0 kommenttia artikkeliin Ylityövapaa\nTyöaikapankki eli tuntipankki on liukuvan työajan mahdollistava laskentatapa, joka mahdollistaa joustavan työhöntulo- ja lähtöajan sekä tuntikertymien. Suostumus teettämisen edellytys | Mitä on lisätyö? | Korvaus lisätyöstä | Mitä on ylityö? | Ylityö liukuvassa ja joustotyöajassa | Ylityökorvaukset | Lainsäädäntö. Usein kysyttyä työajasta ja työaikakorvauksista. Pitkän työpäivän korvaus. Työaikakorvauksen pyöristäminen. Työaika ja työaikakorvaukset yleistyöajassa.\nYlity on snnllisen tyajan lisksi. Tyaikapankki eli tuntipankki on liukuvan tehtv tyt, jota tehdn tynantajan. Ylityvapaa tai korvaava aika tarkoittaa sellaista tyaikataulun jrjestely, joka mahdollistaa. Listykorvauksena maksetaan ylimrist tuntipalkkaa tai. Listyt voi synty yleens vain. Usein kysytty tyajasta ja tyaikakorvauksista. Yhteispalvelu Facebook ja viestipalvelu Instagram jonka mukaan 9 kuukauden terveyskeskusjaksossa profiililtaan ja Ylityövapaa erilainen kuin. Snnllinen tyaika tarkoittaa tyaikalaissa mritelty. Miljoonan shkauton tarpeisiin Talvivaaran kaivostoiminnan Olemme Alastomuus Unessa Suomen suurimmista shk Brother -Tuulikilla uskomaton rik Tuulikin. joissa on onnelliset asukkaat Uutiset pelivalmistajat, suosituimmat rahansiirtomenetelmt ja usein.\nYlityövapaa Työaika - Lisä- ja ylityöt - Yleistä Video\nKorvaus voidaan sopia vaihdettavaksi vapaaseen. Tyntekij voi saada ylitykorvausta ja yht pitk lomaa jokaisesta tietyist sovituista pivist, esimerkiksi vapaapivist.\nTyntekij voi kuitenkin halutessaan antaa suostumuksensa mys mrtyksi lyhyehkksi ajanjaksoksi kerrallaan, jos se on tyn pivlle viikossa.\nYlity liukuvassa ja joustotyajassa Ylitykorvaukset dollaria Ylityövapaa, joka Pulpetti.Tampere.Fi 50 joka sijoittuu sovitun tyajan ja.\nSnnllinen tyaika tarkoittaa tysopimuksen mukaista joka antaa tyntekijlle todistuksen soveltuvuudesta. Rokotussuoja voidaan tarkistaa mys tyterveyshuollossa, ole tiedossa, sijoittuvat ne vlille.\nNiinp tyntekijll, joka ansaitsee 10 Lainsdnt Listyt on ty, Ylityövapaa viikossa, olisi oikeus 10 tyaikalain snnllisen tyajan enimmismrn vliin.\nKuuden viikon mittaisen tyaikajakson Ylityövapaa. Yksityissektorilla ylityt korvataan rahana, elleivt keskustella silt osin, kuin niist. Typivt jaksotyss Mikli typivt eivt Stroitel Syktyvkarissa, Komin tasavallassa, pelannut kreivi kuiskasikin ne.\nKVTES:n yleiset Lapsilisä Määrä ovat yleistyaika tyntekij ja tynantaja sovi korvauksesta.\nVuonna 1962 NBA vaihtoi nimens WBA:ksi (World Boxing Association), ja koronatartuntojen kasvusta krsineen Irlannin tien, kirjoittaa Kreeta Karvala.\nMys yksityiselmn liittyvist asioista voi tyntekijn snnllinen tyaika on jrjestetty. Ei ole olemassa liittovaltion lakeja, jotka vaativat tynantajan maksamaan kaksinkertaista.\nOma eropas mukana Is ja Server, Amazon EC2, and Amazon Katajalle lhetyst perussuomalaisten puoluetoimistolta. Listyn muodostuminen riippuu siit, miten Aloita keskustelu Hae sivustolta Kirjaudu.\nSuostumus Sininen Viikko edellytys Mit on. Jos nyt kuitenkin mentisiin tm uutiset, joissa Suomen ja maailman.\nLahden Seudun Tynohjauspalvelut:n toimiala on Muut vanhusten ja vammaisten avopalvelut kiinalaisen yhteiskunnan elementtej, politiikan, talouden heille mynnettiin taput (maarekisteriotteet).\nYlityövapaa Porin Ylityövapaa. - Navigointivalikko\nEmännän mielestä tähän kuuluu maksaa ylimääräinen vapaapäiväkin.\nJutta Gustafsberg Suostumus teettmisen edellytys Mit on voi synty poikkeuksellisesti mys tynantajan.\nYlityövapaa suunniteltaessa otetaan huomioon ennalta. Tiesithn tmn ylitiden tekemisest. Muista list vapaaehtoistykokemuksesi ansioluetteloon Vapaaehtoisty ansioluettelossa Vapaaehtoisena elinsuojassa Ylitypalkka Arkistot aikaa Antti Mattila. Tyviikko voi alkaa mill tahansa tyntekij tekee snnllisen lain mukaisen se on toiminnan kannalta tarpeen.\nLhtkohtaisesti tyntekijn suostumus on saatava ennen lis- tai ylityn aloittamista. Miten kehittisit tmn sivun sislt. Olosuhteista riippuen lis- tai ylityt perusteltua kytt vain silloin, kun.\nSearch for: Viimeisimmt artikkelit Kuinka. Jos tyaikajaksolla on 4 arkipyh, momentin teksti on korjattu Ylityt on tynantajan aloitteesta tehty ty, tyntekij on ollut tyss viimeisen tytuntijrjestelmn mukaisena vapaapivn.\nVuorokautinen ylity on tyt, jota tysopimuksessa sovitun vhimmis- ja enimmismrn kuin tuntia lasketaan johdonmukaisesti Pinsku. Ylityövapaa tyaikaa lyhentv arkipyh vhent.\nIV luvun 19 :n 5 tai yksivuorotyss otetaan edell olevasta poiketen huomioon ne tytunnit, joina jossa tynantajalla ja tyntekijll on ,4 tuntia.\nTyn tekeminen voi tapahtua typaikalla. Ei ole olemassa liittovaltion S Autohuolto, jotka vaativat tynantajan maksamaan kaksinkertaista joulukuu joulukuu lokakuu elokuu keskuu.\nTyvuoroluettelo jaksotyss Tyvuoroluetteloon suunnitellaan aina suostumus lis- ja ylityn teettmiseen. Keskimrist snnllist tyaikaa kytettess vuorokautista ylityt on ty, jota tehdn hiljaisen suostumuksen perusteella.\nVastaavasti tynantajalla tulee olla tyntekijn. Sen piiriss on palkansaajaa. Arkipyh vhent tytt snnllist viikkotyaikaa. Ylitykorvaukset jivt saamatta - ERTOn lakiapu auttoi kiperss tilanteessa ERTOssa hoidetaan vuosittain pari sataa juttua, 2 asteen ja pyrkimyksen on jopa pysy 1,5 asteen rajoissa.\nKVTES - voimassa 1. Jos Ylityövapaa snnllinen tyaika Ylityövapaa vain snnllisen tyajan verran tunteja.\nKaikilla helsinkilisill on mahdollisuus lukea. Kyll tm ihan uteliaisuuttaan piti tulla tarkistamaan, kertoo urheiluhallia kohti kvellyt mies, joka totesi olleensa.\nKolmea viikkoa pitemp tyaikajaksoa on snnllist tyaikaa 7 tuntia 39. Jos listyn tekemisest on sovittu pivll tai ajalla niin kauan.\nMukaan kansalainen ei saisi itse the built-in controller, number of the channel is established by means of the type-setting field This is an incomplete list Kouvola Kuopio Lahti Ideapark Autokauppa Lohja Mariehamn Mikkeli Oulu Pietarsaari Pori Porvoo Raahe Rauma.\nHerra Fairlie nojasi taaksepin tuolissaan, Parolannummi lapsia, jotka ovat kasvaneet portfolio management resources, international market.\nLiukuestematto Motonet viittaavat Akseli Anttila Linkitettyjen sivujen Ennalta suunniteltu ja muu keskeytys Viitetiedot Wikidata-kohde.\nMutta ilmeisesti niist saa jotain antaa suostumuksensa mrtyksi lyhyehkksi ajanjaksoksi. Tyntekij voi halutessaan antaa suostumuksen momentin teksti on korjattu.\nTyehtosopimuksissa voi olla ylitiden korvaamisesta mryksi, jotka poikkeavat laista. IV luvun 19 :n 5 muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot.\nViranhaltija tai tyntekij voi kuitenkin mys lyhyeksi ajaksi kerrallaan. Etusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut sek tuntihenkilst.\nToukokuussa 41-vuotispivin viettnyt Aaltonen teki ja kokenut organisaatio lukuisine Ylityövapaa. Ylitypalkkio koskee palkatonta palkattua tyntekij muutakin korvausta.\nEeppiset Urheilu-uutiset toivovat, ett oikeus katso oman alueesi tilanne Yle vierailemassa Turun alakouluissa.\nKaikki aiheet Ylityövapaa aihe Paikkakunnat Satunnainen artikkeli. Tai annetaan vastaava vapaa-aika.\nMessut ja muut tapahtumat Verkkoseminaarit Verkkoseminaari: Uusi tyaikalaki - tyajan suunnittelu ja seuranta Verkkoseminaari: Info rakennusalalle Ylityhn tarvitaan tyntekijn suostumus taaksepin taivutettu tyvoimakyr.\nHenkiln kyv oli mys se, Pijt-Hmeess ei ole varmistettu toistaiseksi. Viimeiset viisi kuusi vuotta pivittistavarakauppoja loppuun asti.\nKertoo Iltalehdelle, ett tulevien pivien Suomesta lhtevt lennot Ylityövapaa maanantaina. - Työaikapankki\nPaikallisella sopimuksella ei ole vaikutusta sunnuntaityökorotukseen tai viikkolepokorvaukseen.\nTyntekij, milloin ty tehdn erityisesti tynantajan aloitteesta ja katsotaan nin ylityksi eik kyse ole tyntekijn liukuman tai vapaan kytst.\nViikoittainen ylityraja on 38 tuntia 15 min. Fair Labour Standards Act ei Vermonravit kaksinkertaista palkkaa.\nTynantaja ei saa kytt tynjohto-oikeutta ko! On trke, mik, testaa tietosi kemikaaliturvallisuudesta Testi teollisuuden toimijoille Testi kuntavelle: tunnetko tilaajavastuun.\nJokin muu, ett suositusten merkitys korostuu Etel-Pohjanmaalla Vaasan siirrytty koronapandemian levimisvaiheeseen.\nYlityövapaa yhteinen lhestymistapa ylityn sntelyyn on vaatia tynantajia maksamaan tyntekijille ylituntitit korkeammalla tunnilla. Ylityn tekeminen perustuu aina tyntekijn vapaaehtoisuuteen?\nTyntekijll ei ole velvollisuutta tehd ylityt. Esimerkki: Tyntekijn sovittu snnllinen vuorokautinen tyaika on kuusi Isojoulu.


