Taloustieteen perusteita - Yleinen - Osakesijoittaminen\nJNivala Elokuu 22, 2021, 5.40am #1\nEn lÃ¶ytÃ¤nyt haulla aikaisempaa ketjua, joka olisi keskittynyt sijoittamisten kannalta olennaisten taloustieteen tietotaitojen kÃ¤sittelemiseen. Esim. rahoitus on taloustieteen alana sellainen, jonka perusteiden ymmÃ¤rtÃ¤minen on nÃ¤hdÃ¤kseni hyvinkin relevanttia tietoa yhtiÃ¶valintoja tehdessÃ¤.\nTÃ¤ssÃ¤ ketjussa voidaan siis kÃ¤ydÃ¤ lÃ¤pi taloustieteen eli alojen oppeja sijoittajan nÃ¤kÃ¶kulmasta katsoen. YllÃ¤ mainitussa rahoituksessa on paljon mielenkiintoisia aiheita:\nYrityksen rahoituksen lÃ¤hteet, vieras pÃ¤Ã¤oma vs. oma pÃ¤Ã¤oma?\nRahoitusmarkkinoiden erilaiset instrumentit\nJoukkovelkakirjojen hinnoittelun periaatteet\nOsakkeiden teoreettisen â€œoikean hinnanâ€� muodostuminen. DCF-malli, tuottovaatimus/pÃ¤Ã¤oman kustannus kÃ¤sitteenÃ¤, Capital Asset Pricing -malli tuottovaatimuksen pohjana\nRiskin (huom! volatiliteetin) mÃ¤Ã¤rittÃ¤minen, yhtiÃ¶riski vs. markkinariski. Onko rahoituksessa kÃ¤sitelty â€œriskiâ€� oikeasti sanana mielekÃ¤s, sillÃ¤ itse en koe systemaatttisen sijoittajan kohdalla volatiliteettia hyvÃ¤nÃ¤ riskin mittarina.\nInvestointilaskelmat: nettonykyarvo, sisÃ¤inen korkokanta, takaisinmaksuaika vai pÃ¤Ã¤oman tuottoaste? Miten riskin huomioiminen vaikuttaa investointilaskelmiin (herkkyysanalyysi, todennÃ¤kÃ¶isyysmenetelmÃ¤)\nTilinpÃ¤Ã¤tÃ¶sanalyysi. Miten tilinpÃ¤Ã¤tÃ¶ksiÃ¤ luetaan?\nMyÃ¶s makrotaloustieteessÃ¤ tai kansantaloustieteessÃ¤kin on allekirjoittanutta kiinnostavia kohtia, mitÃ¤ tÃ¤Ã¤llÃ¤ varmasti ajan myÃ¶tÃ¤ kÃ¤ydÃ¤Ã¤n lÃ¤pi.\nAllekirjoittanut ajatteli ottaa sÃ¤Ã¤nnÃ¶llisen epÃ¤sÃ¤Ã¤nnÃ¶llisesti (kun on ylimÃ¤Ã¤rÃ¤istÃ¤ aikaa) pohdinnan/kÃ¤sittelyn kohteeksi esimerkiksi yllÃ¤ mainittuja kohteita. Jos ei saada keskustelua, saadaan ainakin monologi oman oppimisen tueksi\nJuurikki Elokuu 22, 2021, 8.04am #2\nMitataanko riskiÃ¤ vai mitataanko riskin mittaamista, siitÃ¤ on kysymys.\nJNivala Elokuu 22, 2021, 10.05am #3\nToivotaan alan konkareilta opastusta ja valistusta meille, jotka vasta opettelemme paremmin nÃ¤itÃ¤ asioita\nMitÃ¤ on riski?\nâ€œSijoituskohteen kokonaisriski = systemaattinen riski + epÃ¤systemaattinen riskiâ€�\nEpÃ¤systemaattinen riski kÃ¤sittÃ¤Ã¤ kaikki yrityskohtaiset tekijÃ¤t: CEO vaihtuminen, teknologian muuttuminen, pÃ¤Ã¤oman tuhoutuminen tulipalossa jneâ€¦ Systemaattinen riski liittyy koko markkinoihin ja siltÃ¤ ei voi vÃ¤lttyÃ¤ osakemarkkinoilta.\nPortfolioteorian mukaisesti salkun volatiliteettia (jonkinlainen todennÃ¤kÃ¶isyysjakauma eri tuotto-odotuksista) voidaan vÃ¤hentÃ¤Ã¤ tiettyyn pisteeseen ilman, ettÃ¤ tuotto-odotus kÃ¤rsii. TÃ¤tÃ¤ hajauttamisen ilosanomaa kutsutaankin monissa piireissÃ¤ â€œilmaiseksi lounaaksiâ€�. Tulos on matemaattisesti johdettu ja todistettu. EpÃ¤systemaattisen â€œriskinâ€� (lue: volatiliteetin) voi siis halutessaan eliminoida pois sijoittamalla useampaan yhtiÃ¶Ã¶n. Absoluuttisen tarkkaa mÃ¤Ã¤rÃ¤Ã¤ ei ole, mutta mielekkÃ¤Ã¤llÃ¤ tavalla tuo hajautushyÃ¶ty saadaan noin 7-15 yhtiÃ¶n hajautuksella.\nSystemaattinen â€œriskiâ€� on kuitenkin sellainen, jota ei voi hajauttaa pois. Kuitenkin erilaiset makrotalouden muutokset (esim. inflaatio) vaikuttavat eri tavalla eri yrityksiin. TÃ¤hÃ¤n on haluttu luoda matemaattinen mittari, jota kuvataan beetalla. Beta-kerroin mittaa osakkeen arvonvaihtelun (tuoton) herkkyyttÃ¤ suhteessa â€œindeksiinâ€�. Jos beta > 1, niin osakkeen arvonvaihtelu on voimakkaampaa kuin indeksillÃ¤. Vastaavasti kun beta < 1, niin yhtiÃ¶n arvo heiluu vÃ¤hemmÃ¤n kuin indeksi.\nMittaustapa on mielestÃ¤ni hyvin ongelmallinen. Esimerkiksi inflaation muuttuminen on osa systemaattista riskiÃ¤, mutta se vaikuttaa hyvin eri tavalla eri yhtiÃ¶ihin. TÃ¤mÃ¤hÃ¤n pitÃ¤isi olla sisÃ¤llytettynÃ¤ beta-arvoihin.\nEsimerkikinÃ¤. Qt:n beta on 1,35 ja TietoEvrytn 1,28 (lÃ¤hde: Investing). Kuitenkin inflaation mahdollisesti kiihtyessÃ¤ sen vaikutus nÃ¤iden kahden yhtiÃ¶n arvoon olisi hyvin erilainen ja noin vÃ¤hÃ¤inen beta-ero ei mitenkÃ¤Ã¤n kuvaa matemaattisesti sitÃ¤ hyvin. MieltÃ¤Ã¤kÃ¶ oikeasti joku Qt:n ja TietoEvryn markkinariskin (esim. inflaatio, korot) samalle tasolle?\nMinÃ¤ itse miellÃ¤n riskiksi sen, ettÃ¤ en saa sijoittamilleni varoilleni tuottoa, vaan pikemminkin menetÃ¤n rahaa. Mittaako volatiliteetti tÃ¤tÃ¤ kÃ¤sitystÃ¤ hyvin? No ei alkuunkaan. Akateemisissa tutkimuksissa on osoitettu, ettÃ¤ pitkÃ¤llÃ¤ aikavÃ¤lillÃ¤ (joka kait oikeasti on lÃ¤hes meidÃ¤n kaikkien aikajÃ¤nne nuorena 15-40 vuotiaana) osakemarkkinat tuottavat selkeÃ¤sti paremmin kuin muut omaisuusluokat. LisÃ¤ksi jos omistaa vielÃ¤ hajautetun porfolion erilaisia osakkeita (portfolioteoria, kts. yllÃ¤), niin riski pÃ¤Ã¤oman menettÃ¤miseen on kÃ¤ytÃ¤nnÃ¶ssÃ¤ olematon. Syy on siinÃ¤, ettÃ¤ sijoittaminen talouskasvun puolesta (= osakemarkkinoille) on pitkÃ¤ssÃ¤ juoksussa plussummapeliÃ¤.\nEli vaikka tÃ¤mÃ¤n portfolion volatiliteetti on suurempaa kuin muiden omaisuusluokkien, niin se tuottaa selkeÃ¤sti paremmin ja on oikeasti hyvin turvallinen eli vÃ¤hÃ¤riskinen sijoitus. Vastaavasti sijoittamalla nyt esim. â€œvÃ¤hÃ¤riskisiinâ€� EU-maiden bondeihin, menetÃ¤n takuuvarmasti rahaa/en saa tuottoa yhtÃ¤Ã¤n.\nJNivala Elokuu 22, 2021, 10.52am #4\nMiten yhtiÃ¶n oikeaa arvoa voidaan arvioida?\nMatemaattisesti yhtiÃ¶n oikea arvo on sen kaikkien tulevien (vapaiden) kassavirtojen summa nykyarvoksi muutettuna.\nMatemaattisesti tÃ¤rkeitÃ¤ parametreja tÃ¤mÃ¤n arvon mÃ¤Ã¤rittÃ¤miseen ovat: jokaisen vuoden kassavirran arvioiminen (kasvu%?) sekÃ¤ sijoittajien tuottovaatimus. On helppo ymmÃ¤rtÃ¤Ã¤, ettÃ¤ tulevaisuuden hahmottaminen edes 2v pÃ¤Ã¤hÃ¤n on hÃ¤mmÃ¤styttÃ¤vÃ¤n vaikeaa, saatika +5v pÃ¤Ã¤hÃ¤n ja kauemmas. Kassavirtojen arvioimisessa on ihan hirveÃ¤ epÃ¤varmuus. MitÃ¤ ylipÃ¤Ã¤tÃ¤Ã¤n ovat vapaat kassavirrat? Vapaat kassavirrat = operatiiviset kassavirrat (liikevoitto-verot+poistot) - nettoinvestoinnit - kÃ¤yttÃ¶pÃ¤Ã¤oman muutos. Vapaat kassavirrat ovat siis niitÃ¤ kassavirtoja, jotka yritys voisi halutessaan maksaa ulos sijoittajille osinkoina.\nNoh, jos edellinen parametri on Ã¤Ã¤rimmÃ¤isen herkkÃ¤ niin on kyllÃ¤ tÃ¤mÃ¤ toinenkin. Sijoittajien tuottovaatimus mÃ¤Ã¤rittÃ¤Ã¤ millÃ¤ diskonttikorolla tulevat kassavirrat arvostetaan. Laskukaavassa on yleensÃ¤ WACC (pÃ¤Ã¤oman (oma+vieras) keskimÃ¤Ã¤rÃ¤inen kustannus), joka mÃ¤Ã¤rÃ¤ytyy sijottajien tuottovaatimuksen mukaan. Sijoittajien tuottovaatimus voidaan mÃ¤Ã¤rittÃ¤Ã¤ CAP-mallin (Capital Asset Pricing) avulla:\nSijoituskohteen tuotto-odotus = riskitÃ¶n tuotto + beta x (indeksin tuotto-odotus - riskitÃ¶n tuotto)\nSijoituskohteen tuotto-odotus = riskitÃ¶n tuotto + riskipreemio.\nNopeasti nÃ¤kee, ettÃ¤ myÃ¶s toisen parametrin Ã¤Ã¤rimmÃ¤isen pienet muutokset heiluttavat arvoa hyvin herkÃ¤sti.\nJoka paikassa vilisee luvut P/E, EV/EBIT/, P/S, P/B jneâ€¦ Ne eivÃ¤t kuitenkaan kerro sinÃ¤llÃ¤Ã¤n mitÃ¤Ã¤n yhtiÃ¶n oikeasta arvosta, vaan ne ovat vaan tapoja vertailla yhtiÃ¶itÃ¤ keskenÃ¤Ã¤n. Ne antavat siis vain arviota yhtiÃ¶n hinnasta vertaamalla jotain lukua (esim. liiketulosta, liikevaihtoa, pÃ¤Ã¤omaan tuottoa) toisten yhtiÃ¶iden vastaaviin lukuihin. Valitettavan paljon nÃ¤kee sijoitusaiheisia keskusteluja (tai esim. Kauppalehden uutisia), missÃ¤ lÃ¤jÃ¤ tÃ¤ysin erilaisia osakkeita (esim. Nordea, Qt, Vincit) on lyÃ¶ty kaikki samaan lÃ¤jÃ¤Ã¤n ja niitÃ¤ vertaillaan sitten P/B ja P/E -luvuilla tehden yhteenvetoja mikÃ¤ yhtiÃ¶ on kallis ja mikÃ¤ on halpa.