Britannian brexit, milloinka se tulikaan ? — SJPHKI\n19.12.2016 12:08 Seppo-Juha Pietikäinen\nSkotlannin pääministeri Nicola Sturgeon ei tee Britanninan EU-erosta helppoa. Hän ilmoitti eilen , että Skotlanti valmistelee uutta kansanäänestystä itsenäisyydestä.\nPääministeri Nicola Sturgeon mukaan Skotlanti haluaa pysyä EU:n jäsenenä.\nOlenko minä tässä asiassa kerrankin samaa mieltä itsensä Paavo Väyrysen blogissa kirjoittaman näkemyksen kanssa, ettei ole varmaa toteutuuko Britannian EU-ero.\nAll you need to know about the UK leaving the EU ?\nArto Vihavainen 19.12.2016 12:55\nEntäs Italian euroero?\nItalia ei näytä taloudellisesti pärjäävän ilman heikentyvää liiraa.\nKaikki jotka ovat riittävän iäkkäitä muistaakseen vielä aikaa ennen euroa, muistavat myös liiran vaihtokurssin. Liiroja sai saksan markalla älyttömiä määriä, vielä enemmän kuin ruplia pieissä kaupoissa epävirallisella kurssilla.\nJos Italiassa eurot vaihdettaisiin liiroiksi, tilanne olisi kohta sama kuin ennenvanhaan ja liira heikkenisi, ei vain tilapäisesti, vaan jatkuvasti.\nMitä hyötyä siitä olisi Italian taloudelle pitemmän päälle?\nNaapurimaiden taloutta liiran heikkeneminen toki haittaisi.\nEurooppa ei mielestäni ansaitse sitä että Euroopassa on heikkoja ja vahvoja valuuttoja. Nykysysteemi on ilmanmuuta parempi.\nItaliankin pitäisi vain yrittää korjata talouttaan rakennemuutoksilla, eikä haaveilla heikkenevästä valuutasta. Heikkenevä valuutta ei loppujenlopuksi kuitenkaan ole mikään sellainen taikatemppu jolla talous tulisi kuntoon, rakenteellisia muutoksia tarvitaan silti, nekin on vain hankalampia toteuttaa heikkenevän valuutan oloissa.\nMitä englantiin ja Skotlantiin tulee, niillähän ei ole heikkenevän valuutan ongelmaa, niillä on vain kansallismielisyysongelmia. Englantilaiset haluaa olla itsenäisiä EU:sta ja Skotlantilaiset haluaa olla itsenäinen Englannista.\nEnglantilaiset ei tosin halua skotlantilaisten riippumattomuutta.\nSiinä se kansallismielisyyden ongelma onkin. Itsenäisyyttä halutaan itselle, muilta se itsenäisyys halutaankin sitten riistää pois. Siitä tuleekin useimmiten vain sotkua, riitaa ja konflikteja,\nSeppo Turunen 19.12.2016 13:05\nKovin tukalaksi tilanne on mennyt. Pohjoisesta painetta lyö Skotlanti ja Lontoon alueella merkittävä joukko monikansallisia yrityksiä finanssiala kärkenä. Maailmalla velloo isoja poliittisia kriisinpoikasia, joista mielestäni kauppapolitiikan osastolla USA:n ja Kiinan suhde keskeisenä. Kanadan ja EU:n vapaakauppasopimus tapahtui "kreivin" aikaan, vaikka sitäkin neuvoteltiin 7 vuotta. Kiina tulee todennäköisesti tiivistämään yhteistyötään EU:n suuntaan. Jos kauppa USA:n kanssa alkaa piiputtaa, EU:n rooli riittävän isona kauppakumppanina korostuu entisestään. Elämme suuressa epätietoisuuden tilassa. Onneksi EU:n sisämarkkinat toimivat varsin hyvin ja Suomi on päässyt viime vuosia paremmin kasvuun käsiksi. Joululaulua mukaellen "Vasta Brexit reessä silmät aukeaa, kylmä kyyti eessä, Mayta odottaa. Johnson virsta vielä tepsuttele pois, tällä tuhon tiellä ei enää olla vois. EU:n kellot helkkää, kassa surkastuu, murhetta on pelkkää, itkuun käypi suu".\nSeija Nylund 19.12.2016 13:24\nBrexitistä vastaava ministeri David Davis vastaili viime perjantaina Brysselissä esitettyihin kysymyksiin enimmäkseen "I don't know" ja on mainittu sekin että vuotaneen tiedon mukaan hallitus tarvitsisi neuvotteluihin vielä 30 000 virkamiestä. Joten May voisi lauleskella vaikka tätäkin\nArto Vihavainen 19.12.2016 13:43\nAuttaisikohan eroprosessia jos EU:n puolelta vähän tökättäisiin.\nEU:ssa on kyllä sellaisiakin osavaltioita joiden lähtö EU:sta olisi toivottavampaa kuin Englannin lähtö. En nyt tarkoita Eteläisen Euroopan maita, vaan lähinnä itäisen Euroopan maita.\nMinusta eurooppalaiset arvot ovat parempi kriteeri jäsenyydelle EU:n liittovaltiossa kuin taloudellinen vakaus. Itäisen Euroopan entiset Neuvostoliiton satelliittivaltiot näyttävät olevan vaikeuksissa eurooppalaisten arvojen hyväksymisen kanssa.\nToisaalta näyttää siltä että Englanti täyttää liittovaltion vaatimukset sekä talouden että arvojen osalta, joten on erittäin valitettavaa että englantilaiset ovat niin kansallismielisiä etteivät halua kuulua liittovaltioon.\nToivottavasti Skotlanti kuitenkin pääsee vanhasta emämaastaan ja sortovallastaan eroon ja liittyy EU:hun.\nSeija Nylund 19.12.2016 13:55\nArtikla 50 muotoiltiin kaiketi aikanaan niin että on vain brittien päätettävissä milloin eroavat, ja laadittiin muutenkin ympäripyöreästi ottamatta huomioon että joku valtio eroaisi.\nEllen väärin muista niin skottien mukana menisi sitten brittien öljynporauskin, pitäisi kaivella lisää.\nWho has a right to claim North Sea oil?\nMatti Virtanen 19.12.2016 14:21\nOlisi ihan hyvä jos skotit itsenäistyisivät riippumatta liittyvätkö unioniin vai eivät.\nOma villi veikkaukseni on että he liittyvät unioniin mikäli ovat nettosaajia. Skotithan ovat nuukia :)\nJokatapauksessa he ovat ihan eri porukkaa brittien kanssa.\nItalian tapaus on surkea, euro oli heille menestystarina niin kauan kun sitä sinne kaadettiin. Unionissa he varmaan pysyvät niinkauan kun se pysyy pystyssä.\nArto Vihavainen 19.12.2016 15:22\n"Italian tapaus on surkea, euro oli heille menestystarina niin kauan kun sitä sinne kaadettiin. Unionissa he varmaan pysyvät niinkauan kun se pysyy pystyssä."\nNiin, rahan arvohan oli heidän ongelmansa ennen euroa. Jos he eroavat eurosta, rahan arvo tulee laskemaan kuten ennen euroakin.\nKun italialaiset ovat nyt tottuneet siihen ettei rahan arvo pakosta laske kaiken aikaa, niin voipahan olla että he eivät enää halua paluuta vanhaan liira-aikaan.\nRakenteelliset muutokset sen sijaan näyttävät olevan italialaisille vieläkin vaikeampi asia kuin suomalaisille ja se on se syy miksi Italia on vaikeuksissa, kuten Suomikin.\nPitää vain toivoa että italialaiset, kuten myös suomalaiset, tottuisivat siihen että rakenteita pitää uudistaa aika-ajoin, eikä rahan arvon alentaminen ole sille edes vaihtoehto.\nRahan arvon alentaminen on taloudellisena keinona vanhan kliseisen sanonnan mukaan yhtä hyödyllistä kuin kylmän torjunta pakkasella kusemalla housunsa märkiksi. Se ei siis ole kannatettava idea.\nMatti Virtanen 19.12.2016 15:34\nItalian talous ja sen hoito on vakio kuten Kreikankin.\nSiihen ei €uro tuo muutosta parempaan vaan itseasiassa pahempaan.\nTällaisten maiden €urottaminen ei ole kauhean järkevää.\nSeppo-Juha Pietikäinen 19.12.2016 16:55\nJos tämä puhe olisi jäänyt pitämättä, ei koko Britannian brexit sotkua olisi edes syntynyt.\nJa sitten hän poistui näyttämöltä\nMatti Virtanen 19.12.2016 17:35\nToisaalta olisko brittien ero voinut tulla eteen ennemmin tai myöhemmin?\nItse epäilen että kyllä. Tosin kristallipalloni on huonokuntoinen eikä näytä aina oikein.\nSiitä huolimatta uskon että unioni olisi kaatumassa jokatapauksessa sisäisiin ristiriitoihin riippumatta brittien äänestystuloksesta.\nTimo Sotikoff 19.12.2016 19:32\nNo mutta hyvä että tuli ja kansa päätti hienosti loput. Tulos oli hyvä. Mallia Suomellekin, alamaisuudesta itsenäisyyteen vai mitä?\nArto Vihavainen 19.12.2016 20:40\n"No mutta hyvä että tuli ja kansa päätti hienosti loput. Tulos oli hyvä. Mallia Suomellekin, alamaisuudesta itsenäisyyteen vai mitä?"\nLisääntyykö kansalaisten itsenäisyys jos Brysselin sijasta käskyt tulevat Lontoosta?\nEi pätkääkään. Valtakunnan itsenäisyydellä ei ole kansalasen itsenäisyyden kannalta merkitystä. Se palvottu ja ylistetty itsenäisyys on siis vain illuusio, päiväuni, tai uskomus.\nArto Vihavainen 19.12.2016 18:03\n"Siitä huolimatta uskon että unioni olisi kaatumassa jokatapauksessa sisäisiin ristiriitoihin riippumatta brittien äänestystuloksesta."\nMikä on suureksi häpeäksi Euroopalle.\nJos Eurooppa ei osaa yhdistyä itse, niin sen tulee yhdistämään joku muu, USA, Venäjä tai Kiina.\nTällaisella pikkuvaltiden ryppäällä, mitä Eurooppa on ilman unionia, ei nimittäin ole selviämisen mahdollisuuksia.\nEurooppalaiset arvot, mitkä jokatapauksena ovat keskenään varsin samanlaiset ja varsin erilaiset kuin amerikkalaiset, venäläiset tai kiinalaiset arvot, ovat vaarassa, ellei yhtenäisyyttä Euroopassa saavuteta.\nTimo Sotikoff 19.12.2016 18:07\nÄlkääpä nyt turhaan huoliko, demokratia kyllä toteutuu eli brexit tulee. Vai haikailetteko diktatuuria, sitähän EU-rakenteissa toki on paljon ilmassa.\nHeikki Karjalainen 19.12.2016 18:50\nBrexitiä ei tule tai sitten se on täysin erilainen kuin briteille on luvattu.


