksi moottorit ovat turboahdettuja 355 mallia lukuunottamatta. Turboahtimen periaatteena on, että moottorin sylintereistä poistuva pakokaasuu käyttää turboahdinta, joka ahtaa imuilmaa sylintereihin. Näin saadaan moottorin teho käytetyksi takoudellisessa polttoaineen kulutuksella. Moottorin imuilma kulkee ilmansuotimen sekä sen sisällä olevan varmuussuotimen läpi. Moottorin ilmanottojärjestelmässä esisuotimena on sykloni, joka kerää imuilmasta suurimmat roskat ja epäpuhtaudet. Varmuussuodin estää moottorin vaurioitumisen siinä tapauksessa, että varsinainen suodin vioittuu. 11\n13 Voimansiirto Kytkin Kytkin on tyypiltään ns. parikytkin, joka on kiinnitetty mottorin vauhtipyörään. Kytkimessä on erikseen kytkinlevyt ajoytkintä ja voimanoton kytkintä varten. Kumpaakin kytkintä hallitaan mekaanisesti toisistaan riippumatta siten, että ajokytkintä hallitaan polkimella ja moimanoton kytkintä käsivivulla. Kytkinlevyt ovat sekä aksiaali- että säteisjousitettuja ja niillä on orgaaniset kitkapinnat (555 ajokytkin keraaminen). Molemmilla kytkinlevyillä on sama halkaisija. Vaihteisto Vaihteisto on mekaaninen ja täyssynkronoitu, jossa on hidas-, nopea- ja peruutusvaihdealue. Vaihteita on 8 eteen ja 4 taakse. Vaihteisto on sijoitettu yhteiseen koteloon tasauspyörästön kanssa. Vaihteiston hammaspyörissä oleva viistohammastus antaa meluttoman ja värähtelemättömän voimansiirron. Lisäksi vaihteistossa on öljynsuotimella varustettu painevoitelu, joka varmistaa tasaisen voitelun. Tasauspyörästön lukko Tasauspyörästön lukko on ns. tappilukko, joka kytketään ja irrotetaan mekaanisesti jousivälitteisellä käsivivulla. Tasauspyörästön lukon käyttövipu on ohjaamossa istuimen oikealla puolella. Lukon ollessa kytkettynä palaa kojetaulussa merkkivalo. Alennusryhmä Alennusryhmä on valinnaisvaruste. Alennusryhmä kytketään päälle ja irti kuljettajan oikealla puolella olevalla käyttövivulla. Alennusryhmä on synkronoimaton ja sen kytkentä ja irrotus tulee tehdä traktorin seistessä tai ryhmän ollessa vapaalla, kytkintä painaen alhaisella moottorin kierrosluvulla. Huom! Alennusryhmän päällemeno on muhdollista vain, kun ryhmävipu on L- tai R- asennossa. Alennusryhmällä varustetuissa konessa on vaihteita 12 eteen ja 8 taakse. 12\n14 Vetävä etuakseli Vetävä etuakseli saa käyttövoimansa vaihteistossa olevalta etuvedon ulosottoakselilta voimansiirtoakselin välityksellä. Etuakselin tasauspyörästössä on itsetoimiva kitkalukko. Kitkalukko kytkeytyy luistotilanteessa automaattisesti toimintaan. Etuvedon kytkentä ja irrotus tehdään ohjaamossa istuimen vasemmalla puolella olevan käyttövivun avulla. Etuvetoa saa käyttää kaikilla vaihteilla, mutta maantiellä ajettaessa on suositeltavaa pitää etuveto irtikytkettynä. Vetävän etuakselin saa vaihtoehtoisesti teollisuusveriona malleihin 405, 455 ja 555, jolloin sen kantavuus on parempi. Voimanottokoneisto Voimanottokoneisto on täysin riippumaton vaihteiston toiminnasta ja sillä on vauhtipyörään kiinnitetyssä kaksoiskytkimessä oma kytkinlevy, josta voima siirtyy vaihteiston läpi menevän voimanoton kytkinakselin kautta koneistoon. Voimanoton ulosottoakselin nimellinen pyörimisnpeus on 540 r/min ja se saavutetaan moottorin pyörintänopeudella 1890 r/min. Kytkentä ja irrotus tapahtuu voimanoton kytkentävivulla, joka on ohjaamossa kuljettajan istuimen oikealla puolella. Tätä käytetään pitempiaikaista irrotusta ja kytkentää varten. Jarrut Jarrut ovat öljykylpy-monilevyjarrut. jotka on sijoitettu taka-akselille vaihdelaatikon kylkien ja vetopyörästöjen väliin. Jarrujen hallinta tapahtuu mekaanisesti jalkapolkimilla. Polkimia voi käyttää joko yhteenkytkettyinä ajojarruina tai erikseen ohjausjarruina. Seisontajarrun käsivipu vaikuttaa mekaanisesti ajojarruihin. Jarrut voidaan säätää jarrutangoissa olevien säätömuttereiden avulla. Seisontajarrun vapaaliike säädetään jarruvivustossa olevan säätömutterin avulla. YLEINEN RAKENNE 13\n15 Ohjausjärjestelmä Traktorissa on hydrostaattinen ohjausjärjestelmä mikä merkitsee, että ohjausliike välitetään ohjauspyörältä etuakselin ohjaussylinterille paineöljyn välityksellä. Tästä syystä hydrostaattinen ohjaus on erittäin kevyt käyttää. Jos öljynpaine jostakin syystä lakkaa vaikuttamasta ohjausventtiilissä tai jos moottori on pysäytettynä, voi ohjausta kääntää edelleen käsikäyttöisesti. Tällöin ohjausventtiili toimii pumppuna ja ohjaus on huomattavasti raskaampi. Hydrauliikka Mekaanishydraulinen nostolaite Hydraulista nostolaitetta käyttää öljypumppu, jonka tuotta on 39 l/min mottorin kierrosluvulla 2350 r/min. Nostolaitteen toiminnot ovat asennonsäätö, toimintanopeuden säätö sekä vetovastustunnustelu. VEtovastustunnustelu saa impulssinsa työntötankon välityksellä ja tunnustelu voidaan lukita mekaanisesti vivulla. Tunnusteluherkkyyttä voidaan säätää muuttamalla työntötangon kiinnityspistettä. Elektrohydraulinen nostolaite Elektrohydraulisella Autocontrol-nostolaitteella varustetuissa traktoreissa on nostolaitteen hallintavivut korvattu sähkötoimisilla nupeilla ja kytkimillä. Siinä on esiohjelmoituna: - vetovastussäädön sekoitus (asentosäädön/vetovastussäädön sekoitus) ja herkkyys samassa säätimessä - laskunopeus, joka on riippumaton kuormasta - kuljetuskorkeus 14\n16 Venttiilit ulkopuolista hydrauliikkaa varten Traktorissa on vakiona kaksi venttiiliä ulkopuolista hydrauliikkaa varten. Ventiilit onvat ns. vaihtoventtiilejä, jotka voidaan muuttaa joko yksi- tai kaksitoimisiksi venttiilien alla olevasta nupista kiertämällä. Nuppi alaskierrettynä on venttiili yksitoiminen ja päinvastoin. Lisävarusteena voi asentaa vielä yhden venttiilin sekä lisäksi perävaunun jarruventtiilin. Vakiona olevilla venttiileillä on yksivipuhallinta. Traktorin takaosassa on vakiona neljä pikaliitintä sekä paikat kahdelle pikaliittimelle ja jarruventtiilin liittimelle. Agrodata tieturi Lisävarusteena on saatavana Agrodata ajotietokone, jota käytetään tehostamaan ja helpottamaan traktorilla tehtäviä maataloustöitä. AJotietokoneella voidaan mitata seuraavia suureita: 1. Aikaa 2. Pinta-alaa 3. Nopeutta 4. Virtausta 5. Litramäärää 6. Kierroslukua 7. Kappalemäärää 8. Matkaa YLEINEN RAKENNE 15\n17 Mittarit ja hallintalaitteet Kuva ohjaamosta 1. Ajokytkinpoljin 2. Ohjauspyörä 3. Voimanoton kytkimen käyttövipu 4. Ilmanohjaussuuttimet 5. Nopeudensäätövipu (käsikaasu) 6. Lämmönsäätövipu 7. Kaihtimen ketju 8. Jarrupolkimet 9. Nopeus- (kaasu-) poljin 10. Ryhmävipu 11. Vaihdevipu 12. Alennusryhmän kytkentävipu (valinnaisvaruste) 13. Tasauspyörästön lukon vipu 14.Asennonsäätövipu 15. Voiman ulosoton kytkentävipu 16. Ulkopuolisen hydrauliikan hallintavipu 17. Vetokoukun laukaisuvipu 18. Kaltevuussäätimen kampi 19. Sivulasien aukaisukahvat 20. Työkaululaatikko 21. Etuvedon kytkentävipu (4-vetokoneet) 22.Seisontajarru 23.Laskunopeuden säädin 24.Sulakerasia 16\n18 Elektrohydraulisella nostolaitteella varustetun mallin hallintapaneli A1.Asennonsäätönuppi A2. Nosto/lasku kytkin A3. Vetovastussäädön valintakytkin A4. Nostolaitteen laskunnopeuden valinta A5. Nostolaitteen kuljetuskorkeuden valintakytkin A6. Asennonsäädön merkkivalo A7. Vetovastussäädön merkkivalo A8. Noston/laskun merkkivalo A9. Noston/laskun painonapit MITTARIT JA HALLINTALAITTEET 17\n19 Kojetaulu 25. Seisonta- ja ajovalojen kytkin 26. Takavalon kytkin 27.Valonvaihdin, vilkkujen ja äänimerkin kytkin 28. Polttonestemittari 29. Latauksen merkkivalo 30.Lämpömittari 31. Moottorin öljynpaineen merkkivalo 32. Suuntavilkun merkkivalo 33. Kaukovalojen merkkivalo 34. Kattovilkun merkkivalo (jos asennettu) 35. Tasauspyörästön lukon merkkivalo 36. Voimanoton merkkivalo 37. Varoitusvilkkujen kytkin 38. Pyörintänopeusmittari 39. Käyttötuntimittari 40. Virtalukko 41. Pysäytinnuppi 42. Lasinpesulaitteen kytkin 43. Puhaltimen kytkin 18\n20 Istuin 44. Istuimen etäisyyden säätö 45. Korkeuden säätö 46. Jousituksen jäykkyyden säätö 47. Kääntösäteen lukitusvipu MITTARIT JA HALLINTALAITTEET 19\n21 1. Ajokytkinpoljin Kytkinpoljinta käytetään moottorin ja vaihteiston välisen kytkennän irrottamiseen. 2. Ohjauspyörä Tärkeää Ohjaavien pyörien ollessa käännettynä ääriasenton ei ohjauspyörää saa pitää kääntöliikettä jatkavassa asennossa, vaan ohjausta on löysättävä. Näin vältetään öljyn turha kuumeneminen ja varoventtiilin rasittuminen. Jos öljyn tulo pumpulta jostain syystä lakkaa, toimii ohjaus käsikäyttöisesti. Tällöin ohjausvettiili toimii pumppuna. Kaarrettaessa jyrkästi voi toisinaan huomata, että ohjauspyörä kiertyy vielä, vaikka pyörien kääntökulman rajoittimet estävät pyörien kääntymisen. Tämä ohjauspyörän kiertyminen on normaalia ja johtuu ohjausventtiilin sisäisestä öljyvuodosta voitelun takia. Huom! Jos ohjausjärjestelmässä esiintyy toimintahäiriöitä, on traktorilla ajo keskeytettävä ja häiriö korjattava ennen kuin ajoa voidaan jatkaa. 3. Voimanottokytkimen käyttövipu Huom! Kytkinvivulla saa voimaoton irrotuksen tehdä vain väliaikaisesti (max. 5 min). Taka-asento = irrotusasento 4. Ilmansuuttimet Suuttimia kääntämällä ilma voidaan ohjata haluttuun suuntaan. 5. Nopeudensäätövipu (käsikaasu) - Täyskaasuasento (taka-asento) - Tyhjäkäyntiasento (etuasento) 20\n22 6. Lämmönsäätönuppi Lämpömäärä kasvaa kierrettäessä nuppia vastapäivään (ulos). Kesällä lämmityslaitetta voi käyttää raitisilmapuhaltimena sulkemalla nesteen kierto. 7. Kaihtimen ketju Kaihtimen avulla säädetään moottorin käyntilämpötilaa. Samalla on syytä seurata lämpömittaria, että lämpö pysyy normaalina. 8. Jarrupolkimet Aina maantieajossa on jarrupolkimet pidettävä yhteen kytkettyinä. Muualla työskenneltäessä voidaan polkimia käyttää erikseen ohjausjarruina. Huom! Jos jarrujärjestelmässä on toimintahäiriöitä, on ajo keskeytettävä ja vika korjattava ennen kuin ajoa voi jatkaa. 9. Kaasupoljin Moottorin pyörintänopeuden voit säätää joko jalkapolkimella tai käsivivulla (5) tarpeen mukaan. 10. Ryhmävipu Etuasento = hidas (L-alue) Taka-asento = peruutus (R-alue ) Taka-asento vasemmalla = nopea (H-alue) 11. Vaihdevipu MITTARIT JA HALLINTALAITTEET Ryhmävipu etuasennossa (L-alue), vaihteet 1, 2, 3 ja 4. Ryhmävipu taka-asennossa (R-alue), peruutusvaihteet 1-4 Ryhmävipu taka-asennossa vasemmalla (H-alue): vaihteet Alennusryhmän käyttövipu (valinnaisvaruste) Etuasento = suora välitys Taka-asento = alennusvaihde kytketty Alennusryhmä (synkronoimaton) toimii esivalintavaihteen tapaan: kytkentä tehdään koneen seisoessa paikallaan kytkin alaspainettuna. Alennusryhmän käyttö on sallittu hitaalla vaihdealueella ja peruutusalueella. Nopealla alueella sen käyttö on estetty mekaanisesti. 