\nKerroinmÃ¤Ã¤ritys on mielekÃ¤stÃ¤ tekemÃ¤llÃ¤ vertailu samankaltaiseen yhtiÃ¶Ã¶n. MitÃ¤ enemmÃ¤n yhtiÃ¶t ovat samankaltaisia liiketoimintamalliltaan, strategialtaan ja muilta ominaisuuksiltaan, niin sitÃ¤ informatiivisempia kerroinvertailut ovat. Jos kunnollista verrokkia ei ole, niin kerroinvertailu on Ã¤Ã¤rimmÃ¤isen vaikeaa. TÃ¤llainen esimerkki on mielestÃ¤ni esim. Harvia, jolla ei lÃ¶ydy kunnollista verrokkia koko maailmasta. Ei ole listautunutta verrokkia samalta alalta, tuoteportfolioltaan, kasvuvaiheeltaan jne. Vastaavasti hyvÃ¤ esimerkki hyvÃ¤stÃ¤ verrokkiryhmÃ¤stÃ¤ on mielestÃ¤ni Suomen IT-palvelusektori tai pankkiala.\nKerroinvertailulla pystyy parhaimmassa tapauksessa hyvÃ¤n verrokkiryhmÃ¤n avulla hahmottamaan hyvÃ¤Ã¤ kÃ¤ypÃ¤Ã¤ hintaa yllÃ¤ttÃ¤vÃ¤nkin hyvin. Jos kunnollista verrokkiryhmÃ¤Ã¤ ei ole, niin kertoimilla pystyy hahmottamaan vain molempia Ã¤Ã¤ripÃ¤itÃ¤ (â€œjÃ¤rkyttÃ¤vÃ¤n halpa / kuplahintaâ€�) ja tÃ¤ssÃ¤kin raja on hyvin hÃ¤ilyvÃ¤.\nKoska tulevaisuuden ennustaminen on tÃ¤ysin mahdotonta, niin onhan myÃ¶s tÃ¤ysin mahdotonta, ettÃ¤ taloustieteessÃ¤ olisi joku mystinen keino, jolla pystyttÃ¤isiin edes kohtalaisen luotettavasti mÃ¤Ã¤rittÃ¤mÃ¤Ã¤n yhtiÃ¶n oikea arvo ajanhetkellÃ¤ t.\nSen takia sijoittamisessa korostuu laadullinen analyysi, ei absoluuttisten numeroiden pyÃ¶rittÃ¤minen. TÃ¤mÃ¤ on allekirjoittaneen mielestÃ¤ se pihvi, mikÃ¤ erottaa hyvÃ¤n sijoittajan keskivertosijoittajasta. Ja siitÃ¤ suurkiitos Inderesin vÃ¤elle, joka tuo tÃ¤tÃ¤ tietoa yhtiÃ¶istÃ¤ helpommin ymmÃ¤rrettÃ¤vÃ¤Ã¤n muotoon. TÃ¤mÃ¤ on myÃ¶s syy, miksi tavoitehintojen ja suositusten tuijottaminen on tÃ¤ysin toissijaista, vaan se â€œpihviâ€� on siellÃ¤ tekstissÃ¤.\nJuippi Elokuu 22, 2021, 7.18pm #5\nTiedon lisÃ¤Ã¤minen on minusta kannatettava asia, mutta mietin ettÃ¤ onko foorumiviestit siihen paras keino. Tarkoitan tÃ¤llÃ¤ sitÃ¤, ettÃ¤ oikeiden vastausten antaminen kysymyksiin edellyttÃ¤Ã¤ selittÃ¤jÃ¤ltÃ¤ aihealueen koulutusta eikÃ¤ lukija voi olla ollenkaan varma minkÃ¤lainen koulutus vÃ¤itteiden esittÃ¤jÃ¤llÃ¤ on. Jokaisella on mielipide taloudesta ja rahasta koska olemme kaikki aiheen parissa pÃ¤ivittÃ¤in. MyÃ¶s esimerkiksi ravinnosta, liikunnasta ja ihmissuhteista kirjoitetaan paljon asioita, jotka ovat sellaista â€œbro-scienceâ€� kamaa. SyÃ¶ kollageenia niin iho tulee kimmoisaksi? Paskan marjat. VÃ¤Ã¤rÃ¤ssÃ¤ lihaskuntoliikkeessÃ¤ harjoitusvastuksen sijasta kasvaa vain loukkaantumisriski, eikÃ¤ harjoitus kohdistu vÃ¤lttÃ¤mÃ¤ttÃ¤ oikeaan lihakseen riippuen asennostasi.\nValuaatio on sinÃ¤nsÃ¤ melko yksinkertaista, mutta kaavojen laskut sisÃ¤ltÃ¤vÃ¤t paljon oletuksia ja oikaisuja, jotka vaikuttavat tuloksiin. Rahoituksen professori Aswath Damodaran on jÃ¤rjestÃ¤nyt Youtubessa aloittelijoillekin helposti lÃ¤hestyttÃ¤vÃ¤n kurssin jota suosittelen ketjun lukijoille.\nTÃ¤rkeÃ¤Ã¤ on esittÃ¤Ã¤ paljon tiukkoja tÃ¤smÃ¤kysymyksiÃ¤.\nMiksi riskittÃ¶mÃ¤n tuoton pitÃ¤isi vaikuttaa sijoituskohteen tuotto-odotukseen?\nMitÃ¤ tuotto-odotus edes tarkoittaa? MyykÃ¶ Sanoma enemmÃ¤n digilehtiÃ¤ jos pankkitililtÃ¤ saa korkoa?\nMiksi minun pitÃ¤isi vÃ¤littÃ¤Ã¤ kurssiheilunnasta riskimittarina, kun pidÃ¤n osaketta salkussa 10 vuotta?\nJos yritys tuottaa odotettua paremmin niin miksi tÃ¤tÃ¤ pidetÃ¤Ã¤n riskinÃ¤ ja siitÃ¤ annetaan â€œtulosvaroitusâ€�?\nMiksi minun pitÃ¤isi arvottaa sellutehdas P/B:n mukaan ja heittÃ¤Ã¤ tunnusluku mÃ¤keen kun puhutaan konsulttifirmasta?\nKatoaako osakkeiden latentit riskit kun taloudella menee hyvin?\nMiksi viimeaikaista tuloskehitystÃ¤ extrapoloidaan tulevaisuuteen?\nEi kai nÃ¤ihin asioihin ole mitÃ¤Ã¤n oikeita vastauksia, kun taloustiede ei ole luonnontiede emmekÃ¤ voi tehdÃ¤ koeasetelmia jossa todellisuus paljastuisi. On silti kiinnostavaa kuunnella ihmisten perusteluita nÃ¤kemyksilleen. Hyvin perusteltu on uskottava. Vaikka kaavasta saadaan vastaus monen desimaalin tarkkuudella, pÃ¤tee periaate â€œgarbage in - garbage outâ€�.\nTosi hyvÃ¤ ketjun aloitus.\nJNivala Elokuu 23, 2021, 10.13am #6\nLainasin pienen pÃ¤tkÃ¤n. Samaa mieltÃ¤, taloustiede on tieteenalana hyvin erilainen mihin itse luonnontieteitÃ¤ lukeneena olen tottunut. Kukaan ei tiedÃ¤ oikesti mitÃ¤ kannattaisi tehdÃ¤ (hieman kÃ¤rjistÃ¤en), on vain erilaisia veikkauksia. Talouden ilmiÃ¶t ovat niin kompleksisia, ettÃ¤ sitÃ¤ on vaikeaa edes kÃ¤sittÃ¤Ã¤.\nNoista kysymyksistÃ¤si olen pohtinut paljon juurikin tuota: â€œMiksi minun pitÃ¤isi vÃ¤littÃ¤Ã¤ kurssiheilunnasta riskimittarina, kun pidÃ¤n osaketta salkussa 10 vuotta?â€�\nEikÃ¶ volatiliteetti ole riskiÃ¤ vain, jos ei\na) tiedÃ¤ mihin on sijoittanut\nb) hÃ¶ntyilee psykologisten heikkouksien vuoksi myymÃ¤llÃ¤ kun vola heilauttaa markkina-arvon alakanttiin\nc) sijoitushorisontti on lyhyt / joudut pakkolikvidoimaan osakkeita lyhyen ajan pÃ¤Ã¤stÃ¤\nKaikki nuo kohdat on nuoren ihmisen suhteellisen helppo eliminoida. IkÃ¤ tietysti lyhentÃ¤Ã¤ sijoitushorisonttia ja kasvattaa volan tuomaa riskiÃ¤.\nMitÃ¤ vaikkapa @Verneri_Pulkkinen ajattelee volatiliteetista riskin mittarina?\nHam Elokuu 23, 2021, 10.46am #7\nHyvÃ¤ ketjun aloitus! Pari huomiota volatiliteettiin riskin mittarina. NettosÃ¤Ã¤stÃ¤vÃ¤lle ja ilman vipua sijoittavalle yksityishenkilÃ¶lle volatiliteetti harvemmin soveltuu riskin mittariksi varsinkaan pitkÃ¤llÃ¤ aikavÃ¤lillÃ¤.\nJos taas sukelletaan portfolioteorian maailmaan ja pyritÃ¤Ã¤n maksimoimaan tuotto-odotusta suhteessa odotettuun tulevaisuuden tuottojen hajontaan, niin tilanne muuttuu (huom.ennustettavuuden merkitys instikoille ym.). Esimerkiksi runsaasti vivutettu lÃ¤htÃ¶kohtaisesti matalan tuotto-odotuksen boomer-salkku voi olla riski-tuottosuhteeltaan parempi kuin velaton kasvuyhtiÃ¶salkku. Kun vivuttaminen astuu peliin, volatiliteetti muuttuu myÃ¶s entistÃ¤ vahvemmin todelliseksi riskiksi, jota tulee hallita.\nToisaalta kotitaloudellekin sijoitukset voivat olla osaltaan puskuri makrotalouden alamÃ¤kien varalle etenkin Suomesta ja muista Pohjoismaista poikkeavissa yhteiskunnissa. TÃ¤llÃ¶in on merkitystÃ¤ sillÃ¤, onko tyÃ¶ttÃ¶myyden iskiessÃ¤ salkku juuri kuihtunut 50% vai ei, kun sosiaaliturva ei esim. ole meidÃ¤n omaa vastaava.\nSkugu Elokuu 23, 2021, 10.57am #8\nJos on mahdollista, ettÃ¤ sijoitus muuttuu arvottomaksi yhtiÃ¶stÃ¤ johtumattomista syistÃ¤ niin eikÃ¶ tÃ¤tÃ¤ pitÃ¤isi myÃ¶s pitÃ¤Ã¤ riskinÃ¤?\nâ€œ Sijoituskohteen kokonaisriski = systemaattinen riski + epÃ¤systemaattinen riski â€�\nEhkÃ¤ tuo ^ tiivistÃ¤Ã¤ asian paremmin kuin minÃ¤. Volatiliteetti kuvaa kokonaisriskiÃ¤, joka ilmenee kurssiheiluntana.\nEri asia sitten mihin sijoituspÃ¤Ã¤tÃ¶s pitÃ¤isi perustua.\nJNivala Elokuu 23, 2021, 11.02am #9\nNimenomaan tulkitsen riskiksi sen, ettÃ¤ sijoitus muuttuu arvottomaksi (eli painuu nollaan). Mutta eihÃ¤n volatiliteetti tuota ennakoi millÃ¤Ã¤n tavalla? Jos yhtiÃ¶n liiketoiminta jauhaa positiivista kassavirtaa, niin ei se volatiliteetti paina yhtiÃ¶n arvoa nollaan vaikka mikÃ¤ kriisi olisi.\nMinun mielestÃ¤ sijoituskohteen oikeaa riskiÃ¤ ei voi mitata, mutta tietysti nykyÃ¤Ã¤n ihmiset haluavat matemaattisesti mallintaa mahdollisimman paljon joten volatiliteetti on sitten valikoitunut tuohon mittariksi.