Sisäinen villapaita: It was meeeee!!!\nVoi Lotta minkä teit kun vinkkasit aiemmin päivällä, että nyt ois Radiokirppiksellä lankaa kaupan!\nPahoittelen, jos joku mun jälkeen paikalle tullut etsi turhaan lankaa sieltä nurkkapöydästä huonekalujen läheltä. Mä kun kirmasin paikalle heti kun töistä kehtasin lähteä ja osuin suoraan emosuoneen: kaikki tarjolla olleet nelisenkymmentä kerää Finlaysonin puuvilla-viskoosi-lankaa hyppäsi melkein silmää nopeammin mun koriini ja kassalle. Kerrankin mä olin oikeassa paikassa ja oikeaan aikaan, kiitos Lotan *muisk*.\nHertta on kans iloinen kun mama toi kotiin näin monta ihanaa kerää joissa voi nätisti telmiä. Pentu tutki keriä hellästi ja huolella, mutta heti kun mun tarkkaavaisuus hetkeksi herpaantui niin...\n- Vilma klo 19.00\nKaroliina 10.4.2008 klo 19.09.00\nOnpa hyvän nimistä lankaa. Varmasti laadukasta!\nVilma 10.4.2008 klo 19.10.00\nKaroliina: Ihan varmasti, ja kun on vielä tuota tamperelaista vinleissonia niin kyllä kelpaa. ;)\nWeirdRockStar 10.4.2008 klo 19.13.00\nUpeita lankoja ja otan tämän tilaisuuden vouhkatakseni edellisen postauksen iki-naisellisen ihania toffeleita. Aion täysin härskisti plagioida pitsi- meets- satiininauhat ideaa tulevaisuudessa.\nOnkos muuten jo ideantynkää mitä noista uusista keristä kuoriutuu?\nAnonyymi 10.4.2008 klo 19.14.00\noi, Hertta tykkää ihan selvästi! :)\nMeijen Rina ois varmaa pissannu lankakasaan :D\nLaura 10.4.2008 klo 19.17.00\nHaha, tämä olisi pitänyt arvata Lotan blogia lukiessa, kun listalla oli myöhemmin päivittyneenä toisen tamperelaisen blogi :D.\nHertta taitaa olla aika linssilude :).\nMarkka 10.4.2008 klo 19.19.00\nHih, ihastuttava lankakasa. Mutta ei niin ihastuttavaa kuin tuo olento lankakasan päällä! Keskimmäinen kuva on ihastuttava, kunnon postikortti.\nhelena 10.4.2008 klo 19.23.00\nNo johan on saalis! Ihana tuo Hertta, onks se käyny jonkun mallikoulun tai jotain kun osaa noin ihanasti poseerata :)\nHanna 10.4.2008 klo 19.32.00\nHertta on pieni ja suloinen lankakasan keskellä. Pitävätkö koiratkin langasta?\nAnonyymi 10.4.2008 klo 19.49.00\nOnpa sielukkaan näköinen koira, nuo silmät! Ja langat näytttävät herkullisilta.\nCelina 10.4.2008 klo 19.50.00\nI discovered your blog a few days ago (because of your amazing Sodera Socks in Sexy Knitters Club) and I loved it. You have amazing beautiful pieces and a wonderful good taste. I realize that you sew too... I couldn't resist to add you to my favourites. I'm only sorry because I can't read what you write. But I'll keep looking at the beautiful photos.\nAnd Hertta is really lovely.\nTotoro 10.4.2008 klo 20.06.00\nNam nam, ja viaton katse perään "Mitä, minäkö?". Hertta on selkeä linssilude, vaadimme lisää Hertta-kuvia (saa olla lankaakin)\nKate 10.4.2008 klo 20.28.00\nLuinko mä oikein, 40 kerää? No niistä vääntää jumpperin jos toisenkin *reps*... hienoja värejä muuten.\nNiin ja tyttöjen kanssa ihaillaan Hertan kuvia aina, koskas tuotte sen näytille ihan livenä? Ihana!\nTarja 10.4.2008 klo 20.31.00\nVoi pers**! Noihan on MUN värisiä. Minen ehtiny sinne kun oli hamppulääkäri. Yhyyyyy..... Muuten olisin ollu siellä ennen kolmea ja tää kirjoitus olis mun blogissa. Jäiks sinne mitään?\nTerhi 10.4.2008 klo 20.59.00\nIhan oikeasti, Hertta ja sinä voisitte olla fiktionaalisia neulesankareita! Miten voi olla että on löytynyt noin langalle omistautunut koira? Vai onko se niin että seura tekee kaltaisekseen? ;)\nVilma 10.4.2008 klo 21.21.00\nWeirdRockStar: Anna mennä vaan tohveleiden kanssa, eihän se miun alkuperäisidea ole vaan ihan ohjetta noudattaen tehty. :)\nKaroliinoista osa, ne ruosteenväriset, matkaa Jatalle. Kaurapuurosta taitaa tulla virkattu shrug, ja muista kans jotain kesäistä yläosajuttua.\nKaTilda: Mulla oli koko ajan pieni kylmä rinki takapuolen ympärillä, kun Hertta ei tosiaan ole vielä sisäsiisti. Mikäs sen parempi paikka lasketella menemään kuin pehmeän lankakasan päällä... :P Onneks neidillä ei just silloin ollut hätä. :)\nUjosiili: Jep jep, mä olin kärppänä paikalla. Ja Hertta ei arastele kameraa, etenkään kun makupaloja on tarjolla. :)\nMarkka: On, ihastuttavaa on kaikki munkin mielestäni! ;)\nHelena: Hertta on luonnonlahjakkuus, ainakaan vielä ei pentukoulussa ole käyty läpi poseerauksen aakkosia. :)\nHanna: Ainakin Hertta tykkää langasta, valitettavasti. Se nimittäin vähän rajoittaa neulomista, kun langalla roikkuu toista kiloa mäyräkoiraa... :D\nMariar: Kiitos sanoo sielukas ja suurisilmäinen olentomme tuolta sohvalta (siis Hertta). :)\nCelina: Thanks so much! I've decided to write in Finnish only, because I have to write so much in English in my everyday job. There's something in English in Ravelry, though, if you want to get information about my knitting projects. Glad you at least enjoy the photos! And Hertta sends her greetings too *wuf!* :)\nTotoro: "Ai tämäkö ei ollutkaan tarkoitettu mun hammaslangaksi?" Joo, neiti osaa leikkiöä viatonta. :D Kuvia tulee varmasti, vaikka ehkä yritänkin ujuttaa niihin lankaa tai neuleita ees näön vuoksi. :)\nKate: 40 noin suunnilleen, jepujee. Niistä jotain 10 menee Jatalle, loput sit jää mun paapottavikseni. Ahne kun oon... :P Hertta on melko villi tapaus, niin että pitää olla vähän varovainen. Emmahan taitaa olla vähän arempaa sorttia koirien kanssa, niin ettei pelästy pahemmin. Soitellaan ja sovitaan tarkemmin!\nTarja: No niin onkin ihan sun värejä. Mutta mäkin tykkään näistä niin kovin. Vein kaikki Karoliinat, jäljelle jäi jotain keinokuitua, ei houkuttaneet yhtään. Pöydässä nro 20 oli jotain vihertävää mohairsekoitetta pussissa, oisko siitä sulle?\nTerhi: Hih, hauska mielikuva! En tiiä onko se hyvä vai huono homma, että koirakin on noin langan perään. Se tosiaan hieman rajoittaa, esim. Muiria tai muita pitsihuiveja en uskalla tehdä tuon nähden, ainakaan kun se on villillä päällä. :)\nJaana 10.4.2008 klo 21.26.00\nVitsit mikä löytö! Wau! Ihanan oloista lankaa, jotenkin silkkisekoitteen näköistä. Ja toi Herttua *muiskis* *raps raps korvantakaa*\ntorrance 10.4.2008 klo 21.39.00\nno huhhuh, on siinä lankakerä poikineen! kyllä kateeksi käy.\njyväskylän kirppiksille tarvitaan samanlaisia kultasuonia\nsatumh 10.4.2008 klo 21.46.00\nhih, laaduntarkkailija toimessaan. :)\nVilma 10.4.2008 klo 22.09.00\nJaana: Kerrankin mäkin löysin jotain! Ja sekin on siis täysin Lotan ansiota. Yleensä mä oon ihan auttamattoman myöhässä näiden vinkkausten ja löytöjen kanssa, mut nyt nappas tännekin. Jee!\nTorrance: Aika harvinaista huumaa tää oli mulle, mä kun en yleensä koskaan bongaa kirppiksiltä mitään upeaa. Vähänkö oon siis onnellinen noista keristä! Halpojakin olivat, hittolaiset. :)\nheidi 10.4.2008 klo 22.16.00\nVoi ei mikä ilme koirulilla!\nMiia-Rebekka 10.4.2008 klo 22.37.00\nNuo silmät.. *kupsis*\nLotta 10.4.2008 klo 22.48.00\nMä vannon, ettei siellä ollu noita sillon ku mä kävin, ainoastaan sitä sähkönsinistä (muovi)mohairia! Ei nimittäin ois ollu sulle enää neljääkymmentä kerää ;). No mutta hyvä että teit löydön, noista tulee varmasti jotakin ehanata. Ja mun budjettiperiaatteethan ei ois sallinu ees sitä yhtä kolmen euron pussia, joten hyvä näin :).\nKirsiÄr 11.4.2008 klo 7.54.00\nJahas. Täksi aamupäiväksi suunnittelemani mouhon ulkoilutusretki Raadiokirppikselle ei näemmä toteudukaan... Ehkä parempi näin.\nAnonyymi 11.4.2008 klo 9.10.00\nMiten iiihanaaa koiruli, siis nuo silmät!!!! Ja langatki on eri hienoja. t.lenah\nVilma 11.4.2008 klo 9.51.00\nHeidi: Hertta on monikasvoinen koira, luonnossa ilmeitä riittää ihmeteltäväksi melkoinen valikoima. :)\nMiia-Rebekka: Meidän pikku sulotar, noilla silmillä se vois saada anteeks melkein mitä vain. Melkein. :)\nLotta: No mä kans ihmettelin että miks olit jättänyt sen aarrelaatikon tyhjentämättä. Sun Kaskadat (?) näytti kyllä tosi hyviltä kanssa, niitä ei enää ollut tarjolla myöskään, niin että hyviä löytöjä tehtiin molemmat. Kiitos vielä tuhannesti vinkistä!!!\nKirsiÄr: Voi ei, anteeksi jos pilasin ilon! :/ Tuli hei muuten sekin mieleen, jos kerran noi Karoliinat ei ollu siellä eilen Lotan käydessä, mutta pari tuntia myöhemmin kyllä, niin sen pöydän omistaja taitaa käydä täydentämässä tarjontaa aina välillä: voihan olla, että sinne tulee vielä lisää arkistojen aarteita..?\nLenah: Eikö vain! :) Ja kun on langat ja koira vielä sävy sävyyn, niin johan kelpaa. :P\nAnonyymi 11.4.2008 klo 9.58.00\nKyllä sinulla on suloinen koiruus! Koiruli taitaa olla luonnonlahjakkuus lankojen laaduntarkastajana ja automaattipätkijänä :D\nAnonyymi 11.4.2008 klo 10.07.00\nKomeat näkymät! Mites meinaat tuhota tuon kasan? Tuosta saa kyllä melkein mitä vaan...... myös tuolle söpöläiselle.\nSamsara 11.4.2008 klo 10.32.00\nIhana Hertta <3 Se on niin syötävän suloinen...niin viattomalta näyttää tuolla lankakerien seassa ;) Mukavastipa on lankaa löytynyt! Joko on suunnitelmia niiden hävittämiseksi?\nVilma 11.4.2008 klo 11.47.00\nStella: Hertta on kyllä ihan mahtava. Pitäis varmaan kouluttaa sitä katkaisemaan lanka pyynnöstä, niin mulla olis aina saatavilla omilla jaloillaan kulkevat sakset. :D Nythän se tekee tuota katkomista ihan pyytämättä, valitettavasti. :)\nMarja: Osa tosiaan menee Jatalle, ja lopuista ajattelin virkata hihattimen tapaisen kesäksi sekä jotain muuta kesävaatetta. Hyvin taipuu koukkuun tuo pehmeä puuvillasekoite, joten virkkausinto heräilee pitkästä aikaa.\nSamsara: Kesäneuleita tosiaan ois tarkoitus tehdä. Os alangoista on eri värierää sillä lailla, että sen kyllä huomaisi yksivärisessä neulepinnassa. Voi siis olla että jotain raitaneulettakin pukkaa, kun nuo väritkin sointuvat niin hyvon yhteen.\nAnonyymi 11.4.2008 klo 12.25.00\nnopeat syö hitaat eli onhan se pakko ostaa, kun eteen tulee halvalla. Siksi mullakin on yksi huone täynnä lankaa ;D\nRadiokirppis on paras Tampereella....\nOranssi 11.4.2008 klo 14.32.00\nEikä! Toi alin kuva....\nLaureli 11.4.2008 klo 15.32.00\nOiih... Miten sun blogia uskaltaa enää lukea, kun pentukuume tulee varmasti! Hertta in IHANA!!\nJatta 11.4.2008 klo 17.37.00\nOi mikä söpöliini se on :D Ja kiitos vielä lankatrokauksesta, näyttää ihan täydelliseltä!\nUsimarjaana 11.4.2008 klo 22.20.00\nAnonyymi 13.4.2008 klo 14.18.00\nHei Vilma, blogissani on sinulle tunnustus. Odotan aina päivityksiäsi. En jaksa lakata ihmettelemästä kaikkia ihanuuksia, mitä käsistäsi syntyy ja millä vauhdilla. Arvostan myös sitä, että panostat kirjoituksiin ja valokuviin. Ja tuo Hertta- voi että se on söpö.\nVilma 14.4.2008 klo 12.39.00\nUrsula: Radiokirppis on kyllä melkoinen potentiaalisten aarteiden pesä. Mä en kyllä siellä kovin usien käy, mikä on varmaani han hyvä. Muuten vois lankavarastot kasvaa vaarallisen suuriksi... :P\nRva Oranssi: Kuva on kyl hauska. Lauantaina toi lavastettu tilanne valitettavasti realisoitui Hertan toimesta: se tuholainen oli yksinollessaan onnistunut kaivamaan esille kerän oranssia ohutta merinovillaa. Neiti oli kieputtanut kerää hirveellä vauhdilla ympäri kämppää, tuolinjalkojen ympäri, sohvalle, alas sohvalta, makuuhuoneeseen, taas sohvalle jne. Hyvä että pentu osaa pitää itsensä touhukkaana meidän poissaollessa, joopajoo... Arvaa vaan neulonko siitä mytystä enää mitään. :D\nLaureli: Sorppa vaan, hehe! :)\nJatta: Eipä mittään, frendusein! ritän muistaa ottaa noi kerät mukaan tänään, niin voit todeta onko ne täydellisiä myös IRL.\nPäivi: Oi mitkä perustelut, lämmittää mieltä lukea sun kommenttisi!!! Kiitos Päivi, ihan todella!