21\n23 13. Tasauspyörästön lukon vipu Kytkentä: Painetaan kytkentävipu ala-asentoon Irrotus: Vähennetään kierroksia ja vedetään irrotusvipu yläasentoon. Huom! Lukko voidaan kytkeä ajon aikana, mutta ei kaarreajossa eikä pyörien luistaessa. 14. Asennonsäätövipu Etuasento: Nostovarret laskevat. Taka-asento: Nostovarreut nousevat. Säätökaari on varustettu siirrettävällä rajoittimella, joka mahdollistaa nostolaitteen asennon esisäädön (esim. työkoneen laskun aina vakiosyvyyteen). Huom. Jos esimerkiksi maantiellä ajetaan nostolaitteisiin kytketyn raskaan työkoneen kanssa, on hallintavipu syytä lukita takaasentoon. 15. Voiman ulosoton kytkentävipu Vipu yläasennossa = voimanotto kytketty Vipu ala-asennossa = voimenotto vapaalla Kun voimanottoa kytketään päälle tai pois, on voimanoton käsikytkinvivun (3) oltava irrotusasennossa (taka-asento). Käsikytkin vivulla (3) voidaan irrotus tehdä vain lyhyeksi aikaa. 16. Ulkopuolisten työsylintereiden hallintavivut Käytetään 1- tai 2-toimisten sylinterien ohjaukseen (esim. perävaunun kippi). Vivun traktorin suuntaisilla liikkeillä hallitaan ulommaista venttiiliä ja poikittaissuuntaisilla likkeillä sisimäistä venttiiliä. Vipua taaksepäin tai istuimeen päin vedettäessä on ylimmäisissä pikaliittimissä paine (esim. kippikäyttö) ja päinvastoin. Venttiilit voi muutta 1- tai 2-toimsiksi venttiilien alla olevaa säätönuppia kiertämällä (kts Työohjeet). 17. Vetokoukun laukaisuvipu Kts työohjeet kohta vetokoukun käyttö. 18. Kaltevuudensäätimen kampi Kammesta kiertämällä saadaan oikeanpuoleinen vetovarsi nousemaan tai laskemaan. 19. Sivulasien aukaisukahvat 20. Työkalulaatikko 22\n24 21. Etuvedon kytkentävipu (4- vetomallit) Vipu ylhäällä = etuveto kytketty 22. Seisontajarru Kytkentä: Vedetään vipu ylös Irrotus: Kierretään vipua 90 vastapäivään ja painetaan alas. Huom. Polkimet on pidettävä yhteen kytkettyinä seisontajarrua käytettäessä. Huom! Jos traktorissa on perävaunun jarruventtiili, älä pysäköi trkatoria sen käydessä käsijarrun varaan pitkäksi aikaa jarrut yhteenlukittuna, koska pumppu ylikuumenee. Jos joudut näin tekemään, kytke polkimet erilleen. Huomioi, että tällöin vain toinen pyörä pitää. 23. Laskunopeuden säädin Laskunhidastimella säädetään vetovarsien laskeutumisnopeutta. Vipu sisällä = normaali Vipu ulkona = hidas Huom. Pienintä laskunopeutta käytettävä raskailla työkoneilla. 24. Sulakerasia Sulakkeiden nimellisvirta on 5 A (1 kpl), 8 A (9 kpl) ja 16 A (2 kpl). Sulakkeen palaessa on etsittävä palamisen aiheuttaja. Sulaketta ei saa vaihtaa normaalia suuremmaksi, sillä tällöin syntyy sähkölaitteiden rikkoutumisvaara. Sulakekaavio, kts Säädöt, tarkastukset MITTARIT JA HALLINTALAITTEET 23\n25 Elektrohydraulisen nostolaitteen hallintapaneeli Seuraavat hallintalaitteet (A1-A9) ovat vain elektrohydraulisella nostolaitteella varustetuissa traktoreissa. Tällöin on ohjaamosta poistettu: - asennonsäätövipu (14) - laskunopeuden säädin (23) A1. Asennonsäätönuppi Nuppia myötäpäivään kierrettäessä nostolaite nostaa ja vastapäivään kierrettäessä laskee. Nupilla voidaan valita portaattomasti vetovarsien asento. Tämä nuppi määrää vetovarsien asennon käytettäessä nosto/ laskukytkimen (2) laskuasentoa. A2. Nosto/laskukytin Kytkimellä voidaan käynnistää asennonsäätö painamalla kytkin nostoasentoon ja sitten laskuasentoon. Käynnistys on tehtävä aina, kun traktori on ollut sammutettuna ja virta on katkaistuna sekä painonappiohjauksen jälkeen. Kytkimellä voidaan työkone nosta yläs kuljetusasentoon painamalla kytkin nostoasentoon ja laskea jälleen oikeaan syvyyteen (asennonsäätönupilla 1 valittuun) painamalla kytkin laskuasentoon. A3. Vetovastussäädön valintakytkin Asennonsäädöllä työskenneltäessä tulee kytkimen ola asennossa P (perusasento). Tällöin nostolaite pitää valitun asennon vetovastuksesta riippumatta. Vetovastussäädöllä työskenneltäessä (esim. kynnettäessä) tulee säädin olla jossain viidestä (1-5) tunnusteluasennosta (kts osa Työohjeet). Hallintapaneelissa on merkkivalot, jotka osoittavat, käytetäänkö asennonsäätöä (6) vai vetovastussäätöä (7). A4. Nostolaitteen laskunopeuden valintakytkin Katkaisinta myötäpäivään kierrettäessä laskunopeus kasvaa. Valittavana on kuusi eri laskunopeusasentoa. Raskailla työkoneilla tulee käyttää hidasta laskeutumisnopeutta. Laskunopeus on riippumaton kuormasta. A5. Nostolaitteen kuljetuskorkeuden valitnakytin Katkaisinta myötäpäivään kierrettäessä nostokorkeus kasvaa. Valittavana on kuusi eri vetovarsien yläasentovaihtoehtoa. Tämä kytkin rajoittaa nostokorkeuden käyettäessä nostoon joko asennonsäätönuppia (1) tai nosto/laskukytkintä (2). Nostokorkeutta voi rajoittaa esim. jos on vaara, että työkone ottaa kiinni ohjaamoon jne. Huom! Säädin ei rajoita nostokorkeutta, kun käytetään lokasuijissa ja ohjaamossa olevia noston/laskun painonappeja. Huom! Haluttaessa nopeasti pysäyttää nostolaitteen laskuliike, näpäytä noston tai laskun painonappia. A6. Asennonsäädön merkkivalo Valo palaa, kun vetovastussäätö (3) on perusasennolla P. A7. Vetovastussäädön merkkivalo Valo palaa, kun vetovastussäätö (3) on vetovastustustunnustelun alueella, asennot\n26 A8. Noston/laskun merkkivalot Noston merkkivalo (punainen) palaa nostovarsien noustessa. Laskun merkkivalo (vihreä) palaa nostovarsien laskiessa. Nostovarsien ollessa paikallaan merkkivalot eivät pala. A9. Painonapit nostoa ja laskua varten Ohjaamoon ja oikean puolen takalokasuojaan on asennettu painonapit, joilla voi nostaa ja laskea vetovarsia esim. työkonetta kiinnitettäessä. Vetovarret nousevat tai laskevat niin kauan kuin nappia painetaan. Painonapit toimivat vain, kun nosto/laskukytkin (2) on laskuasennossa. Painonappien käytön jälkeen on asennonsäätö käynnistettävä säätöjärjestelmän nosto/laskukytkimellä (2). Huom! Nostokorkeuden säädin (5) ei rajoita nostoa, kun käytetään painonappeja. Nostokorkeutta ei rajoita painonappia käytettäessä myöskään nostovarsien akselille sijoitettu asentoanturi, vaan männät liikkuvat nappia painettaessa ääriasentoonsa. Tämä on huomioitava säädettäessä vetokoukun nostovarsien pituutta (kts. Säädöt, Tarkastukset). Kojetaulu Valojen ollessa päällä on keinukytkimissä hakuvalot. 25. Seisonta- ja ajovalojen kytkin 1-asento: seisontavalot päällä 2-asento: ajo- ja seisontavalot päällä 26. Takatyövalojen kytkin Työvalot toimivat, kun seisonta- tai ajovalot on kytketty. 27. Valonvaihdin, vilkkujen ja äänimerkin kytkin Lähi- ja kaukovalot: vaihtuvat vipua oikealle painettaessa. Vilkku vasemmalle / oikealle: vipu taka-asennossa/etuasennossa. Äänimerkki: painetaan vivun päätä sisään. MITTARIT JA HALLINTALAITTEET 25\n27 Valon on sammuttava moottorin käynnistyttyä. Jos valo ei sammu kun moottori käynnistetään, tai se syttyy ajon aikana, on moottori pysäytettävä ja vika korjattava ennenkuin ajoa voi jatkaa. Huom! Öljynpaineen ja latauksen merkkivalot sammuvat myös hehkutettaessa. 28. Polttoainemittari Veden muodostumisen vähentämiseksi on suositeltavaa pitää tankki aina mahdollisimman täynnä. 29. Latauksen merkkivalo Punainen valo palaa moottorin seisoessa virran ollessa kytkettynä. Valon on sammuttava käynnistyksen jälkeen. 30. Lämpömittari Osoittimen pitää pysyä vihreällä alueella. Pysäytä moottori, jos neula menee punaiselle vyöhykkeelle. Lämpötilaa voidaan säätää kaihtimen avulla. 31. Öljynpaineen merkkivalo 32. Vilkun merkkivalo 33. Kaukovalojen merkkivalo 34. Kattovilkun merkkivalo (jos asennettu) 35. Tasauspyörästön lukon merkkivalo 36. Voimanoton merkkivalo 37. Varoitusvilkkujen kytkin (hätävilkut) Alas painettaessa kaikki suuntavilkut vilkkuvat. Uudestaan painettaessa vilkkuminen lakkaa. 38. Kierroslukumittari 39. Käyttötuntimittari 26\nKäyttäjän käsikirja A75n, A85n, A95n\nKäyttäjän käsikirja A75n, A85n, A95n Käyttäjän käsikirja A75n---A95n Valmistenumerot Moottorinnro... TyyppikilpiEEC... Ohjaamonnro... Traktorinnro... Vetäväetuakseli... A1 --- 1 --- Päähakemisto Käyttäjän\nVALMET 702 703 KÄYTTÖ JA HUOLTO KÄYTTÄJÄLLE, VAMISTENO:T, TURVALLISUUS- OHJEET, ESITTELY MITTARI- JA HALLINTALAITTEET KÄYTTÖ- JA AJO- OHJEET KÄYTTÖ JA HUOLTO VALMET 702, 703 TYÖOHJEET HUOLTO- JA TÄYTÖSTAULUKOT\nVALMET 505 605 705 805 905 Käyttäjän käsikirja Tämä käyttöohjekirja on voimassa rungon nro:sta 607101 lähtien Käyttäjälle Tämä kirja on tarkoitettu tueksi ja oppaaksi Sinulle, uuden Valmet 505, 605, 655,\nTRAKTORIN LISÄLAITTEET ATN305/ATT305/ATT330 ALATERÄN KÄYTTÖOHJE LAPINLAHDEN LEVYPALVELU OY LEVYTIE 4 74510 IISALMI PUH. 020 1984 020 FAX 020 1984 029


Metsäomistajien puukauppasaatavat yrityssaneeraukseen hakevalta Otso Metsäpalvelut Oy:ltä ovat yli miljoona euroa. Yhtiöllä on velkaa yhteensä yli 12 miljoonaa euroa, selviää Pirkanmaan käräjäoikeudelle toimitetusta yrityssaneerausmenettelyhakemuksesta.\nOtso perustettiin syyskuussa 2016 metsäkeskuksen liiketoimintayksiköstä. Sen pääomistajaksi löytyi pääomasijoitusyhtiö Helmet Business Mentors.\nOtson raju tappiokierre käynnistyi maaliskuussa 2018 alkaneella tilikaudella. Silloin tappiota kertyi 1,5 miljoonaa euroa.\nVuoden 2019 maaliskuussa alkaneella tilikaudella tappio syveni 4,2 miljoonaan euroon. Tämän vuoden maalis–heinäkuussa yhtiö teki edelleen pari miljoonaa euroa tappiota.\nOtson suurimpia yksittäisiä velkojia ovat verottaja sekä rahoitusyhtiöt. Verohallinnolla sekä OP Yrityspankilla on molemmilla noin 2,8 miljoonan euron saatavat. Keskinäisellä eläkevakuutusyhtiö Ilmarisella saatavia on noin 544 000 euroa.\nMetsänomistajille maksettavia puukauppamaksuja rästissä on 1 023 000 euroa. Summa jakaantuu noin sadalle metsänomistajalle.\nKaikkiaan yrityssaneeraushakemukseen on listattu 650 velkojaa. Heistä yli tuhannen euron saatavia on 250:llä.\nAiheet Otso Otso Metsäpalvelut yrityssaneeraus\nOtso käynnistää yt-neuvottelut lomautettujen työntekijöiden irtisanomiseksi\nKäräjäoikeus päättää Stockmannin saneerauksesta helmikuussa – tavaratalokiinteistöjen myynti keinoina\nOtson saneeraus etenee, yhtiön käyttökate nousi lokakuussa plussalle\nFingrid maksaisi sähkölinjalta hakatut puut sadoille metsänomistajille, mutta ei saa Otsolta tietoa nimistä\nTHL: Suomessa 11 uutta koronakuolemaa – sairaalahoidossa 131 ihmistä 17:00\nKotimainen ruokalähettipalvelu Wolt keräsi poikkeuksellisen rahoituspotin: 440 miljoonaa euroa pääomasijoittajilta 16:46\nLennätätkö dronea? Rekisteröityminen ja verkkokokeen teko muuttuu pakolliseksi helmikuun alussa 15:01\nRomutuspalkkion porsaanreikä tukitaan, uuteen autoon voi käyttää vain yhden palkkion 14:40