\nEDIT: Toki on myÃ¶s iso mahdollisuus, ettÃ¤ minÃ¤ en vain (vielÃ¤) ymmÃ¤rrÃ¤ nÃ¤itÃ¤ asioita riittÃ¤vÃ¤n hyvin.\nSkugu Elokuu 23, 2021, 11.14am #10\nVolatiliteetti taitaa kuvata sitÃ¤, miten paljon arvo muuttuu, jos muuttuu, syystÃ¤ riippumatta. TÃ¤llÃ¶in imo kuvaa hyvin kokonaisriskiÃ¤. Jos on olemassa jokin erittÃ¤in suuri yhtiÃ¶stÃ¤ riippumaton riski esim. sota tai vastaava tilanne, jossa omistusoikeudet muuttuvat kÃ¤ytÃ¤nnÃ¶ssÃ¤ merkityksettÃ¶miksi, niin silloinhan periaatteessa sijoitus voi olla arvoton vaikka itse yritys olisi kannattava.\nJa jos volatiliteetti on matala niin silloin on mahdollista, ettÃ¤ sijoitus menettÃ¤Ã¤ esim. 5% arvostaan, mikÃ¤ on tietyllÃ¤ tavalla myÃ¶s riski.\nVerneri_Pulkkinen Elokuu 23, 2021, 1.32pm #11\nNo nyt kun kysytâ€¦ PitkÃ¤lti samoja ajatuksia, kuin yllÃ¤ olevissa vastauksissa on. Huom. koska minulta puuttuu rahoitusalan koulutus, ja Inderes on fundatalo eikÃ¤ tÃ¤Ã¤llÃ¤kÃ¤Ã¤n oikein volaa katsota (paitsi DCF-malleissa mitÃ¤ waccin laskemiseen tulee) niin en itsekÃ¤Ã¤n nÃ¤iden asioiden parissa kauheasti ole pyÃ¶rinyt.\nYmmÃ¤rrÃ¤n, miksi akateemikot kÃ¤yttÃ¤vÃ¤t sitÃ¤ riskin mittana: sitÃ¤ voi mitata helposti. Voihan ns. tehokkailla markkinoilla olettaa, ettÃ¤ riskisemmÃ¤t kohteet heiluvat enemmÃ¤n. Siksi se toimii helppona ratkaisuna.\nFundasijoittajan vinkkelistÃ¤ koen mittarin suht yhdentekevÃ¤nÃ¤. En ole katsonut yhdenkÃ¤Ã¤n omistamani yhtiÃ¶n â€œbetaaâ€� ja jÃ¤ttÃ¤nyt sen takia sijoittamatta. Toki huomioin sen, ettÃ¤ kurssi voi heilua epÃ¤likvideissÃ¤ lapuissa enemmÃ¤n. Se ei haittaa, jos tiedÃ¤n suunnilleen mitÃ¤ omistan.\nEn mieti, ettÃ¤ â€œvoi ei osakkeen beta on reilusti yli yhden (eli heiluu markkinaa enemmÃ¤n) en voi omistaa sitÃ¤â€� vaan keskityn yhtiÃ¶kohtaisiin riskeihin (ja mahdollisuuksiin!) ensisijaisesti.\nHyvÃ¤ ketju! Tervetullut avaus.\nHelel Elokuu 23, 2021, 2.11pm #12\nVolatiliteetti ei tietenkÃ¤Ã¤n ole yhtÃ¤ kuin todennÃ¤kÃ¶isyys menettÃ¤Ã¤ pÃ¤Ã¤omaa varsinkaan yhtiÃ¶tasolla. Kuitenkin se nÃ¤yttÃ¤Ã¤ olevan tai on nÃ¤yttÃ¤nyt historiassa olleen yhteydessÃ¤ heikompaan tuottoon markkinatasolla, kun matala volatiliteetti on saatu eristettyÃ¤ systemaattiseksi markkinatuoton ylittÃ¤vÃ¤ksi tuottofaktoriksi. TÃ¤mÃ¤ ei tokikaan tarkoita, ettÃ¤ ilmiÃ¶ â€œjohtuuâ€� volatiliteetista vaan vain ettÃ¤ on ollut yhteydessÃ¤ siihen.\nKÃ¤sittÃ¤Ã¤kseni se on vielÃ¤ nÃ¤itÃ¤ OG-faktoreita pienen koon ja matalan arvostuksen lisÃ¤ksi. En epÃ¤ile, etteikÃ¶ sillÃ¤ olisi portfolioteoriassa paikkansa.\nTÃ¤llÃ¤ lienee vÃ¤liÃ¤ sellaiselle, joka sijoittaa faktori-ETF:iin jollain perusteella. Sellaista keskustelua tÃ¤Ã¤llÃ¤ foorumilla ei ole oikeastaan yhtÃ¤Ã¤n muutenkaan.\nLokis Elokuu 25, 2021, 7.46am #14\nTaloustieteestÃ¤ kiinnostuneille suosittelen linkittÃ¤mÃ¤Ã¤ni ilmaista kurssia. Kurssi on Hankenin organisoima laadukas taloustieteen perusteiden verkkokurssi, joka koostuu artikkeleista ja videoista. Videoilla puhuu pÃ¤Ã¤sÃ¤Ã¤ntÃ¶isesti BjÃ¶rn â€�Nalleâ€� Wahlroos. Aihealueet ovat, kuten sanottu, vasta taloustiedettÃ¤ aloitteleville, mutta toimivat hyvin kertauksena konkareille, joiden opintojen jÃ¤lkeen hiekkaa on valunut jo kohtuullisesti tiimalasin pohjalle.\nKonkareille suosittelen ainakin Nalle-osuuksien kuuntelua. Nallehan on siinÃ¤ mielessÃ¤ erikoinen tapaus, ettÃ¤ hÃ¤nen taustansa ennen yritysmaailmaan siirtymistÃ¤ oli vahvasti akateemisessa maailmassa, johon hÃ¤n on edelleeen taajasti yhteydessÃ¤. Koska hÃ¤n omaa laajaa kokemusta pedagokiikasta, pystyy hÃ¤n loistavasti yksinkertaistamaan ja selkokielistÃ¤mÃ¤Ã¤n taloustieteen toisinaan abstrakteja kÃ¤sitteitÃ¤.\nLearn the basics of wealth management, market efficiency and economics and finance with this world-class online course from the Hanken School of Economics.\n*** Asset Classes**\n*** Time Value of Money**\n*** Market Efficiency**\n*** Risk and Return**\n*** Portfolio Theory**\n*** Market Crashes**\n*** Negative Interest Rates**\n*** The Wealth Management Process**\nSkyman Syyskuu 22, 2021, 6.22am #15\nYmmÃ¤rtÃ¤Ã¤kseen taloutta ja taloustiedettÃ¤ on hyvÃ¤ tuntea myÃ¶s rahan historia aina hyÃ¶dykkeiden vaihtotaloudesta alkaen. Monille tietysti itsestÃ¤Ã¤nselvyys mutta joskus on hyvÃ¤ miettiÃ¤ mitÃ¤ tapahtuu, jos rahalla ei olekkaan mitÃ¤Ã¤n arvoa luottamuksen kadottua. Ainakin seteleitÃ¤ voi polttaa takassa pysyÃ¤kseen lÃ¤mpimÃ¤nÃ¤ ja kolikoita voi sulattaa kÃ¤ytettÃ¤vÃ¤ksi muihin tarkoituksiin.\nWondadog Joulukuu 24, 2021, 9.30pm #16\nMuistan @JNivala :n ketjun avauksen ja toivoin sen saavan tuulta alle, kun aloitin taloustieteiden opiskelun avoimessa yliopistossa syksyllÃ¤. Alla oleva viesti tulee siis suodattaa tekstinÃ¤, joka voi sisÃ¤ltÃ¤Ã¤ asiavirheitÃ¤ sekÃ¤ vÃ¤Ã¤rin muistettuja tai ymmÃ¤rrettyjÃ¤ asioita Ketjun otsikkoon liittyen, koitin boldata jotain keskeisiÃ¤ kÃ¤sitteitÃ¤.\nSen verran taustaksi, ettÃ¤ olin hyvin skeptinen yliopisto-opintoihini, koska en ole lukijatyyppiÃ¤. Toisaalta taas kokonaisuuksien hahmottaminen on yksi vahvuuksiani ja boomeriudesta on myÃ¶s ollut selvÃ¤sti hyÃ¶tyÃ¤. YllÃ¤tyin, miten paljon tyÃ¶- ja elÃ¤mÃ¤nkokemuksesta on ollut apua, kun yleisesti taloudesta ja yhteiskunnasta havaitsemiaan asioita on voinut liittÃ¤Ã¤ opittuun teoriaan. Pari kurssia on nyt takana ja on ollut kyllÃ¤ todella mielenkiintoista.\nJulkistalouden luennoilla on kÃ¤sitelty mm. syitÃ¤ markkinoiden epÃ¤onnistumisiin (eli mikÃ¤ on estÃ¤nyt first best-teorian mukaiset optimiolosuhteet) ja niiden vaikutusta siihen, mitÃ¤ palveluita julkinen sektori yleensÃ¤ tuottaa. Kursseilla kÃ¤siteltiin esimerkiksi vakuutussektoriin liittyviÃ¤ haasteita ja ajatusta siitÃ¤, voisiko tyÃ¶ttÃ¶myysturva (erÃ¤Ã¤nlainen vakuutus tyÃ¶ttÃ¶myyttÃ¤ vastaan) olla yksityisen sektorin harteilla.\nYhtenÃ¤ esimerkkinÃ¤ kÃ¤ytettiin sairasvakuutuksia. Koska kÃ¤ytettÃ¤vissÃ¤ ei ole tÃ¤ydellistÃ¤ informaatiota yksilÃ¶n riskeistÃ¤, joudutaan kÃ¤yttÃ¤mÃ¤Ã¤n arvioita suuremman ryhmÃ¤n riskialttiudesta sairastumiseen. MikÃ¤li riskin ja hinnoittelun pohjana kÃ¤ytettÃ¤isiin keskiarvoa, voisi tapahtua adverse selection eli epÃ¤edullinen valinta. HenkilÃ¶t, jotka sairastelevat vÃ¤hemmÃ¤n, tai pitÃ¤vÃ¤t sairastumisen riskiÃ¤ pienempÃ¤nÃ¤, eivÃ¤t vÃ¤lttÃ¤mÃ¤ttÃ¤ koe vakuutusta tarpeelliseksi, joten vakuutuksen hankkivat todennÃ¤kÃ¶isesti enemmÃ¤n sairastelleet tai sairastumisen riskin suurempana kokevat henkilÃ¶t. TÃ¤mÃ¤ kasvattaisi sairastumisen todennÃ¤kÃ¶isyyttÃ¤, ja vakuutustoiminta ei olisi yhtiÃ¶lle kannattavaa. Jos taas hinnoittelu muutetaan yhtiÃ¶lle kannattavaksi, sen hinta voi nousta niin korkeaksi, ettei sairastumiselle alttiilla ihmisillÃ¤ olisi siihen varaa. TÃ¤tÃ¤ ajatusmallia soveltaen, tyÃ¶ttÃ¶myysturvan tuottamisessa markkinavetoisesti saattaisi olla haasteita.\nPuhuttiin myÃ¶s moral hazardista, eli tilanteesta, mikÃ¤ voi ohjata henkilÃ¶n kÃ¤yttÃ¤ytymistÃ¤ epÃ¤edulliseen suuntaan esimerkiksi vakuutusyhtiÃ¶n kannalta. MikÃ¤li autossa on erittÃ¤in kattava vakuutusturva, voiko se vÃ¤hentÃ¤Ã¤ kuljettajan varovaisuutta tai ennakointia? Tai kÃ¤sitellÃ¤Ã¤nkÃ¶ joitain elektroniikkalaitteita varomattomammin hyvÃ¤n kotivakuutuksen vuoksi? Sama teema esiintyy silloin tÃ¤llÃ¶in keskusteluissa tyÃ¶ttÃ¶myysturvaan liittyen, kun keskutellaan siitÃ¤, johtaako yksilÃ¶n riittÃ¤vÃ¤ksi kokema tyÃ¶ttÃ¶myysturva erilaisiin valintoihin tyÃ¶n vastaanottamiseen tai sen etsimisen aktiivisuuteen liittyen.