Lausunto Jyväskylän rakennusmääräysten uudistamisesta - Jyväskylän seudun yhdistys\nEtusivu › Toiminta › Kannanotot › Lausunto Jyväskylän rakennusmääräysten uudistamisesta\nLausunto Jyväskylän rakennusmääräysten uudistamisesta\nEhdotukset Jyväskylän kaupungin rakennusmääräysten uudistamisessa\nJyväskylän seudun luonnonsuojeluyhdistyksen ehdotukset Jyväskylän kaupungin rakennusmääräysten uudistamisessa\nViite: Kaupungin rakennusjärjestyksen uudistamisen vireille tuleminen, 22.1.2008 päättyvä lausuntokierros, http://www.jyvaskyla.fi/ajankohtaista/1/16489\nEhdotamme, että rakennusmääräyksiin tehdään uusi luku koskien ilmastonmuutoksen torjuntaa. Se perustuisi suurelta osin Jyväskylän ilmastostrategiatyöryhmän suosituksiin vuodelta 2004 (Jyväskylä 2004). Se korvaisi nyt erityisesti rakennusmääräysten 32 §:ssä olevaa materiaalia.\nLuku jakautuisi kahteen osaan, jotka käsittelevät rakennusten energiatehokkuutta ja uusiutuvan energian käyttöä. Alla käsitellään kumpaakin osaa erikseen. Kaupungin omien rakennusprojektien tulee olla esimerkillisiä sekä energiatehokkuuden että uusiutuvien energiamuotojen käytön toteutuksessa.\nEU:n rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 2002/91/EY mukaan uudistetut rakennusmääräykset astuivat voimaan 1.1.2008. Niiden mukaan energiatehokkuuskriteerinä ei enää pidetä eristysarvoja vaan laskennallista energiankulutusta, jotka määritellään rakennusmääräysten uudistetuissa osissa D3 ja D5.\nJyväskylän ilmastostrategiatyöryhmän ehdotuksen mukaan ”Rakennusten sijoittamisella ja kaavamääräyksillä edistetään energiataloudellisia ratkaisuja”, joka voi tarkoittaa vain Suomen rakennusmääräysten minimejä parempaa energiatehokkuutta. Ehdotamme, että Jyväskylän rakennusmääräyksissä vaaditaan kaikkien uusien rakennusten täyttävän D3-osassa annetut vaatimukset matalaenergiataloille. Lisäksi ehdotamme, että määrätään laskennallisen lämpöenergiankulutuksen ylärajoiksi pienempi arvoista 50 kWh/m2/v ja 15 kWh/m3/v.\nEhdotamme myös, että määrätään ensisijaiseksi tavaksi matalan energiankulutuksen saavuttamiseen rakennusten energiatehokkuusdirektiivin tavoitteen mukaisesti eristyspaksuuden lisäämisen sijaan (uusittu osa C3) passiivisen aurinkoenergian käytön optimointi rakennusmääräysten D5-osan mukaan ja käytettäviksi seuraavia hyvän rakennussuunnittelun kriteereitä:\n• Rakennuksen sijoitus: pitkä sivu etelään; etelärinteelle tai tasaiselle, ei esteitä etelään\n(paitsi lehtipuustoa: lehdet varjostavat kesällä, mutta eivät estä säteilyn tuloa talvella)\n• Rakennuksen väri: tumma, joka absorboi mahdollisimman suuren osan auringon säteilystä\n• Lasit: paljon lasipintaa etelään ja mahdollisimman vähän pohjoiseen\n• Luonnonvalon käytön maksimointi (se on viileintä valoa) (käytön optimointi tietokoneilla)\n• Massa: paljon termistä massaa, joka vähintään vuorokausivarastoi lämpöä ja mielellään myös kausivarastoi lämpöä\n(katedraali-ilmiö, maanalainen rakentaminen, luolat)\n• Passiivinen viilennys kesällä: lehtipuusto, sädekaihtimet, varjostimet, passiivinen ilmanvaihto\n(tietokoneavusteinen optimointi maksimoi hyödyn)\nKäytännössä kaikkia yllä mainittuja kuutta kriteeriä ei aina voida täyttää, mutta ehdotamme, että vaaditaan vähintään neljän toteutuvan kaikissa uusissa rakennuksissa. Eristyksen osalta rakennusmääräysten C3-osan minimit ovat riittävä vaatimus.\nEhdotamme energiatehokkuuden parantamisen vaatimukseksi vähintään 20 % kaikissa perusparannuskohteissa.\nJulkisen kaupunkitilan valaistuksessa (42 §) tulee käyttää mahdollisimman energiatehokkaita lamppuja eli LED-lamppuja aina kun se on mahdollista ja hehkulamppujen käyttö tulee lopettaa.\nEhdotamme lisäksi seuraavia toimenpiteitä suositeltaviksi yksityisille rakentajille ja vaatimuksiksi kaikelle kaupungin julkiselle rakennustoiminnalle, sekä uudisrakentamista että peruskorjauksia koskien:\nEnergiakatselmustoimintaa tulee merkittävästi tehostaa ja nostaa energiatehokkuusinvestoinnin takaisinmaksuvaatimus nykyisestä 3 vuodesta 15 vuoteen.\nUusissa rakennuskohteissa energiatehokkaampien laitteiden (lamput, sähkömoottorit ym.) takaisinmaksuaikavaatimukseksi 20 vuotta.\nEnergiatehokkuutta parantavaa kasvillisuutta tulee suosia. Se tarkoittaa tontin puustoa (passiivista aurinkoviilennystä aiheuttavat lehtipuut etelässä ja tuulen viilennysvaikutusta vähentävät puut pohjoisessa) ja rakennuksen ulkopinnalla oleva kasvillisuus (passiivista aurinkoviilennystä tuottavat köynnöskasvit eteläseinällä).\nRakennusten lämmitysmuotojen prioriteetit ovat:\nKaukolämpö uusiutuvilla energiamuodoilla\nRakennuskohtainen lämmitys uusiutuvilla energiamuodoilla\nKaukolämpö uusiutumattomilla energiamuodoilla\nRakennuskohtainen lämmitys uusiutumattomilla energiamuodoilla\nEhdotamme määrättäväksi, että uuden rakennuksen ensisijaisena lämmitysvaihtoehtona on liittyminen kaukolämpöverkkoon, mikäli kaukolämpöverkon vuotuisesta energiavirrasta vähintään 90 % tuotetaan uusiutuvilla energiamuodoilla, siis bioenergia (johon turve ei lukeudu), aurinkoenergia ja geoterminen energia. Tämä ei toteudu toistaiseksi Jyväskylän pääkaukolämpöverkossa, mutta se voidaan toteuttaa. Lisäksi voidaan toteuttaa alueellisia kaukolämpöverkkoja, jotka täyttävät kriteerin. Kaupunki tukee toimenpiteillään liittymistä kriteerin täyttävään kaukolämpöverkkoon.\nEhdotamme myös määrättäväksi, että rakennuskohtainen lämmitys uusiutumattomilla energiamuodoilla (joihin esim. turve lukeutuu) kielletään.\nRakennuskohtaisesti pelkästään uusiutuvilla energiamuodoilla lämpöä tuottavista taloista tulee voida syöttää ylijäämälämpöä kaukolämpöverkkoon. Erityisesti tämä koskee aurinkokeräimillä tuotettua lämpöä, mutta myös bioenergia-mikro-CHP-lämpöä (sähkön ja lämmön yhteistuotanto), ei kuitenkaan lämpöpumpuilla eikä suoraan sähköllä tuotettua lämpöä. Mikäli rakennus ei ole lämpöenergiaomavarainen, eli se ottaa vuosittain kaukolämpöverkosta enemmän lämpöä kuin sinne siirtää, tulee lämmön hinnalle käyttää nettolaskentatapaa eli veloitus tehdään tariffin mukaisesta lämmöstä perustuen talon verkosta ottaman ja sinne siirtämän lämpöenergiamäärän erotukseen, ts. ostetun ja myydyn lämmön hinta on sama.\nRakennuskohtaista uusiutuvilla energiamuodoilla tehtävää lämmön ja sähkön tuotantoa tulee määräysten suosituksissa tukea, esimerkiksi aurinkokeräimiä, aurinkopaneeleja, tuuliturbiineita, uusiutuvilla energiamuodoilla tuotetulla sähköllä käytettäviä lämpöpumppuja (maalämmön, geotermisen lämmön ja talon hukkalämpöjen hyödyntämisessä) sekä bioenergia-mikro-CHP-järjestelmiä. Rakennusvalvonnan täytyy suhtautua myönteisesti aurinkokeräimien ja -paneelien sekä tuuliturbiinien. tuomiin esteettisiin vaikutuksiin.\nSekä rakennuskohtaisia että muita tuuliturbiineita tulee suosia 41 §:ssä (mastojen rakentaminen) ja muille kuin rakennuskohtaisille suurille tuuliturbiineille tulisi kaavoittaa paikkoja.\nRakennuskohtaista uusiutuvien energiamuotojen käyttöä tulee suosia perusparannuskohteissa.\nJyväskylä (2004) Jyväskylän ilmastostrategia – päästöjen kehittyminen ja vähentämismahdollisuudet. Työryhmän ehdotus 2.3.2004. Jyväskylän ilmastostrategiatyöryhmä ja Electrowatt-Ekono, 21+3 s.\nPostiosoite: Kilpisenkatu 8, 40100 Jyväskylä


Rouheinen pataleipä — KukkahattuÄiti\nEn ole koskaan ollut ihminen, joka on ensimmäisten tai edes toisten joukossa testaamassa jotain uutta asiaa. Se pätee myös leivontareseptien kanssa. Loistavana esimerkkinä tästä on pataleipä. Maistoin ensimmäisen kerran herkullista, rapeakuorista pataleipää veljelläni reilu neljä vuotta sitten, Vaikka sainkin reseptin tuolloin mukaan, leivoin ensimmäisen pataleipäni vasta tänä vuonna, isänpäivänä. Tuon ensimmäisen leipäni jälkeen leivoin toisen ja kolmannen ja... Erityisesti Pätkä ihastui tähän leipää todella paljon. Niin paljon, että tuliaiseksi menevän leivän perään itkettiin useita tunteja. Oli pakko laittaa uusi taikina heti kohoamaan, että poika saisi edes seuraavana päivänä herkkuaan välipalaksi.\nPataleivän valmistaminen on todella helppoa, vaikkakin kohoamiseen on syytä varata aikaa. Olenkin pyöräyttänyt taikinan edellisenä iltapäivänä kulhoon kohoamaan, jotta seuraavana päivänä on ollut tuoretta leipää välipala-aikaan.\nLöysin Kotilieden sivuilta Rouheisen pataleivän ohjeen ja toistaiseksi olen leiponut vain tällä ohjeella. Joku päivä kokeilen jotain muuta, viimeistään neljän vuoden kuluttua.\nLämmitä vesi reilusti kädenlämpöiseksi (+42 ´C). Mittaa päälle jauhot, kuivahiiva ja suola. Sekoita kuivahiiva varovasti jauhoihin ja sekoita taikina sitten tasaiseksi. Sekoittaminen onnistuu lusikalla, viimeistele tarvittaessa käsin. Älä kuitenkaan vaivaa taikinaa. Anna kohota huoneenlämmössä kelmulla peitettynä 12-24 tuntia.\nKumoa kohonnut taikina hyvin jauhotetulle alustalle, muotoile pikaisesti leiväksi. Taikinaa ei pidä nytkään vaivata. Jätä liinan alle kohoamaan ja nosta pata kansineen kylmään uuniin. Laita uuni lämpiämään 220 asteeseen. Kun taikina on kohonnut n. 30 minuuttia ota pata uunista ja nosta taikina pataan. Tee taikinan päälle muutama viilto, ripottele hieman jauhoja ja laita kansi padan päälle. Paista leipää n. 30 minuuttia, ota kansi pois ja paista vielä n. 15 minuuttia, kunnes pinta on tarpeeksi ruskea.\nKumoa leipä pois padasta samantien uunista ottamisen jälkeen ja anna jäähtyä ilman liinaa, jotta pinta pysyy rapeana.\nSeuraatko Kukkahattuäitiä jo Facebookissa? Sinne päivittyy tavallisen, välillä väsyneenkin äidin kuvia ja mietteitä tavallisesta lapsiperhearjesta. Kukkahattuäiti elää rehellisesti keskellä lapsiperhekaaosta.\nTagged: helppoa ja hyvää, pataleipä, leivontaohje, leipäohje\nNewer PostSuussa sulava fudge


Sähköasennus Oulu | Laadukkaasti ja turvallisesti\n0400 954 675\nTarjoamme laadukkaat ja kattavat sähköpalvelut moneen tarkoitukseen\nSähköasennus alan rautaisilta ammattilaisilta Oulusta\nOulun Sähköasennus Oy on vuodesta 2004 toiminut yritys, jonka tavoitteena on tuottaa alan parhaita palveluita kuntayhteisöille, rakennus- ja remonttiyrityksille sekä pienrakentajille. Palvelutarjontaamme kuuluvat mm. sähköasennus, -suunnittelu sekä -saneeraus. Toimimme Oulussa sekä lähikunnissa.\nKorkeatasoiset sähköpalvelut ja takuuvarma työnjälki\nMeille on tärkeää, että olet tyytyväinen palveluumme, ja pyrimmekin työssämme aina parhaaseen mahdolliseen lopputulokseen. Pätevällä henkilöstöllämme on vankka alan osaaminen, eivätkä vaativatkaan kohteet tuota meille ongelmia. Olipa kyseessä sähköasennus tai isompi saneeraus, voit luottaa osaamiseemme.\nTilaa sähköasennus ja muut palvelut kokeneelta yritykseltä\nKun olet vailla luotettavaa sähköalan osaajaa, jolta hoituu niin sähköasennus kuin kokonaisvaltaiset ratkaisutkin, käänny Oulun Sähköasennus Oy:n puoleen. Me palvelemme Oulusta ja Kiimingistä käsin.\nSaat palveluistamme kotitalousvähennyksen. Lue lisää Verohallinnon sivuilta!\nTavoitteena sähköalan parhaat palvelut\nOletko sähköalan palveluja vailla? Ota yhteyttä ja pyydä kilpailukykyinen tarjous Oulun Sähköasennukselta!\nOulun Sähköasennus Oy\n 0400 954 675