Tuomiopäivän tuubat: idän ja lännen ero – www.requiem.fi\nIdän ja lännen kristittyjen tavat muistaa kuolleita rakkaitaan lähtevät samoista juurista. Yksinkertaisuus muodoissa ja rukoukset kaikkivaltiaalle Jumalalle hallitsevat niin musiikkia kuin niiden pohjana olevia tekstejä. Miehinen yksiäänisyys on hallitseva. Ainoa selvä viitekehys muistamiselle on kirkon jumalanpalvelus pappeineen ja liturgisine muotoineen. Idässä musiikin kytkentä hengelliseen yhteyteen on erityisen voimakas. Eivät vain papit ole kirkon virkaan vihittyjä, myös kirkkolaulajat vihitään pyhään tehtävään. Laulajat saavat myös tarkat esittämisohjeet. Haluttiin varmistaa musiikin hengellinen arvokkuus. Trullon synodilta (691-692) on peräisin kanoni , jonka mukaan:\n”Haluamme, että ne jotka ovat tulleet laulajiksi kirkkoihin,\neivät käytä kuritonta huutoa eivätkä pakota luontoa kiljuntaan\neivätkä lisää mitään siihen mikä kirkossa sopii ja kuuluu,\nvaan kantakoot suurella huolella ja hartaudella veisut\nsalaisuuksien näkijälle, Jumalalle.”\nLaulajien esittämistavasta kirjoitti myös Johannes Damaskolainen joka käyttää häiriötä aiheuttavista laulajista kovaa kieltä:\n”He päästävät kurittomia äännähdyksiä eivätkä mitenkään eroa mielipuolista, kun liikuttavat koko ruumistaan ja pyöriskelevät ja osoittavat hengellisyydelle vieraita tapoja. Sekö on pelvolla palvelemista kun levittelet ja venyttelet itseäsi etkä itsekään tiedä mitä sanot äänesi kurittomasti kaikuessa”.\nJohannes torjuu vielä sanomisensa väärin ymmärtämistä korostaessaan ettei kiellä riemuhuutoa vaan ”merkityksettömän huutamisen”, ei myöskään kiitoksen ääntä vaan ”kurittoman äänen”.\nLainattujen ohjeiden ilmapiirissä olennaista oli järjestys ja harmonia, joita valvottiin tarkkaan. Persoonalliset piirteet ja uudet vaikutteet jäivät syrjään. Muutokset alkoivat vasta 1600-luvulla Kiovaan tulleiden puolalais-liettualaisten vaikutteiden kautta. Näihin kuuluivat moniäänisyys ja rikkaampi kuviointi. Suuntaus levisi myös Moskovaan Ilmiö herätti huolestumista. Se toi kirkkolauluun ”konsertoivan” piirteen. Musiikin hengellisen ja liturgisen luonteen pelättiin samentuvan. Pelättiin myös ”roomalaiskatolisuuden hajua”. Ilmiötä voimistiu myös läntisen viisiviivaston käyttö vanhojen neumien kustannuksella.\nPietari Suuren aikana italialainen vaikutus sai tilaa kirkossa. Italiasta kutsuttiin muusikoita Pietariin, josta oli tullut hovin keskus. Italialaiset säveltäjät Galuppi ja Sarti johtivat keisarillista kuoroa ja sävelsivät musiikkia. Italialaiset sävyt korostuivat. Takaision vanhoille linjoille alettiin palata vasta 1800-luvulla Dimitri Razumovskin (1818–1888) johdolla. Musiikille pyrittiin palauttamaan selvä kirkollinen ilme jossa maallisiksi leimattujen eurooppalaisten vaikutteiden osuus minimoitiin.\nLännessä moniäänisyys oli yleistynyt jo 1300-luvulla. Se ei pyrkinyt tukahduttamaan gregoriaanista laulutapaa, se oli uusi muoto vanhan rinnalle. Paavilliset kannanotot olivat kuitenkin uutuuteen varauksellisia. Samoihin aikoihin tapahtui myös toinen erityisesti requiemmusiikkiin vaikuttava muutos. Perinteinen kirkkomusiikki oli yhteisöllistä, ”tekijänoikeuksia” tai signeerauksia ei käytetty kuin poikkeustapauksissa. Moniäänisyys osoittautui voimakkaaksi inspiraation ja uuden luovuuden lähteeksi. Alkoi syntyä säveltäjien ”omia” messuja.\nGregoriaaninen kausi oli synnyttänyt yhteisen sielunmessun, Missa pro defunctis, jonka sävelmät tunnettiin kautta koko läntisen kristikunnan. Uusi linjaus synnytti tähän persoonallisia variaatioita, jotka kantoivat tekijänsä leimaa. Guillaume Dufay (1397–1474), Johannes Ockeghem (1420–1497) ja Johannes Prioris (1460–1514) olivat tunnetuimmat uranuurtajat uudella tiellä. Dufain messu on valitettavasti kadonnut mutta sen olemassaolo on dokumentoitu säveltäjän säilyneessä testamentissa.\nGossecin tuomiopäivän tuubat\nUusinta uutta olivat sävellyksiin liitetyt soittimet. Niiden osuus oli aluksi vaatimaton mutta 1600-luvulla niiden asema vahvistui. Claudio Monteverdin (1567–1643) kadonneessa Requiemissä oli jo orkesterille kirjoitettuja ”sinfonioita”. Tyyli oli ilmeisesti sama kuin oopperan murroksen synnyttäneessä Orfeossa. Monteverdin sielunmessun katoaminen on varmasti tämän genren suurin tappio. Teoksesta on onneksi kantaesityksessä paikalla olleiden ”korvin kuulijoiden” kuvauksia mutta alkuperäistä partituuria ja sen esitystä nämä eivät korvaa. Vanhimmat säveltäjäkohtaiset messut kantavat vielä usein myös gregoriaanista leimaa, sitkeimmin on varmasti pitänyt asemansa Dies irae -sekvenssin jykevä teema. Francois J. Gossec (1734–1829) pyrki jopa säikäyttämään messunsa kantaesityksen (1760) yleisön piilottamalla Tuba mirumin suuren vaskiryhmän kirkon ylälehtereille. Sieltä tuomiopäivän sanoma yllätti alhaalla istuvan yleisön täydellisesti. Gossec oli jo etääntynyt kauas alkuperäisestä tavasta muistaa poisnukkuneita rakkaita. Teksti ja osa teemoista olivat vanhoja mutta voimakas ohjelmallisuus ja Dies iraen dramatisointi veivät voimakkaasti ”konsertoivaan” suuntaan. Nimet Requiem ja Missa pro defunctis säilyivät mutta muoto ja motiivit maallistuivat.\nSekä itäisen että läntisen musiikin päälinjojen lähtökohdat ja jopa terminologia ovat hyvin samankaltaiset.\nAvainsanoja ovat valo, rauha, lepo, Paratiisi ja vetoaminen Vapahtajan lahjoittamaan armoon. teologiset viitekehykset toivat kuitenkin myös sisällöllisiä eroja. Neitsyt Marian asema on selvästi erilainen. Protestantin silmissä voi näyttää erikoiselta ja yllättävältä, että latinalainen messu pitää Marian täysin piilossa. Katolisen kirkon opissa Maria on korotettu Välittäjättäreksi (Mediatrix). Mariaa rukoillaan tavalla, jonka mukaan Vapahtajan äidillä on muita suurempi vaikutusvalta vedota Isään. Katolisen hurskauden luetuin rukous lienee ”Ave Maria” jossa rukoillaan suoraan Marialta puoltorukousta viimeisellä hetkellä: ”Ora pro nobis!” Tämä rukous on ikään kuin pienoisrequiem, jonka lisäksi ei muita tarvita.\nLatinalaisessa sielunmessussa mainitaan yksi Maria, ”Qui Mariam absolvisti” mutta hän on Maria Magdaleena! Idässä Marian asema korostuu aivan toisella tavalla. Mariaa ylistetään ”Jumalansynnyttäjänä”, ”Valkeuden ja Sanan äitinä”. Häneen vedotaan suoraan, jotta hän toimisi syntisen pelastumiseksi.\nToinen, joskin vähäisempi, ero on kolminaisuuden korostuksessa. Idässä Kolminaisuus korostuu voimakkaasti, lännessä jää taka-alalle.\nHengellistä vai maallista musiikkia?\nSuurin ero kuvattujen linjojen välillä on musiikin asema kirkollisessa ja kulttuurisessa kentässä. Lännessä kirkon musiikki mukautuu osaksi konserttimusiikkia. KIrkollinen leima säilyy erityisesti messun tekstissä mutta musiikin muoto maallistuu. Kirkon ytimessä muotoutuneet tekstit ja sävelmät eivät enää piirrä tarkkaa rajaa ”hengellisen” ja ”maallisen” välille. Kokemuksen luonne syntyy kuulijan, esittäjän, tajunnassa. Joonas Kokkonen kertoi eräässä haastattelussa kuinka hänessä Dmitri Shostakovitsin musiikki herättää enemmän uskonnollisia elämyksiä kuin ranskalaisen Oliver Messiaenin kirkollinen musiikki! Vaikuttava esimerkki musiikin kuuntelijan vapaudesta omaan kokemukseen.\nSuurimuotoisten kirkkomusiikkiteosten esitys on aina jonkinlainen jumalanpalvelus, olipa ympäristönä kirkko tai konserttisali. Erityisesti protestanttinen näkemys hyväksyy sen, ettei Sanan ja Sävelen luonne määräydy ulkoisista puitteista. Konserttisali voi olla kirkko ja kirkko voi olla konserttisali.


Download Mouse Distance Measurer 7.0 vapaa täällä\nLataa hiirietäisyysmittaukset ilmaiseksi täältä ja mittaa, kuinka pitkälle hiiresi liikkuu päivän aikana.\nTiedätkö kuinka paljon vietät tietokoneesi hiirtä päivittäin? Se ei ole pieni, se liikkuu näytön ympäri, kun se on käytössä.\nKäytä ohjelmaa mittaamaan matkaa, jonka hiiri liikkuu ajan kuluessa. Voit mahdollisesti. aseta itsellesi tavoite, että kun se on 100 metriä, pidä tauko. (Joten sinun on vain toivottavaa, että käytät hiirtä vähän eikä vain käytä näppäimistöä kirjoittamaan pitkiä tarinoita.)\nOn hyvä lopettaa hiiren käyttäminen, jotta et saa hiirtä käsivarren. Ja sinun ei pidä aliarvioida todennäköisyyttä saada se. Se ei ole yhteensopiva hiiren käytön kanssa.\nKäytä ohjelmaa hauskaa tai käytä sitä järkevästi hiiren varren säästämiseksi. Sinä päätät itsellesi ja hallitset sitä, kuinka pitkälle olet siirtänyt hiiren.


Tekstiviestit jeesaavat tipatonta tammikuuta viettävää - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nTekstiviestit jeesaavat tipatonta tammikuuta viettävää Kotimaa\nJulkaistu 28.12.2007 12:13\nKuiva kausi on varsinkin nuorten aikuisten suosiossa.\nTipatonta tammikuuta ei tarvitse viettää yksin. Ne, jotka kiertävät korkin kiinni uudenvuoden jälkeen, voivat hakea tukea muun muassa netistä.Nenän valkaisua voi helpottaa tilaamalla puhelimeensa kannustavia tekstiviestejä Päihdelinkin sivuilta.Niiltä löytyy myös vertaistukea ja lääkärin neuvoja.\nApua löytyy myös Facebookista, jonne on avattu oma sovellus tipatonta tammikuuta viettäville. Tarjolla on muun muassa kalorilaskin, jolla voi tarkastella alkoholin vaikutusta painonhallintaan.Tipaton tammikuu näyttää kasvattaneen suosiotaan. Viime tammikuussa alkoholista luopui liki viidennes suomalaisista, kun vuotta aiemmin kuppiin sylki vain 13 prosenttia.Nuoret aikuiset pitävät kuivaa kautta hiukan muita ikäryhmiä yleisemmin.Tiedot käyvät ilmi Terveyden edistämisen keskuksen teettämästä tutkimuksesta, johon haastateltiin viittäsataa täysi-ikäistä. Tulokset ovat pienen otannan vuoksi vain suuntaa antavia.


keitot arkistot - Hannan soppa\nArkena maistuvat nopeatekoiset keitot. Yksi omista suosikeistani on tölkkitomaateista pyöräytetty tomaattikeitto, joka onnistuu mainiosti myös maidottomaan ja vegaaniseen ruokavalioon soveltuvana. Nopeista arkiruoista puheenollen kannattaa suunnata Kokit ja Potit -blogiin, jossa on startannut aivan mainio postaussarja Arjen taklaaja. Alle puolessa tunnissa valmistuvia ruokia tarvitsee olla aina muutama mielessä pahan (ja toki hyvänkin) päivän varalle. Hannelen esimerkistä innostuneena yritän saada taas tännekin enemmän näitä kotiäidin nopeat -tägin alle sujahtavia reseptejä. Tällä kertaa maustoin keiton maltillisesti vain savupaprikajauheella, suolalla ja mustapippurilla. Tomaattien hapokkuutta...