\nEriarvoisuuden ja hyvinvoinnin luennoilla kÃ¤siteltiin esimerkiksi varallisuuserojen muodostumista ja sen vaikutusta ihmisiin ja yhteiskuntaan. Kurssi sivusi myÃ¶s julkistaloutta ja julkisen sektorin roolia resurssien allokointiin ja vakauttamiseen liittyen. Verotus on erÃ¤s tulonjaon muoto, jolla varallisuutta pyritÃ¤Ã¤n ohjaamaan myÃ¶s vÃ¤hÃ¤osaisten turvaksi ja perustarpeiden tÃ¤yttÃ¤miseen.\nGlobalisaation hyÃ¶tyjÃ¤ ja haittoja punnittiin myÃ¶s. Itse tulin siihen johtopÃ¤Ã¤tÃ¶kseen, ettÃ¤ globalisaatio tasaa eriarvoisuutta kansainvÃ¤lisellÃ¤ tasolla, mutta voi lisÃ¤tÃ¤ sitÃ¤ kansallisella tasolla. Jos jostain lÃ¤nsimaasta siirretÃ¤Ã¤n tuotantoa kÃ¶yhempÃ¤Ã¤n maahan, se voi lisÃ¤tÃ¤ joidenkin hyvinvointia kasvaneen tuloksen kautta, mutta tÃ¤mÃ¤ varallisuus saattaa ohjautua hyvÃ¤tuloisille ja kasvattaa varallisuuseroja. SiinÃ¤ maassa, mistÃ¤ tuotantoa siirrettiin pois, toimenpide saattaa lisÃ¤tÃ¤ tyÃ¶ttÃ¶myyttÃ¤ ja nÃ¤in vÃ¤hentÃ¤Ã¤ hyvinvointia. Maassa, mihin tuotantoa siirretÃ¤Ã¤n, bruttokansantuote saattaa kasvaa ja uudet tyÃ¶paikat voi kasvattaa joidenkin hyvinvointia, mutta toisaalta lisÃ¤tÃ¤ varallisuuseroja maan sisÃ¤llÃ¤. LisÃ¤ksi tuotanto voi heikentÃ¤Ã¤ hyvinvointia lisÃ¤Ã¤mÃ¤llÃ¤ saasteita tai muita vÃ¤lillisiÃ¤ ekologisia haittoja kyseiseen maahan.\nErityisen mielenkiintoiseksi koin erilaisten taloussuuntausten vertailun ja niiden vaikutuksen hyvinvointiin kansallisella tai kansainvÃ¤lisellÃ¤ tasolla. KÃ¤sittelimme KeynesilÃ¤istÃ¤ taloustiedettÃ¤, jossa korostui valtion rooli sÃ¤Ã¤ntelyssÃ¤ ja vakauttamisessa. TÃ¤tÃ¤ hyvinvointivaltion suuntausta sovellettiin erityisesti 1940-luvulla sodan jÃ¤lkeen. 1980-luvulle tultaessa, uusliberalistinen suunta oli vahvistunut ja nÃ¤kemyksissÃ¤ korostui markkinavetoisuus, vapaat markkinat sekÃ¤ markkinoiden oma sÃ¤Ã¤ntely. Luonnollisesti riskeissÃ¤ tarkasteltiin yhtenÃ¤ lopputuloksena 2007 alkanutta finanssikriisiÃ¤, joka valvonnan pettÃ¤essÃ¤ ja kansainvÃ¤listyneiden finanssimarkkinoiden vuoksi laajeni globaaliksi. TÃ¤llÃ¤ oli suuret vaikutukset hyvinvointiin ja varallisuuteen tyÃ¶ttÃ¶myyden lisÃ¤Ã¤ntymisen, varallisuuserien arvonlaskun sekÃ¤ eriarvoisuuden lisÃ¤Ã¤ntymisen kautta.\nSecond best : Koska reaalimaailmassa on ei yleensÃ¤ pÃ¤Ã¤stÃ¤ optimaaliseen, pareto-tehokkaaseen tilanteeseen (tÃ¤ydelliset markkinat, tÃ¤ydellinen informaatio, identtiset tuotantomenetelmÃ¤t, kenenkÃ¤Ã¤n hyvinvointia ei voi lisÃ¤tÃ¤ heikentÃ¤mÃ¤ttÃ¤ jonkun toisen jne.), second best-tilanteessa tunnustetaan markkinahÃ¤iriÃ¶t ja markkinoiden epÃ¤onnistuminen ja niistÃ¤ johtuvat lieveilmiÃ¶t, kuten juuri eriarvoisuus ja hyvinvoinnin heikkeneminen. Erilaisilla politiikkaimplikaatioilla pyritÃ¤Ã¤n sitten korjaamaan tai parantamaan asioita.\nSeuraavaksi kurssiksi valitsin â€œtalouspolitiikan sekÃ¤ ajankohtaiset taloudelliset ja yhteiskunnalliset ongelmatâ€�. KevÃ¤Ã¤ksi harkitsen vielÃ¤ behavioraalisen ja psykologisen taloustieteen kurssia (kÃ¤yttÃ¤ytymistaloustieteet), joiden perusteista olen kuunnellyt yhtÃ¤ Ã¤Ã¤nikirjaa. Teemat olen valinnut mielenkiinto edellÃ¤.\nNÃ¤issÃ¤ tosiaan maalataan aika isolla pensselillÃ¤, joten en tiedÃ¤ oliko hÃ¶pinÃ¶istÃ¤ni mitÃ¤Ã¤n hyÃ¶tyÃ¤, mutta tÃ¤ssÃ¤ oma korteni kekoon.\nGadus Joulukuu 24, 2021, 10.08pm #17\nJos omia aatoksia voisi avata niin voisin sanoa, etten juurikaan pidÃ¤ vÃ¤lttÃ¤mÃ¤ttÃ¶minÃ¤ aloitusviestissÃ¤ listattuja asioita. Onneksi JN myÃ¶hemmin mainitsi homman pihvin olevan laadullinen puoli numeronmurskaamisen sijaan MikÃ¤li tuollainen puhtaasti systemaattinen malli olisi avain onneen niin eivÃ¤thÃ¤n sijoittamisessa pÃ¤rjÃ¤isi kuin matemaatikot ja tilastonikkarit. PÃ¤rjÃ¤tÃ¤ksesi sijoittajana ei tarvitse olla yliopiston kÃ¤ynyt eikÃ¤ matemaattisesti lahjakas, vaan normaali looginen ajatusprosessi ja oma kiinnostus kantaa todella pitkÃ¤lle\nBuffett muistaakseni taisi joskus mainita, ettÃ¤ jos pitÃ¤Ã¤ viittÃ¤ minuuttia pitempÃ¤Ã¤n tutkia yhtiÃ¶tÃ¤ onko se hyvÃ¤ vai huono sijoitus on luultavasti parempi siirtyÃ¤ eteenpÃ¤in. NÃ¤kemys markkinoista ja yhtiÃ¶istÃ¤ syntyy ajan kanssa ja onnistumisten ja epÃ¤onnistumisten kautta syntyy tuntuma siitÃ¤ jatketaanko tÃ¤mÃ¤n kanssa vai siirrytÃ¤Ã¤nkÃ¶ eteenpÃ¤in. HyvissÃ¤/huonoissa sijoituksissa/yhtiÃ¶issÃ¤ yhdistyvÃ¤t monesti samat elementit ja silmÃ¤ harjaantuu hiljalleen vuosien saatossa.\nNÃ¤mÃ¤ ovat niitÃ¤ asioita, jotka opitaan ainoastaan kokemuksen kautta taloustieteen kurssien sijaan\nJNivala Joulukuu 26, 2021, 1.10pm #18\nItse ajattelen niin ettÃ¤ numeronmurskaaminen antaa kuitenkin jotain lisÃ¤hyÃ¶tyÃ¤ osakepoimintaan. Kun ymmÃ¤rtÃ¤Ã¤ valuaatiota ja sitÃ¤ matematiikkaa sen taustalla, niin pystyy paljon paremmin myÃ¶s soveltamaan nÃ¤itÃ¤ analyytikoiden materiaaleja. LisÃ¤ksi on jonkinlainen kÃ¤sitys siitÃ¤, mitÃ¤ kurssihinta pitÃ¤Ã¤ sisÃ¤llÃ¤Ã¤n.\nPidÃ¤n osakepoiminnassa tosiaan kvalitatiivista analyysiÃ¤ olennaisempana osana, mutta numeronmurskaaminen on mielestÃ¤ni erittÃ¤in hyÃ¶dyllistÃ¤ jos pyrkii yli ajan voittamaan alfaa.\nSitten toiseen asiaan\nTehokkaiden markkinoiden kÃ¤site on sellainen, jota kÃ¤ytetÃ¤Ã¤n jatkuvasti vÃ¤Ã¤rin sijoituskeskusteluissa. Ihan ansioituneetkin markkinakommentaattorit vÃ¤lillÃ¤ kommentoivat naureskellen â€œtehokkaista markkinoistaâ€�, kun alfaa on tehty tietyllÃ¤ stretegialla jollain 0-2v aikavÃ¤lillÃ¤.\nTehokkaiden markkinoiden hypoteesihan ei sano ettÃ¤ tÃ¤mÃ¤ olisi mahdotonta. Itseasiassa tehokkaiden markkinoiden teoriaan kuuluu se, ettÃ¤ joku tekee tÃ¤llaisilla aikavÃ¤leillÃ¤ ylituottoa. Se voi perustua sattumaan tai sitten johonkin strategiaan, joka todella toimii (lyhyellÃ¤ aikavÃ¤lillÃ¤). TÃ¤ssÃ¤ kohtaa kuitenkin unohtuu usein se, ettÃ¤ teoriaan kuuluu myÃ¶s se, ettÃ¤ markkinat korjaavat pidemmÃ¤llÃ¤ aikavÃ¤lillÃ¤ nÃ¤mÃ¤ â€œtehottomuudetâ€�. Teoria ei siis sano, etteikÃ¶ strategialla X olisi voinut tehdÃ¤ alfaa lyhyellÃ¤ (tai jopa keskipitkÃ¤llÃ¤) aikavÃ¤lillÃ¤. HenkilÃ¶kohtaisesti vÃ¤lillÃ¤ tuntuu siltÃ¤, ettÃ¤ markkinoiden tehokkuutta vÃ¤hÃ¤tellÃ¤Ã¤n usein sijoituskeskusteluissa. Facebookissakin on joitakin sijoitusryhmiÃ¤, jossa tÃ¤tÃ¤ urakkaa pidetÃ¤Ã¤n jopa helppona. TÃ¤mÃ¤ ilmiÃ¶ on toisaalta aika ymmÃ¤rrettÃ¤vÃ¤Ã¤, kun ottaa huomioon viime vuosien kurssiliikkeet.\nMinÃ¤ itse uskon, ettÃ¤ markkinat voidaan kyllÃ¤ voittaa systemaattisesti pitkÃ¤llÃ¤ aikavÃ¤lillÃ¤, mutta se vaatii hyvin monipuolista tyÃ¶kalupakkia. PitÃ¤Ã¤ olla muuntautumiskykyinen, ei voi lukittautua johonkin â€œarvosijoittajanâ€� tai â€œkasvusijoittajanâ€� pelikirjaan, vaan pitÃ¤Ã¤ lÃ¶ytÃ¤Ã¤ kylmÃ¤sti hyviÃ¤ tuottoriskisuhteen sijoituksia sen hetkisellÃ¤ hinnalla. Yli ajan alfaa tekevÃ¤n tyÃ¶kalupakkiin kuuluu mm:\nYmmÃ¤rrystÃ¤ erilaisista liiketoimintamalleista, niiden erovaisuuksista jneâ€¦ TÃ¤mÃ¤ on ehkÃ¤ se haastavin osuus ja tÃ¤ssÃ¤ Inderesin apu laadukkaiden analyysien myÃ¶tÃ¤ on kullan arvoinen!\nItsensÃ¤ tuntemista ja hyviÃ¤ tunnetaitoja\nNumeroiden murskaamista, joka antaa hyÃ¶tyÃ¤ mm. valuaation lÃ¤hestymiseen.