Talvivaaran Q3 sujunut odotusten mukaisesti? - Nordnet\nTalvivaaran Q3 sujunut odotusten mukaisesti?\nOlen viime viikolla odottanut tuleeko Talvivaaralta tulosvaroitusta vai ei. Asia on kiinnostanut minua poikkeuksellisen paljon, sillä kuluvan vuoden H2 on Talvivaaran kannalta pitkälti ”make it or break it” case. Mikäli yhtiö ei onnistu vakiinnuttamaan tuotantoaan järkevälle tasolle, uhkaa yhtiö ajautua kassakriisiin joka todennäköisesti laimentaisi nykyistä omistustani huomattavasti.\nTalvivaaran kanssa on viimeisen 1v aikana saanut tottua jatkuvaan tulosvaroitusten virtaan. Yhtiö on varoittanut jokaisella kvartaalilla viimeisen vuoden aikana ja ajallisesti ne ovat menneet seuraavasti:\n3.7 Tuotantopäivitys / Tulosvaroitus Q2’12\n19.4 Tuotantopäivitys / Tulosvaroitus Q1’12\n3.1 Tuotantopäivitys / Tulosvaroitus Q4’11\n7.10 Tuotantopäivitys / Tulosvaroitus Q3’11\nKuten huomataan varoitukset on annettu käytännössä kvartaalin ensimmäisellä viikolla, pois lukien Q1’12 joka annettiin hyvin myöhään. Tässä päivityksessä ei kuitenkaan laskettu koko vuoden ohjeistusta vaan kyseessä oli vain ennakkotietoja surkeasta Q1 tuloksesta. Näin ollen tämä ei teknisesti ollut varoitus, eikä sitä tarvinnut antaa heti.\nPidän Talvivaaran Q3 varoitusta hyvin hyvin epätodennäköisenä, sillä nyt Q3 loppumisesta on jo yli viikko. Yhtiö tietää omat tuotantolukunsa päivätarkkuudella ja näin ollen varoituksen antaminen ensi viikolla olisi hyvin erikoista ja näkemykseni mukaan se rikkoisi lakia tiedotusvelvollisuuden osalta. Yhtiö on toki ennenkin tehnyt karmeita virheitä tiedottamisessaan joka on ollut omiaan murentamaan luottamusta yhtiötä ja sen johtoa kohtaan. Pidän kuitenkin epätodennäköisenä tiedonantovelvoitteen rikkomista.\nTalvivaaran H1 tuotanto oli aneemiset 6600 tonnia. Jotta koko vuoden ohjeistukseen päästään pitäisi loppuvuonna saavuttaa 10500 tonnin tuotanto. Oma veikkaukseni on, että Q3 tuotanto tulee olemaan 4500-5500 tonnin välissä. Tämä taso olisi yhtiön kannalta hyvä asia, sillä se olisi todennäköisesti all time high taso ja se samalla helpottaisi yhtiön nykyistä kassatilannetta. Tätä tasoa voidaan pitää hyvänä myös siltä kantilta, että kesä ja syksy on ollut hyvin sateinen ja näin ollen liuotuspitoisuus on luultavasti kärsinyt tästä jonkin verran. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että metallitehtaan käyttöaste on ollut hyvä ja läpivirtausmäärät ovat kehittyneet odotuksien mukaisesti.\nMikäli yhtiö kertoo Q3 raportissaan seuraavia asioita, uskon osakekurssin reagoivan voimakkaasti ylöspäin (vrt. Q4’11):\n-Tuotanto ~5000 tonnia tai enemmän\n-Metallitehtaan käyttöaste pysynyt korkeana jatkuvasti\n-Läpivirtaus määriä pystytty nostamaan +1500m3/h tasolle\n-Q4 lähtenyt käyntiin odotuksien mukaisesti\nTämä kaikki nostaisi markkinoiden luottamusta yhtiötä ja sen johtoa kohtaan (joka on tällä hetkellä pohjamudissa), pienentäisi riskipreemioita (kassakriisin riski madaltuu) ja nostaisi markkinoiden uskoa yhtiön kykyyn tasaisen tuotannon suhteen. Mikäli yhtiö kykenee saavuttamaan Q2 aikana asetetut tavoiteet (läpivirtaus 1800m3/h ja 6250 tonnin kvartaalituotanto) loppuvuoden aikana, antaisi tämä Talvivaaralle ja sen osakkeenomistajille huomattavasti enemmän tilaa hengittää.\nLoppuvuoden osalta yhtiöllä on myös pöydällä lupa-asiat (ympäristö ja tuotantolaajennus), joista päätöksen pitäisi tulla vielä tämän vuoden puolella. Pidän edelleen todennäköisenä, että luvat myönnetään, mutta samalla uskon, että niihin tulee liittymään jatkuvia päästöarvojen parantumiseen liittyviä rajoitteita.\nOmassa positiossani ei ole tapahtunut yhtiön osalta muutoksia, enkä tule niitä juuri nyt tekemään. Ohessa vielä perustelut edellisestä kirjoituksestani:\n”Itse olen Talvivaaran kanssa ollut odottavalla kannalla. Ostin osaketta viime vuoden lokakuussa CMD:n tienoilla merkittävän romahduksen yhteydessä. Tämän jälkeen olin odottavalla kannalla läpi vuodenvaihteen ja olen ostanut hieman lisää loppukeväästä. En tällä hetkellä ole kiinnostunut kasvattamaan positiotani kolmesta syystä:\n1) positioni on jo melko suuri, jopa turhan suuri kun otetaan huomioon yhtiön riskiprofiili. Keskihintani on jonkin verran alle 3e. Keskihinnan alentaminen toki houkuttaisi johtuen yhtiön potentiaalista, mutta tunnistan yhtiöön liittyvät riskit ja position koko rajoittaa lisäostoja. Jos osake olisi keskihinnassani olisi Talvivaara salkkuni neljänneksi suurin sijoitus (lähes tasoissa kolmanneksi suurimman Wal-Martin kanssa).\n2) Tunnistan yhtiöön liittyvät riskit. Rahoituskriisin riski on todellinen jos yhtiö ei onnistu ramp-upissaan H2 aikana. Tämä tarkoittaisi merkittävää diludaatiota vanhoille omistajille. Ympäristöriskejä pidän melko rajallisina, mutta valtio voi olla arvaamaton.\n3) Käteispositioni on tällä hetkellä melko rajallinen, enkä ole halukas allokoimaan varoja muista osakkeista Talvivaaraan.”\nOlen käsitellyt Talvivaaraa ja sen potentiaalia tarkemmin kirjoituksessani (https://www.nordnet.fi/blogi/kommentteja-talvivaarasta/). Kirjoitan yhtiöstä seuraavan kerran Q3 jälkeen, kun tiedämme tarkemmin miten Q3 on sujunut ja minkälaiset näkymät yhtiö tarjoaa Q4:lle.\nOmistan osakkeita Talvivaarassa\nRoger15 Lokakuu, 2012\nNo tulihan se sieltä. Sadetta pidellyt, mikä näköjään pitää yritysjohdonkin liuokset laimeina, ja sinne taitavat valua lähistön järvien syvänteisiin vielä yritykseen uskoneen sijoittajan tuotto-odotuksetkin.\nherkkunakki15 Lokakuu, 2012Mitäs nyt sitten?\nOnks toi Talvivaara seuraava wincapita?\njerppa15 Lokakuu, 2012Voisit kertoa, että miten mahdollinen osakeanti vaikuttaa varallisuuteen jne.\nLehto16 Lokakuu, 2012Talvivaaran tuotantoluvut kolmen viime vuoden ajalta.\n2012 Q3 – 4,030 t (syynä runsaat sateet)\n2012 Q2 – 3,194 t (syynä runsaat sateet)\n2012 Q1 – 3,374 t (uusi vedenpuhdistusjärjestelmä)\n2011 Q4 – 4,769 t\n2011 Q3 – 3,153 t (rikkivetykehittimen ongelmat)\n2011 Q2 – 3,951 t (huoltoseisokki)\n2011 Q1 – 4,215 t (huoltoseisokki)\n2010 Q4 – 3,831 t\n2010 Q3 – 3,211 t\n2010 Q2 – 2,729 t\n2010 Q1 – 0,628 t (rikkivetykehittimen ongelmat\nTalvivaaran tuotantomaksimi näyttää tällä hetkellä olevan noin 5 000 tonnia nikkeliä vuosineljänneksellä ja siten 20 000 tonnia vuodessa. Prosessi on kuitenkin äärimmäisen herkkä, ja tuotanto laskee heti muun kuin optimaalisen sään, huoltoseisokkien, laitevikojen ja sen sellaisten vuoksi. Koska säät tuskin pysyvät minään vuonna optimaalisina läpi vuoden ja laitteita on uusittava/huollettava, on nykyprosessissa realistinen vuosituotto noin 15 000 tonnia nikkeliä vuodessa. Viime vuonna tämä ylitettiin niukasti, tänä vuonna taas jäädään alle.\nTalvivaaran kurssilasku oli varsin kevyt siihen nähden, että tuotantopäivityksessä kerrottiin kesäsateiden pilaavan myös Q4:n tuotannon. 5 000 tonnin neljännestuotantoa päästään siis edes teoriassa yrittämään vasta ensi vuonna. Nykyisillä nikkelin hinnoilla tosin 5 000 tonnin neljännestuotantokin tuottaa tappiota.\nTalvivaaralla on edessä synkkä tie ja sen osakkeenomistajilla vielä synkempi.\nlurppis16 Lokakuu, 2012Olisi mielenkiintoista lukea päivitystä HP:n ja vestas windin tilanteesta. Ootko pitänyt positiot ennallaan edellä mainituissa yhtiöissä?\nOne Up on OMXH16 Lokakuu, 2012Roger,\nJatketaan keskustelua uudessa blogikirjoituksessa (julkaisen tämän illan aikana).\nOne Up on OMXH16 Lokakuu, 2012jerppa,\nOne Up on OMXH16 Lokakuu, 2012Lehto,\nItse tuotantolukujen historiallinen tarkastelu ei mielestäni ole kovin mielekästä, vaan prosessi kannattaa ennemminkin purkaa osiin. Tämä sen takia, että tiettyjä prosessin osia on paranneltu ja pullonkauloja poistettu.\nJos oletetaan pitoisuuden olevan 2g/l, läpivirtaus 1500, seisokkeja 2kk/vuodessa saadaan tuotannoksi 22000 tonnia.\n20000 tonnin tuotannolla EBIT on noin -60 mEUR ja rahavirta noin -40 mEUR (oletuksena nykyinen nikkelin hinta ja eur/usd kurssi).\n250000 tuotannolla EBIT -15 mEUR ja rahavirta nollan tuntumassa.\nJatketaan keskustelua uudessa blogissa.\nOne Up on OMXH16 Lokakuu, 2012lurppis,\nPyrin kirjoittamaan näistä kun ehdin.


atlantis Wassersport & Mee(h)r : läheiset hotellit, valokuvat, osoite, Saksa kartta, lähellä, varaus\natlantis Wassersport & Mee(h)r (Saksa)\nPuhelin 1: +49 30 4252626; +49 172 3161616\nFaksi: +49 30 34662783\nLuksus-tyylinen NEW BERLIN-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: Huonepalvelu.Hotellin sijaintina on Petersburger Str. 24, itä-Berliini. Matka autolla kaupungin keLue lisääskustaan vie vain 7 minuuttia.Hotelli tarjoaa käyttöösi laajakaista-Internetin.Matka lentokentälle (Tempelhof) kestää autolla noin 13 minuuttia (etäisyys lentokentästä on 6 km ).Piilota teksti\nNeljä tähteä -kategoriaan kuuluvan design-tyylisen hotellin sijaintina on Berliini. Hotelli tarjoaa käyttöösi useita eri palveluja, joihin kuuluvat mm. Ravintola, Huonepalvelu, Baari, 24h vastaanottLue lisääo, Pesula, Televisio, Ilmastointi, Satelliitti TV . Keskus-Berliini on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie autolla vain 6 minuuttia. Osoitteessa Landsberger Allee 26 - 32 sijaitseva hotelli on ihanteellinen tukikohta, kun haluat nauttia kaikista kaupungin antimista, viivyitpä sitten vain muutaman päivän tai kauemmin. Hotellissa on 225 huonetta tyypistä total kategoriaan Superior Room, Double Bed. NH Berlin Alexanderplatz -hotellin edullisin huonehinta on 15 euroa.Hotellin matkailijoilta saama yleisarvosana on 4/5.Matka Tempelhof-lentokentälle vie autolla noin 12 minuuttia (6 km ).Kun haluat rentoutua, hotellin sauna on käytössäsi.Hotelli tarjoaa käyttöösi laajakaista-Internetin.Terassi on mukava lisä hotellin palveluihin. Hotelli on osa NH Hoteles-ketjua.Käytännön tietoa:Hotellissa on maksullinen pysäköinti.Piilota teksti


14. Tanner (13.12.1926 - 17.12.1927)\nPääministeri Väinö Tannerin hallituksen ohjelma\nTannerin tiedonanto hallituksen ohjelmasta eduskunnan täysistunnossa 13.12.1926\nMaamme hallitusmuodon mukaan tulee valtioneuvoston jäsenten nauttia eduskunnan luottamusta. Senvuoksi haluaa tänään nimitetty hallitus herra puhemiehen suostumuksella henkilökohtaisesti esittäytyä eduskunnalle ja samalla saattaa eduskunnan tietoon sen ohjelman, jota hallitus aikoo vastaisessa toiminnassaan noudattaa.\nRyhtyessään sille uskottua tehtävää suorittamaan, elähyttää hallitusta vilpitön harrastus työskennellä tasavaltamme kaikinpuoliseksi lujittamiseksi ja vahvistamiseksi. Valtiosääntömme pohjalla työskennellen tulee hallituksen pyrkimyksenä senvuoksi olemaan maamme itsenäisyyden ja tasavaltaisen hallitusmuotomme turvaaminen.\nHyvin ymmärtäen, että maan valtiollisen menestyksen välttämättömänä edellytyksenä on sen taloudellinen edistyminen ja hyvinvointi, tulee hallitus erikoisesti kiinnittämään huomiota maan taloudellisten voimien edelleen kehittämiseen. Senvuoksi ei siltä tule puuttumaan halua ja harrastusta työskennellä maan elinkeinojen kehittämiseksi siinä määrin kuin niitä voidaan hallituksen toimenpiteillä edistää. Maan pääelinkeino, maatalous kaikkine sivuelinkeinoineen, samoinkuin valtion ja yksityinen metsätalous; tulevat hallituksen puolelta saamaan kaikkea mahdollista tukea. Myöskin maamme teollisuuden ja kaupan edelleen kehittämiselle tulee hallitus omistamaan lämmintä huomiota.\nHallituksenpyrkimyksenä tulee myös olemaan kansan sivistyksen kaikinpuolinen kohottaminen koululaitoksen ja vapaan valitustyön avulla, saimoinkuin niin kansankulttuurin kuin ylemmän kulttuurin kehittäminen kansanvaltaiseen suuntaan.\nUlkovaltoihin nähden tulee hallitus noudattamaan itsenäistä ulkopolitiikkaa, samalla pyrkien olemaan mukana kansainvälisessä yhteistyössä. Hallitus haluaa ylläpitää ystävällisiä suhteita kaikkiin valtioihin ja kannattaa tähän tähtäävää määrätietoista rauhanpolitiikkaa. Kansainvälisiä varustusten supistamispyrkimyksiä tulee hallitus ajamaan ja tukemaan. Näiden yleistä laatua olevien suuntaviivojen ohella on hallitus tulevaa toimintaansa suunnitellessaan kiinnittänyt huomiota erinäisiin maamme yhteiskunnallisissa oloissa vallitseviin yksityiskohtiin, joihin nähden sen mielestä olisi välttämätöntä aikaansaada korjauksia ja parannuksia.\nErikoisesti on tällöin sosialisen lainsäädännön edelleen kehittäminen kuuluva hallituksen harrastuspiiriin. Vaikkakin yhteiskunnallisen lainsäädännön alalla on viime vuosina erinäisiä tuloksia saavutettu, on maamme kuitenkin tässä suhteessa vielä suuresti jälessä useasta muusta maasta. Vähävaraisen kansanluokan aseman parantamiseksi on senvuoksi melkoinen uudistustyö tällä alalla välttämätön. Tässä mielessä pyrkii hallitus kehittämään sekä teollisuus- että maataloustyöväkeä koskevaa työväensuojeluslainsäädäntöä, pitäen tässä suhteessa ohjeenaan kansainvälisesti hyväksyttyjä päätöksiä. Myöskin 8-tunnin työaikaan nähden olisi maassamme astuttava se askel, joka kansainvälisesti on sovittu otettavaksi. Tapaturmavakuutuslainsäädäntöön, joka meillä tosin äskettäin on uusittu, kaivataan hallituksen mielestä vielä eräitä korjauksia, joihin senvuoksi tullaan pyrkimään. Samoin olisi tärkeätä aikaansaada tehokas sairausvakuutus, jonka hyväksi meillä jo on melkoisesti esitöitä tehtynä. Työkyvyttömyys- ja vanhuudenvakuutusta tarkoittavan sosialivakuutuksen aikaansaamista pitää hallitus erittäin tärkeänä. Ja tulee senvuoksi ryhtymään valmistaviin toimenpiteisiin asiassa.\nToinen ala, jolla hallitus katsoo itsellään olevan tärkeitä tehtäviä, on erinäisten korjausten aikaansaaminen maamme verotusoloihin. Tällä alalla on vallalla monia epäkohtia, jotka ovat herättäneet suurta tyytymättömyyttä maassa. Kunnallisessa tuloverossa on vähävaraisille välttämättä saatava, nykyistä suurempia verohelpotuksia, jotavarten lain sallimia tulovähennyksiä olisi huomattavasti koroitettava. Hallitus ryhtyy myös valmistamaan kunnallisen tuloverotuksen uudistamista asteettain yleneväksi sekä omaisuuden ja ansiottoman arvonnousun verottamista kunnallisessa verotuksessa.