./ucp.php?mode=register&sid=11cf709ca24ca700d166e71d1dc126f9 Unohdin salasanani\nKirjoittaja Dev » 12.08.2009 10:46\nBIG BROTHER 2009 alkaa Subilla ke 26.8. klo 21\nTosi-tv-suosikin 5. tuotantokausi starttaa keskiviikkona 26.8. klo 21.00!\nBig Brother alkaa -ohjelmassa Vappu Pimiä esittelee uudet asukkaat ja lähettää heidät taloon. Tämän jälkeen nähdään kooste ensimmäisen illan tapahtumista. Subin netissä ja kaapelissa voi katsella jo tiistai-iltana reaaliaikaisesti, kun talon uusi elämä alkaa.\nAsukkaiden elämää seurataan joka ilta aina marraskuun loppuun asti, jolloin nähdään kuka heistä voittaa 50 000 euroa. Sunnuntaisin katsojat äänestävät Vapun juontamassa suorassa Big Brother Talk Showssa yhden asukkaan ulos. Arki-iltojen Big Brother Extrassa uusi juontaja Jani Toivola kertoo talon tuoreet uutiset ja kommentoi tapahtumia vieraiden kanssa.\nEnnen kuin uudet asukkaat ja uusi talo paljastetaan, Subilla esitetään dokumentti kevään asukasvalinnoista Helsingissä, Turussa, Tampereella, Jyväskylässä, Oulussa, Rovaniemellä, Lappeenrannassa ja Joensuussa. Big Brother: Asukkaaksi taloon? nähdään sunnuntaina 23.8. klo 19.30.\nBig Brother alkaa ke 26.8. klo 21-22.00, Big Brother klo 22-22.30\nBig Brother ti-la klo 22-23.00. Maanantaisin kooste on puolituntinen ja nähdään Subin Maanantaileffan jälkeen.\nBig Brother Extra ma-pe klo 19-19.30\nBig Brother Talk Show su klo 21-22.30\nTaas on vuosi vierähtänyt äkkiä ja kohta pyörähtää jo kaikkiaan viides BB kausi käyntiin. Itse alan taas seuraamaan ihan aktiivisesti tätä, sillä kun ensimmäisen kerran katsoi, niin tähän paskaan jäi koukkuun. Toivottavasti tulee taloon mielenkiintoisia asukkaita ja toivottavasti yleisö ei taas äänestä niitä kaikista vittumaisimpia ja värikkäimpiä henkilöitä pois. Mikäköhän mahtaa muuten olla syynä tuohon, että maanantaisin tulee vain puolen tunnin jakso? Aika syvältä tämä käytäntö.\nJos sama kaava jatkuu, niin tänä vuonna Big Brotherin pitäisi voittaa miespuolinen henkilö.\nKirjoittaja ruoska » 12.08.2009 10:56\nBig Brother on turhinta paskaa mitä telkkarista nykyään tulee. Suomen versio on ainakin ihan surkuhupaisaa touhua. Ei voi muuta kuin nauraa ja miettiä. Kiva taas sitten kun BB alkaa, niin johan on teevee täynnä Vappu Pimiän ja GayNiggan juontamia BB:hen liittyviä paskaohjelmia mitä ei kukaan katso. Jtn bb extraa ja talk showta. Ei luoja.\nTuon kirjoitin yhdelle toiselle foorumille ja mielipide on pysynyt samana.\nKirjoittaja Friiku » 12.08.2009 11:51\nKyllähän tätä on jonkin verran tullut aina seurattua, kun on telkkarista tullut. Kahdella ensimmäisellä kaudella on ollut puolet kaudesta 24/7 ja viime kaudella sitten koko kauden ajan. Vieläkin pähkäilen, että ostaisiko vai eikö ostaiskö tuota.\nOma lemppari ollut tämä kausi missä Sari voitti ja innolla odotanki minkälaisia ihmisiä täksi kaudeksi sinne o löydetty.\nHyvä sarja mielestäni\nKirjoittaja KilleriPilleri » 12.08.2009 13:26\nKyllä tämä ohjelma on yksi suomen ja ehkäpä koko maailman turhimpia ohjelmia. Siis en ymmärrä mitä ihmiset tässä näkee. Ihmiset lähtee vaan nolaamaan itseään 50000 euron takia (en muista oliko se summa nyt noin paljoa vaiko vähemmän?) mutta kuitenkin. Ja tosiaan hermothan siinä menee kun sitten tulee taas näitä kaikenmaailman Extroja, Talk-showta yms. Pakko kyllä tosin myöntää että itse olen aina vaan finaalit katsonut, mutta siihen on minun BB katsomiset jääneet ja tälläisistä ohjelmistakin tulee hirveästi ihan turhia julkkiksia joita ei kukaan parin vuoden päästä enää muistakkaan.\nKirjoittaja Parise » 12.08.2009 16:17\nKyllähän me aina BB-Nico tullaan muistamaan?\nMutta, juu. Taas alkaa tämä. Ennen viime vuotta en ollut paljoa paskaakaan kiinnostunut, mutta viime vuonna aloin jo katsomaan ihan kiitettävästi. Tänä vuonna sitten tavoite katsoa ihan aktiivisestikin. Ja kuten Dev sanoi, että toivottavasti yleisö ei äänestä heti värikkäimpiä henkilöitä pois. Mielenkiinto menee muuten aika nopeasti.\nKirjoittaja Lehväs » 12.08.2009 18:34\nTää sarja on uskomatonta schaissea. Porukkaa lappaa jonnekkin taloon strippailemaan, paneskelemaan, runkkaamaan ja mitä milloinkin ja kilpailee älyttömyyksiä tekemällä tukusta rahaa. Missä on ihmisten moraali, kun täytyy koko kansalle näytellä itseään? Turhia julkkuja tulee vain\nKirjoittaja Kaappari » 12.08.2009 18:44\nKetunkolo kirjoitti: Turhia julkkuja tulee vain\nNiin, onhan tosiaan vuosien varrella taloon astunut sellaisia, jotka hakevat pelkästään Seiskan kansikuvapaikkoja yms. Mainittakoon vaikka viime kaudelta Niko, Leuka-Henna sekä hänen venäläinen poikaystävänsä Antti.\nMutta, miksi voittajista (ja miksei muistakin kilpailijoista) ei ole ollut lehdissä juttuja? Aivan, he menevät taloon hakemaan kokemuksia, testaamaan rajojaan sekä hakemaan uusia tuttavia. Vai milloin viimeksi olette lukeneet Iltalehdestä vaikkapa ensimmäisen kauden voittajasta, Pertusta, taikka aikuisviihdemyyjä Sarista? Eipä juuri yhtään talosta poistumisen jälkeen. Saulilla oli jotain pientä TV-projektia, mutta sekin kaatui, ja hyvä niin.\nOmalla tavalla koko sarja on täyttä paskaa, mutta kumma kyllä sitä on jokainen kausi tullut seurattua, tosin viime vuosi jäi jostain syystä vähän vähemmälle. Onhan se ihan hauska katsoa, miten ihmiset säheltävät talossa, vaikka itseäni ei sinne saisi edes poliisisaattueessa. Mutta eiköhän tämäkin kausi tule seurattua. Katsotaan nyt, millaista väkeä sinne lappaa sisään.\nKyllä tämä on näistä Tosi-TV formaateista yksi viihdyttävimmistä. Itseäni ei ainakaan nappaa yhtään mitkään Sinkkuäidit yms. Rokkarille Morsian ohjelmat, jossa nämä "tosirakkautta" hakevat kilpailijat yrittävät vain päästä juorulehtiin ja sitä kautta julkisuuteen.\nEdit: Muokkasin aivan järkyttävän lauseen.\nViimeksi muokannut Kaappari päivämäärä 13.08.2009 13:54, muokattu yhteensä 1 kerran\nKirjoittaja Burns8 » 12.08.2009 22:13\nTelevision turhin ohjelma, jota kyllä itsekin katson. Paria ensimmäistä tuotantokautta ei tullut katsottua ollenkaan ja nyt pari viimeistä tuotantokautta olen taas katsonut miltein kokonaan. Myös tulevan kauden aion katsoa. Tosiaankin ihan turhaa paskaa koko ohjelma, mutta silti sitä tulee vain seurattua. Toivottavasti tulevassa porukassa on kauniita tytsyjä, jonka takia kannattaa ohjelmaa katsoa.\nKirjoittaja James » 21.08.2009 09:56\nKoukussa ollaan! 24/7 on jo ostettu sekä nettiin että kaapeliin. Vielä muutama yö niin sitten se on menoa taas 3 kuukautta\nDev kirjoitti: Mikäköhän mahtaa muuten olla syynä tuohon, että maanantaisin tulee vain puolen tunnin jakso? Aika syvältä tämä käytäntö.\nNo eipä sunnuntain tapahtumista ole paljon näytettävää. Aamupäivästä siivotaan talo ja loppupäivä meikkaillaan ja valmistaudutaan illan liveen. Minun mielestä tuon koko puoli tuntisen koosteen voisi aloittaakin vasta Talk Shown jälkeisestä ajasta jos tapahtuu jotain mielenkiintoista.\nKirjoittaja Kossi » 21.08.2009 13:48\nSaas nähä innostaako tänä vuonna kahtoa, viime vuonna oli niin paska porukka, että ei kiinnostanu ohjelma yhtään.\nKirjoittaja Dev » 25.08.2009 17:10\nArvasin, että toi aasialais chicksi pääsee taloon. Naiset näyttää ulkonäöltään ainakin ihan sieviltä pakkauksilta. Paitsi tää yks mummeli.\nKirjoittaja Metsäkulma » 25.08.2009 17:14\nAinakin 2 homoa? Onpahan värikästä sakkia, ainakin vaatteiden perusteella. Ei noi naiset kyllä vakuuta..\nKirjoittaja Dev » 25.08.2009 17:20\nEnsimmäisen vasemmalta muija on todennäköisesti Lesbo. Ainakin näyttää siltä. Miehistä taas toka vasemmalta ja neljäs näyttävät hiukan homohtavilta.\nMeikäläisen silmään miellyttää noissa muijissa ainakin tuo numero 2, 3 ja viimeinen. (Vasemmalta katsottuna).\nKirjoittaja Burns8 » 25.08.2009 17:26\nKyllähän nuo blondit(paitsi mummeli) on ihan mukavan näköisiä. Onneks taas joitain ketä seurata, mutta kyllä nuo homot pistää sitten vituttamaan, varsinkin jos vähänkään samanlaisia kun Niko viime BB:ssä.\nKirjoittaja Multi » 25.08.2009 17:33\nBurns8 kirjoitti: mutta kyllä nuo homot pistää sitten vituttamaan, varsinkin jos vähänkään samanlaisia kun Niko viime BB:ssä.\nPientä rasismin poikasta havaittavissa?\nEipä tuo ulkonäkö vielä sitä kerro alkaako tätä seuramaan, vaan ensimmäiset jaksot miten juttu heillä alkaa lentämään, mutta luultavasti tulen tätä taas (huoh) katsomaan.


Tunnelmallisia tai muuten vaan mukavia kuvia kaivinkoneista - kaivinkoneet.com\nViesti Kirjoittaja Hullu-Jussi » 10 Helmi 2011, 19:25\nAjattelin tällaisen otsikon avata valokuville, jotka ovat kauniita, tunnelmallisia tai muuten vaan mukavia. Vaikka otsikossa onkin mainittu vain kaivinkoneet ei sen tarvitse rajata aihetta. Sanotaan vaikka, että kaikki maanrakentamiseen liittyvä käy.\nYö on vaihtumassa aamuksi suolla.\nÄmmässuo 1281.jpg (32.71 KiB) Katsottu 14877 kertaa\nViesti Kirjoittaja Heavy » 10 Helmi 2011, 21:24\nLaitetaanpa pari kuvaa jatkoksi\nLiittynyt: 31 Tammi 2010, 16:37\nViesti Kirjoittaja koppelo » 10 Helmi 2011, 22:09\nTässä yksi kännykällä napattu tammikuun lopulta... Kuu näkyi luonnossa hienosti taustalla.\n-22 mutta ei auta, kauhaa vaan turpeeseen...\nKuva0042.jpg (170.37 KiB) Katsottu 14845 kertaa\nViesti Kirjoittaja hit 092 » 11 Helmi 2011, 14:28\nHyvä hyvä. Kuvattua tulee työmailla aikas paljonkin, ihan dokumentointi tarkoituksessa ja muutenkin jos sopivia tilanteita tulee vastaan. Joillakin työmailla on kuvaamiskielto jolloin kuvaus rajoittuu juurikin dokumentointiin joka on hyvä lisä työmaapäiväkirjoihin esim. kaapeleitten ja putkien sijainnin määrittämiseen GPS/GNSS tietojen lisäksi, kuvahan ketoo enemmän kuin tuhat sanaa. Tämän hetkisellä työmaalla jonka tilaajana on ely keskus, vaaditaan 1 GPS koordinaatein varustettu kuva päivässä sähköiseen työmaapäiväkirjaan. Ennen riitti kuva ilman paikkatietoa mutta liekö joku urakoitsija laitellut päiväkirjoihin copy/pastella vanhoja kuvia laiskuuttaan tms ...\nPitää vielä kysyä että kuvaileeko muut minkälaisilla vehkeillä, perus pokkareilla, kännyköillä vai onko käytössä ihan järjestelmäkameroita?\nrivissä.jpg (61.26 KiB) Katsottu 14805 kertaa\nurakalla.jpg (77.08 KiB) Katsottu 14805 kertaa\nvt6 reijola.jpg (128.47 KiB) Katsottu 14805 kertaa\nsavua.jpg (120.38 KiB) Katsottu 14805 kertaa\naamuhämärässä.JPG (61.6 KiB) Katsottu 14805 kertaa\nluiskaa.jpg (126.75 KiB) Katsottu 14805 kertaa\nViesti Kirjoittaja Heavy » 11 Helmi 2011, 17:24\nViesti Kirjoittaja temmes » 11 Helmi 2011, 17:50\nTz-zm eläkkeelä jokioisilla.\nBucyrus (?) aamulla ennen työpäivää mellilässä.\nLiittynyt: 05 Huhti 2009, 15:44\nViesti Kirjoittaja cat » 11 Helmi 2011, 21:20\nOotko millä firmalla hit 092 töissä? Kiinnostaa vaan kun ollaan samoilla suunnilla näköjään\nViesti Kirjoittaja hit 092 » 11 Helmi 2011, 22:10\nKMS OY, ja tämä ei ole se kehittyvien maakuntien suomi ...\nJa nythän minun on kysyttävä samaa sinulta...\nViesti Kirjoittaja temmes » 12 Helmi 2011, 00:13\nHienoja on kuvat! Itsellä on noin 100e pokkarikamera, johon en kyllä ole tyytyväinen. Filmi aikoina oli hyvä pokkari ja järjestelmäkamerakin, mutta kun tuli tämä digiajan helppous niin vuodessa otettujen kuvien määrä romahti muutamalla sadalla otoksella. Ei se niin helppoa se digikuvien teettäminen ole kuin pitäis, ainakaan mulle.\nTunnelmallinen kuva tarvitsee ainutlaatuisen tilanteen tai hetkensä, usein se on se enklanitaisten "deep shadows and brilliant highlight". Kuten tässä, topinojan kaatopaikalla otetussa kuvassa:\nViesti Kirjoittaja mike » 17 Helmi 2011, 12:41\nEi ole omia kuvia, mutta tunnelmaa noissakin :\nTuliko liika isot kuvat ?