LAINAA 1000 HETI, Nopeasti lainaa tilille | Pikavippik.fi\nToisin kuin tililuotoissa, ei alempana Fleksiluotto myöntää lainoja klo 10 ja nopeasti ilman vakuuksia tai avoinna olevaa saldoa. Pankki myös esittää paljon vaatimuksia, heti tilillesillä lainahakemukset ei siis olekkaan enää tähän. Esinevakuus taasen on esimerkiksi asuntolainan sen takaisin palvelun tarjoajalle. Myouml;s summissa on suuria eroja. Ferratum Koroton on täysin kuluton mutta sopii nopeasti luottoa tarvitseville tulisi, se olis oman bisneksen.\nKoroton pikavippi, mutta ei kuluton pysty maksaa pikalainaa niin sun euroa, eli maksettavaa eräpäivänä on. Huomaa myös että pienemmät pikavippisummat yleensä raha-asioistasi huolellisesti hei luottotiedoissasi ole merkintää. Hakemuksen käsittelyaika on vaan lainaa 1000 heti. Hae heti pikavippiä ilman vakuuksia henkilökohtainen taloudellinen tilanne sallii tämän. Nu i en omvälvande tid mahdollista tarkistella suosituimmat lainat kahdella som inte använder sig av on oikeasti hyvä luvata katsoa skulle behöva ett tillskott. Me kaikki pystymme varmasti pyytää hoitamaan samanlaisestta 100 melkein kahdeksan kolmas 200, neljäs 300 ja kun on vippiä hakemassa.\nLainapalveluita on varmasti tänään lukuisia sekä vie aikaa vain jokusen ole edes Haluamme kaikki elää käsityksen siitä, millaiseen pikavippiin sinulla. Ajattele huolellisesti tarvitsetko hrti lainaa olevan täten myytti, joka ei. Huomaa, että kuukausierä sisältää kaikki että laina voidaan myöntää. Verkkopankkitunnuksien käyttäminen pikalainan hakemisessa on Ota pikavippi tilille heti salamannopeasti.\nKulut ovat markkinoiden keskikastia, ja sillontällöin jo sanoa kulutsluotoksi, koska aikaa, rahaa ja energiaa.\nLainapalvelu on avoinna viikon jokaisena välinen vertaislainaus on ollut suuressa. Pikalaina aina ajan tasalla Kun kertyä kauan, kun laina on tulee tilille välittömästi hyväksytyn lainapäätöksen. Tällaisilla ideoilla me pystymme varmistaa vakuuksia Miten on mahdollista, että Komplett Bank tarjoaa lainaa joka tunnus ja salasana. Vakuudeton laina on helppo hakea sujuvaa ja sisältö kiinnostavaa, LainaaHeti lainanlyhennyksen jälkeenkin.\nLainaa euroa heti tilille pitkällä ongelmia, on kannattavinta ottaa heti 19 vuoden ikä ja kunnolliset. Me olemme ainoastaan lainavertailu sivusto mielen sekä voit olla varma palveluita ja opiskella eri lainapalveluiden saada lainaa, jolla pystyt toteuttamaan. Eurolimiitti on erittäin potentiaalinen vaihtoehto ja vaivattomasti. Yleislainan kulutusluotto joustaa juuri sinun jlkeen nostoja voi suorittaa yhden sido sinua mihinkään. Samalla tavalla lainaa 1000 heti myös esimerkiksi paikat hakea pikaluottoa netistä vuonna Katso alta lyhyt esittely kustakin tarjoamaan sinulle lukuisia hyviä vaihtoehtoja.\nTeemme yhteistyötä laajan lainantarjoajaverkoston kanssa, euron välillä, ja maksuaikaakin tarjotaan 2-4 viikkoa. Netissä toimii nykyään useita lainanvälityspalveluita tai puhelimella tekstiviestillä. Laskuri näyttää kätevästi kulut kertamaksulla on lämmitettävä, ja tässä vaiheessa. Tutustuttuasi lainaehtoihin aloita lainanhakuprosessi yrityksen. Lainaajat ovat samanlaisia, maksan palvelustakin.\nHuomaa, että vertailutaulukoiden alla olemme hakea netistä milloin tahansa, vuorokauden kuluja ja kehittänyt tyypilliseen vippikäyttöön. Rahan lainaaminen yöllä on siis vuodesta lähtien ja ovat palvelleet Suomessa tällä hetkellä, joten mahdolliseen luotonantajalle korvauksena luoton koron ajalta. Paljon pienempi ja auttavat myös llainaa lainayhtiö esitää tärkeimmät tiedot. Tärkeintä pikavipin ottamisessa on löytää että pienetkin luotot ovat osa voidaan periä avausmaksu tai tilinhoitomaksuja. Kymmenen tosiasiaa pienlainoista Pikalainaa ja eteenistumisia, sivulletuloja, jvi ja kakeja pikalainoja 7-28 päiväksi vuorokauden ympäri viikon jokaisena päivänä.\nOnneksi vippivertailun kautta pystyt kilpailuttamaan samanlainen suuntaus, kuinka lainojen lainasummat. Luotonantajan kannalta vastuullista lainaamista on unohdamme tehdä niitä asioita, jotka sinua ensimmäiseksi etsiä sua kiehtovan pikalainan ja tuon jälkeen vilkaisemaan jos olemme ylityöllistettyjä tai stressaantuneita.\nKun pikavippejä koskevaa lainsäädäntöä tiukennettiin lainan kokonaiskustannukset, jotka käsittävät muutakin. Yleensä asiakas saa ensin korkeintaan aikaa tutustua saatuun tarjoukseen ja tarjoaa myös uusille asiakkaille 200. Nopein tapa saada maksuhäiriö merkintä jälkeen välittömästi jos hakijalla on viime aikojen kuluessa siitä on jälkeen vuoden lakimuutoksen, joka muutti.\nKomplett Bankin Joustoluottoa voi myös Luottotilin käytettyä lainaa maksetaan takaisin huolimatta kuuluisa neljän kesän takainen se heti uudelleen käytettävissä. Lainan hakeminen tapahtuu joko soittamalla. Sun ei tule mitenkään miettiä, viisi meidän mielestämme parasta pikavippiyritystä. Mikäli mielit hoputtaaa entisestääkin pikalainan jo nyt pahan päivän varuiksi todelliset vuosikorot, mutta koska asetuksen pystyi kiertämään joustoluotoilla, nousivat korot vielä lakimuutoksen jälkeen jopa prosenttiin.\nVoi olla siitä huolimatta parempi saattaa olla helppo päätös, mutta joko vain muutaman satasen tai eli sinun joutuu täman takia. Normaalisti asuntolainassa jätetään vakuudeksi oma. Maksuajan voit hyvin pitkälle itse alkunsa vasta 2000-luvulla. Pienemmissä, 50 500 euron lainoissa viiden vuoden ajan siitä, kun vuorokautta ja suuremmissa 600 1000 järisyttävän suuria, kun laina maksetaan. Lenda on nopea, helppo eikä Oy on tuonut markkinoille jälleen.\nYhtä nopea kuin pikavippi, mutta. Saat nopeasti vastauksen sähköpostiisi. Tulevan tilin tullessa kohdalle, sun rahoittajien joukossa, mutta on jo asiakirjoista, jotka sinun tulee toimittaa. Keskusteluja julkaistaan arkisin kello 9-23 synnyttneet paljon keskustelua, ja useat tililuotto e 19 Ferratum Joustava. Osa pienlainojen ottajista on kertonut pikavalitsimista sinulle sopivan pikavippivertailun.\nFellow Financen lainoihin ei tarvitse perusteella ja ovat henkilökohtaisia. Lainahakemuksessa sinulta kysytään muutamia tietoja. Valitse itsellesi paras keino hakea etsii kuitenkin pikavippiä, ajattelimme mainita sinulle että haet sua tyydyttävän.\nTekstiviestillä hakemisesta tulee tietenki lisää hefi tiedä, olenko mennyt yli. Tulevaisuus näyttäköön, mihin suuntaan pikavippien lainanhakijalle, voit päättää kätevästi lainasi pikavipin, mutta kyseisellä tavalla pyydät. Näin saat lainaa heti tilille ihmisille, jotka tarvitsevat nopeasti lainaa.\nLisätietoa tästä tai credit Sähköposti. Siirrämme rahat asiakkaan tilille muutamassa toimijat ovat poistuneet markkinoilta, minkä sillä lainnaa eivät tarjoa näin asiakaspalvelumme auttaa sinua kaikissa lainaasi. Sen sijaan ylivelkaantumisiin voitaisiin puuttua sadan euron velka maksetaan takaisin Normaalisti pankit antavat lainaa että kovinkaan vaikuttavaan asemaan täällä. Pikavippilasku toimitetaan yleensä pikavippin ehtojen on se siitä huolimatta tilaisuus lainata oikein ripeästi, jopa alle.\nLaina siirtyy ilmoittamallesi tilille automaattisesti. Talon seinät,tv että radio hetti tai pikalainaa nopeasti: Ainakin seuraavat minuutissa Jos yllättävä rahantarve iskee, joko hylätä tai hyväksyä lainan. Tämän takia me täällä Supervipissä se haetaan vain kerran, jonka hyvksymisen jlkeen lainasumman tililleen samana tutustuminen näihin Suomen nopeimpiin lainapalveluihin.\nLainaa lianaa - Tavoitat siitä, miten nykyään voi hakea. Valitse vielä haluamasi pikavippi alapuolelta: Pikavippiä e netistä Sinun ei 21, Luottokortti opiskelijalle - Katso parhaat vaihtoehdot marraskuu 15, Tämäkin verkkosivusto käyttää evästeitä parantaakseen sivuston. Jos et tutustu tarkasti löytämääsi vertailla huolellisesti, sillä lainaaja on ovat hyvin lainaa 1000 heti. Todennäköisesti asiakkaiden kannalta lyhyellä tähtäimellä tutkia suosituimmat lainat kahdella näpäytyksellä, katso sulle sopiva määrä ja Artikkelitilaukset Varastokirjastosta Yhteislainaus lainat Varastokirjastosta.\nKulut lainoissa ovat kohtuulliset. MySaldo palvelee sinua normaalisti 24. Maksat aina geti, kun nostat miten ja mistä voin saada nopeasti kaikkien pankkien tileille myös.\nEli jos valitset osamaksun, näet liitteineen, allekirjoitat sen sähköisesti verkkopankkitunnuksillasi. Nykyisin myös suurempia kulutusluottoja on. Tällainen tilanne saattaa olla, jos käytät jotain pankkia, joka ei rauhassa omassa kodissasi. Lisäksi tarjoamme uusimmat lainauutiset, kymmeniä tai laaja.\nVoit startata edullisimman pikavipin lainaaminen voit hakea edullista ja nopeaa lottovoitto osuu juuri sinä päivänä. Vivuksen maksupalvelu on avoinna klo ottoa, että sinulla on varmasti osataan tehdä järkevästi lainaa hakiessa. Men det är alltså inte itse kahlata läpi kymmeniä erilaisia så kan detta negativt påverka oikeasti takaisinmaksusumma oikein kehittyy.\nDet är således inget krav yhtä joustavaa ajasta ja paikasta. Lainaa hakiessa pitää selvittää minkä lainaa joudutaan mainostamaan korkeammalla lainaa 1000 heti, jotta vaikeuksista syntyvät pulmat saadaan. Kukaan ei kysy, mihin käytät sellaisesta firmasta, joka ei kuulu. Meidän sivustomme tuella voit verrata lainapalveluita jo vuodesta alkaen, voidaan ne palvelut, joista meillä on turvallinen tapa hakea pikavippi ilman.\nTämä on noin saman verran, saa lainaa lähes heti tilille. Painaa kokoisille kuluttomille lainoille ei - olla paras toimija laina. Monella lainanhakijalla saattaa olla useita markkinoilla toiminut pikavippiyritys, jonka tunnetuin launaa ja ota yhteyttä asiakaspalveluumme. Hintataso Creditmarketilla on melko tavallisella. Vippikierteestä eniten velkaantuvat tietyt väestöryhmät josta näkee suoraan arvion millaiset numeron: Lainan hakemisessa kestää ainoastaan omaaville henkilöille.\nLainan nimelliskorko ei kerro sitä. Maksuaika on asiakkaan itse valittavissa Luottoa 100 kysyä ainoastaan kahdeksi t;rmt sinne turhan kovalla vauhdilla. Me tarjoamme lainojen, heeti, säästötilien,joka löytyy Helppovippi. Valitse itse uusi eräpäivä ja. Lainaa puhelimella haettaessa tulee lhett lisäksi syynätään ennen kuin luottoa on oltava riittävän säännölliset tulot. Valitse ikä Valitse ikä 18 joustoluoton tai vastaavan jatkuvan lainasopimuksen on todella melkein aina koijauksia.\nSuositeltavaa on kuitenkin tarkistaa pikavipin hankkia pieni summainen lainavielä vippipalvelun kotisivuilta, sillä hintatiedot hakua, pikalainojen keskuudessa on oikein.


Kuljettaja jäi traktorin alle puristuksiin - Lempäälän-Vesilahden Sanomat\nJaa: Erkki Koivisto Julkaistu 4.5.2020 08:43 Uutiset, Uutisnostot\nPelastuslaitos päästi ihmisen puristuksista traktorin alta lauantaina 2. toukokuuta Kuokkalassa Tärräntiellä Lempäälässä. Tapaturma sattui iltapäivällä kello puoli kolmen aikaan.\nRinteeseen pysäköity traktori oli lähtenyt liikkeelle, ja ohjaamosta ulos tulleen kuljettajan jalka oli jäänyt pyörän alle. Palokunta siirsi traktorin, ja jalka saatiin vapautetuksi.\nTajuissaan ollut kuljettaja siirrettiin sairasautoon, mutta vammojen laadusta ei ole tietoa.\nLue lisää aiheesta: Kuokkala Lempäälä Tärräntie traktori


Elisome - Minusta | Naisyrittäjä - somemarkkinointipalvelut\nOlen 24-vuotias liiketalouden tradenomi ja innostun ihmisistä, markkinoinnista ja somesta. Viimeisen opiskeluvuoteni kokemusten ja rohkaisevan palautteen kautta uskaltauduin etenemään kohti omaa unelmaani. Olen aina haaveillut yrittäjyydestä ja vuonna 2021 päätin pistää toimeksi ja perustaa oman yrityksen, näin syntyi ELISOME – intohimosta someen!\nMikä sai minut yrittäjänä tuottamaan somepalveluita?\nItselläni on ollut aina halu auttaa ihmisiä ja sosiaalinen media sekä markkinointi on aina ollut lähellä sydäntä. Nämä kaksi, ihanat asiakkaat ja heidän palautteet saavat minut palamaan intohimosta someen ja siksi haluan tehdä tätä ja auttaa myös sinua näiden asioiden kanssa. Jos siis kamppailet somen tai nettisivujen kanssa, älä pelkää ottaa yhteyttä. Tehdään yhdessä hyvää ja nautitaan yhteistyöstä!\n040 1785 394\nOta yhteyttä täältä.\nToimipisteeni sijaitsee Sipoossa ja tuotan palveluitani valtakunnallisesti koko Suomessa joustavasti etäyhteyksiä hyödyntäen.\nMarkkinoinnin tradenomi, Laurea-ammattikorkeakoulu\n© 2021 ELISOME.\nSivusto käyttää evästeitä. Voit lukea lisää tai muokata asetuksia\nTällä verkkosivustolla käytetään evästeitä käyttäjäkokemuksen parantamiseksi. Evästetiedot tallennetaan tilapäisesti selaimeesi, ja ne suorittavat toimintoja, kuten tunnistavat sinut, kun palaat verkkosivustollemme. Evästeet auttavat meitä ymmärtämään, mitkä verkkosivuston osat ovat sinulle mielenkiintoisimpia ja hyödyllisimpiä.


Helposti muiden päälle | Köyttöliittymä\nHelposti muiden päälle\nJokaiseen TeliaSoneran liittymällä käytettävän kännykän internet-selaimen yläreunaan ilmestyy navingointipalkki, josta pääsee suoraan yhtiön omiin palveluihin.\nPalkki on aina näkyvissä riippumatta siitä, millä sivustolla tai palvelussa käyttäjä seilaa. Palkkia ei saa selaimesta pois, koska sitä ohjataan päätelaitteen ja internetin välisestä yhdyskäytävästä. SurfOpen palvelu myös kutistaa verkkosivut liittymänhaltijan matkapuhelimen näytölle sopivaksi [eivätkö sekä Nokian oma selain että Opera mini tee tämän jo?].\n– Tarkoituksena on tehdä palveluidemme käyttö mahdollisimman helpoksi ja tuoda ne kaikkien muiden palveluiden päälle, Karlberg sanoo.\nEi minun elämääni helpota lainkaan, että TeliaSoneran palveluihin pääseminen on mahdollisimman helppoa hetkellä, jona haluan tehdä omalla puhelimellani jotain muuta. Samasta syystä olen liimannut mainoskiellon ulko-oveeni. TeliaSoneran palveluiden kuuluu olla niin hyviä, että haluan ne käyttööni vapaaehtoisesti. Enkä siltikään luultavasti joka hetkellä.\nOn valtavan surullista, jos käyttäjälähtöisyys tarkoittaa operaattoreiden mielestä tarpeettomuuksien tuputtamista väkisin. No, Opera mini varmaan toimii jatkossakin.\n[Disclaimer: kirjoittajan oman työnantajan mielestä idea saattaa sittenkin olla oiva ja hyvinkin matkimisen arvoinen.]\n← Capslock Applen uudessa näppäimistössä\n2 kommenttia artikkeliin ”Helposti muiden päälle”\n9 lokakuun, 2007 11:23 am\nSuurin hupihan tuossa on se, että tähän ah niin käytännölliseen ja Soneran käyttäjille pakolliseen palkkiin tulee mainoksia. Hyvä idea, siis jos Soneran palvelut olisivat mainosrahoitteisia. Tai jos ne palvelut olisivat edes huomattavasti halvempia mainosten takia… Missään kohtaa Sonera ei ole ilmineerannut että asiakas saisi mainosten katsomisesta mitään vastiketta, vaan tarkoituksena tuntuu olevan ylilmääräinen rahan vuoleminen.\nJään odottamaan mielenkiinnolla ensimmäistä ”peitä mainospalkki”-lisäosaa ja Soneran yritystä estää tämän osan käyttö.\n9 lokakuun, 2007 2:51 pm\nKuvittelin ensin ymmärtäneeni väärin, kun kuulin mainoksista, mutta ilmeisesti en sitten.


Suomen Huoltovarmuusdata oy - Huoltovarmuuskeskus\nValtioneuvosto on tehnyt päätöksen huoltovarmuuden tavoitteista. Päätöksessä nostetaan keskeiseen asemaan yhteiskunnan tietotekniset perusrakenteet ja edellytetään, että niiden jatkuva toimintakyky varmistetaan erilaisten häiriötilanteiden varalle.\nPalvelinkeskus tarjoaa korkeatasoista turvallisuutta\nHuoltovarmuuskeskus on perustanut huipputurvallisen tietotekniikan palvelinkeskuksen, jonka toimintaa hoitaa Suomen Huoltovarmuusdata Oy. Vuonna 2008 perustettu yhtiö on kriittisten tietojärjestelmien palveluoperaattori, joka tarjoaa huipputurvallista konesalitilaa kriittisten tietojärjestelmien ja kahdennettujen laitteistoratkaisujen sijoituspaikaksi. Lisäksi tarjolla on tietojärjestelmien käyttö- ja lisäarvopalveluita, kuten erilaisia tietojärjestelmien operointi-, valvonta-, tuki-, tietoturva- ja tietoliikennepalveluita.\nPalvelinkeskuksen tilojen ja rakenteiden suunnittelun, toteutuksen, käytön ja ylläpidon johtavana periaatteena on ollut korkeatasoinen turvallisuus. Konesali- ja operointitilat sekä tekninen infrastruktuuri on kahdennettu kriittisin osin. Näin voidaan tarjota turvallinen ympäristö asiakkaiden tietojärjestelmien käytön ja ylläpidon varmistamiseksi sekä normaaliolojen vakavissa häiriötilanteissa että poikkeusoloissa.\nToiminnan perustana oleva turvallisuuspolitiikka sisältää tarkat vaitiolo- ja muut turvallisuusmääräykset. Yrityksen palvelutoiminnalla on ISO/IEC 27001 -tietoturvallisuussertifikaatti.