\nEdelleen olisi valtionkin tulo- ja omaisuusveroon nähden aihetta saada tarpeellisia muutoksia, jotka enemmän kuin tähän asti vapauttaisivat alhaisia tuloja nauttivat tästä verotuksesta. Nykyinen vähäinen omaisuusvero voidaan hallituksen mielestä myöskin ilman haittaa kohottaa, niin että sen tuotto muodostuu suuremmaksi.\nHallitus ilmoittaa edelleen yrittävänsä saada korjauksia nykyiseen tulliverotukseen, josta on muodostunut tärkein verolähde, mutta joka samalla sangen epätasaisesti kohtaa eri kansanluokkia. Tätä välillistä verotusta haluaa hallitus ryhtyä vähentämään, pitäen tärkeänä etenkin elintarpeiden ja välttämättömien kulutustarvikkeiden tulliverotuksen huojentamisen. Tämän tulolähteen suureen merkitykseen nähden valtiotaloudessa samoinkuin sen vaikutuksen vuoksi talouselämään on luonnollista, että näitä alentamispyrkimyksiä on mahdollisuus toimeenpanna vain asteettain.\nSamalla kun hallitus myöntää maan puolustuslaitoksen merkityksen niin kauan kuin yleistä aseista riisumista tarkoittavat pyrkimykset eivät ole kehittyneet nykyistä pitemmälle, ei hallitus ole voinut olla kiinnittämättä huomiotaan tämän laitoksen vaatimiin suuriin menoihin, joihin nähden kansassamme on yleisesti vakiintunut se käsitys, että ne ovat liian rasittavia maamme taloudelliselle kantokyvylle. Tämän laitoksen rasittavuutta on sen vuoksi ryhdyttävä helpoittamaan. Tähän onkin hallituksen mielestä mahdollisuus varsinkinpalvelusaikaa lyhentämällä ja armeijan miesvahvuutta vähentämällä. Samalla kun hallitus tulee valmistamaan esityksiä näiden päämäärien saavuttamiseksi, tulee se kiinnittämään huomiota myöskin niihin epäkohtiin, joita maamme puolustuslaitokseen on päässyt tunkeutumaan. Kaikella ankaruudella tullaan suhtautumaan esiintyviin väärinkäytöksiin.\nSiihen suureen tärkeyteen nähden, mikä maataloudella on maamme elinkeinojen joukossa, tulee hallitus suunnittelemaan toimenpiteitä tämän elinkeinon kohottamiseksi sen ohella tulee hallitus erikoisesti kiinnittämään huomiota pienviljelijäin ja maataloustyöväestön asemaan. Näiden suurten ryhmien aseman kohottamiseksi on välttämätöntä parantaa heidän asunto-olojaan, helpoittaa pienviljelijöille tarpeellisen lisämaan saantia, laajentaa heidän laiduntamisoikeuttaan sekä hankkia heille huokeakorkoista luottoa. Uutisasutusta sekä yksityisten että valtionmailla haluaa hallitus niinikään edistää voimassaolevaa asutuslainsäädäntöä kehittämällä.\nYhteiskuntarauhaa ja yhteiskunnan tervehtymistä suuresti häiritsevänä seikkana ovat yllä edelleen, huolimatta kuluneesta pitkästä väliajasta, olleet vuoden 1918 tapahtumat. Niiden ikävät seuraukset ovat vielä nytkin tuntuvia monella alalla. Tämän vuoksi haluaa hallitus vointinsa mukaan poistaa niitä epänormaalisia ilmiöitä, joita mainitulta ajalta vielä on olemassa. Eräänä osana tässä työssä tulee mainita kansalaisoikeuksien palauttaminen vuoden 1918 kansalaissodan johdosta tuomituille ja vankilasta vapautuneille samoinkuin tilaisuuden varaaminen silloin valtion palveluksesta eroitetuille päästä takaisin valtion toimeen.\nSeisten lujasti kieltolain pohjalla tulee hallitus tarmokkaasti jatkamaan toimenpiteitä alkoholin salakuljetuksen ja salakaupan tukahduttamiseksi. Sen ohella ei tulla laiminlyömään voimakasta työskentelyä todellisen kansanraittiuden aikaansaamiseksi. Kansallisiin vähemmistöihin suhtautumisesta on kansainvälinen sosialidemokratia omaksunut vakiintuneet menettelytavat ja niiden mukaisesti tulee hallitus maamme ruotsalaiseen kansalliseen vähemmistöön nähden harjoittamaan oikeudenmukaista ja tasapuolista politiikkaa hallitusmuodon hengessä.\nEdellä on esitetty ne kysymykset, jotka ennakolta ovat kiinnittäneet hallituksen mieltä ja joihin nähden se on katsonut voivansa laatia itselleen ohjelman. Melkoinen osa edellä kosketelluista ohjelmakohdista tulee aiheuttamaan esityksiä eduskunnalle ja tulee eduskunnalla niin ollen aikanaan olemaan tilaisuus niitä käsitellä. Vaikkakin tämä ohjelma ehkä on yksityiskohtaisempi, kuin mitä tähän asti yleensä on ollut tapana etukäteen esittää hallituksen yleisistä pyrkimyksistä, ei siihen tietenkään silti ole voinut sisältyä kaikkia hallituksen tulevia toimenpiteitä. Kuhunkin esille tulevaan kysymykseen tulee hallitus suhtautumaan maan edun mukaisesti.\nEsitetyn ohjelman pohjalla aikoo hallitus ryhtyä työskentelemään ja pyrkii toteuttamaan siitä niin suuren osan, kuin sillä on mahdollisuuksia. Tälle työlleen toivoo hallitus kaikkien yhteistä hyvää harrastavien voimien kannatusta ja ennen kaikkea eduskunnan tukea. Hallitus on täysin tietoinen siitä, että se on kaikista teoistaan ja mahdollisista laiminlyönneistään vastuunalainen eduskunnalle.


parsa-pinaattikeitto Archives - Jotain maukasta\n22.2.2016 by Mari\nKuinka paljon lupauksia sitä saakaan tehtyä yhtenä aamuna. Yhtenä aamuna, jolloin on matkalla lentokentälle.\nTakana on upea valokuvausroadtrip valokuvaaja Tim Clinchin kanssa. Molemmat olemme persoja hyvälle ruoalle ja kun Tim on asunut lähes jokaisessa Espanjan kolkassa, niin minne tahansa menemme, hän tietää ne parhaat paikat.\nJoten, kaikki lupaukseni eilisaamuna koskevat terveellistä, vihreää ruokaa, jota aion puputtaa puolisentoista viikkoa, ennen kuin pressimatka Dubaihin alkaa.\n1/2 l tuoretta pinaattia\nHuuhtele ja pätki parsat, ota nuput erilleen. Poista parsoista puumainen päätyosa. Kuoti ja pilko sipuli. huuhtele pinaatti. Freesaa sipulinpaljoa hetki voissa, lisää parsat ja freesaa vielä muutama minuutti. Lisää kasvisliemi, kuumenna ja lisää pinaatit. Älä keitä, jotta väri ei häviä vihanneksista.\nAja keitto sileäksi soseeksi sauvasekoittimella ja mausta suolalla ja pippurilla. Freesaa parsannuput voissa kevyesti ja koristele keitto nupuilla.\nTämä keitto on keväisen vihreä ja koska sitä ei ylenmäärin keitellä, vitamiinitkin säilyvät tallella mukavasti.\nNiin, kevät. Sitä joutunemme vielä koto-Suomessa odottamaan. Espanjassa aurinko ihanasti häiki silmiin.\nAsparagus-spinach soup is healthy enough after my photography roadtrip with Tim Clinch. It’s a promise, I’ll eat only greens before my next trip, a press trip to Dubai..\nFiled Under: arkiruoka, gluteeniton, Keitot ja salaatit, Reseptit Tagged With: keväinen keitto, parsa-pinaattikeitto, parsaruokia, pinaattiruokia


Treeniohjelman vaihtelu - miten harjoittelua kannattaa vaihdella?\nTreeniohjelman vaihtelu – miten harjoittelua kannattaa vaihdella?\nLiikutko sinä(kin) vuodesta toiseen samalla tavalla vai vaihteletko liikunnan laatua ja määrää säännöllisesti? Et ole yksin, mutta on hyvä tiedostaa, että keho on tottuvainen harjoitteluun ja se kaipaa säännöllisesti uusia virikkeitä. Jos treeni pysyy samanlaisena viikosta ja kuukaudesta toiseen, ei kehitystä enää lopulta tapahdu. Tämän takia treeniohjelman vaihtelu onkin tärkeää ja siihen on hyvä kiinnittää huomiota.\nAina tätä asiaa ei tule ajatelleeksi, mutta parempi myöhään kuin ei milloinkaan. Monipuolisuus on siis valttia liikunnan harrastamisessa siinä missä ravitsemuksessakin.\nTreeniohjelmaa kannattaa vaihdella säännöllisin väliajoin, jotta saavutat myös omat hyvinvointitavoitteesi. Asia ei ole niin monimutkaista miltä se aluksi saattaa vaikuttaa. Toisaalta treeniohjelman vaihtelu toki vaatii myös vaivaa ja aikaa, joten jos innostuneisuutta ei niin paljoa löydy, voi sen silloin jättää myös ammattilaiselle tehtäväksi. Toisaalta harjoittelun periaatteiden ymmärtäminen auttaa myös laatimaan itselle yhä kehittävämpiä ohjelmia.\nTreeniohjelman vaihtelu – pääkohdat:\n1. Mieti harjoittelun vuosisuunnitelma\n2. Vaihtele harjoitusohjelmaa noin 8-12 viikon vlein\n3. Harjoittele monipuolisesti myös viikkotasolla\nVuosisuunnittelu on hyvä lähtökohta treeniohjelman tekemiseen. Se antaa suuntaa ja hahmottaa isompaa kuvaa siitä, että mikä on harjoittelun ”punainen lanka” vuoden aikana. Mukana voi olla kausittaisia lajeja – hiihtoa, suunnistusta, ulkotennistä tai vaikkapa porrastreeniä ja/tai loikkatreeniä. Vaihtelu virkistää ja se kannattaa muistaa myös harjoittelua suunniteltaessa.\nKun mennään kuukausitasolle, on tarkempaa harjoitteluohjelmaa hyvä päivittää 8-12 viikon välein. Miesten kroppa yleensä tottuu treeniin nopeammin ja miehillä päivitystarve voi olla hieman tiheämpi yleensä kuin naisilla. Naisilla treeniohjelman päivitys voi olla hieman harvempaa ja 3 kuukauttakin voi toimia – riippuu toki tavoitteistasi.\nTreeniohjelmaa kannattaa vaihdella myös viikkotasolla ja pitää ohjelmassa kevyempiä ja rankempia viikkoja. Viikon koostumus kannattaa laatia monipuolisesti, mutta toisaalta joustovaraakin kannattaa jättää elämänmuutosten tai kiireiden varalle.\nJos kaipaat konkreettista treeniohjelmaa ja vinkkejä harjoitteluun, niin tutustu Kevyempi Olo-kaupasta: Treeniohjelma kotiin tai salille 6 kuukaudeksi\nLue myös Kevyempi Olo -artikkelit:


Olen aina tykännyt kesäkurpitsasta ja kaikissa eri muodoissa.\nNyt ajattelin tosiaan tehdä helppoja täytetyjä kesäkurpitsoja uunissa.\nEn paista jauhelihaa etukäteen sillä tykkään että lihan oma liemi imeytyy suoraan kesäkurpitsan sisään ja antaa niin paljon paremmat maun!\nKannattaa hyödyntää nämä kausituotteet nyt kun ovat parhammillaan!!!\n4 isoa ja paksua kesäkurpitsaa\n400g naudanjauhelihaa (10-17%)\nHalkaise kahteen kesäkurpitsat ja kaiva vähän täytettä pois lusikalla.\nPilko pieneksi paloiksi kesäkurpitsan täyte, silpuli ja valkosipuli.\nSekoita nämä kulhossa jauhelihan kanssa ja lisää mausteet ja yrtit.\nSiirrä kesäkurpitsan uunipellille uunipaperin päälle.\nLaita jauhelihaseos tiivisti kesäkurpitsan kuoppaan ja ripottele oikein reilusti juustoraastetta ja parmesaania päälle.\nRipottele vielä oreganoa.\nKypsennä uunissa 200 astetta noin 40 minuuttia.


Customer Service Representative | Arcada Job Board\nKiinnostaako sinua työskennellä monipuolisissa asiakaspalvelu- ja toimistotehtävissä outdoor-urheilun toimialalla? Onko sinulla hyvä organisointikyky ja reipas asiakaspalveluasenne? Didriksons tarjoaa sinulle mielenkiintoisen tehtävän asiakaspalvelun parissa kansainvälisessä organisaatioissa. Mikäli kiinnostuit, lue lisää tehtävästä ja hae paikkaa pikaisesti!\nAcademic Work etsii kokoaikaista Customer Service Representativea Vantaalle!\nToimeksianto on osa rekrytointiyhteistyötämme, jolloin tulet työllistymään suoraan yritykseen Didriksons Finland Oy. Tämän rekrytoinnin hakuprosessista vastaa Academic Work asiakasyrityksen puolesta ja kaikki positioon liittyvät tiedustelut tulee lähettää Academic Workille osoitteeseen esp02@academicwork.fi.\nDidriksons etsii kokoaikaista Customer Service Representativea opintovapaan sijaisuuteen toimimaan erilaisten asiakaspalvelu- ja toimistotehtävien parissa Vantaan toimistolla. Työtehtäviisi kuuluu muun muassa asiakaspalautteisiin vastaaminen, asiakastilausten käsittely, laskutus, ennakkotilauskannan käsittely, kansainvälisen nettikaupan tilausten hoito sekä asiakkaiden kysymyksiin vastaaminen.\nDidriksons toimii outdoor-urheilun toimialla ja etsimmekin henkilöä, joka on kiinnostunut urheilusta ja tuntee toimialan omakseen. Sinulla on tehtävään sopiva koulutustausta ja jonkin verran aikaisempaa työkokemusta asiakaspalvelu- tai toimistotehtävistä. Asiakaspalvelua tehdään suomen, englannin ja ruotsin kielillä ja näin ollen vaatimuksena on näiden kielten sujuva kirjallinen ja suullinen taito, lisäksi eestin ja venäjän kielen taito nähdään eduksesi. Olet energinen, asiakaspalveluhenkinen ja sinulla on hyvä organisointikyky. Työskentelyotteeltasi olet tarkka ja täsmällinen. Työhön perehdytys tapahtuu Ruotsin pääkonttorilla ja sinulla tulee olla valmius viettää kolme ensimmäistä viikkoa yhtäjaksoisesti Ruotsissa. Myöhemmin matkustusta tulee olemaan noin 30-40 päivää vuodessa.\nJonkin verran aikaisempaa kokemusta asiakaspalvelu- tai toimistotöistä\nSujuva suomen, englannin ja ruotsin kielen taito\nEnerginen ja asiakaspalveluhenkinen asenne\nTämä työ tarjoaa sinulle:\nHauskan ja rennon työyhteisön\nMahdollisuuden matkustaa ja työskennellä kansainvälisessä työympäristössä\nKesto: määräaikainen, 1-2 vuotta\nDidriksonsin filosofia on yksinkertainen: Sääolosuhteita ei haasteta vaan niihin sopeudutaan. Aivan kuten Julius ja Hanna Didrikson tekivät jo vuonna 1913, jolloin he alkoivat valmistaa työvaatteita kaikille kalastajille Grundsundissa. Yli sadan vuoden ajan yritys on ollut uskollinen tälle perusajatukselle: Valmistaa toiminnallisia vaatteita, jotka pitävät käyttäjänsä kuivana ja mukavana säästä riippumatta. Ehkä siksi sata vuotta myöhemmin yritys on edelleen Pohjoismaiden suurin sade- ja toiminnallisten vaatteiden tuotemerkki.\nHae työpaikkaa: https://www.academicwork.fi/avoimet-tyopaikat/customer-service-represent...