MAATA MEREN ALLA Suomi, PDF\nMAATA MEREN ALLA Suomi, 2009\nDownload "MAATA MEREN ALLA Suomi, 2009"\n1 MAATA MEREN ALLA Suomi, 2009 Ohjaaja: Lenka Hellstedt Käsikirjoittaja: Lenka Hellstedt, perustuu Riikka Ala-Harjan kirjaan Näyttelijät: Amira Khalifa (Ida), Matti Ristinen (Ville), Marja Packalén (Outi), Leena Uotila (Pipsa), Jarkko Niemi (Jore), Annika Ernst (Anita), Ismail Sahin (Deniz) Kuvaus: Mark Stubbs Lavastus: Saara Joro Puvustus: Titta Kettunen Maskeeraus: Elina Laakso Leikkaus: Kimmo Taavila Ääni: Olli Huhtanen Tuottaja: Mika Ritalahti, Niko Ritalahti Levittäjä: Sandrew Metronome Distribution Finland Kesto: 85 min. Ikäraja: S Genre: komedia, draama, kehityskertomus Elokuva ja oppimateriaali sopivat yläasteelle, lukioihin ja ammatillisiin oppilaitoksiin esim. äidinkielen, kirjallisuuden ja viestinnän opetukseen. Oppimateriaalin teemoja: Elokuva maata meren alla, Berliini, adoptio, erilaisuus ja identiteetti, kehityskertomus/kasvutarina, vasemmistolaisuus, feminismi TARINA Maata meren alla kertoo ompelijaksi kouluttautuneesta Idasta (Amira Khalifa), joka asuu yhä adoptioäitinsä Katin (Marja Packalén) kanssa. Ida hakee töitä kehnolla menestyksellä, mutta aikaansaavan aktivistiäitinsä apua suorapuheinen tytär vähiten kaipaa. Ystävänsä Villen (Matti Ristinen) rohkaisemana Ida kuitenkin löytää 1\n2 itsestään voiman ja halun lähteä liikkeelle Berliiniin ja todistaa näin äidilleen, että pärjää myös omillaan. Ida haluaa itsenäistyä, ihastua, löytää oman paikkansa ja rakentaa elämänsä, mutta mitä hänelle lopulta on jäämässä käteen? Maata meren alla on todenmakuinen draamaelokuva aikuistumisesta, perhesiteistä, rakkauden kaipuusta ja hyväksytyksi tulemisesta. Elokuva on koskettava kasvutarina, jonka hersyvä komiikka syntyy arjen pienistä asioista. Elokuva perustuu Riikka Ala-Harjan samannimiseen romaaniin. (www.maatamerenalla.fi) Elokuva Maata meren alla 1. Keskustelkaa elokuvasta Maata meren alla. Millaisen vaikutuksen se teki teihin katsojana? Mitkä kohtaukset jäivät mieleen? Mitä te ette ymmärtäneet? Mistä asioista tuli paha mieli? Millaisen vaikutuksen elokuvan kerronta, kuvaus, hahmot, musiikki, lavastus, ympäristö, puvustus, värit jne. tekivät? 2. Lukekaa ohjaaja Lenka Hellstedtin näkemys elokuvasta ja sen synnystä. Keskustelkaa siitä, onko elokuva välittänyt teille ohjaajan näkemyksiä. OHJAAJAN SANA Kiinnostuin Riikka Ala-Harjan kirjasta Maata meren alla, koska se tarjosi mahdollisuuden käsitellä monia minulle tärkeitä teemoja. Päähenkilö Ida hakee omaa paikkaansa maailmassa: hän ei alistu annettuihin olosuhteisiin missä hän ei pääse kukoistamaan, vaan löytää itsestään voimaa ja rohkeutta tavoitella jotain enemmän. Hän tuntuu kaipaavan sitä että hän saisi tulla hyväksytyksi sellaisena kuin on. Minua kiinnostaa ristiriita kaukokaipuun ja elämän kulun välillä: miksi en lähtenyt maailmalle nuorempana, Idan ikäisenä? Aina tuli eteen jotain joka muutti suunnitelmat. Tarina tarjosi mahdollisuuden tutkia suomalaisuuden olemusta. Kun olen ulkomailla, tunnen itseni suomalaisemmaksi kuin kotona. Näin käy myös Idalle. Olen itse adoptioäiti ja olen nähnyt sitä kautta, miten suomalaisuus ei tule geeneissä vaan se on jotakin muuta. Mitä se on? Millainen on suomalainen? Kuka voi olla suomalainen? Kirjoitin kirjan inspiroimana käsikirjoituksen, ja jatkoin sen työstämistä kolmen vuoden ajan. Sain palautetta sekä suomalaisilta että saksalaisilta lukijoilta ja yhteistyökumppaneilta palautteessa oli mielenkiintoisia kulttuurisidonnaisia eroja. Kymmenes versio kuvattiin. Sain haluamani näyttelijät ja taiteellisen tiimin. Tunsin vahvasti, että olemme tekemässä samaa elokuvaa. On hieno tunne kun ihmiset eivät halua nostaa omaa egoaan ja suoritustaan muiden yläpuolelle, vaan antautuvat yhteisen teoksen toteuttamiseen. Yhteistyössä syntyi monia oivalluksia jotka päätyivät valmiiseen elokuvaan. Katson valmista työtä aina samoin: Toisaalta koen että juuri näin, tällainen siitä piti tulla. Ja toisaalta olen vähän yllättynyt: elokuvalla on melkein sielu, jonka näkee vasta kun se tulee eläväksi kun sitä katsoo yhdessä yleisön kanssa. Lenka Hellstedt Helsingissä (http://www.maatamerenalla.fi/) Berliini 1. Berliini on Saksan pääkaupunki ja monella tavalla merkityksellinen paikka. Elokuva Maata meren alla sijoittuu suureksi osaksi Berliiniin. Ottakaa pienryhmissä selvää Berliinistä ja tutustuttakaa itsenne ja toisenne tähän suurkaupunkiin. Keskustelkaa mikä kaupungin rooli on elokuvassa. Lähteitä Kirjoja: 2\n3 Möttölä, Matias: Berliini. Helsinki: Image, 2006 Berliini : kirjailijan kaupunki Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004 / toimittanut Ritva Hapuli Donner, Jörn: Berliini - arkea ja uhkaa. Suom. Toivo J. Kivilahti. Helsinki: WSOY, Hentilä, Marjaliisa & Hentilä, Seppo: Berliiniin. Retkiä lähihistoriaan. Helsinki: Kirjapaja, Saarinen, Hannes: Berliini. Kulttuuria ja historiaa. Helsinki: Otava, Elokuvia (Helsingin kaupunginkirjaston tietopaketti Berliinistä) Alexander Döblinin Berlin Alexanderplatz on klassikko. Teoksessa vankilasta vapautuva pikkurikollinen Franz Biberkopf seikkailee kaupungin kaduilla. Uudesta käännöskirjallisuudesta kannattaa tutustua Wladimir Kaminerin absurdeihin tarinoihin. Kaminer on Moskovasta Berliiniin muuttanut kirjailija. Ryssändiscon ja Schönhauser Alleen tarinat vievät lukijan keskelle hullunkurisia ihmiskohtaloita, monikulttuuriseen Berliiniin. Joseph Kanonin Jaettu Berliini puolestaan on historiallinen jännäri, jonka tapahtumat sijoittuvat vuoteen Hampuriin. Leffa on kuitenkin Berliinin matkaajallekin kiinnostava turkkilaiskuvauksensa vuoksi. Nuori Sibel ja nelikymppinen juoppo Cahit solmivat kulissiavioliiton, joka johtaa syöksykierteeseen. Teksti Rauha Lönn/ Verkkokirjastoyksikkö (http://www.lib.hel.fi/page/3156f7ee-682f- 4b68-82eaec756f214f22.aspx?refererPageID=b b b4-49bc489711a3&groupID=f6a59db9-bce1-4f22-bad3-7eca2addfe4a&announcementID=fbbf18ad- 62ef-4e4b-b8e6-6497e63a5043) www-sivuja: Adoptio 1. Elokuva Maata meren alla kertoo adoptoidun Idan ja hänen äitinsä tarinan. Perehtykää kansainvälisiin adoptioihin osana suomalaista perhekulttuuria. Lähteitä: Suurkaupungin pimeästä puolesta kertoo Christiane F:n Huumeasema Zoo. Teiniikäiset narkomaanit sekoilevat pahamaineisella asemalla Hauptbahnhof Zoo, josta myös U2:n biisi Zoo Station kertoo. Iloisen nostalginen komedia Good bye Lenin! sijoittuu vuosien 1989 ja 1990 Itä- Berliiniin. Juonesta ei kannata paljastaa enempää kuin että muuri murtuu ja maailma muuttuu. Elokuvassa DDR:n sosialismin aika saa humoristisen sävyn. (Katso elokuvan oppimateriaali osoitteesta: od_bye_lenin.pdf) Turkkilaistaustaisen Fatih Akinin ohjaama Suoraan seinään ei sijoitu Berliiniin vaan dopitio_ja_adoptiokaytannot_suomessa.pdf sainvlinen-adoptio.html Adoptiota käsitellään myös elokuvan Palnan tyttäret oppimateriaalissa: na.pdf 3\n4 2. Keskustelkaa millainen kuva aikuisen adoptiolapsen ja hänen adoptiovanhempansa suhteesta elokuvasta välittyy? Miettikää olisiko Idan ja hänen suhteensa erilainen, jos Ida olisi Katin biologinen tytär? Erilaisuus ja identiteetti 1. Ida on selvästi monella tapaa suomalainen tyttö. Hän on elänyt koko ikänsä tässä maassa, hänen luonteeseensa on tarttunut monia suomalaisuuteen liittyviä ominaisuuksia esim. epävarmuutta, ujoutta, umpimielisyyttä ja ennakkoluuloisuutta. Silti häntä kohdellaan ihonvärinsä vuoksi ensisijaisesti ulkomaalaisena. Miettikää yhdessä, mitä erilaisuus Idan tapauksessa on. Tai mitä erilaisuus ylipäätään on? 2. Mistä aineksista mielestänne identiteetti syntyy? Entäpä suomalainen identiteetti? Mikä on perimän osuus, entä ympäristön? Pistäkää luokassa pystyyn väittely, jossa toinen puoli on sitä mieltä että geneettinen perimä (biologinen äiti tai isä tai molemmat ovat geneettisesti suomalaisia) määrittää kansallisuuden ja toinen puoli, että kansallinen identiteetin rakentumisen perustana on tunne; tunne siitä että kuuluu johonkin kansakuntaan. 3. Mieti mistä aineksista syntyy sinun oma suomalainen identiteettisi. Piirrä itsestäsi karikatyyri/pilapiirros, missä nämä ominaisuudet, mieltymykset, tavat, mielipiteet jne. näkyvät. Rakastatko salmiakkia ja ruisleipää, entä liikututko Finlandian kuullessasi? Kirjoita piirroksesi taakse lista asioista, jotka tekevät sinusta mielestäsi nimenomaan suomalaisen. 4. Poimikaa elokuvasta saksalaisuuteen ja suomalaisuuteen liitettyjä piirteitä. Millaisia listoja kansallisista piirteistä syntyy ja vastaavatko ne mielestänne todellisuutta? Kehityskertomus/kasvutarina 1. Kehityskertomus ja kasvutarina ovat usein käytettyjä määritelmiä, kun puhutaan elokuvien ja romaanien ja muiden tarinoiden henkilöiden/hahmojen kasvusta ja kehityksestä tarinan aikana. Kirjastoista löytyy satoja romaaneja, joiden asiasana- tai aihelistalta löytyy määritelmä kehitysromaani. Elokuvia määritetään usein myös termeillä kasvutarina tai kehityskertomus. Mutta mikä on kehityskertomus? Yleensä kehityskertomuksesta on löydettävissä ainakin seuraavat kolme aspektia: 1. Juoni esittelee ihmisen tien lapsuudesta nuoruusvuosiin ajoittuvien konfliktien kautta aikuisuuteen ja yhteisön jäseneksi. 2. Kehitysromaanissa on sosiaalinen ja biografinen kerronnan taso. 3. Päähenkilön sisäinen konflikti, joka voi olla luonteeltaan hyvinkin erilainen, esim. filosofinen tai poliittinen, on tarinan etenemisen kannalta keskeinen. Millaisen kehitystarinan Riikka Ala-Harjan romaani ja Lenka Hellstedtin elokuva Maata meren alla kertovat? Entä kertovatko kirja ja elokuva erilaisen kasvutarinan? Tutustukaa elokuvan yhteydessä myös alkuperäistarinaan, romaaniin, ja pohtikaa kirjan ja elokuvan tarinoiden erilaisuuksia ja samankaltaisuuksia. Vasemmistolainen feministi 1. Elokuvan Ida puuskahtaa äidilleen Katille riidan tuoksinassa, ettei ole mikään ihme, ettei tällä ole miestä. Onhan äiti vasemmistofeministi. Ihmisillä on usein tapana käyttää toisista ihmisistä määritelmiä. Joskus ne osuvat oikeaan, joskus ne menevät metsään, mutta aika usein määritelmän antaja ei edes itse tiedä, mitä kyseiset asiat pitävät sisällään. Ottakaa selvää vasemmistolaisuudesta ja feminismistä. Miettikää millaisia mielikuvia kumpaankin määritelmään kuuluu? Entä mikä on totuus? Mikä tekee ihmisestä vasemmistolaisen? Entä feministin? Entä mikä on teidän tulkintanne Outin hahmosta, 4\n5 onko hän vasemmistolainen feministi? Antaako elokuva tarpeeksi informaatiota tulkinnan tekemiseksi? Ottakaa selvää ja keskustelkaa. Vinkkejä keskustelun pohjaksi: liitto/fi_fi/punainen_yhdistaa/ kistot/kotimaa/2008/04/ stolaisuus i Oppimateriaalin on laatinut äidinkielen ja viestinnän opettaja Marjaana Mitikka Oppimateriaalin on tuottanut Marjo Kovanen Koulukinosta. 5