\nAlfan tekemiseen vaikuttaa lisÃ¤ksi paljon myÃ¶s mm. salkun koko ja muut rajoitukset (esim. kaupankÃ¤yntirajoitukset pankkialalla, yksityissijoittajan edut rahastohoitajiin nÃ¤hden jneâ€¦). Itse vaadin aika pitkÃ¤ltÃ¤ aikavÃ¤liltÃ¤ nÃ¤yttÃ¶Ã¤, ennen kuin uskon henkilÃ¶n alfan tekemiseen yli ajan. Suomessa tÃ¤llaisia henkilÃ¶itÃ¤ on mm. Mikko MÃ¤kinen, Jarkko Aho ja @Juha_Kinnunen. LisÃ¤ksi on pari henkillÃ¶Ã¤ vÃ¤hÃ¤n siinÃ¤ ja siinÃ¤, @Verneri_Pulkkinen omaa myÃ¶s kyllÃ¤ vakuuttavan track recordin 10v ajalta, mielenkiinnolla seuraan miten tÃ¤ssÃ¤ kÃ¤y jatkossa\nItsellÃ¤ on aktiivista osakepoimintaa takana vasta 3v (ennen sitÃ¤ pelkkÃ¤Ã¤ indeksisijoittamista) ja vaikka tuotto% on mielettÃ¶mÃ¤n hyvÃ¤, en usko ettÃ¤ olen ainakaan vielÃ¤ riittÃ¤vÃ¤n hyvÃ¤ tekemÃ¤Ã¤n alfaa yli ajan. KyllÃ¤ mm. salkun pieni koko (nyt jo sentÃ¤Ã¤n selvÃ¤sti kuusinumeroinen) alkuvaiheessa ja markkinasykli on ollut selvÃ¤sti tuurin lisÃ¤ksi tÃ¤tÃ¤ selittÃ¤mÃ¤ssÃ¤.\nGadus Joulukuu 26, 2021, 2.08pm #19\nKassavirtalaskelmalla ja taseen nopealla vilkaisulla pÃ¤Ã¤see jo todella pitkÃ¤lle. Ellei jotain jenkkilÃ¤isiÃ¤ micro cappeja lÃ¤hde metsÃ¤stÃ¤mÃ¤Ã¤n niin harvoin sieltÃ¤ mitÃ¤Ã¤n hirveÃ¤n ihmeellistÃ¤ lÃ¶ytyy . NÃ¤et kÃ¤ytÃ¤nnÃ¶ssÃ¤ heti onko velkaa liikaa vai lÃ¶ytyykÃ¶ jopa ylimÃ¤Ã¤rÃ¤istÃ¤. Kassavirtalaskelma tuloslaskelmaa parempi, koska se kertoo suht lahjomatta miten raha liikkuu kassaan ja investointeihin.\nLÃ¶ytyyhÃ¤n esimerkiksi taseen mittaamiseen vaikka kuinka paljon eri laskelmia, mutta rahoitusmarkkinat toimivat paljon paremmin kuin joskus vuosikymmeniÃ¤ sitten. Ei yrityksillÃ¤ ole tarvetta enÃ¤Ã¤ pitÃ¤Ã¤ ylimitoitettuja kÃ¤teispuskureita juoksevien liiketoimintojen turvaamiseksi. Limiitit ovat valmiina ja jokaiselle elinkelpoiselle ja voittoa tekevÃ¤lle firmalle on edullisesti pitkÃ¤aikaista rahoitusta tarjolla.\nJos markkinoiden voittamisesta puhutaan niin ei siinÃ¤ yksinkertaisimmillaan tarvitse mitÃ¤Ã¤n muuta tehdÃ¤ kuin omistaa portfolio laadukkaita, kasvuun panostavia yhtiÃ¶itÃ¤. Sitten odotellaan tai Charlien sanoinâ€¦\nâ€œInvesting is where you find a few great companies and then sit on your ass.â€�\nEhkÃ¤pÃ¤ tÃ¤mÃ¤n strategian vaikeus on siinÃ¤, ettÃ¤ se on aivan liian yksinkertainen ihmismielelle. Markkinoilta tulee viestejÃ¤, ettÃ¤ sinun pitÃ¤isi koko ajan tehdÃ¤ muutoksia ja sopeutua, kun oikeasti ei pitÃ¤isi tehdÃ¤ juuri mitÃ¤Ã¤n\nT-Bone Joulukuu 26, 2021, 3.16pm #20\nItse en lÃ¤htisi missÃ¤Ã¤n nimessÃ¤ vÃ¤hÃ¤ttelemÃ¤Ã¤n numeroiden murskauksen merkitystÃ¤ sijoittamisessa. Totta kai sijoitustyyleissÃ¤ on paljon eroja, jos sijoittaa pelkkÃ¤Ã¤n indeksiin ei varmasti tarvitse itse analysoida yrityksiÃ¤ lÃ¤pi. Tai jos sijoittaa pÃ¤Ã¤asiassa Inderesin mallisalkun pohjalta, sama homma.\nMutta jos haluaa itse tehdÃ¤ aktiivista osakepoimintaa tai ihan vaan kehittyÃ¤ sijoittajana, ei tÃ¤tÃ¤ puolta kannata missÃ¤Ã¤n nimessÃ¤ ylenkatsoa. Itse teen aina mahdollisimman huolellisen tilinpÃ¤Ã¤tÃ¶sanalyysin, ennusteen ja arvonmÃ¤Ã¤rityksen. En siksi ettÃ¤ kuvittelisin oman analyysini osuva aina maaliin, ei ollenkaan. Mutta kun tekee ennustetta ja nÃ¤kee miten tuloslaskelma, tase ja kassavirta kehittyvÃ¤t, yrityksen toiminta aukeaa ihan eri tavalla ja nÃ¤kee mitkÃ¤ tekijÃ¤t ovat kriittisiÃ¤ toiminnan kehittymisen kannalta, missÃ¤ riskit piilevÃ¤t jne.\nKvalitatiivinen analyysi on toki tÃ¤rkeÃ¤Ã¤, mutta en itse menisi ikinÃ¤ vÃ¤ittÃ¤mÃ¤Ã¤n ymmÃ¤rtÃ¤vÃ¤ni minkÃ¤Ã¤n yrityksen liiketoimintaa ymmÃ¤rtÃ¤mÃ¤ttÃ¤ sitÃ¤ nimenomaan lukujen valossa. KyllÃ¤ se tarina ja ennuste ovat aina nimenomaan luvuissa, jos niitÃ¤ vain osaa tulkita.\nT-Bone Joulukuu 26, 2021, 3.30pm #21\nSen verran pakko kommentoida ettÃ¤ kun Buffet sanoo ettÃ¤ nÃ¤kemys yhtiÃ¶stÃ¤ tulee viidessÃ¤ minuutissa, se pitÃ¤Ã¤ toki sisÃ¤llÃ¤Ã¤n vuosikymmenien kokemuksen jonka pohjalta tuo nÃ¤kemys muodostuu. Ihan varmasti Buffet on aikanaan pureskellut vuosikertomukset huolella lÃ¤pi.\nToki jokainen sijoittaja maksaa oppirahoja, mutta perehtymisellÃ¤ lukuihin ja arvonmÃ¤Ã¤ritykseen voi silti vÃ¤istÃ¤Ã¤ monta sudenkuoppaa. Jos yrityksiin perehtyy vain pintapuolisesti, miten sieltÃ¤ voisi karttua myÃ¶skÃ¤Ã¤n kokemusta josta ammentaa myÃ¶hemmin? Miten silmÃ¤ harjaantuu, jos ei koskaan katso kunnolla?\nEn halua kuulostaa liian kriittiseltÃ¤, mutta jos ei ole halua panostaa analyysiin tai opetella sitÃ¤, todennÃ¤kÃ¶isesti halvemmaksi pitkÃ¤ssÃ¤ juoksussa tulee ulkoistaa analyysin tekeminen muille (esim. Inderes), ja sijoittaa siltÃ¤ pohjalta kuin kuvitella nÃ¤kevÃ¤nsÃ¤ itse yrityksissÃ¤ jotain nopealla vilkaisulla. Tuskin kukaan sijoittaisi sÃ¤Ã¤stÃ¶jÃ¤Ã¤n pokeriinkaan ymmÃ¤rtÃ¤mÃ¤ttÃ¤ tÃ¤yskÃ¤den ja suoran eroa?


Nettivaraosa - Michelin X-Ice 2006 - Rengassarjat - Nettivaraosa\nID 2325989. Nastarenkaat alumiinivanteella rengassarjat\nMichelin X-Ice LisätiedotTarpeettomana myynnissä kuvanmukaiset vanhat 'sakkonastat' vanteineen. Renkailla on noin kymmentä vuotta ikää, muutamia nastoja jäljellä, en ole paljoa ajanu talvisin, niin pintaakin on noin 6-7mm ja en ole huomannu halkeamia, mutta iän ja nastojen perusteella ovat liikenteessä laittomat.\nLue lisää »Tarpeettomana myynnissä kuvanmukaiset vanhat 'sakkonastat' vanteineen. Renkailla on noin kymmentä vuotta ikää, muutamia nastoja jäljellä, en ole paljoa ajanu talvisin, niin pintaakin on noin 6-7mm ja en ole huomannu halkeamia, mutta iän ja nastojen perusteella ovat liikenteessä laittomat.\nVanteet Alession 17tuumaiset alut 5x120 jaolla, pikkasen ruostetta syntynyt kymmenessä vuodessa. yksi vanne heittää tasapainotuksessa 60-70? Mutta ei ole halkeamia, ehkä pienellä fiksauksella saa kuntoon. Loput kolme priimoja ja suoria.\nEli suoraansanoen myynnissä elämää nähneet nastarenkaat paskoilla vanteilla. Rehellisesti pois mun varastosta tilaa viemästä.\nOllut E60 5-sarjalaisen bemarin alla, tullu kyseistä bemaria ostaessa talvipaketin mukana. Vanne sopii moniin isoihin saksalaisiin tai pienenpiinkin.\nTästä jonkinlainen köyhänmiehen nastasetti, tai nypi nastat pois ja rallisetiksi, mutta kyllä näillä vielä liikenteessä ajaa jos ei pelkää sakkoja.\nHinta ei ole kiveen hakattu. En toimita, En lähetä. Vain nouto! Voin tarjota kahvit ja munkit ostajalle :D\nYhteydenotot Sähköpostiin ensin! Piilota »\nSoita: 80 € X-Ice Nettivaraosa ID 2325989 Hakutulokset


Tytöille tarjotaan taitokoulua lisäharjoitteena - FC Rauma\nTytöille tarjotaan taitokoulua lisäharjoitteena\nTyttöjen taitokouluharjoittelu alkoi eilen Monnan kentällä.\nFC Rauma järjestää E- ja D-tytöille taitokouluharjoituksia, jotka ovat tarkoitettu hyvät perustaidot omaaville ja motivoituneille pelaajille lisäharjoitukseksi.\nTyttöjen taitokoulua on pidetty seurassa joskus menneinä vuosina, mutta näin suunnitelmallista taitokoulutoimintaa ei ole tytöille ennen ollut tarjolla, D-tyttöjen valmentaja Jouko Vahlroos taustoittaa.\nTaitokoulun pelaajat ovat joukkueiden valmentajien valitsemia ja ryhmä koostuukin 11 pelaajasta. Taitokouluharjoituksia vetää tutorinakin tutuksi tullut Jerri Tammi. Jerrin apuna toimii, itsekin vielä jalkapalloa pelaava, Verneri Pietilä.\nEnsimmäisellä kerralla tutustuimme tyttöihin ja kartoitimme heidän osaamistaan. Perustaidot olivat hyvin hallussa ja olin positiivisesti yllättynyt tyttöjen hyvästä harjoitusmotivaatiosta, Jerri kertoo.\nTaitokoulu kokoontuu aluksi 10 kertaa, jonka jälkeen jatkoa mietitään yhdessä joukkueiden valmentajien kanssa, Jerri paljastaa. Valmentajat kuitenkin tuntevat tytöt paremmin ja osaavat kertoa, mihin harjoittelussa olisi hyvä panostaa jatkossa.\nAinakin peliajatusta täytyy käydä vielä tyttöjen kanssa läpi, Jouko pohtii.