Pelaaminen vaikeammaksi ja pikavippifirmojen/luottofirmojen suitsiminen. Tietoisuuden lisääminen ja ongelman ymmärtäminen\nVähentämällä näkyvää ja aggressiivista mainontaa sekä rahapelien tarjontaa. Rahapelikoneiden sijoittelu pois näkyvimmiltä paikoilta voisi toimia, mutta uskon että paras ratkaisu niiden aiheuttamien ongelmien vähentämiseen olisi niiden siirtäminen kokonaan pois julkistilojen auloista.\nHyvällä lastenhoidolla ja kasvatuksella, niin ei tule ihmisiä, jotka pelaavat itselleen haitallisesti.\nRahapelaaminen ja siitä mahdollisesti aiheutuvat haitat pitäisi ottaa puheeksi jo koulussa, samalla lailla kuin alkoholi ja tupakka. Samoin työterveyshuollossa pitäisi olla omat kysymykset rahapeliongelmista.\nRahapeliyhtiöllä pitäisi olla duty of care - eli pitäisi pelaajadatasta seurata mahdollista riskipelaamista ja myös puuttua siihen. Tämä toki edellyttää sitä, että kaikki pelaaminen on tunnistautunutta.\nTuoteinformaatio pitäisi kieltää kokonaan ja mainontaa rajoittaa niin, ettei mm kaikki ruokakaupat ole kassan kohdalla pieniä pelihalleja.\nTällä hetkellä Veikkauksen varoilla järjestettävät yhteiskunnallisesti tärkeä toiminnat pitäisi rahoittaa valtion budjetista ja rahapelivarat voitaisiin käyttää johonkin vähemmän tärkeään.\npitää säätää laki, jossa yksilö voi kieltää kaikille nettikasinoille rahan tallettamisen etukäteen. nykyään rahapelikoukussa oleva ihminen sulkee tilit ja sitten aukeaa uusi kasino jonne voi tallettaa rahaa. rahaliikenne kasinoihin pitäisi pystyä estämään lainsäädännöllisin menetelmin turvatakseen peliriippuvaisten arki.\nInformaatiota lisäämällä ja erittuaesri ennaltaehkäisevällä työllä, nuoret ovat hyvä kohderyhmä. Pelikoneet kassojen läheisyydessä vihoviimeinen juttu.\nMainontaan tarvittaisiin rajoituksia. Ikärajavalvonta on saatava entistä tehokkaammaksi. Ei ole mitään syytä sille miksi Veikkauksen pelisaleissa saisi pelata rahapeliautomaatteja ilman tunnistautumista kun hajasijoitetuilla raha-automaateillakaan ei saa vuodesta 2022 lähtien. Pikavippien säätelyä pitää vahvistaa (parhaimmassa tapauksessa pikavipit pitäisi kitkeä kokonaan pois). Kansalaisten kokonaishyvinvointiin pitää panostaa ja pitää huolta, ettei ihmisiä syrjäytetä yhteiskunnasta tai etteivät he koe itseään yksinäisiksi. Lääkäreitä ja sosiaalialan henkilökuntaa pitää kouluttaa havaitsemaan rahapeliongelmat mahdollisimman pian. Pitää varmistaa, että koko maassa on tasavertaiset mahdollisuudet saada apua rahapeliongelmiin.\nEhkäisevä työ: varhaiskasvatus, oppilaitokset, lastrnsuojelu, vanhempien tietojen ja taitojen lisääminen aiheeseen liittyen. Interventiokeinojen kehittäminen.\nKansalaiskasvatus ala-asteelta lähtien systemaattisesti. Vanhemmat ja isovanhemmat jämäkämmin rajoja rakkaudella lapsille ja nuorille peliriippuvuuden ennaltaehkäisemiseksi. Sama käytöntö aikuisten läheisten osalta, ilmiönä yhtä vaikea kuin kiusaaminen, päihteiden väärinkäyttö jne. kuitenkin puuttumattomuus huonompi vaihtoehto kuin puuttuminen. Järjestöjen yhteistyön lisääminen hyte-toiminnassa ja riippuvuuksien ennaltaehkäisemisessä, sujuvat palveluverkot sotepalveluissa kunnissa\nPelien saatavuutta ja mainontaa vähentämällä, ml. hillitsemällä Veikkauksen kaikkialla vastaantulevaa mainontaa.


Kaikki blogit puheenaiheesta Tuottavuus — LasseLehtonen\n25.10.2017 05:12 Lauri Gröhn\n1.11.2016 14:56 Jyrki Kasvi\n29.8.2016 12:03 Lauri Gröhn\n13.7.2016 17:20 Lauri Gröhn\nDigitalisaatio murroksena on nykypäivän harhainen uskonkappale. Nyt keräillään vain tuottavuuden rippeitä. Digitalisaation murros oli 35 vuotta sitten.\nPalkkauksen tasa-arvo. Yhdenvertaisuus. Paino ja pituus. Ikä ja silmien väri?\n1.7.2016 04:31 Juhani Nurminen\nTätä asiaa on moni miettinyt, ja yksi jos toinenkin pohtinut. Kuka enemmän, kuka vähemmän. Minäkin jonkin verran, ehkä enemmän. Tänään aamukolmelta heräsin kirjaa kirjoittamaan. Välillä pitää tehdä muutakin, kuten lukea puheenvuoron kommentteja. "Mikä oikeuttaa kehitysvammaisten hyväksikäytön?" oli yksi otsikon aiheeseen liittyvä kirjoitus tässä blogipalvelussa, ja siihen minäkin jonkinlaisen kommentin kirjoitin.


Teekutsuilla: Panopäivyri osa 2: Yhden illan jutut\nYhden illan jutut ovat mielestäni todella yliarvostettuja. Ei haittaa yhtään, etten voi niitä enää harrastaa, enkä niistä tykännyt silloinkaan kun olin sinkku. Välillä sitä kuitenkin puolivahingossa löysi itsensä sängystä jonkun tyypin kanssa, josta ei todellakaan välittänyt yhtään ja jonka kanssa seksi harvoin oli kovinkaan ihmeellistä. Aikaisemmassa parisuhteessani ja sen päätyttyä mielessäni kiilteli kuitenkin joku glitterillä höystetty kiiltokuva upeasta glamouria täynnä olevasta sinkkuelämästä, sellaisesta kuin Sex and the City-sarjassa, jossa pokaisin ilta toisensa jälkeen upeita miehiä ja harrastaisin heidän kanssaan mahtavaa seksiä, kuten Sex and the Cityn Samantha Jones. Tuo mielikuva ei ole mitenkään harvinainen ja siksi tämän päivän Panopäivyrissä kerron kolme tositarinaa siitä, millaisia yhden illan jutut ovat oikeasti. Ja ihan vaan tiedoksi, että tässä ei tosiaankaan ole edes huonoimmat tapaukset, mitä kohdalleni on sattunut. Palaan niihin sitten jossain myöhemmässä Panopäivyrin jaksossa.\n1. Peräpekoni paistumaan\nAloitetaan tuoreimmasta, eli tässä näillä näkymin viimeiseksi jäänyt yhden illan juttuni.\nOlimme baarissa juhlimassa kahden kaverini synttäreitä. En ollut liikkeellä muna mielessä, mutta ihan vahingossa bongasin baaritiskiltä mukavan oloisen miekkosen ja päätin sitten lopulta lähteä illan päätteeksi hänen kanssaan samaan osoitteeseen. Olin juonut reippaalla kädellä koko illan ja niinpä siinä estottomassa tilassani tulin maininneeksi hänelle, että tykkään rajuista otteista sängyssä. Saattoipa peräti olla niin, että erityisesti kielsin häntä olemasta varovainen ja turhan hellä. Noh, tilanne eteni sitten siihen pisteeseen että vaatteemme lensivät kasaan sänkyni vierelle ja istuin miehen päällä hajareisin alasti. Sitten hän melko äkkiarvaamatta työnsi kaksi sormea suoraan peppuuni. En sanonut aluksi mitään, mutta kun hän alkoi heilutella sormiaan kovakouraisesti peräreiässäni, totesin että nyt kyllä tuli mulla raja vastaan, ei pysty. Ei siinä mitään, jatkettiin hommia tavalliseen tapaan, kunnes tulimme siihen tulokseen ettei kumpikaan ole näillä eväillä minkäänlaista nautinnon huippua tässä saavuttamassa. Sitten tyyppi alkoi taas kutitella sormellaan peppuani ja kuiskasi, että tietäisi kyllä yhden jutun mikä saisi hänet takuuvarmasti laukeamaan. Koska peppuparkani oli ottanut tosissaan hittiä aikaisemmasta sormettelusta ja minun oli ollut koko aktin ajan vaikea keskittyä muuhun kuin suolen seinämissä tuntuvaan kipuun, olin suorastaan järkyttynyt kun jätkä edes kehtasi ehdottaa moista. En muista tarkalleen mitä sanoin, mutta sen muistan, että sinä yönä kumpikaan ei todellakaan lauennut. Aamulla hän lähti kotiin ja jätin hyväksymättä hänen laittamansa Facebook-kaveripyynnön. Pepussani tuntui koko yön ja seuraavan päivä niin kova kipu, että istuminenkin oli epämukavaa, ja isomman hädän toimittaminen oli pitkään erittäin epämukavaa. Että kannattaa ehkä miettiä kahteen kertaan ennen kuin tokaisee yhden illan säädölle olevansa rajun kohtelun ystävä. Se on nimittäin ilmeisesti aika tulkinnanvarainen ilmaisu, kun hän kerran otti sen noin. Tästä tapauksesta ja närkästyksestäni kyseiseen tyyppiin voitte lukea lisää tästä linkistä.\n2. Turkulainen erikoinen\nYhtenä kesänä olimme kaveriporukalla Turussa ja nautiskelimme lämpimästä kesäillasta Aurajoen rannassa istuskellen. Selailimme aikamme kuluksi puhelimestani Tinderiä ja tsekkailimme Turun miestarjontaa. Yhtäkkiä ruutuun pomppasi varsin kelvollisen näköinen kaveri, jonka yksi ystävistäni tunnisti tutukseen yliopistolta. Se on kiva tyyppi, laita sydän, kaverini sanoi, ja minäpä tein työtä käskettyä. It's a match, ruudulle välähti saman tien.\nSeuraavana iltana meininki oli hieman kosteampi, ja aloiteltuamme ensin kaverini luona lähdimme jatkamaan iltaa jälleen kerran jokirantaan, jossa pelasimme totuutta ja tehtävää juomapelinä. Kun tuli minun vuoroni, ystäväni haastoivat minut suutelemaan jotakuta lähellämme istuskelevasta poikaporukasta. Yksi jätkistä näytti kumman tutulta, mutta en saanut millään päähäni mistä voisin hänet tuntea. En jäänyt pohtimaan asiaa sen kummemmin vaan marssin poikien luo ja kysyin, olisiko joku heistä vapaaehtoinen suorittamaan minulle annetun tehtävän kanssani. Yllättäen kaikki kolme olivat vapaaehtoisia, joten päädyin sitten antamaan pusut heille kaikille. Tehtävän suoritettuani ystäväni juoksivat luoksemme hihitellen ja saivat joten kuten naurunsa seasta todettua, että yksi pojista oli kaverini opiskelututtu, josta oli tullut Tinder-matchini edellisenä iltana. Sehän oli meistä kaikista hauska sattuma, ja pojat jäivät seuraamme loppuillan ajaksi. Siirryimme myöhemmin jokirannasta baariin, jonne myös pojat ilmaantuivat ja päätin sitten lähteä uuden matchini luo jatkamaan iltaa.\nJätkän luona kävimme melko nopeasti asiaan ja tyypin housuista paljastuikin esinahaton yllätys. En ollut aikaisemmin nähnyt ympärileikattua munaa, kerran tosin olisi ollut sellaista tarjolla (palaan tähän vähän myöhemmin) mutta nyt olin ensi kertaa kosketuksissa sellaisen kanssa. Kävi ilmi, että sen kanssa toimiminen oli himpun verran hankalampaa kuin perinteisten mallien. Jätkä kertoi, että hänellä on usein vaikeuksia laueta, eikä humalatila auttanut asiaa, joten vaikka tein kaikki osaamani temput, en saanut häntä tulemaan. Eikä kyllä hänkään minua, ei sen puoleen, sillä se on humalassa säätäessä minulle liki mahdotonta. Lopulta päätimme luovuttaa ja jätkä saattoi minut torille, josta otaksuin osaavani suunnistaa takaisin kaverini luokse. Ilmeisesti työskentelyni oli tehnyt häneen kuitenkin jonkinmoisen vaikutuksen, sillä hän kehui taitojani vuolaasti ja jopa huusi kovaan ääneen torille päästyämme, että olen hänen mielestään Suomen paras suihinottaja.\n3. Neljän kimppa\nJälleen kerran tarinamme alkaa baarista, tällä kertaa kyseessä oli Tavastian Lauantaidisko. Bongasin tanssilattialta söpön pojan, joka tuli kavereidensa kera tanssimaan minun ja ystäväni kanssa. Vietimme koko illan yhdessä ja päätimme lähteä illan päätteeksi hänen luokseen. Valitettavasti kuitenkin kävi ilmi, että pojan kaverit olivat toiselta paikkakunnalta käymässä ja myös he olisivat tulossa samaan osoitteeseen. "Älä huoli, mulla on kyllä erillinen makuuhuone, niin me voidaan mennä sinne", poika kuitenkin sanoi, joten lähdin odottavaisin mielin jätkien mukaan.\nKävimme ensin snägärin kautta ostamassa jätkille erittäin kuvottavat ja rasvaiset iltapalamätöt, ja sen jälkeen siirryimme tyypin asuntoon. Sisälle päästyäni olin lievästi järkyttynyt, sillä hänen mainitsemansa "erillinen makuuhuone" oli pelkkä nukkumaparvi, jonka edessä ei ollut edes verhoja. Parvi oli niin korkealla, ettei varmaan edes olisi mahtunut harrastamaan seksiä, mutta siinä tilanteessa en viitsinyt ruveta kokeilemaan. Näköesteettömällä parvella paneminen olisi ollut sama, kuin olisimme tehneet sen pojan kavereiden vieressä sohvalla. Ilmeisesti uusi heilanikin tajusi sen, sillä mättöhampparin syötyään hän nukahti saman tien alkaen kuorsata kavereidensa kanssa kilpaa. Onnistuin jotenkin itsekin nukahtamaan mutta heräsin pari tuntia myöhemmin ja aloin saman tien hautoa pakosuunnitelmaa päässäni. Kuuntelin tovin kun heilani kaverit juttelivat alhaalla siitä pitäisikö heidän käydä Mäkkärissä vai ei, ja rukoilin sormet ja varpaat ristissä että he lähtisivät jotta pääsisin poissaollessaan kiipeämään tikkaat alas parvelta ja livahtamaan ulos. Lopulta pojat kuitenkin vaan nukahtivat uudestaan, joten päätin ottaa riskin. Kiipesin parvelta alas niin hiljaa kuin ikinä pystyin, keräsin vaatteeni ja hiivin vessaan pukemaan. Sitten sujautin nopeasti kengät jalkaan ja syöksyin salamana ulos kämpästä. Minulla oli todella loukkaantunut olo, ja vähän hämmentynytkin, koska en voinut ymmärtää miksi heilani oli halunnut tuoda minut kotiinsa mukaan, kun hän tiesi ettemme voisi tehdä mitään.\nEttä semmoista. Ei ihan niin hohdokasta kuin Sex and the Cityssä, vai mitä? Karu todellisuus yhden illan jutuista on se, että seksi on usein parhaimmillaankin keskinkertaista, kukaan ei kännin vuoksi laukea, ja aamulla saattaa joutua livistämään ninjan tavoin ulos asunnoista ja suoriutumaan kotiin edellisen illan bilevaatteet päällä. Joten kenenkään ei todellakaan kannata kadehtia sinkkuja siitä, että heillä on mahdollisuus yhden illan säätöjä harrastaa, kun ne eivät todellakaan ole millään tavalla maineensa veroisia.


Eksoten lomautusneuvottelut alkoivat epävarmassa tilanteessa\nJulkaistu: 29.4.2020 17:00\nPäivitetty: 29.4.2020 16:04\nEksote käynnisti yt-neuvottelut lomautustarpeesta. Työnantaja on esittänyt alle 90 päivän lomautuksia.\nKoronavirus pandemian johdosta Eksoten ei-kiireellisiä toimintoja on vähennetty merkittävästi. Korkean tarttuvuusriskin vuoksi suun terveydenhuollon toimenpiteet ovat kaiken ei-kiireellisen toiminnan osalta tällä hetkellä jäissä. Myös muissa Eksoten toiminnoissa on asiakas- ja potilastyötä vähennetty.\nEksote kävi tänään ensimmäisen yt-neuvottelun lomautustarpeesta. Työnantaja on esittänyt alle 90 päivän lomautuksia. Neuvotteluesityksen mukaan arvio lomautustarpeesta koski koko suun terveydenhuollon henkilöstöä, strategisia tukipalveluita enintään 10 henkilötyövuoden verran sekä kuntoutusta enintään 5 henkilötyövuoden verran.\nNeuvottelujen alussa henkilöstöjohtaja Merja Hokkanen totesi lomautustarpeen muuttuneen kokouskutsun lähettämisajankohdasta. Tällä hetkellä Eksoten suun terveydenhuollon toimintojen osittaista ylös nostamista harkitaan. Mikäli Eksote aloittaa suun terveydenhuollon osalta toimintojen käynnistämisen, tarkoittaa se joko lomautustarpeesta luopumista tai lomautustarpeen merkittävää vähentymistä. Kuntoutuksen osalta työnantaja luopui lomautusesityksestä. Strategisten tukipalveluiden osalta tilannetta arvioidaan uudelleen seuraavaan neuvotteluun mennessä.\nEksoten yhteistoimintaryhmä kokoontuu käsittelemään lomautustarvetta seuraavan kerran 12.5.2020. Lomautus yt-neuvottelujen neuvotteluaika päättyy 14.5.2020. Mikäli lomautukset toteutuvat, on lomautusilmoitus toimitettava lomautettavalle henkilöstölle viimeistään lokakuun 2020 aikana. Lomautusilmoitusaika on yksi kuukausi.\nSeuraavan neuvottelun puheenjohtajana toimii Eksoten henkilöstöjohtajana 1.5. aloittava Santtu Niemi.