KORJAAMON TOIMINNAN JA TALOUDEN KEHITTÄMINEN - PDF\nKORJAAMON TOIMINNAN JA TALOUDEN KEHITTÄMINEN\nDownload "KORJAAMON TOIMINNAN JA TALOUDEN KEHITTÄMINEN"\n1 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU Auto- ja kuljetustekniikka Auto- ja korjaamotekniikan koulutusohjelma Tutkintotyö KORJAAMON TOIMINNAN JA TALOUDEN KEHITTÄMINEN Työn valvoja Työn teettäjä Tampere 2005 Tekn.lis. Tauno Kulojärvi Levorannan Autoliike Oy Vammala\n2 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU Auto- ja kuljetustekniikka Auto- ja korjaamotekniikan koulutusohjelma Malinen, Markus Korjaamon toiminnan ja talouden kehittäminen Insinöörityö 26 sivua Työn valvoja Työn teettäjä Huhtikuu 2005 Hakusanat Tekn.lis. Tauno Kulojärvi Levorannan Autoliike Oy, Ohjaajana toimitusjohtaja Aulis Ylönen kannattavuus, kehittäminen, korjaamo, tuloslaskelma TIIVISTELMÄ Tämän tutkintotyön tarkoituksena oli tutkia Levorannan Autoliike Oy:n korjaamon toimintoja. Työssä selvitettiin tuloslaskelman avulla alhaisen tuloksen syitä. Nykyisessä tuloslaskelmassa ei ole eroteltu korjaamoa ja varaosatoimintoja, joten tehtävänä oli tutkia ja tehdä tuloslaskelma, joka erittelee korjaamon ja varaosatoimintojen tuloslaskelmat. Tutkimukset rajattiin korjaamon tuloslaskelman osuuteen. Työssä käytettiin apuna liikkeen tulo- ja menotilien tietoja ja Automasterin mekaanikko- raportteja sekä tietoja, joita on kerätty työssäoloaikana. Tehty tuloslaskelma analysoitiin ja sen jälkeen selvitettiin ongelmakohtia. Ongelmakohtiin etsittiin ratkaisuja ja toimintamalleja, joilla korjaamon tulosta saataisiin parannettua. Kun tulot ja menot tiedetään, on helpompi löytää ratkaisuja ongelmiin. Työssä havaittiin ongelmien olevan laskutustyönmyynnissä. Myös varaosamyynnin alennus osastojen välillä tuottaa ongelmia. Työn tuloksia voidaan käyttää hyödyksi laadittaessa budjettia tuleville vuosille. Myös ongelmakohtien etsimisessä työstä on apua.\n3 TAMPERE POLYTECHNIC Automobile and Transport Engineering Automobile and Garage Engineering Malinen, Markus Improving function ability and finances of garage operation Engineering Thesis 26 pages Thesis Supervisor Tauno Kulojärvi (Licentiate in Technology) Commissioning Company Levorannan Autoliike Oy, Aulis Ylönen (CEO) April 2005 Keywords profitability, development, garage, income statement ABSTRACT The purpose of this thesis was to examine the operations of Leveorannan Autoliike Oy s service department for the year The aim was to find reasons for the low annual revenue. In the current income statement there is no division made between the revenue produced by the service department and revenue produced by the spare part department. My job was to research and create an income statement which divides the two departments into their own categories. The final results were focused completely on the service department s revenue results. In this research, data was gathered by using the business income and expense account information, from Automaster mechanic reports and from information gained from work experience. The income statement was analyzed and problematic issues were dealt with. Solutions were found for the problematic areas and ways to increase profit were devised. When the exact amount of profit and total expenses was known, it was easier to find solutions for the problems found. According to the research results the largest problems were dealing with billing sales. Also discounts from spare part sales between departments contributed to the problems. The results of this research are beneficial for recognizing problem areas and calculating future budgets.\n4 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ ALKUSANAT Työ aloitettiin keväällä Työn aihe muodostui Levorannan Autoliike Oy:n toimitusjohtaja Aulis Ylösen ja tekn.lis. Tauno Kulojärven ehdotuksista tutkintotyön aiheeksi korjaamon talouden ja toiminnan kehittämisestä. Työn tietoja olen kerännyt jo syksystä 2004 alkaen, jolloin työskentelin kyseisessä yrityksessä työnjohtajana ja takuukäsittelijänä. Työn edetessä tutkimukset rajattiin korjaamoon osuuteen, koska työn tekijällä on työelämän kokemusta korjaamoista enemmän, vaikka varaosien tuloksessa olisi ollut myös parannettavaa. Työn tavoitteina oli tehdä selvitys korjaamon nykytilanteesta sekä käsitellä yksityiskohtaisesti korjaamon tuloslaskelmaa. Valmiista työstä on tarkoitus olla hyötyä korjaamolle ja johdolle, joka selvittää tämänhetkisen tilanteen. Kiitokset kuuluvat Levorannan Autoliike Oy:n toimitusjohtaja Aulis Ylöselle, Levorannan Autoliike Oy:n henkilökunnalle ja tekn.lis. Tauno Kulojärvelle, jotka antoivat neuvoja työn edetessä. Tampereella 3.toukokuuta.2005\n5 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 5 (26) SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ ABSTRACT ALKUSANAT SISÄLLYSLUETTELO 1 JOHDANTO LEVORANNAN AUTOLIIKE OY:N KORJAAMO Varaosatoiminnot Korjaamon ja varaosatoimintojen organisaatio. 8 3 KORJAAMON JA VARAOSATOIMINTOJEN TULOSLASKELMA KORJAAMON TULOJEN TARKASTELU Liikevaihto Työnmyynti Tehtyjen korjaustöiden lukumäärä Vierastyön myynti Laskutuslisä ja sijaisautomyynti Korjaamon varaosamyynti 15 5 KORJAAMON KULUJEN TARKASTELU Palkkakulut Kiinteät palkkakulut Muuttuvat palkkakulut KORJAAMON ONGELMAKOHDAT Tulojen ongelmakohdat Työnmyynnin leimaukset Laskutus- ja käteistyönmyynti Vierastyön myynti Korjaamon varaosamyynti Korjaamon ongelmakohdat kulujen osalta TYÖN ARVIOINTI LÄHDELUETTELO. 26\n6 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 6 (26) 1 JOHDANTO Levorannan Autoliike Oy on toiminut Vammalassa 76 vuotta. Yritys aloitti toimintansa vuonna 1929, kun Erkki Levoranta perusti autokorjaamon Vammalaan. Autoliiketoiminta alkoi 1930-luvulla. Ford merkkiedustus alkoi vuodesta Tällä hetkellä Levorannan Autoliike Oy:n palveluksessa on 25 työntekijää ja liikevaihto on 25 miljoonaa euroa vuonna Vuonna 2003 uusia Fordeja myytiin Levorannan liikkeistä yhteensä 510 kpl ja käytettyjä autoja 1480 kpl. Päätoimipaikka sijaitsee Vammalassa, jossa on uusien ja käytettyjen autojen myynti, Ford merkkikorjaamo ja varaosamyynti. Lisäksi toimipisteitä on Huittisissa ja Ikaalisissa. Huittisten toimipiste avattiin vuonna Huittisissa on uusien ja käytettyjen autojen myynti. Ikaalisten toimipiste avattiin vuonna Ikaalisissa on uusien ja käytettyjen autojen myynti, sekä Ford merkkikorjaamo ja varaosamyynti. Levorannan Autoliike Oy on saanut arvostetun Chairman s Award -palkinnon vuosina 1989, 1992 ja 2001, joka kertoo hyvästä asiakastyytyväisyydestä ja palvelusta. /6/ Levorannan Autoliike Oy:n jälkimarkkinoinnin tulos oli vuonna 2004 alhainen. Jälkimarkkinoinnissa ei tarkkaan pystytä osoittamaan ongelmallisia toimintoja, joista alhainen tulos johtuu. Työn tavoitteena on tutkia Levorannan Autoliike Oy:n jälkimarkkinointia Vammalan toimipisteen osalta. Jälkimarkkinointi käsittää korjaamotoiminnot ja varaosatoiminnot. Tutkimuksessa on tarkasteltu heikon tuloksen syitä tuloslaskelman pohjalta. Tutkimuksen tarkoitus on parantaa Levorannan Autoliike Oy:n korjaamotoimintojen katetuottoa. Valmiin työn tavoitteena on antaa toimintamalleja ja parannusehdotuksia, joilla Levorannan Autoliike Oy:n korjaamotoiminnan tulosta saadaan nousemaan kannattavalle tasolle. Työ rajataan Levorannan Autoliike Oy:n korjaamotoimintoihin.\n7 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 7 (26) 2 LEVORANNAN AUTOLIIKE OY:N KORJAAMO Levorannan Autoliike Oy:n korjaamossa huolletaan henkilö- ja pakettiautoja. Korjaamo on valtuutettu tekemään Ford-huollot, takuukorjaukset ja kolarikorjaukset. Korjaamolla huolletaan myös muiden merkkien henkilö- ja pakettiautoja. Korjaamolla on kahdeksan nosturipaikkaa ja Autorobot-korinoikaisupenkki kolarikorjaukseen. Automaalaukset teetetään alihankintana automaalaamoissa. Korjaamolla työskentelee kuusi vakituista mekaanikkoa ja kaksi osa-aikaista mekaanikkoa. Työnvastaanotossa oli aikaisemmin vain korjaamopäällikkö, mutta viime syksynä siirrettiin varaosapäällikkö takuukäsittelijäksi. Nykyään työnjohdossa työskentelee kaksi henkilöä. Korjaamo on avoinna maanantaista perjantaihin kello Korjaamolla on käytössä Automaster-ohjelmisto asiakastietojen, työmääräyksien ja laskujen tekoa varten. Fordin Microcat-ohjelmisto varaosa- ja huoltohintoja varten. Lisäksi käytössä on Fordin korjaamokirjallisuus ja tietokanta Internetissä. 2.1 Varaosatoiminnot Varaosatoiminnot myyvät pääasiassa Ford-merkkiosia. Myös tarvikeosia toimitetaan. Varaosien palveluksessa toimii kaksi vakituista henkilöä. Varaosatoiminnoissa on Automaster-ohjelmisto varaston hallintaan ja Fordin Microcat-varaosaohjelmisto. Työaika on jaettu aamu- ja iltavuoroon. Aamuvuoro alkaa kello 8 ja päättyy kello 4. Iltavuoro alkaa kello 9 ja päättyy kello 5.\n8 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 8 (26) 2.2 Korjaamon ja varaosatoimintojen organisaatio Korjaamon ja varaosatoimintojen organisaatio on esitetty kuvassa 1. Korjaamolla on kaksi henkilöä työnjohdossa. Toisen henkilön vastuualueeseen kuuluu työnjohto, asiakaspalvelu ja laskujen läpikäynti asiakkaan kanssa. Toinen käsittelee takuuanomukset, hoitaa vakuutusyhtiöihin kolarikorjauksiin liittyviä laskuja ja seuraa korjaamon laskuttamattomien töiden listaa. Varaosatoiminnoissa työskentelee kaksi henkilöä. Konttoristi palvelee kumpaakin osastoa. Toimitusjohtaja Varaosatoiminnot Konttoristi Korjaamo Varaosamyyjät 2 henkilöä Takuukäsittelijä ja laskujen käsittelijä(myös varaosat) Korjaamon työnjohtaja Mekaanikkoja 6 vakituista ja 2 osaaikaista Kuva 1. Korjaamon ja varaosatoimintojen organisaatiokaavio vuonna 2004\n9 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 9 (26) 3 KORJAAMON JA VARAOSATOIMINTOJEN TULOSLASKELMA Tuloslaskelma suoritettiin Excel-taulukkolaskentaohjelmalla. Tuloslaskelma laadittiin korjaamon ja varaosatoimintojen tulo- ja menotilien pohjalta vuosilta 2004 ja Lisäksi työssä on käytetty mekaanikkoraportteja ja leimausraportteja, jotta saataisiin selvitettyä ongelmakohdat sekä ne toiminnot, joita tulisi kehittää, jotta kannattavuus parantuisi. Työssä käsitellään korjaamon tuloslaskelman osuutta. Tilinpäätöksessä korjaamon ja varaosatoimintojen tulokset lasketaan yhteen, koska sisäisiä siirtoja korjaamon ja varaosatoimintojen välillä tapahtuu.\n10 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 10 (26) 4 KORJAAMON TULOJEN TARKASTELU 4.1 Liikevaihto Korjaamon liikevaihto laskettiin seuraavista tileistä. Tarvike- ja öljymyyntiin on laskettu seuraavat tilit: Ford-osat, myymälämyynti Ford-osat, käytetyt yksiköt Ford-osat, uudet yksiköt Ford-osat, korjaamomyynti Ford-osat, takuumyynti Traktoriosat, myynti Muut osat, myymälämyynti Muut osat, käytetyt yksiköt Muut osat, uudet yksiköt Muut osat, korjaamomyynti Myynti, Wurth-tuotteet Muut osat, takuumyynti Katsastusmaksut asiakkailta Rengasmyynti, myymälä Renkaat, käytetyt yksiköt Renkaat, uudet yksiköt Rengasmyynti, korjaamo Työnmyynnin tileihin on laskettu seuraavat tilit: Työnmyynti, sisältäen käteis- ja laskutusmyynnin Käytetyt, sisäinen työ Uudet, sisäinen työ Työnmyynti, takuut, Ford\n11 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 11 (26) Vieraan työnmyynnin tileihin on laskettu seuraavat tilit: Myynti, vieras työ Myynti, vieras työ Ford Lisäksi on tulotilejä seuraaville tuotteille: Laskutuslisä Sijaisauton vuokrat Tulotilejä on 25. Vuonna 2004 työmyynti on käsittänyt korjaamon liikevaihdosta lähes puolet. Korjaamon liikevaihto vuonna 2004 jakautui kuvan 2 mukaisesti. Vieras työmyynti käsittää automaalaamoiden tekemät työt pääsääntöisesti. Korjaamon liikevaihto Varaosamyynti yhteensä Työnmyynti yhteensä Laskutuslisä ja sijaisauton vuokrat Vieras työmyynti yhteensä Kuva 2. Korjaamon liikevaihdon jakautuminen vuonna Työnmyynti Työnmyynti käsittää noin puolet korjaamon liikevaihdosta. Velotettavat tuntihinnat ovat normaalista asennustyöstä 50,80, vianmäärityksestä 54 ja korikorjauksessa 54. Sisäinen työ veloitetaan alentamattomana automyyntiosastolta. Fordin vuosihuollot ovat kiinteästi hinnoiteltuja töitä, eli kaikkialla Suomessa huoltojen hinnat ovat samat.