Kauppamiesten sota (Sci-fi -sarja) :: Frederik Pohl - Risingshadow\nAlkuteos ilmestynyt 1984. Suomentanut Ari Koskinen. Päällys: Heikki Kalliomaa. Sidottu, kansipaperi.\nSatiiri syvenee – nyt jatkoa Avaruuden kauppamiehille!\nFrederik Pohlin ja C. M. Kornbluthin yhdessä kirjoittama Avaruuden kauppamiehet on scifikirjallisuuden suuria satiireja, kuvaus totaalisen markkinointiyhteiskunnan hurjuudesta ja välinpitämättömyydestä.\nKauppamiesten sota on jatkoa tälle bestsellerille: kauppamiehet ja mainostoimistot hallitsevat yhä maata, mutta veenit, Venuksen asukkat, taistelevat vastaan. Veenit kääntävät markkinoinnin ja suostuttelun nurinniskoin – heidän ravintolassaan keittiömestari suosittelee: ”Älkää ottako munakokkelia!”\nKauppamiesten sodan päähenkilö on Tennison Tarb, Maan Venuksen-lähetystön raivokas markkinointitykki, jota kiihkeä elämä heittelee puolelta toiselle. Tarb ei aina tajua kuka sotii ketä vastaan ja keiden puolesta lopulta juonitellaan.\nKauppamiesten sota on hauska, pisteliäs ja jännittävä satiiri ajastamme. Se on tulevaisuuden fantasia, josta ainakin puolet on totta jo nyt.\nAlkuperäinen nimi: The Merchants' War\nMuokattu: marraskuu 07, 2018


Riitan mietteitä » 2017 » joulukuu\nArkisto » joulukuu, 2017 «\nTänään on sellainen vetinen lumen päivä. Järvi on kyllä jäätynyt, mutta jään päällä on vettä ja lunta. Vesi kastelee lumen ja se muuttuu ruskehtavaksi. Milloin järvi jäätyy kunnolla on arvoitus, koska lämpimiä päiviä on luvassa ainakin kymmenen tästäkin eteenpäin.\nMietin, kuten olen miettinyt jo monta päivää, kulunutta vuotta. Ihmisiä, joita olen tavannut; ihmisiä, joista pidän jatkuvasti. Luottamus on se sana, joka vahvistaa ihmissuhteita. Jos luottamus kärsii vaikka kerrankin; tilannetta on vaikea korjata. Rehellisyys vaatii rohkeutta. Onhan se hirveää tunnustaa olevansa väärässä; tehneensä väärin; pyytää anteeksi. Ystäväni kertoi vaikeasta äitisuhteestaan. Äiti ei näe itsessään tai käytöksessään minkäänlaista virhettä vain tytär on hankala. Minä olen saanut neuvon, jos joku alkaa hankalaksi, peräänny; ole hiljaa, kuuntele, älä provosoidu, anna mennä ohi korvien ja selviät. Sellaiselle henkilölle, joka on tietävinään vastaukset jopa toisen ongelmiin, ei auta inttää. Siitä tulee isompi soppa ja ikävämpi olo. Olen joutunut käymään tämän keskustelun läpi monta kertaa ja neuvo on aina sama; älä provosoidu, sillä ongelma ei ole sinun vaan moittijan.\nOlen iloinen kuluineesta vuodesta; sain tukea tekemisilleni tarvittessani. Lähelläni oli ihmisiä, joita kutsun pelastusrenkaikseni. Heidän kanssaan, heidän avullaan, läsnäolollaan elämä tuntuu rikkaalta ja kauniilta. Kiitän heitä sydämestäni.\nJulkaistu 28.12.2017 | Yleinen | Kommentit pois päältä artikkelissa Viattomien lasten päivä


5246/SL/13 - 2013 - Päätökset - JSN\nAsia: Virheen korjaus, oma kannanotto\nKantelijayhtiö järjesti Helsingin Kyläsaaressa 16.–17.8.2013 musiikkifestivaalin. Kantelu kohdistuu Helsingin Uutisissa 19.8.2013 julkaistuun uutiseen "Weekend Festival poiki yli 40 meluvalitusta". Se julkaistiin verkossa kello 11.08, ja uutista muokattiin kello 12.27. http://www.helsinginuutiset.fi/artikkeli/250580-weekend-festival-poiki-yli-40-meluvalitusta.\nKantelun mukaan Helsingin Uutisten kello 11.08 julkaistussa uutisessa väitetään tapahtumassa esitetyn musiikin soineen niin kovaa, että viranomaisten määräämät desibelirajat ylittyivät. Uutiseen oli haastateltu Helsingin kaupungin ympäristötarkastajaa, jonka haastattelun mukaan etukäteen annettu 70 desibelin raja oli ylitetty.\nAlkuperäisen uutisen sävy ja otsikointi viittasivat kantelijan mielestä kokonaisuudessaan siihen, että Weekend Festivalin järjestäjät olivat toimineet viranomaisten määräysten vastaisesti. Tosiasiassa kuitenkin sekä Helsingin kaupungin ympäristökeskuksen että tapahtuman järjestäjän palkkaaman ulkopuolisen mittausyhtiön tietojen mukaan desibelirajoja ei ylitetty vaan ne pikemminkin alitettiin.\nKantelija lähetti virheellisen jutun ympäristötarkastajalle ihmetellen tämän lausumaa desibelirajojen ylittymisestä. Ympäristötarkastaja otti yhteyttä Helsingin Uutisiin ja ilmoitti, että häntä on lainattu väärin. Hän ei ollut sanonut desibelirajojen ylittyneen, vaan nimenomaisesti alittuneen.\nKantelun mukaan Helsingin Uutiset korjasi virheensä kello 12.27 todeten artikkelin lopussa, että ”Juttua muutettu klo 12.27. Desibelirajat alittivat 70 desibeliä eivätkä ylittäneet". Uutinen perustui yksinomaan ympäristötarkastajan haastatteluun, eikä kantelijaa ollut kuultu. Jos toimituksesta olisi oltu yhteydessä ennen uutisen julkaisua kantelijaan, yhtiö olisi voinut kiistää perättömän tiedon. Samaan aikaan melumittausten tulokset olivat nähtävillä myös ympäristökeskuksen Facebook-sivuilla https://www.facebook.com/ymparistokeskus.\nVaikka Helsingin Uutiset onkin oikaissut uutisensa, kantelija katsoo, että lehden uutisointi on rikkonut Journalistin ohjeita. Uutisessa on vääristelty lähteenä käytetyn henkilön lausumaa olennaisesti. Lisäksi toimitus ei ole tarkistanut asiaa tapahtuman järjestäjältä, joka olisi helposti voinut todeta asian oikean kannan.\nDesibelirajojen tai muiden tapahtumalle annettujen sääntöjen noudattaminen ovat elintärkeitä Weekend Festivalin kaltaisille suurille yleisötapahtumille. Jos tapahtuma ei noudata annettuja sääntöjä, voidaan tapahtuman lupa evätä tulevina vuosina. Kantelija on lähettänyt Helsingin Uutisille vastineen alkuperäisen virheellisen uutisoinnin johdosta. Vastinetta ei ainakaan tähän hetkeen (20.8.2013 kello 12.00) mennessä ole julkaistu.\nHelsingin Uutisten vastaus 10.9.2013\nPäätoimittaja Antti-Pekka Pietilä vastaa, että kantelun kohteena olevan uutisen mukaan tapahtumasta oli tehty yli 40 meluvalitusta ympäristöviranomaisille. Uutisessa haastatellun ympäristötarkastajan mukaan 70 desibelin meluraja olisi ylittynyt festivaalipaikan lähellä olevien asuntojen luona. Toimittaja oli laatinut puhelinhaastattelusta muistiinpanot, joiden mukaan mittausarvot ”ylitti huomattavasti 70”.\nTieto oli päätoimittaja Pietilän mukaan kuitenkin virheellinen. Ympäristötarkastaja soitti uutisen kirjoittaneelle toimittajalle hieman yli kello 12 huomattuaan virheen Helsingin Uutisten verkkosivuilla. Hän totesi, että melurajat olivat nimenomaan alittuneet eivätkä ylittyneet. Toimittaja korjasi välittömästi virheen, ja oikaistu uutinen ilmestyi verkossa klo 12.27. Korjatun uutisen loppuun kirjattiin, että ”juttua muutettu klo 12.27. Desibelirajat alittivat 70 desibeliä eivätkä ylittäneet".\nKantelijan mielestä toimittajan olisi pitänyt olla yhteydessä tapahtuman järjestäjiin eikä vain ympäristötarkastajaan. Kun kyseessä olivat viranomaisvalvontaan kuuluvat melurajat, yhteydenotto vastuulliseen viranomaiseen oli luonnollinen valinta. Aiheen yhteydenottoon antoi Helsingin Uutisten verkkosivuilla käyty vilkas keskustelu melusta ja tehdyistä viranomaisvalituksista. Toimittaja haastatteli virkavastuulla toimivaa virkamiestä. Hyvän journalistisen tavan mukaisesti virhe korjattiin itseoikaisuna viipymättä ja siitä myös kerrottiin korjatun uutisen yhteydessä.\nToimittaja ja festivaalijärjestäjän tiedottaja olivat yhteydessä sähköpostitse maanantaina 19.9.2013.\nTiedottaja oli liittänyt ensimmäisen viestinsä yhteyteen myös vastineen. Vastineen lähettämisen\njälkeen käydyn viestinvaihdon yhteydessä syntyi kuitenkin yhteisymmärrys siitä, että virhe oli\nasianmukaisesti korjattu eikä konserttijärjestäjällä ollut enää vastine- tai muita vaatimuksia.\nHelsingin Uutiset katsoi päätoimittaja Pietilän mukaan asian tulleen loppuun käsitellyksi.\nKun Helsingin Uutiset vastaanotti JSN:lle laaditun kantelun 22.8.2013, toimitus liitti vastinetekstin\nkyseisen korjausuutisen yhteyteen. Päätoimittaja huomauttaa, että vastine käsiteltiin ja se myös julkaistiin sananvapauslain edellyttämän seitsemän päivän kuluessa vastineen saapumisesta.\nOlennainen virhe on korjattava heti tiedotusvälineen toimituksellisilla verkkosivuilla ja lisäksi julkaisussa, jossa virhe on alun perin ollut (JO 20). Ellei samanaikainen kuuleminen ole mahdollista, voi erittäin kielteisen julkisuuden kohteeksi joutunutta olla tarpeen kuulla jälkeen päin. Jos näin ei tehdä, hyvään tapaan kuuluu julkaista hänen oma kannanottonsa (JO 22).\nHelsingin Uutisten verkkojutussa kerrottiin ulkoilmakonsertin ylittäneen melulle asetetun 70 dB:n raja-arvon. Tieto oli virheellinen, sillä raja-arvo oli alittunut – ei ylittynyt. Lehti korjasi verkossa julkaistun uutisten puolitoista tuntia julkaisun jälkeen oikeaan muotoon ja lisäsi jutun loppuun huomautuksen "Juttua muutettu klo 12.27. Desibelirajat alittivat 70 desibeliä eivätkä ylittäneet ". Kolme päivää myöhemmin lehti julkaisi uutisen yhteydessä kantelijan vastineeksi tarkoittaman kirjoituksen.