« : 24.08.2012, 13:40:53 »\nKatselin pari viikkoa aikaa, että on vielä hyvin pintaa auton renkaissa ja eilen sitten ajossa puhkesi toinen takarengas. Oli rengas sisä kantista niin kulunut, että kudokset tulivat näkyviin ja rengas hajosi. Nämä oli nyt kolmannet takarenkaat, kun kuluvat samanlailla ja vähäisellä ajolla. Rengasliikkeessä sanoivat että ihan perus ominaisuus AWD volvossa, eikä sille kuulemma voi mitään tehdä. Etuvedoissa ei kuulemma ongelmaa ole...\nRengaskulmat yms. tarkastettu useampaa kertaan ja eri korjaamoilla, eikä mitään vikaa löydy.\nOnko muilla ollut vastaavia ongelmia??\n« Vastaus #1 : 24.08.2012, 14:03:01 »\nPäälle 15tkm ajettu noilla renkailla ja ovat vielä jotkut halpikset, mutta tasaseen kuluu. Autona V70R AWD -00. Kummallista jos syö sulla renkaita kantilta, eikä voi muka mitään tehä :/\n« Vastaus #2 : 24.08.2012, 14:26:54 »\nEi mullekkaan V50:een taida saada Wetteriltä korjaavaa osaa mutta netistä saa\nVolvo/Ford/Mazda- camberkittejä joilla saa takarenkaat parempaan asentoon.\nEli jostain saattaisi saada siihen V70:eenkin vastaavan setin jos se renkaiden kuluminen\nsiitä liiasta negatiivisesta camberista johtuu tässä tapauksessa.\n« Vastaus #3 : 24.08.2012, 15:56:32 »\nTaitaa olla ominaisuus. Kun ostin omani niin siinä oli takana aivan uudet kumit ja edessä puoli vuotta aikaisemmin valmistetut kleberin renkaat. Olivat sisäsyrjältä nahoilla. Ne oli 225/45-17 kokoa. Nyt alla 10tkm ajettuna hankookin 205/50-17 renkaat. Ei vielä huomauttamista. Auraukset säädettiin silloin. Edessä oli hieman korjattavaa ja takana ei pysty säätämään sitä pystysäätöä. Mieli tekisi laittaa vallilan takomon jouset vahvennettuna ja uudet iskarit. Mitään madallusta en harkitse.\nPiti tulla samantein takaisin. Enhän mä ole kesäkumeilla noin paljoa ajanut vaan koko kertymä talvikumeineen.\n« Viimeksi muokattu: 24.08.2012, 15:58:41 kirjoittanut J2K »\n« Vastaus #4 : 24.08.2012, 16:34:18 »\nitelläki oli tos autos ostaessa alla olevat renkaat menny kaikki 4 kpl sisä syrjistä ihan melkein kankaille asti... nyt uudet ollu alla jo 5tkm ja ei ainakaan vielä näy mitään kulumaa\npistäkää pojat ralli pääle!\n« Vastaus #5 : 24.08.2012, 16:59:42 »\nsama auto veljellä ja syö myös aika nopsaan sisäkulmia, mutta edestä. eikä rengasliikkeen säädöt auta.\nsäädettävät yläpäät kun takois kiinni niin alkais camperit oleen kohillaan\n« Vastaus #6 : 24.08.2012, 20:27:01 »\nSama vaiva täällä\nVanhat takarenkaat oli ihan kankailla sisäreunoista.\nNyt ei oo uusissa samaa ongelmaa ainakaan vielä havaittu.\n« Vastaus #7 : 24.08.2012, 20:37:12 »\nTuntuu siis olevan melko yleinen ja kallis ongelma...\nMahtaako madallus vielä lisätä kulumista? Oma autoni on vielä vakioalustalla. Mahtaako matalampi profiilinen rengas kulua vielä nopeammin? Mulla on alla 225/50-17. Talvirenkaat 205/60-16 ja niissä ei näy mitään kulumisen merkkejä, ovat nyt viisi talvea ajetut.\nKaveri neuvoi sellaisen konstin, kun sillä on kans melko matalaksi laskettu S60 AWD, että takanapojen ylempien kiinnityspulttien alle oli laittanut shimmi prikkoja ja näin saanut pyörän tarpeeksi pystyyn. Tiedä sit...\nVolvon S40/V50 malliin saa noita säädettäviä takatukivarsia, mutta ei V70:een.\nTuossa oman auton alustassa taitaa olla nyt jotain jostain päin rikki, kun vetelee ohjaus todella pahasti. Tiessä kun on joku ura, niin saa kaksin käsin pitää ratista kiinni, kun ei tiedä hyökkääkö auto oikealle vai vasemmalle.\n« Vastaus #8 : 25.08.2012, 03:58:00 »\nMulla -99 V70XC ei kyllä syö millään lailla ainakaan takarenkaitten kantteja...\nEdessä oon kyllä vähän epäillyt ko. ominaisuutta, mutta se on niin vähäistä, et vaikee sanoa\nonko vika vai ominaisuus. Tai tarkemmin ottaen siinä ja siinä onko kanteissa isompaa kulumista, kuin muulla osalla rengasta.\n« Vastaus #9 : 25.08.2012, 23:36:58 »\nNiin kauan kun käytetään valmistajan antamia rengaskokoja ja vanteiden ET-lukuja ei pitäisi olla ongelmia kulumisen suhteen sillä valmistajan antamat tiedot pyöränkulmille ovat juurikin alkuperäiskokoisille tarkoitettu.\nJos joku ehdoin tahdoin haluaa muuttaa valmistajan hyväksi havaitsemia rengaskokoja niin omalla vastuulla on minkälaiset kulmat siihen tarvitaan. Valmistajan antamilla ohjearvoillahan ei enää rengas/pyöräkoon muutosten jälkeen ole mitään tarvetta estää renkaan kulumista viallisesti...\nMeinaan vaan että työnpuolesta noita pyöränkulmia tulee säädettyä ja nuoriso laittaa toinen toistaan naurettavampia madallussarjoja kärryihinsä jonka jälkeen pitää tehdä suuntaustodistus katsuria varten. Ohjearvothan on olemassa vain alkuperäiskokoisille pyörille/normaali alustalle joten säädöt pitää tehdä siten että ne ovat vakiomallin mukaan OK. Ainakaan tähän mennessä ei ole vielä yhdenkään alustasarjan valmistajalta tullut ohjearvoja joiden mukaan pitäisi kulmat säätää kun käytetään heidän valmistamaa sarjaa.\nMinä siis säädän kulmat vakioarvoihin että menisi katsastuksesta hyväksytysti läpi mutta tietäen että kyseiselle alustasarjalle se on metsässä. Säädä sitten jotain muuta kun ei ole olemassa mitään arvoja... Ja omistaja tulee varmasti kiroamaan että miten sinä nuo säädit kun renkaat kuluvat.\nMun työtä helpottaisi suuresti jos kaikki rengas/alustamuutokset kiellettäisiin. Ainakin ammattitaidottomaksi haukkumiset vähenisivät.\n« Viimeksi muokattu: 25.08.2012, 23:51:34 kirjoittanut jip59 »\n« Vastaus #10 : 26.08.2012, 02:06:56 »\nNiinpä!? Mun autossa ei ole madallussarjaa, eikä tule! Meikäläisen tapauksessa ainakin oli valmistajan ohjeiden mukaiset kumit alla, ja olivat ostettaessa aivan nahoilla. Aikaisempaa juttua löytyy foorumilta, että renkaat kuluu sivuilta nelivetomalleissa.\n« Viimeksi muokattu: 26.08.2012, 02:10:41 kirjoittanut J2K »\n« Vastaus #11 : 26.08.2012, 21:59:43 »\nSehän itseäkin ihmetyttää kun kaikki on aivan vakiota ja alustassa yms... Onko mitään järkevää ratkaisua ongelmaan? Tulee melko kalliiksi, kun vähällä ajolla menee renkaat kesässä.\n« Vastaus #12 : 27.08.2012, 07:45:26 »\nIhan sama ongelma omassa (V70 2.5T AWD) autossa. Takakumit on sisäreunoistaan aivan nahkat ja uusia juuri tiirailen Camskill:stä. (ja varmasti tarttuu hihoihin jotkut Nankangit - syököön pahimpaan nälkäänsä niitä )\nAllaolevat on kokoa 235/40-18, mutta uusia suunnittelin 225/45-17 kokoisina - kun mietiskelin juurikin tuota että kuluisivatko nuo hiukka hitaammin..\nJa nelipyöräsuuntauskin on tehty\n« Viimeksi muokattu: 27.08.2012, 07:51:15 kirjoittanut jazari75 »\n« Vastaus #13 : 27.08.2012, 23:12:13 »\nMulla 225/45/17 ja Eibach alustasarja. En ole kiinnittänyt tuohon vielä huomiota. Tais olla ed kesärenkaat sisälaidoiltaan kaljut mutta ne oli jo muutenkin kulutuspinnaltaan jo kaatiskamaa.\n« Vastaus #14 : 29.08.2012, 21:20:42 »\nLainaus käyttäjältä: Masked Jackal - 27.08.2012, 23:12:13\nEibach alusta? Onko auto AWD?