\n12 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 12 (26) Työnmyynti Takuut Ford Asiakastyöt Uudet sisäinen työ Käytetyt sisäinen työ Kuva 3. Työnmyynnin jakautuminen vuonna 2004 Sisäisiä töitä tehdään uusiin ja käytettyihin autoihin. Uusissa autoissa tehdyt työt ovat olleet lähinnä lisävarusteiden varusteluja. Käytetyissä autoissa työt ovat olleet korjauksia ja kunnostuksia.\n13 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 13 (26) Tehtyjen korjaustöiden lukumäärä Tehdyt korjaustyöt jakautuivat vuodelle 2004 kuvan 6 mukaisesti. Tehtyjen korjaustöiden määrä käteismyynti laskutusmyynti omat takuut takuutyöt käyt. autot uudet autot Kuva 6. Tehtyjen korjaustöiden jakautuminen vuonna 2004 Tehdyt korjaustyöt ovat vuonna 2004 olleet isoja. Normaalissa huollossa kuluu noin tunti. Tehdyt korjaustyöt ovat monesti olleet koko päivän kestäviä.\n14 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 14 (26) 4.3 Vierastyön myynti Vierastyön myynti käsittää maalaamoiden tekemän työn. Korjaamo käyttää viittä eri maalaamoa Vammalan seudulla. Vierastyö laskutetaan pääsääntöisesti vakuutusyhtiöiltä. Vieraan työnmyynti jakautui vuodelle 2004 kuvan 7 mukaisesti. Vierastyön myynti Vierastyö Vierastyö 2 Kuva 7. Vierastyön myynnin jakautuminen vuonna Laskutuslisä ja sijaisauton veloitus Muuta myyntiä ovat laskutuslisät ja sijaisauton vuokrat. Sijaisautoista kaksi on uusia Ford Focus C-Max -henkilöautoja Ford-takuukorjauksien ajaksi ja kuusi vanhempaa autoa huoltojen ajaksi, joista on peritty 10 :n nimellinen vuokra. Myynti on jakautunut vuodelle 2004 kuvan 8 mukaisesti.\n15 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 15 (26) Laskutuslisä ja sijaisauto Laskutuslisä Sijaisauton vuokrat Kuva 8. Laskutuslisän ja sijaisauton veloituksen jakautuminen vuodelle Korjaamon varaosamyynti Korjaamon varaosamyynti koostuu Ford-merkkiosista, tarvikeosista, pientarvikkeista, öljyistä ja renkaista. Lisäksi on veloitettu katsastusmaksuja. Korjaamon varaosamyynti jakautui vuodelle 2004 kuvan 9 mukaisesti. Rengasmyynti korjaamo Korjaamon varaosamyynti Katsastusmaksut asiakkailta Muut osat takuumyynti Ford osat korjaamomyynti Myynti Wurth-tuotteet Muut osat korjaamomyynti(esim. Mobil) Ford osat takuumyynti Kuva 9. Korjaamon varaosamyynnin jakautuminen vuonna 2004\n16 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 16 (26) 5 KORJAAMON KULUJEN TARKASTELU Korjaamolla on 70 kulutiliä. Kulut jakautuivat alla olevien tilien mukaan. Muuttuviin kuluihin on laskettu seuraavat tilit: Ostot, Ford-varaosat Varaosien sisäiset siirrot Traktoriosat, ostot Ostot, muut osat Toimeksiantomaksut Ostot, renkaat Ostot, vieras työ ALV 0 % Saadut käteisalennukset Ostot, ALV 0 % Ostot, vieras työ Muuttuvat palkat Muuttuvien palkkojen provisiot Muuttuvien loma- ja sairasajan palkat Muuttuvien sosiaalikulut Sosiaalikulujen omavastuut Varastojen muutos Luottotappiot, ALV 22 % Annetut alennukset Osastokuluihin on laskettu seuraavat tilit: Kiinteät palkat Provisiot, kiinteät palkat Loma- ja sairasajan palkka, kiinteät Palkkiot luottamustehtävistä Sosiaalikulut, kiinteät palkat\n17 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 17 (26) Sosiaalikulujen omavastuut Päivärahat, muuttuvat palkat Matkakulut, muuttuvat palkat Päivärahat kiinteäpalkkaisille Matkakulut autojen siirroista Mainos- ja ilmoituskulut Myynninedistäminen Kokous- ja neuvottelukulut Koulutus Edustuskulut Jäsen maksut Lahjoitukset Vakuutukset Autokulut, polttoaineet Autokulut, muut Henkilökuntamenot Henkilökuntamenot, ALV 0 % Suoja- ja työvaatekulut Muut liikekulut Muut liikekulut ALV 0 % Ostorahdit Omat takuut asiakkaille Työkalut ja tarvikkeet Koneiden korjaus(korjaamo) Lehtien tilausmaksut Kannatusilmoittelu ja sponsorointi Osastonkulut yhteensä Poistot: koneet ja laitteet Poistot: kalusto Poistot: ajoneuvot Poistot: aineettomat oikaisut Poistot: muut pitkävaikutteiset Poistot yhteensä\n18 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 18 (26) Kiinteistön kunnossapito Käyttökulut, polttoöljy Käyttökulut, vesi Käyttökulut, sähkö Siivous ja puhtaanapito Kaluston korjaus ja ylläpito Viestintäkulut, puhelin Viestintäkulut, posti Konttoritarvikkeet Pankkien palvelumaksut ATK- ja videotexkulut Hallinnollisiin kuluihin on laskettu seuraavat tilit: Sisäiset palkkasiirrot Vieraat palvelut Vuokrat Vuokrat käyttö omaisuudesta Korjaamon kulut vuodelle 2004 jakautuvat kuvan 10 mukaisesti. Muuttuvat kulut ovat korjaamon suurin kuluerä. Korjaamon kulutt Hallinnolliset kulut yhteensä Muuttuvat kulut yhteensä Osastokulut yhteensä Kuva 10. Korjaamon kulujen jakautuminen vuonna 2004\n19 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 19 (26) 5.1 Palkkakulut Palkkakulut jakautuvat kiinteäpalkkaisiin ja muuttuvapalkkaisiin. Kiinteäpalkkaisia ovat työnjohtaja ja varaosamyyjät. Muuttuvapalkkaisia eli tuntipalkkaisia ovat mekaanikot. Kiinteäpalkkaiset on laskettu osastokuluihin ja muuttuvapalkkaiset on laskettu muuttuviin kuluihin Kiinteät palkkakulut Korjaamon työnjohdon kulut kuuluvat kiinteisiin palkkakuluihin. Korjaamon kiinteät palkkakulut on jaoteltu kuvassa 11. Korjaamon kiinteät palkkakulut Sosiaalikulut Palkat Loma- ja sairasajan palkka Provisiot Kuva 11. Korjaamon kiinteitten palkkakulujen jakautuminen vuonna 2004\n20 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 20 (26) Muuttuvat palkkakulut Mekaanikot tekevät töitä tuntipalkalla. Muuttuvien palkkakulut on jakautunut kuvan 12 mukaisesti. Korjaamon muuttuvat palkkakulut Sosiaalikulut Loma- ja sairasajan palkat Palkat Provisiot Kuva 12. Muuttuvien palkkakulujen jakautuminen vuonna 2004\n21 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 21 (26) 6. KORJAAMON ONGELMAKOHDAT Työnmyynnin tuottavuus on alhainen, varsinkin laskutustyömyynnissä. Autoalan keskusliitto Ry:n toimintakertomuksen mukaan korjaamoiden keskiveloitus tunnilta on vuonna 2004 ollut 52,50, joten tuntihintaa kannattaisi nostaa. /4/ Tulokseen vaikuttavia ongelmakohtia ovat työlle leimautumiset, laskutusmyynti, takuutyöt, vieraantyön myynti, sijaisautot ja varaosamyynti. Tuottavuutta saadaan parannettua seuraavissa alaluvuissa esitetyillä toimenpiteillä. 6.1 Tulojen ongelmakohdat Työnmyynnin leimaukset Tulojen osalta työnmyyntiä on mahdollista nostaa, mutta se ei nouse mekaanikkojen paikallaolotuntimääriä nostamalla, vaan tarkkailemalla veloitusta tehdystä työstä. Kaikki tehdyt työt pitää siis veloittaa mahdollisuuksien mukaan. Ongelma on leimauksissa työriveille. Esimerkki 1 Normaalissa vuosihuollossa on tehty vuosihuolto ja vaihdettu ajovalopoltin lisätyönä. Lisätyötä ei ole kirjattu työmääräykseen, vaan se on vaihdettu ilmaiseksi. Koska vuosihuolto on kiinteästi hinnoiteltu, mekaanikon käyttämää aikaa työstä ei voi veloittaa tuntien mukaan. Ajovalopolttimon vaihdosta olisi saanut veloitettua tuntiveloituksen mukaan. Näin rahaa menee paljon hukkaan, kun mekaanikot eivät tee työmääräykseen erillistä työriviä ja leimaudu työlle.\n22 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 22 (26) Esimerkki 2 Työnjohtaja käsittelee työmääräykset valmiiksi laskutettavaksi työn valmistumisen jälkeen. Monesti työssä on vaihdettu esimerkiksi jarrupalat. Työlle leimaus on tapahtunut vain huoltotyöriville. Työnjohdolla on monesti kova kiire ja laskun läpikäynnissä ei huomata työmääräyksessä kirjattuina olleita jarrupaloja, koska työmääräyksessä ei ollut työriviä ja leimausta jarrupaloista. Jarrupalat veloitetaan, mutta ei työtä Laskutus- ja käteistyönmyynti Laskutuksella tapahtuvat työt ovat monesti isompia loppusummaltaan kuin käteisellä tapahtuva työnmyynti. Laskutustyönmyynnissä on käytetty aikaa työn tekemisen enemmän kuin on pystytty veloittamaan työstä, joten laskutukseen pitää paneutua laskutustyönmyynnissä. Käteistyönmyyntiä ovat yleensä huollot ja pienet remontit. Esimerkki 1 Isommissa korjauksissa menee aikaa ja sen veloittaminen täysimääräisenä on vaikeampaa kuin kiinteästi hinnoiteltujen töiden. Kolarikorjaus suoritetaan, ja siihen vakuutustarkastaja on antanut aikaa 12 tuntia ja työn tekemiseen kuluu 15 tuntia. Työstä veloitetaan 12 tuntia. Kolarikorjaaja leimautuu vain yhdelle työriville. Työnjohdon olisi kannattanut tehdä suurempiin korjauskokonaisuuksiin erilliset työrivit ja mekaanikon leimautua työriveille erikseen. Jossain työvaiheessa on voinut olla enemmän vikaa kuin vakuutustarkastaja on antanut aikaa ja ollut tietoinen vahingon laajuudesta. Mutta kun leimaukset ovat yhdellä työrivillä, on vaikea erotella aikoja, jota kuhunkin työvaiheeseen on kulunut Vierastyön myynti Vieraantyön myynnin laskutusta pitää seurata, että kaikki tulee veloitettua. Vieraantyömyynnin kulut ovat olleet suuremmat kuin myynti.\n23 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 23 (26) Korjaamon varaosamyynti Pientarvikemyynti on ollut vähäistä, vaikka se kuuluu kaikkiin töihin. Se on monesti jäänyt merkitsemättä lopulliseen laskuun asiakkaalle. Pientarvikelisän merkitseminen vastuu on jäänyt ainoastaan kassalle. Eli merkitsemisen työmääräykseen tekee jo työnjohto, jolloin se tulee varmasti veloitettua. Kierrätysmaksujen veloitus ollut vähäistä. Kierrätysmaksulle pitäisi perustaa oma tili, joten sen seuraaminen olisi helpompaa. Kierrätysmaksun voisi yhdistää tuotteeseen, jotta kierrätysmaksu tulisi automaattisesti tuotteen mukana työmääräykseen. Katsastusmaksujen veloitukseen asiakkailta pitää paneutua. Katsastusmaksujen kulut ovat olleet suuremmat kuin mitä asiakkailta on veloitettu vuonna Korjaamon ongelmakohdat menojen osalta Menojen pienentäminen on vaikeampaa, koska monet kulut ovat kiinteitä ja välttämättömiä korjaamon toiminnalle. Palkat ja ylläpitokulut ovat kiinteitä. Työkaluja tarvitaan koko ajan lisää rikkoutumisien ja häviämisien takia. Tuloilla saadaan korjaamon tulos nousuun helpommin. Omien takuiden osuus on saatava pienemmäksi. Omien takuiden osuus saadaan pienenemään vain nopealla laskutuksella, koska jos työmääräys seisoo työnjohdon pöydällä monta kuukautta, sitä on silloin hyvin vaikea laskuttaa asiakkaalta. Jonkin verran tietysti tulee omia takuutöitä epäonnistumisista. Menotilien määrää voisi lisätä, jolloin saisi tarkemmin, selville mistä meno johtuu.\n24 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 24 (26) 7 TYÖN ARVIOINTI Levorannan Autoliike Oy:n korjaamon liikevaihto oli ,21 vuonna Tulotilien läpikäynti osoitti monta ongelmakohtaa. Ongelmat ovat pääsääntöisesti laskutuksessa ja työmääräyksissä olevissa puutteissa. Varaosien kirjaamista työmääräyksiin pitäisi parantaa, koska paljon varaosia jää laskuttamatta. Tuloksen parantaminen vaatii töitä työnjohdolta sekä mekaanikoilta. Yleensä kummankin osapuolen pitää muuttaa toimintatapoja, koska vain muuttamalla toimintatapoja saadaan tulos nousemaan. Takuutuntiveloitukseen pitäisi saada korotusta, koska se on liian alhainen. Normaalin tuntiveloituksen nosto olisi kannattavaa 52,50 :oon. Korjaamon liikevaihtoa pystytään nostamaan korjaustoimenpiteillä, jotka kohdistetaan seuraavasti: Työnjohdon pitää käsitellä laskut mahdollisimman nopeasti ja mahdollisesti saman päivän aikana. Mekaanikon täytyy leimautua erikseen työmääräyksen kaikkiin töihin. Työnjohdon ja mekaanikon pitää kirjata mahdollinen uusi työrivi työmääräykseen ja mekaanikon leimautua työlle. Kolarikorjauksessa suuremmista kokonaisuuksista tehdään erilliset työrivit työmääräykseen. Tarkastetaan säännöllisin väliajoin myytävien tuotteiden hinnat. Veloitettava tuntihinta nostetaan 52,50 :oon.