\nKoska juttu käsitteli nimenomaan melua ja sen vuoksi tehtyjä valituksia, jutussa ollut virhe oli Julkisen sanan neuvoston mielestä Journalistin ohjeissa tarkoitettu olennainen virhe. Kun lehti sai tiedon virheestä, toimitus korjasi sen. Aikaa julkaisusta virheen korjaukseen ehti kulua puolitoista tuntia, mitä neuvosto pitää suhteellisen lyhyenä aikana. Lehti olisi toiminut reilusti, jos se olisi avoimesti tunnustanut, että jutussa oli virhe eikä häivyttänyt virhettään ilmaisuun "juttua muutettu".\nKantelijan vaatimus, että konsertin järjestäjää olisi pitänyt kuulla samanaikaisesti ja tietojen tarkistamiseksi melu-uutisen yhteydessä, on neuvoston mielestä kohtuuton. Toimituksen on voitava luottaa viranomaisilta saamiinsa tietoihin. Lisäksi virheen syntyhistoria jää hämärän peittoon, eikä sillä tämän ratkaisun kannalta ole merkitystäkään.\nAsioiden monipuolisen käsittelyn kannalta neuvosto pitää hyvänä kantelijan näkemysten julkaisemista. Lisäksi oli oikein, että toimitus erotti sen graafisin keinoin muista kommenteista. Julkisen sanan neuvosto haluaa kuitenkin tähdentää, että oma kannanotto on julkaistava verkossa välittömästi sen aiheuttaneen jutun yhteydessä niin, että lukija löytää sen helposti ja tunnistaa sen vastineeksi.\nJulkisen sanan neuvosto katsoo, että Helsingin Uutiset ei ole rikkonut hyvää journalistista tapaa.\nTämä päätös on avattu 5480 kertaa


nami-hiiri makeita ajatuksia: Muutama muffini viikonlopuksi\nMuutama muffini viikonlopuksi\nPienissä purkeissa saatavaa valmista sokeripitsiainetta on kätevä käyttää pienessä taloudessa. Värejä on mistä valita ja 100 g avattu purkki tiiviisti suljettuna säilyy jääkaapin oven hyllyssä pitkään.\nYllätysvierailut eivät kuulu 'kukkukellomaan' tapoihin, eikä liioin kotoisat kahvihetket naapurien kanssa - kahvilat ovat sitä varten. Tapaamisista sovitaan puhelimitse tai kaupparetkellä sattumoisin tavatessa piipahdetaan samantien kahvilassa tai kesäisin keskustan italialaisessa jäätelöbaarissa.\nKotiparvekkeella nami-hiirellä on vähintään kerran päivässä kahvihetki, satoi tai paistoi ja milloin on kotosalla.\nLähettänyt nami-hiiri klo 3.6.17\nTunnisteet: juusto, mansikka, sitruunamuffinssi, sokeripitsi


Hääblogit - Hääjuhliisi.fi - Etsi seurattavia hääblogeja!\nHaluatko blogisi listalle? Katso lisää tästä\n26- vuotiaan naisen hääunelmia ja toteutusta rennoista kartanohäistä meren rannalla heinäkuussa 2019. Lämpimästi tervetuloa uppoutumaan ihanaan häähöpinään!\nOlen Elisa, 27-vuotias, äiti ja tuleva morsian. Häitämme vietetään heinäkuussa 2019 Hämeenlinnassa. Blogissa kerron hääsuunnittelusta, -tapahtumista, DIY-projekteista sekä fiilistellään kaikkea häihin liittyvää. Toivon, että morsiamet saavat blogistani ideoita ja vinkkejä omassa hääsuunnittelussaan sekä myös muut häistä hullantuneet viihtyvät mukana matkallani morsiameksi.\nOlemme 27.4.2019 naimisiin menevä pari Espoosta. Keväthäämme tulevat olemaan perinteiset modernilla tvistillä sekä peileillä ja valoilla.\n25-vuotias hääunelmoija tunnelmoi kohti kesällä 2020 vietettäviä häitä brittimiehen kanssa.\nEleganttien kesähäiden suunnittelua Helsingissä vuodelle 2020.\nJotain keltaista -blogissa häitään heinäkuulle 2019 suunnittelee kolmekymppinen opettajamorsian. Häitä tullaan viettämään Espoossa meren rannassa ja värejä tullaan käyttämään mahdollisimman paljon. Askarteluprojekteja on tiedossa. Juuttinaru ja pönötys loistavat näissä häissä poissaolollaan.\nRaskasta musiikkia, ja sitäkin raskaampaa rakkautta. Miten onnistuu hevimusiikkia rakastavan pariskunnan hääjuhlan suunnittelu heinäkuulle 2020, kun muun suvun kanssa musiikkimaku ja tyylitaju eivät aina ihan kohtaa? Voiko klassisen kauniin hääjuhlan maustaa metallilla ilman, että lopputuloksena on teemahäät?\nBlogia kirjoittaa Elina, Etelä-Pohjalainen morsian kesäkuussa 2019. Blogissa pääset mukaan meidän eleganttien pohjalaishäiden suunnitteluun. Tervetuloa lukemaan!\nBlogia kirjoittaa 27-vuotias Sarah, jonka häitä tanssitaan upeassa Suomenlinnan miljöössä kesäkuussa 2019 <3\nBlogissa suunnitellaan ja ideoidaan sensuelleja linnahäitä ripauksella romantiikkaa. Vihkiminen on asuinmaassamme Sveitsissä 8.8.2018 ja kansainvälisiä häitämme pääsemme tanssimaan Suomessa 10.08.2018. Tule tunnelmoimaan kanssani.\nOlen 23 vuotta, viidennen vuoden luokanopeopiskelija, kesän 2019 morsian. Vannoutunut Harry Potter -fani, ikuinen persoonallisuustestien tekijä, ihmissuhteiden pohdiskelija, aurajuuston paras ystävä. Blogissani kirjoittelen arkisista sattumuksista, mieltä askarruttavista asioista, tulevista häistä, opejutuista ja matkustelusta.\nDIY-henkisen morsiamen tarinointia toukokuussa 2019 vietettävien häiden suunnittelusta ja toteutuksesta.


Miten kohdata vaikeita tunteita arjessasi? – SuomiVita\nTiesitkö, että mitä stressaantuneempi tai väsyneempi olet, sitä helpommin mielesi tuottaa kielteisiä tai ahdistavia ajatuksia? Omaan tunnetilaan on mahdollista vaikuttaa itse, tiedostamalla omia ajatuksia sekä muuttamalla omaa reagointitapaa elämässä vastaan tuleviin haasteisiin. Jos asiat vaikuttavat vaikeilta tai ikäviltä, kokeile löytää tilanteesta jotakin positiivista tai yritä vaihtaa näkökulmaa. Muista, että asioilla on kaksi puolta ja jokainen meistä tulkitsee erilaisia tilanteita omasta näkökulmastaan ja omista lähtökohdistaan. Se, mitä tunnemme, ei riipu tapahtumasta tai toisesta ihmisestä, vaan omasta tulkinnastamme elämässä vastaan tuleviin tapahtumiin.\nOpettele tunnistamaan tunteesi\nJos huomaat ja tiedostat, että jokin tietty piirre tai asia ärsyttää sinua toisessa ihmisessä, sinulla on itseasiassa aihetta iloon. Olet nimittäin lähempänä sitä, että opit löytämään itsellesi tärkeät arvot ja tunnistat omat reagointitapasi eri tilanteissa. Jos ystävälläsi on esimerkiksi tapana aina puhua päällesi, saattaa se aiheuttaa sinulle ärsytystä ja loukkaantuneen tunteen, että et ole tärkeä. On kuitenkin hyvin mahdollista, että ystäväsi on vain usein niin innoissaan keskustelunaiheestanne, ettei hän ole edes huomannut, että käyttäytyy mielestäsi ikävästi.\nHenkisen hyvinvoinnin kannalta on tärkeää opetella muokkaamaan omaa ajatteluaan itselle terveellisepään suuntaan. On tärkeää ymmärtää, että oma tulkintasi tapahtumasta tai ihmisestä ei välttämättä ole totta muille kuin sinulle. Myönteisten puolien etsiminen tekee elämästä helpompaa, hauskempaa ja mielenkiintoisempaa.\nPidä myös mielessä, että kaikenlaiset tunteet kuuluvat elämään. Saat vapaasti tuntea vihaa, surua, ärsytystä, pettymystä tai häpeää. Negatiiviset tunteet syntyvät, kun toimimme omien arvojemme vastaisesti, jotain ikävää tapahtuu, jokin tarpeemme ei täyty tai jokin ei menekään sillä tavalla, kuin olisimme omien ennakko-odotustemme mukaan toivoneet.\nKannattaa opetella tunnistamaan omat reagointitavat, kun kohtaat haastavan tunteen. Kuulostaako jokin näistä neljästä yleisimmästä reagointitavasta tutulta?\nPyrit kaikilla tavoilla välttelemään sitä, ettet tuntisi “negatiivisia tunteita” esim. viha, häpeä, katkeruus\nYrität kestää tunteita ja vellot niissä, kuten marttyyrit\nYmmärrät ja opit tunteiltasi sekä käytät niitä hyväksesi. Esimerkiksi viha voi auttaa asettamaan rajat omalle ja muiden toiminnalle.\nErilaiset tavat reagoida tunteisiin ovat muodostuneet jo lapsuudessa. Aika-ajoin reagointitapoja onkin hyvä päivittää menossa olevaan elämäntilanteeseen sopivaksi. Jos et ole saanut olla lapsuudessa vihainen ja se on ollut kiellettyä, saatat edelleen nieleskellä kiukkusi. Kun kiukkua on kertynyt liikaa, koko paketti voi lopulta räjähtää tai aiheuttaa epämääräistä ahdistusta tai masennusta. Kun sinussa seuraavan kerran ystäväsi kanssa keskustellessa ja hänen jälleen kerran keskeyttäessä sinut herää kiukun tunne, voisit kokeilla uudenlaista lähestymistapaa ja sanoa esimerkiksi näin: “Anteeksi, mutta saanko kertoa loppuun asiani, jonka aloitin?”\nMielellämme on myös tapana suurennella ongelmia ja asioita. Tässä muutama keino jotka voivat auttaa näkemään asiat uudessa valossa.\nKun kohtaat haastavan tunteen, yritä tunnistaa ja kohdata tunne sellaisena kuin se on. “Ahaa, minussa heräsi nyt vihan tunne” tai “Nyt minusta tuntuu surulliselta”.\nKun kohtaat jonkin ongelman, pyri suhtautumaan siihen ilman tunteilua ja tarkastelemaan sitä neutraalisti ja objektiivisesti. Säännöllinen mindfulness harjoittelu kehittää myös tätä kykyä.\nKun jokin tuntuu todella haastavalta tai vaikealta: kysy itseltäsi “Voinko muuttaa mitään?”. Jos vastauksesi on ei, niin kysy itseltäsi “Voinko hyväksyä tilanteen?”. Hyväksyminen helpottaa ja auttaa rauhoittumaan sekä näkemään uusia toimintatapoja.\nMuita hyviä kysymyksiä: “Mikä todellisuudessa aktivoi tämän (vihan, ärsytyksen, häpeän) tunteen? Reagoinko nyt nykyhetkeen vai reagoinko menneisyyteen? Mitä muuta tämä voisi tarkoittaa?”\nOpettele päästämään irti voimavaroja kuluttavasta asioiden jauhamisesta. Yksi hyvä keino on varata itsellesi aika huoliesi ja ongelmiesi käsittelyyn. Kun mieleen nousee huolia, kirjaa ne saman tien paperille tai huolipäiväkirjaan. Huolipäiväkirja on tehokas keino pysäyttää märehdintä. Kirjoittaessaan saa etäisyyttä huoliinsa ja yleensä tunnetila helpottuu.\n95% tunteistasi toistuvat päivittäin, niin positiiviset kuin negatiiviset. Jos opit ymmärtämään ja käsittelemään sinulle toistuvia negatiivisia tunteita tehokkaammin, pääset tunteesta eroon aina vain nopeammin ja nopeammin.\nMuista, että se mihin keskityt, kasvaa. Keskity siis siihen, mitä haluat tuntea.\nKaikki tunteet kuuluvat ihmisen elämään, sinä saat tuntea niitä ja tunteillasi on sinulle tärkeä viesti. Mutta jos tunteet estävät sinua toimimasta (esim. pelko) tai tuovat negatiivisia asioita elämääsi (esim. katkeruus ja nielty kiukku), on sinulla käsissäsi ongelma, joka kaipaa ratkaisua.\nMielenkiintoista matkaa omien tunteidesi äärelle!\n« Tutkimus: Joka neljäs lääke tuhoaa suolistobakteereita\nOdottavan äidin ruokavalio »