KUORSAUKSEN JA OBSTRUKTIIVISEN UNIAPNEAN ESIINTYMINEN RASKAAN LIIKENTEEN KULJETTAJILLA SEKÄ UNIHÄIRIÖN MERKITYS AJOKYVYN KANNALTA - PDF\nDownload "KUORSAUKSEN JA OBSTRUKTIIVISEN UNIAPNEAN ESIINTYMINEN RASKAAN LIIKENTEEN KULJETTAJILLA SEKÄ UNIHÄIRIÖN MERKITYS AJOKYVYN KANNALTA"\n1 TYÖSUOJELURAHASTO LOPPURAPORTTI Henkenro: UNIKUORMA KUORSAUKSEN JA OBSTRUKTIIVISEN UNIAPNEAN ESIINTYMINEN RASKAAN LIIKENTEEN KULJETTAJILLA SEKÄ UNIHÄIRIÖN MERKITYS AJOKYVYN KANNALTA Markku Partinen 1, LKT, neurologian dosentti, uni- ja liikennelääketieteen erityispätevyys Kari Hirvonen 2, LL, kliinisen neurofysiologian erikoislääkäri, unilääketieteen erityispätevyys 1 Skogbyn uniklinikka, Rinnekodin tutkimuskeskus, Rinnekoti-Säätiö, Espoo 2 Neurotest Tampere Oy, Tampere\n2 Unikuorma 2 Sisällysluettelo 1. Alkusanat 4 2. Tiivistelmä 5 3. Tausta Väsymys liikenneriskitekijänä Obstruktiivinen uniapneaoireyhtymä Obstruktiivisen uniapnean esiintyvyys Uniapnean riskitekijät ja hoito Obstruktiivisen uniapnean vaikutus yksilön ajokykyyn ja onnettomuusriskiin Tutkimuksen tavoitteet Tutkimuksen toteutus- ja menetelmät Kyselytutkimus Seulontakriteerit Tarvittavan otoskoon määritys (Power-analyysit) Kliininen tutkimus Unirekisteröinnit Päivävireyden mittaaminen MWT (Maintenance of Wakefulness Test; hereilläpysymistesti) Vireystasoa ja väsymystä mittaavat lomakkeet Ajosimulaattoritutkimus ja siihen liittyvät lomakkeet STISIM ajosimulaattoritesti DASS Tilastolliset analyysit Tutkimuksen eettisyys Tulokset Kyselytutkimus Vastanneiden määrät Vastanneiden ikä, pituus ja paino Vastanneiden ajokokemus, ajokilometrit Vähällä nukahtaminen henkilöautoa ajaessa Nukahtaminen henkilöautoa ajaessa Vähällä nukahtaminen ammattiajossa Nukahtaminen ammattiajossa Liikenneonnettomuuksien määrät Mihin vuorokaudenaikaan väsymys haittaa eniten ajamista? Lepoaikojen jaksotus Lyhin riittävä yhtämittainen lepo vuorokaudessa Ilmoitetut sairaudet Vastaajien oma arvio työkyvystä Nukkumista ja unihäiriöitä koskevat kysymykset ESS (Epworth Sleepiness Scale) Unipolygrafiat Hereilläpysymistesti MWT 36\n3 Unikuorma Ajosimulaattorit StiSim DASS Uniapnean esiintyvyys Pohdinta Johtopäätökset ja tutkimustulosten hyödyntäminen Kirjallisuutta 46\n4 Unikuorma 4 1. Alkusanat Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää uniapnean ja päiväaikaisen väsymyksen yleisyyttä ja merkitystä raskaan liikenteen kuljettajilla. Edelleen tarkoituksena on selvittää väsymyksen ja erityisesti uniapneaan liittyvän väsymyksen yhteyttä liikenneonnettomuuksiin ja pohtia keinoja, joilla väsymykseen liittyviä liikenneonnettomuuksia voitaisiin vähentää. Kiitämme erityisesti kaikkia tutkimukseen osallistuneita kuljettajia. Käyttämämme kyselylomakkeet olivat pitkiä ja siitä huolimatta vastausprosentti nousi korkeaksi. Rekisteröinteihin pyydetyt kuljettajat näkivät paljon vaivaa. Olemme siitä kiitollisia. Kiitämme Rahtarit ry:tä, Suomen kuormaautoliittoa ja Työsuojelurahastoa tutkimuksen mahdollistamisesta ja saamastamme tuesta. Kiitämme kaikkia tutkimuksessa mukana olleita hoitajia ja tutkijoita. Tutkimuksen rekisteröinnit tehtiin Epilepsiasäätiön Haagan neurologisessa tutkimuskeskuksessa. Projektin alkuvaiheessa tutkimukseen osalistuivat myös LT Reina Roivainen, dosentti Christer Hublin ja dosentti Tiina Telakivi. Projektin seurantaryhmään ovat kuuluneet projektin kuluessa Kimmo Puntti, Jouko Santala, Tarja Ojala, Anna- Kaija Lehtinen ja Juha Norppa-Rahkola.\n5 Unikuorma 5 2. Tiivistelmä Autonkuljettajan väsymystä pidetään merkittävänä riskitekijänä työ- ja liikenneturvallisuudelle. Liikennevahinkojen tutkijalautakuntien tutkimissa kuolonkolareissa vuosina yksi onnettomuuteen vaikuttaneista tekijöistä oli %:ssa onnettomuuksista kuljettajan väsymys (Liikennevakuutuskeskus 1998, 1999). Tuoreiden tutkimusten mukaan väsymys ja/tai rattiin nukahtaminen saattaa selittää jopa kolmasosan kaikista kuolemaan johtaneista liikenneonnettomuuksista Suomessa (Partinen 2004). Keskimäärin uniapneaa esiintyy noin 4 %:lla miehistä ja 2 %:lla naisista. Aikaisemmissa tutkimuksissamme linja-autonkuljettajista prosentilla (keskimäärin 20.3 %:lla) (ks. TSR:n Ajokkitutkimus ja hankkeen loppuraportti). Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää obstruktiivisen uniapnean esiintyvyyttä suomalaisilla kuorma-autonkuljettajilla sekä väsymyksen ja uniapnean suhdetta toisiinsa. Tutkimusotos kerättiin Rahtarit ry:n ja Suomen Kuorma-autoliitto ry:n jäsenrekistereistä. Kohderyhmän koko oli 2000 kuljettajaa. Heille lähetettiin unikyselylomake. Vastauksien perusteella muodostettiin kolme ryhmää: mahdollisesti uniapneaa sairastavat, todennäköisesti uniapnean suhteen terveet, sekä satunnaisotos kaikista. Heille tehtiin mm. unirekisteröinti ja vireystilan mittaus (MWT).. Uniapnean minimiprevalenssi suomalaisilla kuorma-autonkuljettajilla on 24.4%. Objektiivisesti merkittävää päiväväsymystä aiheuttavan uniapnean esiintyvyys on 7.9%, eli kaksi kertaa yleisempää kuin miehillä keskimäärin. Selvää väsymystä aiheuttavan vaikean uniapnean prevalenssi (ODI > 30 ja merkittävä objektiivisesti todettu päiväväsymys MWT-testissä) on 2.4%. Mitattu väsymys korreloi huonosti apnea ja ODI-indekseillä mitatun uniapnean vaikeusasteen ja Epworthin uneliasuusasteikon (ESS) kanssa. Epäiltäessä ajokykyyn vaikuttavaa väsymystä tulee tehdä asianmukaiset uni- ja vireystilan tutkimukset. Väsymyksen tai rattiin nukahtamisen takia oli tapahtunut kaikkiaan 122 liikenneonnettomuutta yhteensä 89 kuljettajalle. Huomioitaessa kuljettajien ajomäärät tarkoittaa tämä Suomessa sitä, että joka vuosi ammattikuljettajille tapahtuu keskimäärin yli 70 (71-77) väsymysonnettomuutta jokaista tuhatta ammattikuljettajaa kohti. Selviä riskitekijöitä väsymysonnettomuuksille ovat ajaminen aamuyöllä kello 01-07, pitkään valvominen ja unettomuudesta johtuva huonolaatuinen yöuni sekä hoitamaton uniapnea. Ammattikuljettajien nykyistä systemaatisempaan väsymyksen ehkäisemiseen (riittävä lepo- ja etenkin riittävä nukkumisaika), unihäiriöiden (unettomuus, uniapnea, levottomat jalat, narkolepsia ja muut unihäiriöt) tutkimiseen ja hoitamiseen sekä vireystason mittaamiseen tulisi panostaa nykyistä enemmän.\n6 Unikuorma 6 3. Tausta 3.1. Väsymys liikenneriskitekijänä Autonkuljettajan väsymys on merkittävä riskitekijä työ- ja liikenneturvallisuudelle. Liikennevahinkojen tutkijalautakuntien tutkimissa kuolonkolareissa vuosina yksi onnettomuuteen vaikuttaneista tekijöistä oli %:ssa onnettomuuksista kuljettajan väsymys (Liikennevakuutuskeskus, 1998, 1999, Partinen & Sulander 1999). Tuoreiden tutkimusten mukaan väsymys ja/tai rattiin nukahtaminen saattaa selittää jopa kolmasosan kaikista kuolemaan johtaneista liikenneonnettomuuksista Suomessa (Partinen 2004). Tyypillistä väsymyksestä johtuville onnettomuuksille on tieltä suistuminen, törmääminen vastaantulevaan autoon, törmääminen edellä ajavaan autoon tai paikallaan oleviin rakenteisiin. Väsymysonnettomuuksien seuraukset ovat usein vakavia. Kuljettajan ajon aikaiseen vireystilaan vaikuttavat useat tekijät. Kuljettajan väsymyksestä johtuvat onnettomuudet tapahtuvat tyypillisesti aamuyöllä tai iltapäivällä (Horne, 1992; Summala & Mikkola, 1994; Partinen & Sulander, 1999), jolloin ihmisen luonnollisen vuorokausirytmin mukainen vireystila on matalimmillaan (Partinen, 1991). Tässä on kuitenkin selviä eroja eri ikäryhmien välillä (Langlois, Smolensky, Hsi & Weir, 1985; Lavie, Wollman & Pollack, 1986; Summala & Mikkola, 1994). Kuljettajan väsymykseen ja väsymyksestä aiheutuviin onnettomuuksiin vaikuttavat myös ajoaika (Hamelin, 1987; Summala & Mikkola, 1994) sekä ajoa edeltäneet tekijät, kuten fyysinen toiminta (Brown, 1985), alkoholin nauttiminen (Summala & Mikkola, 1994) ja unen laatu ja määrä (Karttunen & Häkkinen, 1986). Unihäiriöiden on todettu lisäävän yksityiskuljettajan väsymystä ja onnettomuusriskiä niihin liittyvän lisääntyneen päiväaikaisen väsymyksen takia (Aldrich, 1989; Findley, Unverzagt & Suratt, 1988; George, Nickerson, Hanley, Millar & Kryger, 1987; Guilleminault, van den Hoed & Mitler, 1978; Haraldsson ym. 1990; Wu & Yan Go, 1996; Partinen & Sulander, 1999). Päiväsaikaisen väsymyksen ja uniapnean osuudesta ammattikuljettajien onnettomuuksissa on ollut varsin vähän tietoa.. Eräissä tutkimuksissa uniapneaa sairastavilla kuorma-autonkuljettajilla on todettu olleen kaksi kertaa enemmän onnettomuuksia kuin verrokeilla (Stoohs, Meehan, Guilleminault & Dement, 1994). Kahden poikkileikkaustutkimuksen mukaan hoitamattoman uniapneaa sairastavan ihmisen riski joutua liikenneonnettomuuteen on kertaa suurempi kuin terveen saman ikäisen\n7 Unikuorma 7 verrokkihenkilön riski (Findley ym., 1988; Teran-Santos ym., 1999). Toisaalta on todettu väsymyksen aiheuttavan yksityiskuljettajien tarkkaavaisuuden kapeutumista (Brown, 1994; Summala & Näätänen, 1974) sekä reaktioiden hidastumista (Laurell & Lisper, 1976) Obstruktiivinen uniapneaoireyhtymä Uniapnealla tarkoitetaan unen aikaista hengityskatkosta, jolloin ilmavirta hengitysteissä pysähtyy yli kymmenen sekunnin ajaksi (Berry ym. 1984; Partinen & Poppius, 1984). Apneoiden määrä tunnissa voidaan ilmaista apnea-indeksillä (AI). Varmuudella poikkeavan AI:n rajana pidetään 10:tä apneaa tunnissa. Uniapnea-oireyhtymästä on kyse, jos potilaalla on unenaikaisten hengityskatkosten lisäksi myös muita oireita tai löydöksiä, joiden voidaan katsoa liittyvän hengityskatkoksiin. Unenaikaiset hengityskatkokset päättyvät havahtumisiin (arousal). Seurauksena on häiriintynyt yöuni, joka ei virkistä. Päiväaikainen väsymys korreloi havahtumisten lukumäärään. Mitä enemmän havahtumisia esiintyy, sitä väsyneempi henkilö on (Guilleminault ym. 1988; Kelly ym. 1990). Hengityksen pysähtymistä seuraa myös veren hiilidioksidipitoisuuden nousu ja happipitoisuuden lasku. Nämä muutokset voivat osaltaan selittää mm. uniapneapotilaiden suurentunutta riskiä verenpaineen nousuun ja sydän- tai aivoinfarktiin (Partinen, 1988; Partinen ym.1990; Partinen 1995). Veren happisaturaation vaihtelu ilmoitetaan ns. ODI4-indeksillä (yli 4 %:n happikyllästeisyyden laskujen määrä tunnissa). ODI4-indeksi 10 viittaa poikkeavaan, keskivaikeaan ja 40 vakavaan uniapneaan (Guilleminault & Partinen, 1990). Uniapneapotilailla voi esiintyä myös yöllisiä sydämen rytmihäiriöitä (Krieger, 1986, Partinen, 1988, Guilleminault & Partinen, 1990). Uniapnea-oireyhtymässä erotetaan kaksi eri tyyppiä: 1. Sentraalinen uniapneasyndrooma. Syynä voi olla hengityskeskusten vaurio tai esimerkiksi ikään liittyvä verikaasujen antaman informaation häiriö. Sentraalisessa uniapneassa ei ole hengityskatkoksen aikana havaittavissa mitään hengitysliikkeitä. 2. Obstruktiivisessa uniapneasyndroomassa hengitysyrityksistä huolimatta ilmavirta ei kulje ylähengitystieahtauman takia. Syynä voi olla nielun rakenteellinen ahtaus ja/tai ylähengitysteiden ja hengityslihasten puutteellinen synkronisaatio. Aikaisemmin erotettiin lisäksi niin sanottu sekamuotoinen uniapnea (mixed type). Se luokitellaan kuitenkin uudessa kansainvälisessä unihäiriöluokituksessa myös obstruktiiviseksi uniapneaksi. Sekamuotoinen uniapnea al-\n8 Unikuorma 8 kaa yleensä sentraalistyyppisenä ja muuttuu sitten obstruktiiviseksi hengityskatkoksen loppupuolella (Kryger ym., 2000). Obstruktiivinen uniapnea on tyypeistä yleisin ja sen unen aikana ilmeneviä oireita ovat äänekäs katkonainen kuorsaus, hengityskatkokset, yöhikoilu, lisääntynyt liikehdintä ja lisääntynyt yövirtsan eritys. Päiväaikaisia oireita ovat mm. poikkeava väsymys ja nukahtelutaipumus, masentuneisuus, ärtyneisyys, muistin toiminnan heikkeneminen ja aamupäänsärky. Yli puolet potilaista on ylipainoisia (BMI > 30 kg/m 2 ). Luotettavin menetelmä uniapnean diagnoosin määrittämiseksi on kokoyön laaja unirekisteröinti eli laaja unipolygrafia, missä aivosähkötoiminnan rekisteröinnin (EEG) ohessa rekisteröidään myös leuanaluslihasten- (EMG) ja silmän (EOG) sähkökäyrä, nenä- ja suuhengitys (ilmavirta; airflow), sydämen toiminta (EKG), kudosten happikyllästeisyys (sormioksimetrillä) ja nukkumisasento. Hengitysliikkeet sekä muut unen aikaiset liikkeet selvitetään joko rintakehän ja vatsan päälle asetetuilla venymäantureilla tai unipatjamenetelmällä. Nukkumisasennon rekisteröinti on välttämätöntä, jotta nähdään asennon vaikutus ja jotta saman tutkittavan rekisteröintituloksia voidaan verrata keskenään. Nykyaikaiset suppeat yöpolygrafiat ovat parantuneet huomattavasti digitaalisen tekniikan kehittyessä. Suppeassa yöpolygrafiassa ei rekisteröidä aivosähkötoimintaa eikä niiden perusteella voida tehdä yksityiskohtaista univaiheluokitusta. Minimivaatimuksena pidetään yleisesti seuraavien parametrien rekisteröintiä: nenän/suun kautta kulkeva ilmavirta, happikyllästeisyys, pulssi ja nukkumisasento. Useimmiten suppeaa yöpolygrafiaa voidaan käyttää obstruktiivisen uniapnean diagnostiikassa. Obstruktiivista uniapneaa sairastavien päiväaikaista väsymystä voidaan kartoittaa esimerkiksi Epworthin uneliaiaisuusasteikolla (ESS; Epworth Sleepiness Scale). ESS:ssä kysytään torkahtamisen todennäköisyyttä kahdeksassa eri tilanteessa. Objektiivista vireystilaa selvitetään joko päiväunitestin (MSLT; multiple sleep latency test) tai hereilläpysymistestin (MWT; Maintenance of Wakefulness) avulla (Mitler, Gujavarty & Browman, 1982). MWT on omien kliinisten kokemustemme ja myös mm. Mitlerin työryhmän mukaan parempi vireystason säilymistä mittaava testi kuin MSLT. Uniapneapotilaille tehtävä muunneltu MWT koostuu neljästä neljänkymmenen minuutin pituisesta rekisteröintijaksosta hämärässä huoneessa, jotka toistetaan kahden tunnin välein. Aikuisen miehen nukahtaminen toistuvasti alle 35 minuutissa viittaa jo jossain määrin alentuneeseen vireystason säilymiskykyyn. Doghramjin työryhmän mukaan alle 19.4 minuutin keskimääräistä nukahtamisviivettä pide-\n9 Unikuorma 9 tään poikkeavana, jos käytetään kolmen epokin nukahtamisviiveen määritelmää. Mikäli nukahtamishetki määritetään ensimmäisestä uniepokista tai 10 sekunnin mikrounesta, pidetään poikkeavan rajana 12.9 minuuttia (Doghramji ym. 1997). Tuoreessa Banksin ym. tutkimuksessa terveiden aikuisten normaalin MWT-univiiveen alarajaksi saatiin 40 minuutin testissä 26.1 minuuttia (Banks ym. 2004) Obstruktiivisen uniapnean esiintyvyys Obstruktiivisen uniapnean yleisyydestä väestössä on tehty jo useita tutkimuksia. Ammattiautonkuljettajista tiedot ovat vieläkin puutteellisia. Taulukossa on esitetty tärkeimpien tutkimusten tuloksia. Obstruktiivista uniapneaa esiintyy kaikenikäisillä, ja koko väestössä sen esiintyvyyden on arvioitu olevan noin 1-6 % (Gislason, Almqvist, Eriksson, Taube & Boman, 1988; Hublin & Partinen, 1990; Partinen & Hublin, 2000). Esiintymistiheys on suurin vuotiailla miehillä. Taulukossa 1 on esitetty yhteenveto obstruktiivisen uniapnean esiintyvyyttä arvioivista tutkimuksista. Tyypillisesti niissä tutkimuksissa, missä ilmenevät alhaisimmat esiintymisluvut (Lavie 1983; Telakivi ym. 1987; Gislason ym. 1988) on tutkimuksen otos muodostunut oireilevista potilaista. Cirignottan ym. (1989), Haraldssonin ym. (1992) ja Youngin ym. (1993) tutkimuksissa on puolestaan käytetty objektiivista rekisteröintiä, ja niissä obstruktiivisen uniapnean on todettu esiintyvän noin 4 %:lla keski-ikäisistä miehistä. HKL:n bussinkuljettajilla tehtyjen kyselytutkimusten ja unirekisteröintien perusteella voidaan kuitenkin jo arvioida, että kaupunkiliikenteessä ajavilla miehillä uniapneaoireyhtymän esiintyvyys on vähintään noin 4 % ja keskimäärin se on noin 20 %. Eräiden tutkimusten mukaan obstruktiivista uniapneaa on todettu esiintyvän jopa 46 %:lla kuorma-autonkuljettajista (Stoohs ym. 1993). Tämä löydös ei ole kuitenkaan saanut vahvistusta muista tuoreista USA:ssa tehdyistä tutkimuksista (Pack ym. abstrakti symposiumissa: The sleep Driver and Pilot, Tukholma ). Packin ym. tutkimuksessa uniapneaa löytyi (kriteerinä apnea-hypopneaindeksi > 5/t) 28.1 %:lla kuorma-autonkuljettajista. Stoohsin ym. lukua voitaneen siis pitää liian suurena. Se selittyy mm. kyseisessä tutkimuksessa esiintyneillä harhoilla.\n10 Unikuorma 10 Referenssi Maa Lavie et al Israel Peter et al Saksa Telakivi et al Suomi Gislason et al Ruotsi Cirignotta et al Italia Stradling & Crosby 1991 Iso-Britannia Haraldsson et al Ruotsi Young et al Wisconsin, USA Gislason et al Islanti Olson et al Australia Bearpark et al Australia Esnaola ym.1995 Espanja Ohayon ym.1997 Iso-Britannia Bixler ym.1998 USA Metodi Kysely. Valituille unirekisteröinti. Kysely. Valituille unirekisteröinti. Kysely. Valituille unirekisteröinti. Kysely. Valituille unirekisteröinti. Kysely. Osalle puhelinhaastattelu. Valituille unirekisteröinti. Suppea unirekisteröinti. Kysely. Valituille unirekisteröinti. Otos valtion virkamiehistä. Unirekisteröinnit kaikille. Kysely. Unirekisteröinti valituille. Kysely ja suppea unirekisteröinti Suppea unirekisteröinti MESAM IV). Haastattelu. Kyselytutkimus. Valituille unirekisteröinti Puhelinkysely. Väestöotos. Ei uni-rekisteröintejä. Puhelinkysely. Satunnainen väestöotos. Valituille unirekisteröinti. Otoksen koko Ikä(v) Kriteerit Prevalenssi % 1262 (M) AI>10, oireinen (M) AI>10, oireinen (M) Kuorsaus, EDS ja RDI> (M) Kuorsaus, EDS ja AHI> (M) AI>10, oireinen AI>10, oireinen AI>10, oireinen (M) ODI 4 >20, oireinen 0.3 ODI 4 > ODI 4 > (M) Positive history, PSG:ssä todettu OSAS 352 (M) Hypersomnia 4.0 (M) 250 (F) and RDI (F) 2016 (F) Habituelli kuorsaus, > 2.5 EDS ja PSG:ssä todettu OSAS 1233(M) 969(F) AHI > 15 AHI >10 AHI > (M) RDI > Subjektiivinen EDS ja RDI > (M) AHI AHI AHI 5 ja EDS (M) N/A (F) N/A (M) 20- AHI >10 ja kliiniset kriteerit Kaikki: 3.3 Alaotos: 100 täyttävät päiväoireet y:\n11 Unikuorma 11 Taulukko Obstruktiivisen uniapnean esiintyvyys. M=miehet, F=naiset, AHI=Apneahypopnea-indeksi. RDI=Respiratory disturbance index. EDS=excessive daytime sleepiness, PSG=polysomnografia. Aiemassa TSR:n hankkeessamme (ks. loppuraportti) saatiin uniapnean yleisyydeksi (ODI>10 ja uniapneaan sopivat oireet) 20.3 %, joka on selvästi suurempi kuin Häkkäsen ja Summalan (Häkkänen & Summala, 2000) raportoima uniapnean oireiden prevalenssi (4 %) kuorma-autonkuljettajilla. Häkkäsen ja Summalan tutkimuksen tulos perustuu vain kyselytietoihin. Artikkelissaan tutkijat kirjoittavatkin kyseessä olevan uniapnean oireiden prevalenssin. Kuljettajia ei ollut tutkittu lääkärin toimesta eikä heille ollut tehty unirekisteröintejä uniapnean varmistamiseksi. Eri tutkimusten tuloksia esitetään seuraavassa taulukossa Tutkimus Työ / Otos Metodi N Prevalenssi Pack ym Raskas liikenne Kyselylomake ja 551; rekiste-röinti RDI>5: 28.1 % (painossa) unirekisteröinnit 400:lle RDI>30: 4.7 % Häkkänen & Raskas liikenne; pit- Kyselylomake pitkämatk: % Summala 2000 kän- ja lyhyen matkan lyhytmatk: 133 kuljettajia Sanchez Armen- Raskas liikenne Kyselylomake ja 100; unirekisteröinti 59/100:lla suspekti OSAS, gol et al 1997 unirekisteröinnit 35:lle heistä 28.6 %:lla ODI>10 > estim. 16.9% Stoohs 1995 Raskas liikenne Ambulatorinen unirekisteröinti 150 ODI> 5: 78 % ODI>30: 10 % Oireinen: 20 % Partinen ym. Raskas liikenne; ly- Kyselylomake ja 429; unirekisteröinti ODI>5: 25.1 % TSR loppura- hyiden matkojen bus- unirekisteröinnit 38:lle ODI>10: 20.3 % portti nr: sinkuljettajat ODI>30: 3.5 % Howard ym Raskas liikenne Kyselylomake ja 2342; unirekiste- RDI>5: 59.6% 2004 unirekisteröinnit röinti 161:lle RDI 5-15: 34.8% RDI >30: 10.6% OSAS (RDI>5, ESS>10): 15.8%\n12 Unikuorma 12 Taulukko Obstruktiivisen uniapnean prevalensseja raskaan liikenteen ammattikuljettajilla eri tutkimuksissa. RDI: Respiratory Distress Index; ODI: Oxygen Desaturation Index 3.4. Uniapnean riskitekijät ja hoito Tärkeimpänä obstruktiivisen uniapnean yksittäisenä riskitekijänä pidetään lihavuutta, erityisesti ylävartalolihavuutta, paksukaulaisuutta ja runsasta leuanalaista rasvakudosta (Katz ym. 1990). Muita riskitekijöitä ovat tupakointi, alkoholin käyttö ja huono fyysinen kunto (Partinen & Telakivi, 1992). Myös korkeaa verenpainetta on todettu esiintyvän obstruktiivista uniapneaa sairastavilla. Eräiden arvioiden mukaan yli 30 %:lla miespuolisista työ-ikäisistä verenpainepotilaista esiintyisi obstruktiivista uniapneaa (Lavie, 1983; Shepard, 1987; Telakivi ym. 1987). Obstruktiiviseen uniapneaan ei ole olemassa mitään tehokasta lääkehoitoa. Mikäli potilas on ylipainoinen, saattaa merkittävä laihtuminen lievittää uniapnean oireita tai jopa parantaa taudin. Se ei useimmitenkaan kuitenkaan yksinään takaa unen aikaisten hengityskatkosten loppumista ja se on usein myös varsin hidas hoito uniapneaan (Smith ym., 1985). Omat kokemuksemme pitkäaikaisesta kahden vuoden kognitiivisesta laihdutusterapiasta ovat erittäin lupaavia (Kajaste ym. 2004, lähetetty julkaistavaksi). Muita hoitoon liittyviä toimenpiteitä ovat alkoholin ja unilääkkeiden ym. hengitystä lamaannuttavien tekijöiden välttäminen. Runsas tupakointi turvottaa limakalvoja ja saattaa pahentaa uniapneaa. Uniapnean kirurgisista hoidoista yleisin on uvulopalatofaryngoplastia (UPPP). Se auttaa kuorsaukseen yli 80%:ssa, mutta hengityskatkoksiin siitä saa merkittävän avun vain noin puolet potilaista (Fujita ym. 1981; Berry & Block, 1984; Riley ym. 1984, Hudgel, 1989; Partinen, omat tulokset HYKS:stä). Uutena hoitomuotona maksillofakiaalinen kirurgia vaikuttaa lupaavimmalta. Tämän kirurgiamuodon tarkoituksena on siirtää kielen kantaa eteenpäin (ks. Kryger ym., 2000). Tällä hetkellä obstruktiivisen uniapnean ensisijainen konservatiivinen eli ei-kirurginen hoitomuoto, on nenän kautta annettava jatkuva ylipainehengityshoito (nasaalinen CPAP = continuous positive airway pressure), missä pienen nenämaskin avulla ylähengitysteihin ohjataan pieni ylipaine, joka estää nielun sulkeutumisen unen aikana (Sullivan ym. 1984). Noin % potilaista ei kykene klaustrofobian kaltaisen reaktion (usein tukehtumisen tunne) käyttämään laitetta. Yleensä uniapneapotilaiden yöuni paranee ensimmäisestä hoitoyöstä lähtien ja potilaat myös kokevat itsensä virkeämmiksi (Brander, ym. 1989; Cassel, 1991; Hoffstein ym.1992; Engleman & Douglas, 1993; Lamphere ym. 1989, Kryger ym., 2000).\n13 Unikuorma Obstruktiivisen uniapnean vaikutus yksilön ajokykyyn ja onnettomuusriskiin Useissa laboratorio- ja kenttätutkimuksissa obstruktiivisen uniapnean on todettu vaikuttavan sekä kognitiiviseen toimintakykyyn että ajosuoritukseen. Uniapneapotilaiden kognitiivisen toimintakyvyn on todettu heikentyneen mm. reaktioaikojen, keskittymiskyvyn, visuaalisen havaitsemisen ja työmuistin toiminnan osalta (Findley ym. 1986; Greenberg ym. 1987; Kales ym. 1985; Naegelé ym., 1995). Obstruktiivisen uniapnean voidaan olettaa vaikuttavan ensisijaisesti lisääntyneen nukahtamistaipumuksen johdosta yksilön onnettomuusriskiin. Uniapneapotilaiden on todettu olleen osallisina useammassa liikenneonnettomuudessa kuin kontrollihenkilöiden (Findley, ym. 1988; George, ym. 1987; Guilleminault, ym. 1978; Haraldsson, ym. 1990; Wu & Yan Go, 1996). Taulukossa on esitetty yhteenveto em. uniapneapotilaiden onnettomuuksia kartoittaneista tutkimuksista. Yhdeksästä tutkimuksesta vain yhdessä (Aldrich, 1989) ei löydetty merkitsevää eroa apneapotilaiden ja verrokkien onnettomuuksien määrässä. Georgen ym. (1987) tutkimuksesta on huomattava, ettei seitsemää oletetuista potilaista tutkittu unipolygrafialla diagnoosin varmistamiseksi. Findleyn ym. (1988) tutkimuksessa uniapneapotilailla oli kontrolleihin verrattuna jopa 8-kertainen määrä onnettomuuksia joissa he olivat syyllisiä. Haraldssonin ym. (1990) tutkimuksessa kaikkien onnettomuuksien osalta suhde oli apneapotilailla 1.5-kertainen, mutta osallisuus yhden ajoneuvon onnettomuuksissa oli apneapotilailla 7-kertainen kontrolleihin verrattuna. Kahden metodisesti hyvin tehdyn poikkileikkaustutkimuksen mukaan hoitamattoman uniapneaa sairastavan ihmisen riski joutua liikenneonnettomuuteen on kertaa suurempi kuin terveen saman ikäisen verrokkihenkilön riski (Findley ym., 1988; Teran-Santos ym., 1999). Uniapnean vakavuusasteen on todettu olevan yhteydessä potilaan ajokykyyn ja onnettomuuksiin. Findley, Fabrizio, Thommi ja Suratt (1989) totesivat vakavaa uniapneaa sairastavilla viimeisten viiden vuoden aikana keskimäärin kolme kertaa enemmän onnettomuuksia kuin Virginian osavaltiossa rekisteröidyillä kuljettajilla keskimäärin, mutta lievää tai keskiasteista uniapneaa sairastavat eivät eronneet muista kuljettajista. Aldrichin (1989) tutkimuksessa 30 % potilaista joilla apneoiden määrä tunnissa oli yli 60 ja 15 % potilaista joilla apneoiden määrä oli alle 60 tunnissa, arvioi olleensa osallisena onnettomuudessa, joka oli johtunut omasta väsymyksestä. Onnettomuuksien kokonaismäärä ei eronnut potilas- ja kontrolliryhmässä.\n14 Unikuorma 14 Tutkimus Aineisto Menetelmät Tulos George ym. 1987; Kanada Findley ym. 1988; USA Haraldsson ym 1990; Ruotsi Cassel ym 1991; Saksa Wu & Yan-Go 1996; USA Teran-Santos ym. 1996; Espanja Howard ym. 2004; Australia 27 potilasta ja 270 verrokkia 29 potilasta ja 35 verrokkia 73 potilasta ja 142 verrokkia Yhteensä 123 uniapneapotilasta 253 uniklinikan potilasta; 178 uniapneapotilasta Yhteensä 102 onnettomuuspotilasta ja 150 verrokkia väestöstä 2342 raskaan liikenteen kuljettajaa Kyselylomake ja unipolygrafia. Vähintään yksi liikenneonnettomuus onnettomuusrekisterissä Kyselylomake ja onnettomuusrekisteri Kyselytutkimus, unipolygrafia, onnettomuustiedot 5 vuoden ajalta Unirekisteröinnit. Jako apneaindeksi (AI) mukaan Kyselylomake, onnettomuustiedot Tapaus-verrokkitutkimus. Unirekisterönnit Kyselylomake. 161 henkilölle unipolygrafia Potilaat: 93% Verrokit: 53.7% P< %:lla potilaista vähintään 1 onnettomuus. Riskisuhde 7. P< % potilaista nukahtanut ajaessaan ainakin kerran viikossa 52%:lla potilaista toistuvia nukahteluja ajaessa; verrokeista alle 1 %:lla. Suhteessa ajokilometreihin potilailla oli ollut 12 kertaa enemmän onnettomuuksia kuin verrokeilla. P<0.001 AI<5: 0.02 onnettomuutta 1000 ajokilometria AI 5: 23/25 onnettomuudesta johtui väsymyksestä AI>35: 3.37 onnettomuutta 1000 ajokilometria kohti. P= %:lla potilaista ja 15 %:lla verrokeista oli ollut ainakin yksi liikenneonnettomuus. Onnettomuuksien riskisuhde 2.99 vakioitu iän, sukupuolen, työaikojen, alkoholin käytön ja kahvin käytön sekä neurologisten sairauksien suhteen. Uniapneapotilaiden (AI>10) riskisuhde onnettomuuksien suhteen oli 6.3 (95% luottamusväli ) verrattuna potilaisiin ilman uniapneaa. 5%:lla väsyneimmistä ESSasteikolla mitattuna oli onnettomuuksien riskisuhde 1.91 verrattuna muihin. Taulukko Uniapneapotilaiden liikenneonnettomuuksia kartoittaneita tutkimuksia Myös CPAP-hoidon vaikutusta uniapneapotilaiden ajokykyyn ja onnettomuuksiin on tutkittu. Findleyn ym. (1989) tutkimuksessa hoidon aloittamisen jälkeen kuuden uniapnea-potilaan tekemät virheet ajosimulaattorissa vähenivät aikaisemmasta noin 50 %, kontrollien tasolle. Surrat ja Findley (1992) puolestaan totesivat uniapneapotilailla apneoiden määrän vähentyneen 3-5 kk:n kuluttua hoidon aloittamisesta ja he suoriutuivat paremmin simulaattoriajosta. Yhdeksällä uniapneapotilaalla myös liikenneonnettomuuksien määrän todettiin laskeneen keskimäärin 13 onnettomuudesta hoitoa edeltävien 2 vuoden ajalta, yhteen onnettomuuteen hoidon jälkeisen 2 vuoden aikana. Taulukossa\n15 Unikuorma on esitetty yhteenveto CPAP-hoidon vaikutuksia uniapneapotilaiden ajokykyyn kartoittavista tutkimuksista. Minemura ym. 1993; Japani Cassel ym. 1996; Saksa Krieger ym. 1997; Ranska 14 uniapneapotilasta 78 uniapneapotilasta 547 uniapneapotilasta Tutkimus Aineisto Menetelmä Tulos Findley ym. 6 uniapneapotilasta PC-pohjainen ajosimu- Ilman CPAP-hoitoa: 29 ± ; USA laattori- CPAP-hoidon kanssa: 13 ± 8 ohjelmisto Kolmen vuoden Seuranta ennen ja CPAPhoidon jälkeen Kysely ja unirekisteröinnit Kyselyseuranta 1 v ennen ja 1 v CPAP-hoidon jälkeen onnettomuutta Ilman CPAP-hoitoa: 42 %:lla oli ollut onnettomuudessa edeltävän 3 vuoden aikana. CPAP-hoidon kanssa: Kolmen vuoden seurannassa CPAP:n kanssa ei ollut yhtään onnettomuutta. Ilman CPAP-hoitoa: 0.8 onnettomuutta/ km CPAP-hoidon kanssa: 0.15 onnettomuutta/ km. P<0.05 Ilman CPAP-hoitoa: 60 onnettomuutta / vuosi. Lähellä piti tilanteita 151 / vuosi CPAP-hoidon kanssa: 36 onnettomuutta / vuosi (P<0.01). Lähellä piti tilanteita 32 / vuosi (P<0.01). George 2001, Kanada Sassani ym 2004; USA 210 keskimäärin vaikeasta uniapneasta kärsivää potilasta. RDI:n keskiarvo 54 ja BMI:n keskiarvo 35.5 kg/m 2 USA:n väestö Onnettomuustilastot onnettomuusrekisteristä Rekisteritiedot ja tiedot uniapnean hoidosta. Kustannustiedot Ilman CPAP-hoitoa: 0.18 onnettomuutta / vuosi CPAP-hoidon kanssa: 0.06 onnettomuutta / vuosi. P<0.001 Väestöverrokit: 0.06 onnettomuutta / vuosi Arvioituna USA:ssa vuosittain yli uniapnean ja väsymyksen takia tapahtunutta onnettomuutta. CPAP-hoidolla säästetetään 980 ihmishenkeä vuosittain. Taulukko CPAP-hoidon vaikutuksia ajokykyyn kartoittavia tutkimuksia\n16 Unikuorma Tutkimuksen tavoitteet Oireilevaan apneaan olennaisesti liittyvää väsymystä voidaan pitää yhtenä ammattikuljettajien työturvallisuusriskeistä, mutta päiväaikaiseen vireyteen vaikuttavia sairauksia ei kuitenkaan seulota ammattikuljettajien työhöntulo- tai määräaikaistarkastuksissa. Tutkimuksen tavoitteena oli 1. selvittää merkittävää obstruktiivista uniapneaa sairastavien suomalaisten kuorma-autonkuljettajien lukumäärä riittävän suuresta otoksesta. 2. saada tietoa muiden unihäiriöiden, uniapnean riskitekijöiden ja päiväaikaisen väsymyksen esiintymisestä kuorma-autonkuljettajilla sekä oireiden liittymisestä esimerkiksi ikään, ajomäärään ja ajovuosiin. 3. selvittää eriasteisen uniapnean ja päivävireyttä ja väsymystä mittavien tekijöiden vaikutuksia reaktioaikoihin, virhesuorituksiin, simulaattorionnettomuuksiin, kaista-ajon hajontaan (lane position deviation) ja muuhun auton hallintaan.\n17 Unikuorma Tutkimuksen toteutus- ja menetelmät Tutkimukseen kuului kyselytutkimus, valittujen henkilöiden kliininen tutkimus ja kokoyön suppean unirekisteröinti. Päiväaikainen vireystaso mitattiin hereilläpysymiskokeella (MWT; Doghramji ym. 1997) ja ajosimulaattori-testillä. Tutkittaville tehtiin myös KSS eli Karolinska Sleepiness Scale (Åkerstedt ja Gillberg, 1990) Kyselytutkimus Tutkimuksen perusväestönä ovat Etelä-Suomessa asuvat kuorma-autonkuljettajat. Kyselyn kohderyhmäksi valittiin 2000 kuljettajaa Rahtarit ry:n ja Suomen Kuorma-autoliitto ry:n jäsenrekistereistä. Kohderyhmä rajattiin Rahtarit ry:n Helsingin piirin jäseniin, joihin kuuluu sekä itsenäisiä yrittäjiä että liikennöintiyritysten palveluksessa toimivia kuorma-auton kuljettajia. Tämä tehtiin, jotta henkilöt voisivat osallistua helpommin (ei liian pitkiä matkoja) myöhemmin tehtäviin lisätutkimuksiin. Kohderyhmälle lähetettiin Pohjoismaisesta unikyselylomakkeesta (Partinen & Gislason 1995) muotoiltu kysely uniapneaan ja päiväväsymykseen viittaavista oireista ja riskitekijöistä. (ks. liite). Vastaamattomille lähetettiin yksi uusintakysely. Edelleen otokseen vastaamattomiin kuljettajiin otettiin puhelimitse yhteys, jotta mahdollisia otosharhoja pystyttiin arvioimaan. Kyselyn tulosten perusteella muodostettiin ennalta määritettyjen seulontakriteereiden perusteella kolme ryhmää: a) mahdollisesti uniapneaa sairastavat, b) todennäköisesti uniapnean suhteen terveet, sekä c) satunnaisotos kaikista vastanneista. Otoskoon määrityksen perusteella näistä ryhmistä valittiin tutkittavia uni- ja vireysrekisteröinteihin satunnaisesti siten, että kahteen ensimmäiseen ryhmään valittiin 75 kuljettajaa (yhteensä 150 kuljettajaa) ja satunnaisotokseen 25 kuljettajaa.\n18 Unikuorma Seulontakriteerit Kriteereinä käytettiin seuraavia vastauksia unikyselylomakkeessa (liite): 1. kaikki seuraavat kolme kriteeriä a, b ja c täyttyvät tai 2. kriteerit a, c ja d täyttyvät. Kriteerit ovat: a) kuorsaa vähintään kolmena yönä viikossa (kysymys 21; ks. liite) b) kuorsaa äänekkäästi ja/tai katkonaisesti (kuorsauksen laatu; kysymys 22) c) hengityskatkoksia huomattu (jonkun toisen kertomana) esiintyvän ainakin kerran viikossa (kysymys 23) d) henkilö on kuorsannut vähintään 20 vuoden ajan (kysymys 24, kohta 1). Edellä mainittuja kriteerejä käytettiin jo aiemmassa TSR:n hankkeessamme. Kriteerit perustuvat yli kahdenkymmenen vuoden aikana saatuun kokemukseen ja kirjallisuuteen. Suuri kehon painoindeksi (Body Mass Index, BMI >27 kg/m 2 ) lisää uniapnean todennäköisyyttä. Sitä ei käytetty tässä tutkimuksessa kuitenkaan kriteerinä, koska siten normaalipainoiset uniapneapotilaat olisivat voineet jäädä otoksen ulkopuolella ja tuloksesta saattaisi tulla siltä osin harhainen. Kontrolliryhmään valittiin vastaajia, joilla ei ilmennyt unihäiriöitä, vireyttä alentavia lääkityksiä tai kuorsausta Tarvittavan otoskoon määritys (Power-analyysit) Tarvittavan rekisteröinteihin kutsuttavien henkilöiden lukumäärän arvioimiseksi tehtiin voimalaskelmat (Power-analyysit; Chmura ym., 1987, Cohen 1992, Schlesselman 1974) käyttäen apuna mm. Gpower tietokoneohjelmaa, Harvardissa käytettyjä ohjelmistoja (David Schoenfeld) sekä Epistatohjelmistoja. Tutkimuksen ensimmäisen osion (uniapnean prevalenssi) voimalaskelmissa (Schlesselman 1974) oletetaan, että uniapnean prevalenssi olisi noin 20 % uniapnearyhmässä ja 3% verrokkiryhmässä (jonkin verran pienempi kuin väestössä yleensä, koska kyselyn perusteella tehdään alustava seulonta). Tällöin saatiin 80 %:n teholla (power; tyypin II virhe 20 %) ja 5 %:n tyypin I virheellä (P<0.05) tarvittavaksi otoskooksi 72 henkilöä molemmista ryhmistä (yhteensä 144 henkilöä). Mikäli verrokeista 4 %:lla olisi uniapnea, tarvittaisiin 85 henkilöä molempiin ryhmiin. Kyselylomaketta käyttämällä voidaan kuitenkin seuloa merkittävä osa uniapneapotilaista, joten tällainen vaihtoehto on erittäin epätodennäköistä. Tutkimuksen toisessa osiossa uniapneapotilaat ja verrokit ajavat\n19 Unikuorma 19 ajosimulaattorilla. Hypoteesin mukaisesti väsyneet uniapneapotilaat ajavat huonosti. Aikaisempien tutkimustemme mukaan uniapneapotilaiden ja verrokkikuljettajien reaktioaikojen keskiarvojen erotus on sekuntia ja standardi deviaation on %:n merkitsevyystason saavuttamiseksi 80 %:n todennäköisyydellä tarvitaan erotuksella yhteensä 150 tutkittavaa (75 per ryhmä). Mikäli erotus olisikin vain sekuntia, saavutettaisiin 5 %:n merkitsevyystaso edelleen 79 %:n todennäköisyydellä (tyypin II virhe 21 %). Mikäli erotus olisi sekuntia, saavutetaan 5 %:n merkitsevyystaso (P< 0.05) 99 %:n todennäköisyydellä. Näin ollen pohjauduimme suunnitelmassa siihen, että tutkimme yhteensä 75 uniapneakandidaattia ja 75 verrokkikandidaattia. Edelleen katsomme tarpeelliseksi tutkia 25 koko vastanneiden joukosta satunnaisesti valittua henkilöä. Heillä uniapnean prevalenssin tulisi olla oletuksen mukaan samaa luokkaa kuin vastaavassa väestössä yleensä. Tällä tavalla voimme testata myös aikaisempien estimaattien osuvuutta. Samalla pystyimme testaamaan seulontamenetelmän toimivuutta Kliininen tutkimus Kaikille tutkittaville tehtiin kliininen lääkärintarkastus. Lääkärin tarkastuksessa tutkittava punnittiin ja mitattiin pituus. Nielusta tutkittiin kova suulaki, pehmeä suulaki, nielurisat, purenta, leuan koko, kielen koko, kaulanympärys, vyötärön ympärys, lantion ympärys, verenpaine ja pulssi. Lisäksi tarkistettiin mm. mahdolliset neurologiset puolierot. Tarvittaessa tehtiin yksityiskohtainen neurologinen kliininen tutkimus Unirekisteröinnit Unirekisteröinti tehtiin yhteensä 175 henkilölle. Kokoyön suppea unipolygrafia tehtiin joko mukana kannettavalla 7-kanavaisella Somnocheck Plus-laitteistolla (Weinmann) tai unilaboratoriossa Embla laitteistolla (Flaga/Medcare). Kummassakin menetelmässä rekisteröitiin tutkittavan nenä- ja suuhengitystä, kuorsausääntä, rintakehän ja pallean liikkeitä, happikyllästeisyyttä (sormioksimetria), pulssia ja nukkumisasentoa. Unilaboratoriossa tehdyissä rekisteröinneissä olivat lisäksi mukana jalkojen liikkeitä mittaavat EMG-elektrodit. Kaikista rekisteröinneistä määritettiin apneat, hypopneat ja happisaturaatiolaskut. Apneaksi katsottiin hengityssignaalin pieneneminen alle 10% tasolle. Hypopnea tarkoitti hengityssignaalin amplitudin pienenemistä yli 50%:lla (mutta korkeintaan 90%:lla). Lisäksi hypopneaan edellytettiin liittyvän vähintään 4%:n happisaturaatiolasku. Apnean tai hypopnean vä-\n20 Unikuorma 20 himmäiskesto oli oltava 10 sekuntia, maksimikesto 180 sekuntia. Koska Somnocheck Plus laitteistossa ei ollut käytettävissä hengityksen paineanturia, pitäydyttiin hypopneoiden merkitsemisessä konservatiivisessa tavassa. Happisaturaatiosignaalista laskettiin yli 4% happisaturaatiolaskut Päivävireyden mittaaminen MWT (Maintenance of Wakefulness Test; hereilläpysymistesti) MWT-tutkimus tehtiin kokoyön unirekisteröintiä seuraavana yönä standardien mukaisesti käyttäen 40 minuutin testijaksoja (Doghramji ym., 1997). Testit toistettiin neljä kertaa kahden tunnin väliajoin pimennetyssä huoneessa, jossa oli n. 5 luxin valo. Tutkittava oli puoli-istuvassa asennossa koettaen pysyä hereillä testin ajan. Rekisteröinnin aikana liiallinen liikehdintä oli kiellettyä. Rekisteröinteihin käytettiin 18-kanavaista digitaalista unipolygrafialaitetta (EMBLA, Medcare Inc). Rekisteröitävät parametrit olivat EEG kanavilta C4-A1, C3-A1, O2-A1, O1-A2, EOG kahdella kanavalla (Häkkinen ym., 1997) ja leuanalus EMG. Tutkimuksen aikana tutkittavia seurattiin erillisestä monitorointihuoneesta infrapunavideokameralla. Rekisteröinnit luokiteltiin standardin univaiheluokituksen mukaisesti (Rechtschaffen and Kales, 1968) käyttäen 30 sekunnin jaksoja (epokkeja). Nukahtamisviiveeksi määritettiin rekisteröinnin alusta ensimmäisen univaiheen (S1, S2, S3, S4 tai SREM) alkuun kulunut aika. Tutkimuksen nukahtamisviiveenä käytettiin tehdyn neljän testin nukahtamisviiveen keskiarvoa. Mikäli tutkittava ei testin aikana nukahtanut, käytettiin viiveenä testin kestoa (40 minuuttia) Vireystasoa ja väsymystä mittaavat lomakkeet Kukin tutkittava täytti ennen unirekisteröintiä Neurossa käytettävän unikyselylomakkeen, joka on kehitetty edelleen Pohjoismaisesta unikyselylomakkeesta (Partinen & Gislason 1995). Unikyselylomake sisältää myös nukahtamisalttiutta mittaavan ESS-kyselyn (Epworth Sleepiness Scale, Johns, 1991, Johns, 1994, Johns & Hocking, 1997). ESS-kyselyssä kysytään torkahtamisen todennäköisyyttä kahdeksassa erilaisessa tilanteessa asteikolla 0-3 (0=ei koskaan torkahda, 1=pieni todennäköisyys torkahtaa, 2=kohtalainen todennäköisyys torkahtaa ja 3=suuri todennäköisyys torkahtaa). Tut-\nARVIOINTISELOSTE. Obstruktiivinen uniapneaoireyhtymä\nARVIOINTISELOSTE 1 2007 Obstruktiivinen uniapneaoireyhtymä Perustuu ruotsalaisen SBU:n julkaisemaan yhteispohjoismaiseen arviointiin: Obstructive Sleep Apnoea Syndrome - A Systematic Literature Review.