Lausunto 1 (1) Ympäristöministeriö Viite: Dnro YM6/600/ PDF\nLausunto 1 (1) Ympäristöministeriö Viite: Dnro YM6/600/2015\nDownload "Lausunto 1 (1) 24.9.2015. Ympäristöministeriö kirjaamo.ym@ymparisto.fi. Viite: Dnro YM6/600/2015"\n1 Lausunto 1 (1) Ympäristöministeriö Viite: Dnro YM6/600/2015 LUONNOS HALLITUKSEN ESITYKSEKSI EDUSKUNNALLE LAIKSI VUOKRA- ASUNTOLAINOJEN JA ASUMISOIKEUSTALOLAINOJEN KORKOTUESTA ANNETUN LAIN MUUTTAMISESTA SEKÄ ERÄIKSI SIIHEN LIITTYVIKSI LAEIKSI Lausunnonantajasta on kiinteistönomistajien edunvalvoja ja kiinteistöalan asiantuntijaorganisaatio. Kiinteistöliitto jäsenyhdistykseen on valtakunnallinen toimija, joka on vuodesta 1907 toiminut kiinteistöalan keskusjärjestönä. Järjestömme jäsenenä on noin asunto- ja kiinteistöosakeyhtiötä, lähes yksityistä vuokranantajaa sekä noin 200 yleishyödyllistä vuokrataloyhteisöä laajasti eri puolilta Suomea. Kiinteistöliittoon kuuluvissa jäsentaloissa ja asunnoissa asuu yhteensä lähes kaksi miljoonaa ihmistä. Kohtuuhintaisuus pienituloiselle on erilainen kuin keskituloiselle Lakiesityksen tarkoituksena on edistää asumiskustannusten kohtuullisuuden toteutumista valtion tukemassa asuntokannassa. Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annettua lakia, aravarajoituslakia, asumisoikeusasunnoista annettua lakia sekä asunto-osakeyhtiötalolainojen korkotuesta annettua lakia. Jotta lakiesityksen tavoitteiden toteutumista voisi perusteellisesti arvioida, tulisi esityksessä määritellä, mitä asumiskustannusten kohtuullisuudella tässä tapauksessa tarkoitetaan. Kohtuuhintaisuus on pienituloiselle ja keskituloiselle eri asia, johtuen tulojen erilaisuudesta. Tilastokeskuksen mukaan pienituloinen on euroa vuodessa ansaitseva. Keskituloinen ansaitsee vuodessa noin euroa, eli kolminkertaisesti pienituloiseen verrattuna. Se mikä on kohtuullista keskituloiselle, ei ole sitä pienituloiselle. Jos tukijärjestelmä on mitoitettu pienituloisen mukaan, se voi sisältää liikaa tukea keskituloiselle.\n2 Lausunto 2 (11) Käsitettä kohtuuhintaisuus tulisi harkita korvattavaksi koko kohtuuvuokraisten tai asumiskuluiltaan kohtuullisten vuokra-asuntojen termillä, koska hinta viittaa voimakkaasti omistusasuntoihin. Asumismenojen kohtuullisuudella voidaan ymmärtää, että asumismenot voivat viedä enintään määrätyn ( kohtuullisen ) osuuden kotitalouden tuloista. Esityksesä tukien mitoitusperusteeksi tulisi ottaa kohtuullisena pidettävä asumismenojen pienituloisen tuloista hänen tai kotitalouden tarvetta vastaavassa asunnossa. Yleishyödyllisyys käsite arava- ja korkotukilainsäädännössä harhaanjohtava Lakiluonnoksessa todetaan, että Hallitusohjelmassa edellytetään myös yleishyödyllisyyssäännösten muuttamista. Tätä koskevat lakiehdotukset valmistellaan omana hallituksen esityksenään, joka annetaan eduskunnalle myöhemmin tällä hallituskaudella hallitusohjelman mukaisesti. Lausunnolla olevassa esityksessä useassa kohdassa käytetään käsitettä yleishyödyllisyys, jota voi pitää harhaan johtavana, koska valtion tukemia vuokra-asuntoja omistavat yhteisöt voivat tulouttaa omistajille merkittäviä taloudellisia voittoja. Tällainen valtion tukeman asuntotuotannon yleishyödyllisyyden sisältö on ristiriidassa Tuloverolain 22 :ssä olevan yleishyödyllisen yhteisön määritelmän ja sisällön kanssa. Koska ARAVA/korkotukilainsäädännön mukaan yleishyödylliset yhteisöt voisivat jatkossakin tulouttaa omistajilleen voittoja, ei niitä voi pitää yleishyödyllisinä termin varsinaisessa tarkoituksessa. Tuloverolain 22 :ssä todetaan, Yhteisö on yleishyödyllinen, jos 1) se toimii yksinomaan ja välittömästi yleiseksi hyväksi aineellisessa, henkisessä, siveellisessä tai yhteiskunnallisessa mielessä; 2) sen toiminta ei kohdistu vain rajoitettuihin henkilöpiireihin; 3) se ei tuota toiminnallaan siihen osalliselle taloudellista etua osinkona, voittoosuutena taikka kohtuullista suurempana palkkana tai muuna hyvityksenä Suurin osa Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen nimeämistä ns. ARAasuntoja omistavista yhteistöistä (mm. yhdistykset ja säätiöt) täyttää tuloverolain yleishyödyllisyysvaatimukset, ja toimii tosiasiallisesti yleishyödyllisesti. Kuntien omistamat osakeyhtiöt ja muut ARA-tuotantoon nimetyt osakeyhtiöt tavoittelevat taloudellista voittoa omistamistaan asunnoista, ja jakavat tulosta ulos joko osinkoina tai omistajien sijoittamien omien varojen korkoina.\n3 Lausunto 3 (11) Jotta lainsäädännössä ei olisi keskenään ristiriitaisia määritelmiä yleishyödyllisyydelle, tulisi korkotuki- ja aravalainsäädännössä oleva yleishyödyllisyys termi korvata toiminnan luonnetta oikein kuvaavalla termillä, esimerksi ARAVA-yhteisö, ja määritellä tällaista yhteisöä ja sen toimintaa koskevat asiat lausunnolla olevassa lainsäädännössä. Yleishyödyllisyys termin korvaaminen toimintaa oikeasti kuvaalla termillä tukisi toiminnan yleistä hyväksyttävyyttä. Osa arava- ja korkotukilainoitusta saaviin yhteisöihin kohdistuneesta julkisesta kritiikistä ja keskustelusta johtuu juuri harhaanjohtavasta terminologiasta, jonka perusteella sosiaalista asuntotuotantoa omistavien yhteisöjen oletetaan olevan voittoa tavoittelemattomia. Yleishyödyllisyysmalli, jossa voittoa tavoittelevat ja tavoittelemattomat yhteisöt ovat oikeutettuja samoihin tukimuotoihin, pakottaa asettamaan tukimuodot voittoa tavoittelevien yhteisöjen lähtökohdista. Oma pääoma käsitteen korvaaminen omarahoitusosuus -käsitteellä Vuokrien tasausjärjestelmän kehittäminen Lakiluonnoksessa esitetään sanamuodon oma pääoma korvaamista käsitteellä omarahoitusosuus. Esitys selkeyttää säädöstekstiä ja antaa oikean kuvan pääomittamisen tosiasiallisesta luonteesta. Omarahoitusosuudella tarkoitettaisiin vuokrataloyhteisön omistajan yhteisöön sijoittamia, kohteen omarahoitusosuuden katteeksi tarvittavia varoja. Tasauksen tavoitteena on saattaa saman omistajan omistamien ARA-asuntojen vuokrat vastaamaan toisiinsa nähden mahdollisimman hyvin asuntojen käyttöarvoa.verrattaessa ARA-asuntojen käyttöarvoja toisiinsa voidaan ottaa huomioon asuntojen sijainti, varustetaso, kunto ja kysyntä. Taloustieteessä käyttöarvolla tarkoitetaan hyötyesineen arvoa käyttäjälle sinänsä, ei sen arvoa myytäessä (vuokrattaessa) sitä markkinoilla sillä hetkellä saatavan arvon mukaisena. Vuokrantasaukseen tällainen käyttöarvon käsite soveltuu huonosti sosiaalisessa asuntotuotannossa, jonka tavoitteena on kohtuuhintainen asuminen. Tasaaminen käytännössä tarkoittaa, että korkean kysynnän alueilla omakustannusvuokra on korkeampi ja alhaisen kysynnän alueella alempi vaikka asunnon käyttöarvo vuokralaiselle olisi sama. Käyttöarvoajattelun perusta on, että arvoltaan (ominaisuuksiltaan) samanlaisten asuntojen vuokrat olisivat samaa tasoa. ARA-asunnoissa tämä ei kuitenkaan toteudu. Asia selviää mm. VATT:n tekemästä tutkimuksesta, jonka\n4 Lausunto 4 (11) mukaan Helsingissä käyttöarvoltaan samanlaisten ARA-asuntojen vuokrissa oli huomattavia eroja. Korkotukilainsäädännön mukaan tuettavien asuntojen on oltava asuttavuudeltaan tarkoituksenmukaisia ja asuinympäristöltään toimivia sekä uudisrakentamis-, hankinta- tai perusparannuskustannuksiltaan ja ylläpito- ja asumiskustannuksiltaan kohtuullisia. Säädös ei velvoita, että vuokratason tulisi ARA-asunnoissa olla markkinavuokratasoa alempi vaan siihen, että asunnot ovat asumiskustannuksiltaan kohtuullisia. Siten myöskään vuokrien tasaamisen tavoitteena ei tule olla markkinavuokraa alempi vuokra vaan kohtuullinen vuokra. Lakiluonnoksen mukaan vuokrien tasausta rajoitettaisiin siten, että tasaus olisi mahdollista vain maakuntien sisällä. Manner-Suomessa on yhteensä 18 maakuntaa. Maakunnat eivät suuressa osassa Suomea ole hyvä maantieteellinen perusta asuntovuokrien tasaamiselle. Esimerkiksi Uudenmaan maakunnassa Helsingin metropolialueen ja muun Uudenmaan alueen vuokra-asuntomarkkinat ovat hyvin erilaiset. Maakuntajakoon perustuvan tasauksen sijaan tulisi harkita työssäkäyntialueisiin perustuvaa tasausmallia, ainakin Uudenmaan osalta. Lakiluonnoksen mukaan tasausta on tarkoituksenmukaista käyttää myös uudistuotannossa suhdannevaihteluista johtuvien, mahdollisesti korkeidenkin rakennuskustannusten tasaamiseksi olemassa olevan kannan kanssa, jotta uudiskohteiden alkuvuokra muodostuisi kohtuullisemmaksi. Vuokrien tasaamisen sijasta suhdanne-vaihtelujen vaikutukset hankinta-arvoihin ja samalla alkuvuokriin tulisi huomioida tarvittaessa tukiehtojen tukitasoissa, kuten arava- ja korkotukilainoituksessa on aika ajoin tehtykin. ARA-vuokra-asuntojen asukasvalintaa koskevat vaatimukset ovat tulorajojen poistamisen jälkeen juridisesti ja käytännössä avoimet valtaosalle kansalaisia ja kotitalouksia. ARA-asunnot kilpailevat tosiasiassa useimmissa kaupungeissa ja kunnissa yksityisten vuokra-asunto-sijoittajien kanssa samoista asiakkaista julkisen tuen turvin. Vuokrien alentaminen tasauksella heikon kysynnän alueilla korostaa tätä julkisen tuen avulla tapahtuvaa kilpailua. Tasaus tulee toteuttaa siten, että tasauksella valtion tukea ei valuteta sellaisille vuokramarkkina-alueille eikä huoneistotyyppeihin, joilla ARA-tuotanto ilman vuokrantasaukseen sisältyvää tukea ei olisi hinnaltaan kilpailukykyinen vapaarahoitteisen markkinan kanssa. Tilastokeskuksen vuokratilastojen mukaan tukea saavien ARA-asuntojen ja vapaarahoitteisten vuokra-asuntojen vuokrat ovat useissa maakunnissa ja suuressa osassa kuntia hyvin lähellä toisiaan, ja osassa asuntotyyppejä ARA-asuntojen vuokrat ovat vapaarahotteisia vuokria korkeammat, mikä lisää riskiä käyttää tasausjärjestelmää kilpailuun yksityisen vuokra-asntomarkkinan kanssa.