\n25 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 25 (26) Lisäksi laskutukseen pitää kiinnittää huomiota. Moni tuote jää laskuttamatta. Laskutusta voidaan parantaa seuraavilla toimenpiteillä: veloittamalla pientarvikelisä kaikista töistä veloittamalla kierrätysmaksu veloittamalla sijaisautoista leimaamalla jokainen työleimaus omille leimausnimikkeille. Menojen pienentämiseen pitää myös kiinnittää huomiota. Menojen voidaan vähentää menotilien määrää lisäämällä kulut tarkemmin selvillä tarkkailemalla laina-autojen tankkausta, kun asiakas palauttaa auton omia takuutöitä vähentämällä, joka tapahtuu edellä olevilla toimenpiteillä palkkausta tarkistamalla ja työvaativuusryhmien tarkalla määrityksellä. Työn tietoja voidaan käyttää Levorannan Autoliike Oy:n korjaamon kannattavuuden parantamiseen. Toimintaa pitää kehittää nopeasti, jotta korjaamon tulos nousisi kannattavalle tasolle, myös varaosatoimintojen tulokseen pitää kiinnittää huomiota. Tuloksen parantaminen vaatii töitä koko henkilökunnalta ja kehittäminen pitää olla jatkuvaa, sillä autoala kehittyy koko ajan. Työn tekeminen antoi paljon tietoa korjaamon taloudenhallinnasta työn tekijälle, joten työ on hyödyllinen tulevalle autoinsinöörille.\n26 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 26 (26) LÄHDELUETTELO 1 Levorannan Autoliike Oy:n mekaanikkoraportit Levorannan Autoliike Oy:n korjaamoraportit Levorannan Autoliike Oy:n leimausraportit Autoalan keskusliitto Ry:n Toimintakertomus Levorannan Autoliike Oy. [www-sivu] Saatavissa:\nAUTOKORJAAMON TUOTON PARANTAMINEN\nTAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU Auto- ja kuljetustekniikan koulutusohjelma Auto- ja korjaamotekniikka Opinnäytetyö Janne Kapli AUTOKORJAAMON TUOTON PARANTAMINEN Työn ohjaaja Yliopettaja, tekniikan lisensiaatti


Keskustelu > Oma elämä > Homous on surkimusten hommaa\nGemssi\t 1 / 19\nViestiä on muokattu\t Eräiden mielestä näin on. Olen havainnut että on ns. laitapuolen kulkijoita, alkoholisteja ja narkomaaneja jotka etenkin vanhemmalla iällä (30 -> TÄSSÄ tapauksessa)tahtovat kääntyä heteroudesta homouteen. Taustalla on se, ettei terveytensä ja ulkonäkönsä tärvellyt epäsiisti ihminen enää usko saavansa (seksi)seuraa heterojen parista, mutta homothan ei ole niin tarkkoja... Himot ne on hiirelläkin.\nApina\t 2 / 19\nViestiä on muokattu\t Ihmisen lähin geneettinen sukulaiseläin kääpiösimpanssi on seksuaaliselta suuntautumiseltaan biseksuaalinen siten, että käytännössä kaikilla koirailla ja naarailla on vuoden mittaan sikin sokin sukupuolisuhteita sekä oman että vastakkaisen sukupuolen kanssa. Puhtaasti hetero- ja homoseksuaaliset yksilöt ovat pieniä vähemmistöjä.\nsmo\t 3 / 19\nViestiä on muokattu\t Aika mielenkiintoinen väite tämän ketjun aloittajalta. Väitettä perusteltiin jonkinnäköisellä "loogisella" selityksellä, mutta selitykselle ei löytynyt varsinaisia taustoja tai kuvausta kokemuksista (paitsi se, että tiedon taustalla lienee jokin Elämää Suurempi Tietolähde tai "oma kokemus" vaikkapa jostain hoitolaitoksesta / virkatehtävästä / katugallupista / tuttavapiiristä?).\nEsko @\t 4 / 19\nViestiä on muokattu\t Kun ensimmäisen kerran luin aloittajan viestin, totesin, että siihen on syytä vastata, ja tärkein syy oli juuri tuo, jonka seuraava kirjoittaja sitten mainitsikin;\nFlash\t 5 / 19\nViestiä on muokattu\t Antaisitte ihmiset noitten pöljien provojen olla kommentoimatta.\nViestiä on muokattu\t Tuon kaltaiset tekstit voivat olla provoja tai sitten ne voivat olla ihan aitoja näkemyksiä. Tai tietysti molempia ihan yhtä aikaa. Noiden kohdalla on kaksi vaihtoehtoa: Ne joko deletoidaan keskustelusta tai sitten niihin vastataan asiallisesti.\nGemssi\t 7 / 19\nViestiä on muokattu\t No puhutaan nyt kun sitä kerta multa odotetaan. Nämä esimerkkitapaukset ovat tällaisia, surkuhupaisia noloja tapauksia minkä takia niistä en ensin tahtonutkaan puhua. Eli kyse on nettitreffeistä joilla 3 kertaa itselleni on tullut vastaan tällainen kävelevä ruumis. Asianmukaisen järkyttyneenä ylipuhdas hintsukka kun olen, olen myös kertonut näistä jutuista tutuilleni joilla on samansuuntaisia kokemuksia. Älkää nyt alkako pilkata nettitreffejä yms. asioita koska ne eivät ole se asia tässä viestisarjassa. Undastud?\nViestiä on muokattu\t No niin... tämä Gemssin toinen viesti hieman valotti taustoja - eli nyt tiedetään, mistä puhutaan - tai ainakin tiedetään, mikä aiheutti tämän avautumisen.\nMöttönen\t 9 / 19\nViestiä on muokattu\t Ei tuolla ketjun aloittaneella tumpelolla voi olla minkäänlaista kunnon käsitystä oikein mistään asiallisesta asiasta!\nFlash\t 10 / 19\nViestiä on muokattu\t Gemssiseni, mitähän nämä sun määritelmät "terveytensä ja ulkonäkönsä tärvellyt epäsiisti ihminen" ja "kävelevä ruumis" vai mikä se nyt oli, käytännössä tarkoittaa?\naemkey\t 11 / 19\nViestiä on muokattu\t ja treffityypit ovat olleet jotenkin homompia kuin "tuttusi joilla on samansuuntaisia kokemuksia" ......?? mot :DD Get a life.\nsingapore\t 12 / 19\nViestiä on muokattu\t Mutta jos tallaisia heteroista homoiksi -tapauksia esiintyy, niin ehka Aslan olisi valmis laajentamaan repertuaariaan ja ojentamaan eheyttavan katensa? :)\nGemssi\t 13 / 19\nViestiä on muokattu\t Kävelevä ruumis on ihan kuvaava mitä noihin hylkiöihin tuli.\nFlash\t 14 / 19\nViestiä on muokattu\t Gemssi pieni,\nGemssi\t 15 / 19\nViestiä on muokattu\t Oma vikashan se on että oot niin perhanan tyhmä ettet tajua mitä "kävelevältä ruumiilta" näyttäminen meinaa kun kyse on juopoista ja narkeista ei mun.\nsmo\t 16 / 19\nViestiä on muokattu\t Jahas... homma lähti pahasti hakoteille taas tuosta alkuperäisestä ajatuksesta. Palataanpa hieman taaksepäin...\nMöttönen\t 17 / 19\nViestiä on muokattu\t Se taitaa olla tuo Gemssi niin umpihomo, ettei ole huomannut sitä tosiasiaa, että kyllä spurgupiireissäkin on molempia sukupuolia edustettuna. Sieltä siis löytyy niin Juoppo-Juusoa kuin Vinetto-Veeraakin!\nkala\t 18 / 19\nViestiä on muokattu\t Gemssi on niin täydellinen joka käyy kerran päivässä suihkussa ja pukeutuu täydellisesti, mahtaa olla pojalla melkoisen suuret luulot itsestänsä.\nKala\t 19 / 19\nViestiä on muokattu\t Aamusta kun kirjoittaa niin unohtaa aina mainita muutamia asioita, joten vielä haulaisin yhden asian sanoa.


Dataskyddspolicy – Juhana Vartiainen\nTässä tietosuojaselosteessa kerrotaan, mitä henkilötietoja Juhana Vartiaisen viestintä- ja markkinointirekisteriin kerätään ja miten niitä käsitellään.\nRekisterinpitäjä: Työlinjalla ry, Olli Salomaa\nOsoite: c/o Tapani Mäkinen, Veräjämäentie 10, 00650 HELSINKI\nPuhelin: +358 9 432 4190\nHenkilötietoja käytämme Juhana Vartiaisen ja Työlinjalla ry:n viestintään sekä kampanjointi- ja markkinointitoimenpiteisiin.\nHenkilötietojasi käsittelevät ensisijaisesti Juhana Vartiainen, hänen avustajansa sekä kampanjatiimin viestinnästä ja markkinoinnista vastaavat henkilöt. Lisäksi henkilötietoja voivat käsitellä Juhana Vartiaisen verkkosivuston ylläpitoon osallistuvat henkilöt.\nUutiskirjeiden lähettämisessä käytämme yhdysvaltalaista MailChimp-sähköpostipalvelua. Lisäksi henkilötietoja saatetaan väliaikaisesti käsitellä Googlen G Suite -palvelussa ja Microsoftin Office 365 -palvelussa. Henkilötietojen siirto EU-alueelta Yhdysvaltoihin on sallittu sillä perusteella, että MailChimp ja Google noudattavat EU:n tietosuojalain mukaisia datansiirron sopimuksia. Lisätietoja MailChimpin tietosuojakäytännöistä saat täältä ja Googlen tietosuojakäytännöistä täältä.\nVoit milloin tahansa peruuttaa uutiskirjeen klikkaamalla uutiskirjeen lopussa olevaa linkkiä. Muut tässä kohdassa tarkoitetut pyynnöt voit tehdä sähköpostitse osoitteeseen olli.salomaa@eduskunta.fi.\nTätä tietosuojaselostetta voidaan päivittää aika ajoin esimerkiksi lainsäädännön muuttuessa. Tämä tietosuojaseloste on viimeksi päivitetty 22.4.2021.


Haluatko enemmän blingia Apple Watchin kanssa? Lisää vain timantteja\nOn todennäköistä, että suurin osa tätä lukevista ei etsi tapaa tehdä Apple Watch lisää kallis.\nKun huhujen hinta on yli 10 000 dollaria 18 karaatin kultaisen Apple Watch Editionin hinnasta, useimmat meistä joutuisivat ottamaan toinen asuntolaina talollemme, ennen kuin olimme uneksineet noutaa kellot Applen puettavien laitteiden yläpäästä kokoelma.\nJoillekin henkilöille kiinteä kulta ei kuitenkaan riitä - siksi ylellinen suunnittelutoimisto Brikk ilmoitti tänään suunnitelmistaan lisätä dekadenssia tarjoamalla timanttisuojattuja Apple-kelloja myyntiin. Jossain tiedät vain, että Kanye West noutaa blinged-out iPhone 6 Plus: n ja valmistautuu tekemään tilauksen!\nBrikkin uudessa Apple Watch -sarjassa on 30 eri mallia, joissa on värivaihtoehtoja, kuten 24 karaatin keltainen kulta, 18 karaatin vaaleanpunainen kulta ja 950 platinaa. Onneksi sekä paksut että hoikamieliset miljardöörit palvelevat hyvin, koska kellon koko on sekä 38 mm että 42 mm vaihtoehtoja, koska ei ole mitään kiusallisempaa kuin kellosi liukuminen ranteesta ylös, kun nostat käden kutsuaksesi autonkuljettaja.\nKuten virallisessa Apple Watchissa, on kolme eri hinnoitteluvaihtoehtoa: Standard, The Deluxe ja Omni. Kaikkein eksklusiivisin näistä-Omni-sisältää useita rivejä korkealaatuisia timantteja kasvojen ympärillä, timantilla peitetyt napit ja (arvasit sen) timanttisuojattu bändi. Jokainen kappale kootaan Brikkin huipputason Los Angelesin laboratoriossa, jossa tavallinen Apple Watch puretaan, kiillotetaan käsin ja päällystetään sitten uudelleen.\nTimantit (väri D, kirkkaus VVS1) asetetaan sitten mikroskoopilla räätälöityyn kehykseen, ennen kuin jokainen pala kootaan ja testataan ennen lähettämistä asiakkaille. Kokonaishinta? 69,995 dollaria, vaikka halvempia vaihtoehtoja on saatavana hintaan 7495 dollaria ja 11,995 dollaria, vaikka nämä kärsivät hieman timanttiluonnosta. Tällä hetkellä yritys ottaa ennakkotilauksia ensimmäiselle erälle, joka toimitetaan 4-6 viikon kuluttua Apple Watchin virallisesta julkaisusta huhtikuussa.\nEn tiedä teistä muista, mutta tilaan seitsemän: yhden jokaisen viikonpäivän. Heti kun ajaan sen pomoni ohi työkuluna.\nIPhone 4 on edelleen myydyin älypuhelin iPhone 5 Hype -järjestelmästä huolimattaLähde: Canaccord Genuity/AppleInsiderLuulisi kaiken hypeä ympäröivä...\nKiinnostus (TUOTE) Punaista iPhonea kohtaan on vähentynyt sen julkaisun jälkeen maaliskuussa, ja uutuus on todennäköisesti kulunut jo niille, jotka...\nMitä…??? Tämä outo japanilainen iPhone -kotelo näyttää lapsen irrotetulta kädeltä! [Galleria]Olemme nähneet paljon iPhone -lisävarusteita täällä Cu...\nWorm kehottaa Jailbroken iPhoneja saamaan pankkitietosiSanonta "laittaa henki pulloon" tulee mieleen, kun maanantaina ilmestyi raportteja epävarmoi...\nHallitse HomeKit-lisälaitteiden painikkeita Belkin-kaukosäätimellä [Arvostelu]Aktivoi HomeKit -lisävarusteet painamalla mitä tahansa Belkinin Wemo ...