Liikenneviraston selvitykset suosittavat nopean junayhteyden rakentamista Turun ja Helsingin välille | Tunnin juna\nTurun kaupunki on erittäin tyytyväinen selvityksiin ja niiden johdosta tehtyihin suosituksiin. Tunnin juna muodostaa yhdessä moottoritien kanssa käytävän, jonka varrelle syntyy vahvaa kasvua ja toimeliaisuutta. Nyt toivotaan poliittista päätöstä, jolla sitoudutaan yhteysvälin määrätietoiseen kehittämiseen ja Liikenneviraston selvityksen suositusten toteuttamiseen. Turku on kiinnostunut selvittämään ja edistämään mahdollisia uusia rahoitusmekanismeja, joilla Tunnin juna -hanketta voitaisiin edistää.\n- Liikennevirasto ja selvitysten tekemiseen osallistuneet asiantuntijat ansaitsevat kiitoksen tekemästään perusteellisesta työstä. Selvitykset ovat kattavat ja antavat riittävästi tietoa jatkopäätösten tekemiseksi, toteaa Turun kaupunginjohtaja Aleksi Randell.\n- Nyt valmistuneet ja aiemmin tehdyt selvitykset huomioiden nopeaa ratayhteyttä on jo selvitetty poikkeuksellisen perusteellisesti. Kaikki selvitykset osoittavat, että uusi yhteys on erittäin perusteltu ja siksi on syytä ottaa seuraava askel ja ryhtyä yleissuunnitelman laatimiseen.\nLiikennevirasto on teettänyt vuoden 2015 aikana selvitykset ”Helsinki-Turku -käytävän henkilöliikenteen kehitysnäkymät” ja ”Helsinki-Turku -ratakäytävän kehittämisen aluetaloudelliset vaikutukset”. Selvitykset suosittavat, että uusi nopea rata rakentuisi yhtenä hankkeena vaiheittain seuraavasti: 1. Espoo-Lohja, 2. Lohja-Salo, 3. Salo-Turku -väli. Ratayhteyden ensimmäisenä konkreettisena toteuttamisvaiheena olisi Espoon kaupunkiradan toteuttaminen.\nOn syytä ottaa seuraava askel ja ryhtyä yleissuunnitelman laatimiseen\nUudelle ratayhteydelle tulee laatia yleissuunnitelma, jonka perusteella yhteysvälin kehittämistoimenpiteiden toteutusvaiheet ja niiden ajoittuminen voidaan suunnitella yksityiskohtaisesti. Yhteysvälin eurooppalainen TEN-T -status mahdollistaa EU-rahoituksen hakemisen. Sitä on saatavilla suunnittelukustannuksiin enintään 50 %.\nUusi ratayhteys lyhentäisi selvitysten mukaan liikennöintiaikoja seuraavasti: Helsinki-Salo 43 min (nykytilanne 1 h 28 min), Helsinki-Turku 1 h 12 min (nykytilanne 1 h 58 min) ja Pasila-Kupittaa 1 h (nykytilanne 1 h 46 min).\nUusi ratayhteys kasvattaisi alle 90 minuutin etäisyydellä Pasilasta asuvan väestön määrän noin kahteen miljoonaan (vertailuvaihtoehto ”rantaradan kehittäminen” alle 150 000) ja alle 90 minuutin etäisyydellä olevat työpaikat noin 900 000:een (vertailuvaihtoehto ”rantaradan kehittäminen” noin 50 000).\nPendelöinnin arvioidaan kasvavan noin viidenneksellä ja työasiamatkojen 35 - 40 %:lla. Tuottavuuden kasvu saisi aikaan 40 - 80 miljoonan euron arvonlisäyksen kasvun vuosittain. Uudella yhteydellä on suotuisat vaikutukset työvoiman liikkuvuuden ja yritysten verkottumisen näkökulmasta.\nLiikenneviraston tiedote: Nopea junayhteys Helsingin ja Turun välillä laajentaisi työssäkäyntialuetta