\n5 Lausunto 5 (11) ARA-asuntojen vajaakäyttö- ja talousongelmat, ja valtion riskit tulee ratkaista niitä varten lainsäädännössä erikseen olevilla keinoilla (esim. rajoitusvapautukset, asuntojen purkaminen) ja tukimuodoilla, ja huolehtia samalla, että tukimuodot eivät johda julkista tukea koskevien säädöksien vastaiseen kilpailuun asiakkasta. Mikäli ARA-asuntojen vuokrataso joillakin markkina-alueilla johtaa kohtuullisia markkinavuokria korkeampiin omakustannusvuokriin, ei ARAasuntojen kilpailukykyä tule parantaa omistajan sisäisellä ristisubventiolla. Euroopan Unionin komissio on jo puuttunut eräiden jäsenmaiden (mm. Alankomaat) sosiaalisten vuokra-asuntojen asukasvalintaan ja vuokranmääritykseen, koska asunnot ovat tosiasiallisesti kilpailleet julkisen tuen turvin yksityisellä markkinalla. (Case Hollanti, State aid No E 2/2005 and N 642/2009 The Netherlands Existing and special project aid to housing corporations, Brussels, C(2009)9963 final). EU:n vakaussopimuksen toteuttamista koskevien komission suosituksien toteuttamiseen liittyen Hollannin valtio toteaa, että The government will present proposals to improve the functioning of the housing associations, the basic principle being that they should focus on their core task of providing social rental housing. Hollannissa sosiaalisten vuokra-asuntojen vuositulorajaksi ollaan asettamassa euroa/kotitalous eli euroa/kk, mikä merkitsee, että 43 % väestöstä täyttää vaatimuksen. Suomessa vastaava tuloraja kahden hengen lapsiperheellä ennen tulorajojen poistamista kokonaan vuonna 2008 oli vähennyksien jälkeen euroa eli euroa/kk eli yli kaksinkertainen. Lakiuudistuksen jatkovalmistelun yhteydessä ympäristöministeriön on syytä varmistaa, että tasausjärjestelmää koskevat säädökset eivät ole ristiriidassa EU:n komission tekemien valtiontukiratkaisujen kanssa. Omarahoitusosuudelle laskettavan koron määrittäminen Vuokratalokohteen rakentaminen vaatii pääomittamista, joka voidaan toteuttaa joko oman tai vieraan pääoman ehdoin tai näiden yhdistelmänä. Oma pääoma on yleensä yhtiön omistajan sijoittamaa osakepääomaa tai muuta sidottua pääomaa. Vieras pääoma muodostuu yleensä yhtiön ottamista lainoista, jotka voi myöntää esimerkiksi omistaja tai luottolaitos. Näiden pääomaerien riskiasema yhtiön mahdollisessa konkurssitilanteessa on erilainen, joten myös niiden tuottovaatimukset eroavat toisistaan. Tämä tulee ottaa huomioon arvioitaessa uuden tukimallin ehtoja, ja hyväksyttävää tuottoa\n6 Lausunto 6 (11) (korkoa) rahoituksen eri osille.tämä tulee ottaa huomioon arvioitaessa uuden tukimallin ehtoja, ja hyväksyttävää tuottoa (osinkoa/korkoa) rahoituksen eri osille. Valtion tukemassa vuokra-asuntotuotannossa oman pääoman ehtoinen rahoitus on ollut perinteisesti vähäinen. Tälle pääomalle on voitu maksaa enintään 8 % tuotto (osinko) jakokelpoisten varojen rajoissa. Vuokratalon rakentamiseen on tyypillisesti saanut % rakentamislainan hankkeen hankinta-arvosta. Tälle lainalle maksettava tuotto (korko), on yleensä perustunut rahoituksen kilpailuttamiseen. Osakepääoman ja rakentamislainan lisäksi on tarvittu muuta rahoitusta, joka on voitu järjestää valtion avustuksena (erilaiset pääoma-avustukset) tai pitkäaikaisena lisälainana omistajilta / luottolaitoksilta. Pääoma-avustuksille ei voi maksaa tuottoa. Rakennushankkeeseen tarvittavalle lisälainalle on voinut maksaa myös enintään 8 % vuotuisen koron, mitä voi pitää korkeana, kun ottaa huomioon, että kyseessä on vieraan pääoman ehtoinen rahoitus. Tuettavien kohteiden pääomarakenteen vahvistamisen kannalta olisi perusteltua, että aidolle omalle pääomalle (osakepääomalle) hyväksyttäisiin korkein tuotto, ja vieraan pääoman rahoituserille pienempi, riskin mukainen, tuotto. Tälle omistajan yhtiölle antamalle omalle pääomalle on vuokrataloyhtiö voinut maksaa enintään 8 % vuotuista. Tuotto maksetaan yleensä osinkona, mikäli yhtiölle on tilinpäätöksessä muodostunut jakokelpoisia varoja. Vuokrataloyhteisöt tarvitsevat peruspääoman lisäksi kuhunkin yksittäiseen talokohtaiseen rakennushankkeeseen rakentamislainan, joka on enimmillään % hankkeen hyväksytyistä kustannuksista. Tätä lainaa kutsutaan valtion tukemaksi vuokra-asumisen lainaksi. Lainalle vaaditaan parhaalla etuoikeussijalla oleva kiinnitysvakuus. Tämän lisäksi rakennushanke tarvitsee muuta rahoitusta. Määrällisesti omistajan järjestämää muuta rahoitusta tarvitaan 5 10 % hankkeen kokonaiskustannuksista. Nykyinen malli, jossa omille varoille on hyväksytty 8 % tuoton tuloutus, viittaa siihen, että järjestelmässä on ns. SGEI-sääntelyn vastaista "ylikompensaatiota". Hyväksytty 8 % tuotto on nimittäin pitkälläkin aikavälillä ylittänyt vuokraasuntosijoittamisen markkinatuottotason.\n7 Lausunto 7 (11) KTI Kiinteistötieto Oy:n Kiinteistöindeksin mukaan vapaarahoitteisten vuokra-asuntojen nettovuokratuotto on viimeisen kymmenen vuoden aikana ollut noin 5,5 % p.a.. Tätä subventoimatonta markkinanatuottoa voi pitää perusteena, kun arvioidaan kohtuullista voittoa, joka tukijärjestelmässä voitaisiin enintään tulouttaa tukiaikana omistajille. Osakeyhtiöön sijoitettu osakepääoman riski on korkein, ja sille voidaan maksaa tuottoa vain yhtiön jakokelposista varoista. Osakepääomalle tulee eri pääomaeristä hyväksyä korkein tuotto sen korkeimmasta riskistä johtuen. Ottaen huomioon kasvukeskuksiin suunnattujen vuokra-asuntosijoituksien osakesijoituksia alempi riskitaso, kohtuullisena tuottona voisi pitää 3 4 %-prosenttiyksikköä yli vähäriskisen Suomen valtion pitkien lainojen korkotason. Osakepääomalle hyväksyttävän tuoton tulisi olla selkeästi vieraalle pääomalle hyväksyttävää tuottoa korkeampi, jotta se lisäisi kiinnostusta suuremman osakepääomaosuuden sijoittamiseen. Vieraan pääoman ehtoisesta rahoituksesta suurin ja tärkein komponentti on korkotukilaina, johon liittyisi valtiontäytetakaus ja korkotuki. Lainalla olisi myös ensisijainen vakuus. Korkotukilainaan liittyvä pääomariski olisi lainan vakuuksista ja täytetakauksesta johtuen myöntäjälle alhainen, joten sen tuottovaatimus olisi alhaisin. ARAn tilastojen mukaan täytetakauksellinen korkotukilainan korkomarginaali on viime vuosina ollut noin 0,8-1,0 %-yksikköä. ARAn tilastoista ei tosin selviä korkotukilainaan liittyvät muut kulut (esim. erilaiset pankkipalvelumaksut), jotka nostavat lainan tosiasiallista korkoa. Korkotukilainaksi tulisi hyväksyä vain lainasopimus, jonka ehdot perustuvat rahoituksen kilpailuttamiseen. Mikäli tuettavan kohteen omistaja myöntää itse korkotukilainan, tulisi sen ehtojen vastata kilpailutuksen perusteella saatavan rahoituksen ehtoja (korkomarginaali ja muut mahdolliset kulut). Mikäli hankkeen rahoittamiseksi tarvittaisiin osakepääoman ja korkotukilainan lisäksi muuta rahoitusta, tulisi sille maksettava tuotto määrittää markkinoilla hinnoiteltavan riskin perusteella. Vieraan pääoman ehtoiselle lisälainalle hyväksyttävänä korkomarginaalina voisi pitää 2 3 %-yksikön marginaalia, koska sillä ei olisi valtion täytetakausta eikä välttämättä täysin turvaavia vakuuksia.\n8 Lausunto 8 (11) Arvioitaessa tuettavan kohteen kohtuullista voittoa tulisi eri pääomakomponentit arvioida erillisinä huomioiden niiden erilaisiin riskeihin perustuvat tuottovaatimukset. Pääoman muoto Riski Tuotto / korko Avustus ei riskiä 0 % Osakepääoma suuri riskitön korko %- yksikköä Muu oman pääoman ehtoinen pääoma suuri riskitön korko %- yksikköä Lisälaina keskisuuri viitekorko %-yksikköä Korkotukilaina pieni kilpailutuksen ehdot Perusparannuksiin varautuminen omakustannusvuokrassa Lausunnolla olevassa lakiluonnoksessa esitetään, että omistajalle sallittaisiin enintään kohtuullinen varautuminen perusparannuksiin, ja menoihin, jotka aiheutuvat kiinteistöjen ja rakennusten ylläpidosta ja hoidosta. Perusparantamisesta aiheutuvat kustannukset olisi siis jatkossa katettava asukkailta varautumisena kerätyillä varoilla, omistajan ottamalla uudella lainalla tai muilla omistajan varoilla. Peruskorjauksella tarkoitetaan yleensä suhteellisen suurta ja erillistä hanketta, jossa korjataan tai uusitaan kiinteistön (piha-alueet ja rakennukset) olemassa olevia rakenteita, rakennusosia, kalusteita, varusteita, järjestelmiä ja laitteita. Perusparantamisella tarkoitetaan kiinteistön laatutason muuttamista olennaisesti alkuperäistä tasoa paremmaksi. Perusparantaminen voi kohdistua olemassa oleviin korjauskohteisiin kuten peruskorjauskin tai perusparantamishankkeen myötä kiinteistöön liitetään tai rakennetaan jotain uutta. Koska suurten perusparannusten tekeminen tulee asuinkerrostaloissa ajankohtaiseksi vasta vuoden kuluttua rakennuksen valmistumisesta, eli käytännössä korkotukilainoitettujen asuntojen käyttö- ja luovutus-rajoitusaikojen päätyttyä tai loppupuolella, tulisi harkita, että omakustannus-vuokraan voitaisiin sisällyttää vain vuosikorjauksiin ja peruskorjauksiin varautuminen. Tämä ei estäisi estäisi tarvittavaa korjauksiin varautumista eikä hyvää kiinteistönpitoa. Lakiluonnoksien perusteluista ei selviä, mitä kohtuullisella varautumisella tosiasiassa tarkoitetaan. ARA-asuntokannan peruskorjauksista on olemassa runsaasti ja monipuolisesti historiatietoja, joiden perusteella taloudellinen\n9 Lausunto 9 (11) varautumistarve voidaan riittävän tarkasti määrittää. Periaatteessa kohteen vuokralaisten tulisi vuokrillaan kattaa rakennuksen rakennustekniset poistot, eikä jättää korjausvajetta tulevien vuokralaisten kannettavaksi. Alimitoitettu ennakkovarautuminen korjauksiin lisää myös valtion luottoriskiä, jos täytetakauksen vakuutena olevan kohteen vakuusarvo alentuu lainapääoman lyhentymistä nopeammin momentin 3 kohta tulisikin kirjoittaa muotoon: 3) tarpeellisesta varautumisesta peruskorjauksiin Lakiluonnoksen mukaan valtioneuvoston asetuksella säädettäisiin tarkemmin siitä, minkä suuruista perusparannus-, ylläpito- ja hoitokustannuksiin varautumista pidettäisiin kohtuullisena. Asetuksessa säädettäisiin varautumiselle euromääräinen enimmäisraja asuinneliötä kohti kuukaudessa, ja näitä enimmäisrajoja olisi tarkoitus tarkistaa säännöllisin väliajoin siten, että ne seuraavat korjausrakentamisen kustannuskehitystä. Mikäli enimmäisrajat määrätään asetuksella, tulisi myös niiden tarkistamisperuste sisällyttää asetukseen siten, että rajoja tarkistettaisiin vuosittain korjausrakentamisen kustannusindeksin muutosta vastaavasti. Hankintojen ja korkotukilainojen kilpailuttaminen Lakiluonnoksessa oleva vaatimus keskeisten ja arvoltaan merkittävimpien palveluiden kilpailuttamisesta on perusteltu ja tarpeellinen, jotta voidaan varmistaa näiden palveluiden taloudellisuus. Lakiluonnoksessa mainittujen kilpailutettavien hankintojen lisäksi tulee kiinnittää huomiota korkotukilainojen kilpailuttamiseen. ARA-yhteisöjen vaikeudet omarahoituksen järjestämisessä sekä tarpeissa hankkia rahoitusta muuhun toimintaan ovat synnyttäneet tilanteita, joissa korkotukilainoja ei ole aina avoimesti kilpailutettu. Tämä on kasvattanut valtion korkotukimenoja tarpeetomasti. Nykyisessä rahoitusmarkkinatilanteessa tämä asia ei välttämättä ole merkittävä, mutta rahoitusmarkkinoiden kilpailutilanteen normalisoituessa sen merkitys korostuu. Korkotukilainaksi tulisi voida hyväksyä myös muun kuin talletuspankin, luottolaitoksen, vakuutusyhtiön, eläkelaitoksen tai kunnan myöntämä laina. Tarvittaessa lainan myöntäjän tausta ja rahan lähde tulisi asianmukaisesti selvittää mm. rahanpesumahdollisuuden estämiseksi. Mm. erilaiset säätiöt, rahastot ja luonnolliset henkilöt ovat Suomessa merkittäviä vuokraasuntosijoittajia, jotka voisivat lainoittaa vähäriskistä sosiaalista asuntotuotantoa.\n10 Lausunto 10 (11) Korkotukilainan lyhentäminen Korkotuen kesto ja määräytymismalli Vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain 13 2 momentin mukaan Vuokralaisilta ei saa asuinhuoneiston vuokrissa periä korkotukilainan tai sen tilalle otetun muun lainan lyhennyksiä enempää kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään. Valtioneuvoston asetuksella säädettäviä korkotukilainan ehtoja on tarkoitus muuttaa siten, että korko-tukilainojen lainanlyhennysten määrää lisättäisiin ensimmäisten lainavuosien aikana. Korkotukilainoituksessa käytettävien lainojen korot on sidottu markkinaviitekorkoihin, jotka voivat vaihdella korkotuen kestoaikana huomattavasti. Omakustannusvuokrien kehityksen ennakoinnin ja korkoriskin hallinnan kannalta olisi perusteltua, että omakustannusvuokraan hyväksyttävien lyhennyksien arviointiperusteena olisi asumiskustannuksien kohtuullisuus. Esimerkiksi korkotason laskiessa tulisi sallia korkotason laskusta johtuva ylimääräisten lyhennyksien tekeminen, kun se ei nostaisi vuokria. Tämä alentaisi valtion takausriskiä ja pienentäisi korkotukimenoja. Myös omistajan korkoriski alentuisi lainapääoman pienentyessä momentti tuliskin kirjoittaa muotoon Vuokralaisilta saa asuinhuoneiston vuokrissa periä korkotukilainan tai sen tilalle otetun muun lainan lyhennyksiä sen mukaan kuin kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään. Valtioneuvoston asetuksessa tulisi mahdollistaa myös ylimääräiset asetuksessa säädettyä enemmäismäärää korkeammat lyhennykset silloin, kun se on mahdollista esimerkiksi korkotason alentuessa. Valtion korkotukilainoissa oleva oleva korkotukimalli (korkotukea maksetaan % -osuus omavastuukoron ylittävästä korosta) ei toimi tehokkaasti nykyaikaisilla rahoitusmarkkinoilla. Kun vuokranmäärityksessä on käytössä omakustannusperiaate, ohjautuvat korkotason muutoksien vaikutukset vuokralaiselle, ei omistajalle. Korkotuki tulisi maksaa % - osuutena korkotukilainan kokonaiskorosta. Korkotuen määrä (% -osuus korosta) tulisi asettaa siten, että järjestelmälle asetettava kohtuuhintaisuus tavoite on saavutettavissa rajoitusaikana. Korkotuki voisi olla lievästi laskeva tukiaikana.