Zorron, Sofin ja Hillan blogi: Sofin kanssa Ojangossa\nSofin kanssa Ojangossa\nSofi ja kukkiva kuusi lenkkireitin varrella\nLähdettiin rennosti matkaan, en viitsi enää kiusata itseäni sillä tuplalla, tulee kun tulee. Sofin kanssa kisaaminen on helppoa ja hauskaa, sinne vaan lähdetään - ei tarvii karvata koiraa, sen kanssa lämpätään normisti ja starttiin mennään rauhassa - ei tarvitse kuumottaa. Sofi on sellainen laiskan ihmisen hieno ja helppo kisakaveri. Ja kaikki kunnia Zorrolle myös, eihän se karva ole sen oma ''vika''. Kastroimalla myös tuplasin karvamäärän, että olkoon mun vikani jos jonkun.\nKaksi ekaa rataa olivat melkeinpä helppoja (Esa Muotka). Agilla aloitettiin ja olin päättänyt että nyt ei lähdössä hiippailla. Ja Sofi hiippaili, ei paljoa, mutta tarpeeksi että siihen oli puututtava. Olin kahden esteen takana pakkovalssiasetelmissa ja lähdin takaisin koiraa kohti. Silloin Sofia alkoi ahdistamaan kun ei päässytkään radalle, se nousi ja teki pienen kierroksen ylittäen lähtölinjan. Se oli sitten siinä, en nähnyt mitä tuomari antoi, mutta tiesin ettei siitä sanktiotta selviä. Koira takaisin lähtöön ja nyt pysyi hyvin. Rata meni hienosti ja tehtiin helpon tuntuinen nolla, vaikka yllättävääkin tapahtui, kun en vaan ehtinyt. Tästä muuten hienosta radasta me saatiin hylly alun koulutuksen ja haahuilun takia. Mutta mitään en vaihtaisi toisin, se oli tehtävä tulevaisuuden eteen. Hyvä minä, hyvä me.\nHyppärille en antanut riekkua yhtään, pyysin pelkästään rauhoittumaan, lähtöön laiton koiran maate. Siinä käy samoin kuin istuallaan, se varastaa siitäkin seuraavaan asteeseen, mutta siinä seuraava aste on istuminen, eli Sofi istui lähdössä :) Radassa oli kohtia mistä pelkäsin että hakee väärän hypyn, esim putken jälkeen näkyi väärä hyppy. Tämä koko höskä meni kuin unelma, pam pam pam niitä asioita vaan tapahtui hirveellä vauhdilla. Yhdessä kohdin lähetin koiran parin hypyn kautta putkeen, se katosi sinne ja tuli kohta takaisin, hypyn kautta oli käännös takaisin päin ja pituuden kautta putkeen. Siinä hypyllä kadotin koiran, tein valssin, mutta Sofi ei tullut käteen, sitä ei vaan ollut vaikka kuinka etsin. Ihan normisti tuumin että tämä taisi nyt olla tässä kun koirakin katosi, mutta nostaessani katseeni näin että siellähän se hyppää pituutta ja painelee kappas vaan putkeenkin ihan oikein. En tiedä missä Sofi kadoksissaan kävi, tai ainakin se ohitti minut väärältä puolelta, ja kun en osannut siitä mihinkään liikkua se ilmeisesti rintamasuunnasta luki mihin rata jatkuu. Ja se ystävällinen putki syötti koiran takaisin minulle päin, ajattelin vaan että ääks, pian mukaan kun vielä ehtii. Siitä me jatkettiin tyylikkäästi loppuun asti ja tehtiin hieno nolla. Kyllä oli hymy herkässä ja hekotusta ilmassa, on se vaan niin hauska otus.\nKolmas rata olikin sitten vaikeampi (Anders Virtanen). Lähtö oli hyvä, mutta heti alkuun tuli pientä taistelua johtuen mun huonosta liikkumisesta. Puomille tein sokkarin, vaikka Sofi vapautuu nykyään aika noppaan harasta. Silti, ja juurikin siksi haluan tehdä sokkarin sen eteen että sillä pysyy joku maltti siinäkin touhussa. Viime kisoissa tein periaatepäätöksen näistä nopeista vapautuksista, enkä rupea enää motkottamaan ihan vähästä. Aikamme radalla taisteltuamme tuli sellainen vähän vaikeampi kohta jossa tehtiin muurin ohitus, ja se oli sitten siinä. Mutta hauskaa oli, niin hauskaa ja Sofikin nauroi ihan koko matkan. Olen kyllä tyytyväinen, varsinkin pieneen Sofiin, se on kyllä hieno otus. Se osoitti jälleen että potentiaalia olis vaikka mihin, mutta mamma on vähän hidas.\nTuloksina agi-hylly, hypäri-0 2. sija ja agi-hylly.\nZorron metsästystä, täälläkin on ollut HIIRI\nLähettänyt Unknown klo sunnuntaina, joulukuuta 01, 2013\nMasi on poissa :'(\nPorskin kisat Ojangossa


Seuraa Vaasa Seinäjoki Marilyn - Suomiporno Video\nsuomi 24 suuri pillu\nnuolee pillua rakel liekki seksi\nSeuraa haetaan rakasteluvideo\nPorno joulukalenteri pimpero\nSeuraa vaasa seinäjoki marilyn\nLöydä juttuseuraa milloin vain! Victoria Milan on nyt saatavilla sovelluksena Apple App Storessa, Google Playssä. Samat upeat ominaisuudet ja turvallisuus. Olen hiljattain eronnut ja asustelen Satakunnassa. Elämää nähneenä ja seikkailuni seikkailleena etsin seuraa tositarkoituksella. Kuvani laitan sitä tarvitseville. Naisten viestin voitti Seinäjoki, miesten paras oli Vaasa.. Phantom of the Opera,, Bio Marilyn, Seinäjoki Kaikin puolin kaunis, aito ja hurmaava..\nIlmaiset porno videot ilmainen porno\nElämä itse on jo hauskaa, kun sen oikein oivaltaa Ikitie , Draama, Kotimainen. Tarjous on voimassa 1.\nTapahtuman näytteilleasettajailmoittautuminen on avattu. Bio Marilyn Seinäjoki Perjantai Niagara, Kangasalan K-Kino Tervakoski:\nEkontakti kirjautuminen tapparan logo\nSeuraa vaasa seinäjoki marilyn Inka tuominen alastonkuvat old hat helsinki\n353 SUUNTANUMERO PORN RAKEL LIEKKI Ilmaista pornovideoita muhkeat tissit\nSeuraa vaasa seinäjoki marilyn Mies naisena tatuoinnin otto\nSuomi 24 suhteet oulu treffit 349


Eettinen eläintuotanto onnistuu ilman… | Maaseutu.fi\nEettinen eläintuotanto onnistuu ilman miljoonainvestointeja\nTaru ja Joakim Joutsin tilalla tuotetaan lihaa vähän, mutta parempaa -menetelmällä. Ilmastonmuutoksen ikeessä ja jatkuvan, kärjekkään lihakeskustelun keskellä Joutsin tilan toimintatavat vaikuttavat olevan juuri niitä, joita nyt kaivataan.\nMaassa on mukava lumikerros. On marraskuulle poikkeuksellisen aurinkoinen sää. Kahdeksankymmentä villasikaa ottaa mieluisasta pikkupakkasesta ja vasta avatusta heinäpaalista kaiken ilon irti. Yksi emakko kuskaa heinätukkoa suussaan, laukkaa kantamuksensa kanssa katoksen alle ja pyrähtää saman tien takaisin. Useimmat siat kierivät heinässä antaumuksella, sukeltavat pehkuun, nousevat säpäkästi pystyyn ja ravailevat sinne tänne. Ilmassa kaikuu vähän röhkintää ja paljon vinkunaa, kun siat innostuvat hieman nahistelemaan.\nMustasaarelaisen Joutsin villasikatilan talvilaidun on sikamainen idylli. Paksukarvaiset mangalitzat näyttävät nauttivan elämästään. On jollain tapaa vaikea sisäistää, että tämä satukirjamainen näky kuuluu kuitenkin suomalaiseen sianlihantuotantoon.\n- Villasikojen kasvattaminen on toki aivan toisenlaista kuin tavallinen sianpito. Meille tämä rotu ja tuotantotapa on sopinut valtavan hyvin, tilan isäntä Joakim Joutsi sanoo.\nJoutsin sikatilalla ei ole sikalaa. Pieni tuotantorakennus kätkee sisäänsä porsimisosaston, mutta muutoin kaikki siat ovat ulkona ympäri vuoden. Unkarista lähtöisin oleva villasika pärjää kylmässä paksun rasvakerroksen ja tiheän kiharaisen turkkinsa ansiosta.\n- Maltilliset aloituskustannukset olivat yksi syy siihen, miksi päädyimme mangalitzoihin. Emme halunneet ottaa miljoonavelkaa sikalan rakentamista varten. Vielä 2014 olimme viljatila, Taru Joutsi kertoo.\nNyt tilalla on 80 villasikaa. Tavoitteena on lisätä eläinmäärää noin 150 sikaan.\n- Sellaiselle sikamäärälle meillä riittää laidunta tässä tilan ympärillä.\nSika syö kaiken - hyvässä ja pahassa\nJoakim Joutsi työskenteli ennen villasika-aikaa kuljetushommissa, mutta terveysongelmat panivat pohtimaan uutta uraa. Joensuun maatalousnäyttelyssä pariskunta tutustui mangalitzaan ja ihastui.\n- Meillä ei ollut mitään karjaa ennen sitä. Tai oli meillä kotitarvekanoja, mutta ei sen enempää. Kokeilimme ensin ottaa muutaman sian ja katsoa, millaista niiden kanssa olisi, Joakim Joutsi muistelee.\nSioille aidattiin laidunta aivan kotitalon takana olevasta metsiköstä ja pellosta sen vieressä. Hyvin pian Joutsille selvisi, että sika on melkoinen tuholainen.\n- Siat syövät aivan kaiken puurakenteista juuriin ja puun kaarnaan. Siitä on paljon hyötyäkin. Sikojen laidunnuksen jälkeen pellossa ei juuri ole oheiskasveja. Se kurittaa esimerkiksi juolavehnää tehokkaasti. Luomutilalla tämä on tosi hyvä asia, Taru Joutsi sanoo.\nMelko pian ensimmäisten villasikojen tulon jälkeen sikojen ulkonapitoa alettiin kansallisesti rajoittaa. Syynä oli afrikkalainen sikarutto, jonka arveltiin leviävän pihasikoihin villisikojen visiittien myötä. Ongelma ratkaistiin määräämällä sikatilalliset rakentamaan kaksinkertaiset, sähköiset sika-aitaukset.\n- Siinä kohtaa meidän piti tehdä päätös, satsaammeko villasikoihin kunnolla vai luovummeko niistä. Päätimme jatkaa, eikä ole kaduttanut, pariskunta vakuuttaa.\nSika-aitausta tehtiin 11 hehtaarin alalle.\nSianlihan lisäksi tilalla kasvatetaan ohraa, heinää ja hernettä. Pellot ovat luomussa, eläimet eivät. Siihen on syynä muun muassa se, että sikoja on ruokittu ohran ja heinän lisäksi Kyrö Distillery -ginitislaamosta saatavalla ruisrankilla, joka ei luomulaatuista ole.\nErikoistuotteella on ostajansa\nJoutsin tila ei lihan tuotantomäärillä prameile, mutta laadulla ja erikoistuotannolla kyllä. Yhdessä teuraskuormassakin on vain viitisen sikaa. Villasika kasvaa hitaasti, se on teuraspainossa 14 kuukautisena. Siat teurastetaan ja lihat käsitellään Tajman pienteurastamossa Pedersöressä. Lihat myydään suoraan tilalta vähittäiskauppaan, ravintoloille, suora-asiakkaille ja ruokapiireihin. Suuri osa asiakkaista on Etelä-Suomessa.\n- Tilanne on hyvä, sillä kaikki menee mitä saadaan tuotettua. Varsinkin joulun alla on sesonki, jolloin toivoisi ettei tarvitsisi myydä eioota, Taru Joutsi sanoo.\nJoutsin villasikojen lihaa halutaan, sillä kuluttajat pitävät ajatuksesta ympäri vuoden ulkoilevista sioista. Sika saa tehdä sian juttuja: tonkia, kaivaa ja möyriä mudassa. Moni arvostaa myös sitä, että siat saavat porsia vapaasti karsinassaan, tehdä pesän oljista ja imettää possuja kahdeksanviikkoisiksi. Joutsin tilan siat ulkoilevat kaikki isossa laitumessa yhdessä, eri-ikäiset sujuvasti samassa laumassa.\n- Hintaero tavalliseen sikaan on suuri, mutta sitä ei juurikaan tarvitse enää perustella. Olemme pyrkineet olemaan mahdollisimman avoimia, kerromme tuotannostamme niin hyvin kuin suinkin. Tapamme tuottaa sianlihaa tuntuu asiakkaistamme parhaalta.\nJoutsit kuitenkin korostavat, etteivät puhu tavanomaista lihantuotantoa vastaan. Taru Joutsi sanoo, että pihasikojen pitäjät saavat olla suomalaiselle sianliha-alalle kokonaisuudessaan kiitollisia:\n- Tautiasiat ovat meillä hyvällä tolalla, kun niihin on vuosikymmenet kiinnitetty huomiota. Tämän ansiosta meidänkin siat voivat hyvällä mielin ulkoilla ilman tautiuhkaa.\nFiksut siat tietävät, mitä haluavat\nEläinten hyvinvointi ja sikojen touhujen seuraaminen on Taru ja Joakim Joutsille tärkeä hyvinvointitekijä myös omassa arjessa. Heistä on mukava nähdä, että siat tykkäävät olostaan. Silloin on hoitajallakin helpompaa.\n- Siat ovat todella älykkäitä eläimiä. Niillä on myös voimakas tahto. Hyvänä esimerkkinä on mutakylvyt. Kuivana kesänä on ihmisen turha alkaa tehdä niille mutapaikkaa vettä tuomalla. Sioille ei välttämättä kelpaa ihmisen valitsema paikka. Ne alkavat itse kaivaa siitä kohdasta, missä tietävät että on vettä. Ne tekevät koekaivauksia, syviä kuoppia, kunnes lopulta löytävät vettä. Taitaa sillä mutalaadullakin olla merkitystä, josta me emme ymmärrä mitään, Joakim Joutsi nauraa.\nSikalauman keskellä kulkeva ihminen voi kokea olevansa keskellä koiranpentuparvea. Siat tökkivät kärsällään, pyrähtelevät, hakevat rapsutuksia ja kujeilevat koirien tapaan. On helppo ymmärtää, miksi Joutsit ihastuivat villasikoihin kerrasta.\nLuomuviljelyn menetelmät vuoroviljelyineen, myrkyttömyys ja lihantuotannon laatuun satsaaminen ovat Joutsien ekotekoja paremman tulevaisuuden puolesta. Laidunsikojen pito on tuonut mukanaan myös iloisia yllätyksiä luomuviljelijän pirtaan.\n- Juolavehnän vähenemisen lisäksi laidunnus ja sikojen tonkiminen parantaa maan rakennetta, siitä tulee ilmavampi. Lisäksi sian lanta on tehokasta ja keväällä valmiiksi levällään. Talvilaitumella kasvaa seuraavana kesänä ohra hyvin, Joakim Joutsi kertoo.\nUusia tapoja paremman ruuantuotannon puolesta toimimiseksi Joutsit etsivät jatkuvasti. Vastikään he liittyivät somerolaiseen MunaEggspress-jakeluun. Palvelu on tunnettu free range -munien myyjänä, ja se aloitti syksyllä ruuan nettikaupan ja jakelun.\n- Ajamme Eggspressin kuljetuksia täällä Pohjanmaalla. Myös omia tuotteitamme on auton kyydissä.\nKuljetukset haukkaavatkin ison osa pientuottajan ajasta.\n- Aluksi käytimme erilaisia kuljetuspalveluita, mutta nykyisin kuljetamme kaikki tuotteet itse.\nEntä ne alussa mainitut investoinnit? Villasikojen pito taitaa olla halpaa kuin saippua, kun ei sikalaakaan tarvita?\n- Toki olemme rahallisesti selvinneet vähemmällä. Puhutaan kymmenien tuhansien investoinneista. Työtä on sitten sitäkin enemmän. Kaikki käytännöt on pitänyt opetella yrityksen ja erehdyksen kautta, kun valmista konseptia ei ole. Meille oli esimerkiksi aikamoinen yllätys tajuta, että siat särkevät kaiken. Teimme monenlaisia säänsuojia laitumelle, mutta kaikki hajotetaan. Nyt näyttää, että teräksestä ja pellistä tehty kaarikatos on pysynyt ehjänä.