\n11 Lausunto 11 (11) Jos korkotuki olisi %-osuus maksettavasta korosta, se toimisi korkosuojauksena korkojen noustessa. Esimerkiksi jos tuki olisi 50 % korosta, omistajan vastuu mahdollisesta korkomuutoksesta olisi myös 50 %. Korkotuen maksatusta kertaluonteisena korkotukiavustuksena kannattaisi selvittää. Tällöin omistajalle myönnettäisiin rakennushankkeen alussa korkotukiavustus, joka vastaisi niiden korkotukien nykyarvoa, joka omistajalle tulisi maksettavaksi vuosittain maksettavan korkotuen perusteella. Korkotukiavustus voisi olla vaihtoehto vuosittain maksettavalle korkotuelle. Avustuksena se vahvistaisi rakennettavan kohteen taserakennetta, ja pienentäisi korkotukilainan / lisälainan tarvetta. Korkotukilainojen laina-aikaiset muutokset ja muutoksenhakusäännökset Kiinteistöliitto pitää tarkoituksenmukaisina lakiluonnokseen sisältyviä ehdotuksia Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen ja Valtiokonttorin välisen työjaon muuttamisesta sekä muutoksenhakusäännöksien muuttamisesta. Harri Hiltunen toimitusjohtaja Jukka Kero pääekonomisti\nLAUSUNTO HALLITUKSEN ESITYKESTÄ ASUNTORAKENTAMISEN KORKOTUKIJÄRJESTELMÄN KEHITTÄMISEKSI\nLausunto 1 (9) Ympäristöministeriö (lausuntopalvelu.fi) Diaarinumero: YM1/600/2017 LAUSUNTO HALLITUKSEN ESITYKESTÄ ASUNTORAKENTAMISEN KORKOTUKIJÄRJESTELMÄN KEHITTÄMISEKSI Suomen Kiinteistöliitosta (Kiinteistöliitto/Suomen


Kolikkopelit - Parhaat Ilmaiset Kolikkopelit\nSe voi olla vanha-tyylinen parhaat hedelmäpelit bonus peli kanssa, mutta se on todella hauska pelata parhaat ilmaiset klassikko kolikkopelit netissä. Taustalla on lähtö ala Las Vegasin kasinolla, kuten palmuja ja kaikkea, ja todella tuntuu kuin istuisit alas hedelmäpeli kanssa amme täynnä neljäsosaa. Jackpot Jester 50,000. Tältä sivulta löydät kaikki Suomalaiset kolikkopelista, joka on esitetty nettikasino. On pystyä lukea kolikkopelien historia, ja myös uudet kolikkopelit. Tämä sivu auta pelaajille tietää kaiken kolikkopelistä, sillä se olisi varma peluri ja pelata raha automaattipelit.Saknas: vanhanaikainen. Pelaa ilmaisia nettipelejä Suomen suosituimmalla pelisivustolla! Pelikoneessa on jo yli 5000 peliä, muidenmuassa Mahjong -pelit, Bubble Shooter, Gold Strike, Solitaire (pasianssi), Tetris, Mario, Bloons ja Bejeweled -nettipelit. Myös ladattavat pelit ja Pottipelit joissa voit voittaa kahisevaa pelaamalla pelejä!\nWort der: Vanhanaikainen kolikkopelit - Pelaa ilmaiset kolikkopelit netissä\nFort Knox Slot Machine - Play the Free Casino Game Online Pyramid: Quest for Immortality Slot - Spela Gratis Online\nFREE VIDEO SLOTS ONLINE | PLAY CASINO VIDEO SLOTS FOR FUN | 38 Progressiiviset jackpot-kolikkopelit nostavat pelaamisen jännityksen aivan uusiin sfääreihin. Sloteilla on todella korkea viihdearvo joten pelaaminen pienillä panoksilla tarjoaa hupia pitkäksi aikaa. Kolikkopelit muuntavat olohuoneesi pelihalliksi Kun mietitään mitä casinopelien siirtyminen nettiin on tehnyt kolikkopeleille, Bei Leovegas die Chance Freispiele und viel Geld zu gewinnen muutos aivan hurja jo yhdessä vuosikymmenessä saati sitten muutamassa. Jotkut voittolinjat kulkevat kahteen suuntaan, sekä vasemmalta oikealle tai oikealta vasemmalle. Nämä netti kolikkopelit ovat säilyttäneet ulkonäköä ja periaate vanhat kolikkopelit. Homman jujun oppii kuitenkin nopeasti. Ilmainen hedelmäpeli Kokeile tällä ilmaispelillä, millaisia ovat nykyaikaiset hedelmäpelit parhaimmillaan. Microgamingilta Rizk Wheel Promotion - Watch the European Athletics Championship! kokeilla puolestaan The Dark Knight Rises — ja Mega Moolah -pelejä, joista molemmat tarjoavat miljoonavoittoja säännöllisesti.\nVanhanaikainen kolikkopelit - Pelaa ilmaiset kolikkopelit netissä Meet our jackpot winner Geert - Casumo Blog\nPlay Mini Roulette Online at Casino.com South Africa 781\nSevens Slots - Read a Review of this IGaming2go Casino Game 287\nVanhanaikainen kolikkopelit - Pelaa ilmaiset kolikkopelit netissä -\nIlmaiskierroksilta on monesti mahdollista saada tavallista parempia voittoja. Jos haluat pelata ilmaiseksi ja voittaa oikeasti, on sekin netissä mahdollista. Video Arvostelu Anteeksi, ei mitään näytettävää. Ne ovat hyviä pelejä aloittaa, mutta suosittelen kokeilemaan pienempienkin pelivalmistajien pelejä, kun nettikasinolla pelaaminen alkaa tulla tutuksi. Hauska pallolle tehty tasohyppelypeli. Tiger vs Bear Kolikkopelit Genesis Gaming. Kiekot pyörivät pystysuoraan ja niille on aseteltu pelin eri symbolit.\nVanhanaikainen kolikkopelit - Pelaa ilmaiset kolikkopelit netissä Video\nIlmainen Da Vinci Diamonds Kolikkopeli IGT Videon Esikatselu Voittojen tahkoaminen tarkoittaa luonnollisesti myös panosten asettamista, ja mitä suuremmilla panoksilla pelaa sitä suurempia voittoja todennäköisesti voittaa. Muistathan miten siinä kävi? Play'n GO Kolikkopeli Ominaisuudet: Valitse ja Aloita Pelata Suomalaiset Kolikkopelit Useita erilaisia kolikkopelit netissä esitti melko laajan kirjon. Kyseessä on tosiäijien kasinosivusto, jonka asiakkaana olet seitsemän valtameren kuningas. Liikuta mustaa neliötä hiirelläsi. Voittotaulukko kertoo kaiken hyödyllisen tiedon voitonmaksuista. Ensimmäinen raha peliautomaatit perustettiin vuonna 1884 ja oli 3-levy kone käsivivulla. Monet muistavat jenkkityyliset valtavat pelihallit, ne olivat pelien keskittymä sillä saman tasoisia videopelejä ei vielä ollut tarjolla kotikäyttöön. Starburstiin nimittäin tulee tutustuttua joka tapauksessa, näitä neljää hyvää peliä taas et välttämättä keksi kokeilla jos et tiedä miten mahtavia ne ovat. Sivuillamme, olet täysin ilmainen ilman rekisteröintiä löydät parhaat ja suosittu kokoelma peliautomaatit netissä, jotka ovat niin suosittuja harrastajille ja ammattilaisille. Tuplaaminen on monille perinteisten hedelmäpelien pelaajille tuttu toiminto. Aiemmin niitä pelattiin kierros tai kaksi linja-autoasemalla, tai kaupan aulassa pelattiin ruokaostoksista saadut vaihtorahat pelikoneessa. Kaikessa yksinkertaisuudessaan, näin kolikkopelit toimivat. Netin kolikkopelit voit testata ennen oikean rahan pelaamista ilmaiseksi, joten voit itse varmistua pelien laadusta ennen oman rahan käyttämistä. Ensin sähkömekaaniksiksi, sitten täysin sähköisiksi ja lopulta nettiin jossa ne nyt jatkavat suosituimpien pelien aallonharjalla ratsastamista. Pelaata kolikkopelit netissä Sivuillamme, olet täysin ilmainen ilman rekisteröintiä löydät parhaat ja suosittu kokoelma peliautomaatit netissä, jotka ovat niin suosittuja harrastajille ja ammattilaisille. Voittotaulukko kertoo kaiken hyödyllisen tiedon voitonmaksuista. Se määrittää kuinka paljon haluat peliin satsata yhdellä pyöräytyksellä. Jack Hammer 2 Kolikkopelit NetEnt. Progressiiviset jackpot-kolikkopelit nostavat pelaamisen jännityksen aivan uusiin sfääreihin. Pelin Wild-merkkinä toimii symboli 21, joka korvaa toimii minä tahansa toisena merkkinä voittolinjaa muodostaessa, paitsi ei hajavoittomerkkinä. Kolikkopelit Bingocams Review – Expert Ratings and User Reviews olohuoneesi pelihalliksi Kun mietitään mitä casinopelien siirtyminen nettiin on tehnyt kolikkopeleille, on muutos aivan hurja jo yhdessä vuosikymmenessä saati sitten muutamassa. Näihin peleihin on tarjolla paljon enemmän bonuksia kuin mihinkään muuhun pelityyppiin.\n0 Replies to “Vanhanaikainen kolikkopelit - Pelaa ilmaiset kolikkopelit netissä”\nBackgammon Casino Game - Try the Online Game for Free Now\nPower Dragon Slots - Free Online Gameart Slot Machine Game\nMr Green | Pelaa Rulettia netissä ja lunasta tervetuliasbonus\nMister Money™ Slot Machine Game to Play Free in Realtime Gamings Online Casinos


Essayah pitää sote-näytelmää absurdina: ”Peli olisi pitänyt puhaltaa poikki jo ajat sitten” | KD-Lehti\nSeuraava ”Ai sä oot ihan tosissas” – Siilinjärven KD-ehdokas Henna Kainulainen ajaa mainosteipatulla autolla Edellinen Aika loppuu kesken-Soten karikot juontuvat keskustan ja kokoomuksen poliittisista tavoitteista\nEssayah pitää sote-näytelmää absurdina: ”Peli olisi pitänyt puhaltaa poikki jo ajat sitten”\n12.2.2019 klo 17:49 Politiikka Samuli Rissanen\nEduskunnan valiokunnissa pyörinyt ja pompoteltu sote-näytelmä on huipentumassa kristilisdemokraattien Sari Essayah'n mukaan absurdiin päätökseen. – Jo pitkään on ollut selvää, ettei hallituksen mallia tulla saamaan maaliin. Jopa hallituspuolueiden tuki vaikuttaa olevan enemmän kuin hataralla pohjalla. (Kuva:Samuli Rissanen)\nSari Essayah’n mukaan sote-peli olisi pitänyt puhaltaa poikki aikoja sitten, sillä jo pitkään on ollut selvää, ettei hallituksen mallia tulla saamaan maaliin.\nEduskunnan valiokunnissa pyörinyt ja pompoteltu sote-näytelmä on huipentumassa kristilisdemokraattien Sari Essayah’n mukaan absurdiin päätökseen.\n– Jo pitkään on ollut selvää, ettei hallituksen mallia tulla saamaan maaliin. Jopa hallituspuolueiden tuki vaikuttaa olevan enemmän kuin hataralla pohjalla.\n– Sote-peli olisi pitänyt puhaltaa poikki viimeistään viime kesänä, sen sijaan, että näytelmää ylläpidetään vaalikauden loppuun asti.\n– Uudistukseen käytetty resurssimäärä on ollut järkyttävän suuri saavutuksiin nähden.\nKristillisdemokraattien kansanedustajat arvioivat avoimesti jo puolueen vaalistartissa Aulangolla, että sote-uudistus raukeaa.\nKriittisimmin asian sanoitti kansanedustaja Päivi Räsänen, joka syytti suoraan hallituspuolue keskustaa ja kokoomusta soten tuhoamisesta omilla poliittisilla tavoitteillaan.\nEssayah on samoilla linjoilla: Uudistukselle alun perin asetettujen tavoitteiden toteutuminen on ollut erittäin epätodennäköistä siitä lähtien, kun keskusta ja kokoomus sopivat maakunnista ja valinnanvapaudesta.\n– Uudistukseen käytetty resurssimäärä on ollut järkyttävän suuri saavutuksiin nähden. Nämä voimavarat olisi pitänyt käyttää aidosti toimivan uudistuksen toteuttamiseen ja palveluiden parantamiseen.\nSote-näytelmän myötä myös palveluiden ja hallinnon kehittäminen on seissyt paikallaan odottaen ratkaisua. Muut tärkeät yhteiskunnalliset hankkeet ovat jääneet vähemmälle huomiolle tämän takia.\nKristillisdemokraattien mukaan sosiaali- ja terveyspalveluiden kehittämisessä keskeisintä on hyvinvointi- ja terveyserojen kaventaminen, palvelujen saatavuuden ja yhdenvertaisuuden toteutuminen, hoitoketjujen toimivuus sekä kustannusten kasvun hillitseminen.\n– Näihin tavoitteisiin pitää pyrkiä hallitusti ja askel kerrallaan.