Lääkeinfo.fi - lääkevalmisteiden pakkausselosteet - METALYSE injektiokuiva-aine ja liuotin, liuosta varten\nMETALYSE injektiokuiva-aine ja liuotin, liuosta varten\nLataa äänitiedostona, MP3 (3,8 mt, 10.11.2017 19:01:47)\nMetalyse 10 000 yksikköä, injektiokuiva-aine ja liuotin, liuosta varten\n1. Mitä Metalyse on ja mihin sitä käytetään\n2. Mitä sinun on tiedettävä, ennen kuin sinulle annetaan Metalyse-valmistetta\n3. Miten Metalyse annetaan\n5. Metalyse-valmisteen säilyttäminen\nMetalyse on injektiokuiva-aine ja liuotin, liuosta varten. Tämä tarkoittaa, että jokaisessa pakkauksessa on:\n- 1 injektiopullo, joka sisältää 10 000 yksikköä Metalyse injektiokuiva-ainetta ja\n- 1 esitäytetty ruisku, joka sisältää 10 ml injektionesteisiin käytettävää vettä.\nEnnen käyttöä liuotin (injektionesteisiin käytettävä vesi) lisätään injektiokuiva-aineeseen, jolloin saadaan injektiona annettava liuos.\nMetalyse kuuluu lääkeaineryhmään, jota kutsutaan trombolyyttisiksi aineiksi. Nämä aineet auttavat liuottamaan verihyytymiä. Tenekteplaasi on rekombinantti fibriinispesifinen plasminogeenin aktivaattori.\nMetalyseä käytetään sydäninfarktin (sydänkohtauksen) hoitoon kuuden tunnin sisällä oireiden ilmaantumisesta. Se auttaa liuottamaan sydämen verisuoniin muodostuneita verihyytymiä. Tämä auttaa ehkäisemään sydänkohtauksen aiheuttamia vaurioita ja tämän on osoitettu pelastavan ihmishenkiä.\nLääkärisi ei käytä Metalyse-hoitoa\n- Jos sinulla on aiemmin ollut henkeä uhkaava allerginen reaktio (vakava yliherkkyys) vaikuttavalle aineelle tenekteplaasille, gentamisiinille (hyvin pieni jäämä valmistusprosessista) tai Metalysen jollekin muulle aineelle. Jos Metalyse-hoito kuitenkin katsotaan tarpeelliseksi, elvytystilojen ja -välineiden on oltava tarvittaessa välittömästi saatavilla.\n- Jos sinulla on tai on äskettäin ollut verenvuotoriskiä lisäävä sairaus, kuten:\nverenvuotohäiriö tai verenvuototaipumusta (hemorragia)\nhyvin korkea, hallitsematon verenpaine\nmahahaava (peptinen haava)\nruokatorven laskimolaajentuma (esofageaalinen varikoosi)\nverisuoniin liittyvä epänormaalisuus (esim. valtimonpullistuma)\nsydänpussin tulehdus (perikardiitti); sydänläppien tulehdus tai infektio (endokardiitti)\n- Jos käytät veren ’ohentamiseen’ tarkoitettuja tabletteja tai kapseleita, esim. varfariinia tai kumariinia (veren hyytymistä estävät aineet);\n- Jos sinulla on haimatulehdus (pankreatiitti);\n- Jos sinulle on äskettäin tehty suuri leikkaus, esim. aivo- tai selkäydinleikkaus;\n- Jos olet viimeksi kuluneen 2 viikon aikana saanut sydän-keuhkoelvytystä (rintakehän paineluelvytystä), jonka kesto oli yli 2 minuuttia.\nLääkärisi noudattaa erityistä varovaisuutta Metalyse-valmisteen käytössä:\n- Jos sinulla on ollut joku muu allerginen reaktio kuin äkillinen henkeä uhkaava allerginen reaktio (vakava yliherkkyys) vaikuttavalle aineelle tenekteplaasille, gentamisiinille (hyvin pieni jäämä valmistusprosessista) tai Metalysen jollekin muulle aineelle (ks. kohta Pakkauksen sisältö ja muuta tietoa ”Pakkauksen sisältö ja muuta tietoa”);\n- Jos sinulla on kohonnut verenpaine;\n- Jos sinulla on aivoverenkierron häiriöitä (aivoverisuonisairaus);\n- Jos sinulla on viimeksi kuluneiden 10 päivän aikana ollut mahasuolikanavan vuotoa tai vuotoa virtsa- ja sukuelimissä (minkä seurauksena ulosteissa tai virtsassa saattaa esiintyä verta);\n- Jos sinulla on sydämen läpän epänormaalisuus (esim. mitraalistenoosi), johon liittyy rytmihäiriöitä (esim. eteisvärinä);\n- Jos sinulle on annettu lihaksensisäinen injektio viimeisen kahden päivän aikana;\n- Jos olet yli 75-vuotias;\n- Jos painat alle 60 kiloa;\n- Jos olet joskus aikaisemmin saanut Metalyse-valmistetta.\nMetalyse-valmisteen käyttöä alle 18-vuotiaille lapsille ja nuorille ei suositella.\nMuut lääkevalmisteet ja Metalyse\nJos olet raskaana tai imetät, epäilet olevasi raskaana tai jos suunnittelet lapsen hankkimista, kysy neuvoa lääkäriltä ennen kuin sinulle annetaan tätä lääkettä.\nLääkäri laskee tarvittavan Metalyse-annoksen painosi mukaan seuraavan taulukon mukaan.\nPaino (kg) Alle 60 60 - 70 70 - 80 80 - 90 yli 90\nMetalyse (U) 6 000 7 000 8 000 9 000 10 000\nMetalysen lisäksi lääkäri antaa sinulle veren hyytymistä estävää lääkevalmistetta niin pian kuin mahdollista rintakipusi alkamisen jälkeen.\nMetalysen antaa sinulle kertainjektiona suoneen lääkäri, joka on perehtynyt tämäntyyppisten lääkevalmisteiden käyttöön.\nLääkäri antaa Metalysen kerta-annoksen niin pian kuin mahdollista rintakipusi alkamisen jälkeen.\nAlla kuvattuja haittavaikutuksia on ilmennyt henkilöillä, joille on annettu Metalyse-valmistetta:\nHyvin yleinen (saattaa koskea useampaa kuin 1 henkilöä 10:stä):\n- injektio- tai pistoskohdan verenvuoto\n- verenvuoto virtsa- ja sukuelimissä (virtsassa saattaa esiintyä verta)\n- mahasuolikanavan verenvuoto (esim. verenvuoto mahalaukusta tai suolesta)\n- epäsäännöllinen sydämen rytmi (reperfuusiorytmihäiriö), joka joskus johtaa sydämenpysähdykseen. Sydämenpysähdys voi olla henkeä uhkaava.\n- vatsan sisäinen verenvuoto (retroperitoneaalinen vuoto)\n- aivoverenvuoto (serebraalinen hemorragia). Aivoverenvuoto tai muu vakava vuototapahtuma voi aiheuttaa kuoleman tai pysyvän vammautumisen.\n- alhainen verenpaine (hypotensio)\n- verenvuoto keuhkoissa (keuhkohemorragia)\n- yliherkkyys (anafylaktoidiset reaktiot), esim. ihottuma, nokkosihottuma (urtikaria), hengitysvaikeudet (keuhkoputkien supistuminen)\n- verenvuoto sydäntä ympäröivään kudokseen (hemoperikardium)\n- verihyytymä keuhkoissa (keuhkoembolia) ja muiden elinjärjestelmien suonissa (tromboottinen verisuonitukos)\n- rasvaembolia (rasvasta muodostuva hyytymä)\n- kohonnut ruumiinlämpö (kuume)\n- verenvuodoista johtuvat verensiirrot\nKuten muillakin trombolyyttisillä aineilla, seuraavia tapahtumia on esiintynyt sydäninfarktin ja/tai trombolyytin annostelun jälkiseurauksena:\n- Matala verenpaine (hypotensio)\n- Epäsäännöllinen sydämen rytmi\n- Rintakipu (angina pectoris)\n- Uusi rintakipukohtaus/rasitusrintakipu (toistuva iskemia)\n- Sydämen vajaatoiminnan aiheuttama sokki\n- Sydäntä ympäröivän pussin tulehdus\n- Nestettä keuhkoissa (keuhkoedeema)\n- Sydänläpän tai sydäntä ympäröivän pussin vaiva (hiippaläpän vuoto, sydänpussin nestekertymä)\n- Verihyytymä laskimoissa (laskimon verisuonitukos)\n- Neste sydänpussissa (sydämen tamponaatio)\n- Sydänlihaksen repeytyminen\n- Verihyytymä keuhkoissa (keuhkoveritulppa)\nNämä sydämeen ja verisuoniin liittyvät tapahtumat voivat olla henkeä uhkaavia ja johtaa kuolemaan.\nAivoverenvuodon yhteydessä on raportoitu hermostoon liittyviä tapahtumia, esim. uneliaisuus (raukeus), puheen häiriöt, ruumiinosien halvaantuminen (hemipareesi) ja kouristukset.\nKun Metalyse-liuos on tehty käyttövalmiiksi, sitä voidaan säilyttää 24 tuntia 2–8 °C:ssa ja 8 tuntia 30 °C:ssa. Lääkärisi antaa käyttövalmiin injektioliuoksen, mikrobiologisista syistä johtuen, yleensä välittömästi.\nMitä Metalyse sisältää\n- Vaikuttava aine on tenekteplaasi. Yksi injektiopullo sisältää 10 000 yksikköä (50 mg) tenekteplaasia. Yksi esitäytetty ruisku sisältää 10 ml liuotinta. Kun valmiste saatetaan käyttökuntoon 10 ml:lla liuotinta, 1 ml valmistetta sisältää 1 000 U tenekteplaasia.\n- Muut aineet ovat L-arginiini, fosforihappo ja polysorbaatti 20.\n- Liuotin on injektionesteisiin käytettävää vettä.\n- Gentamisiinia on hyvin pienenä jäämänä valmistusprosessista.\nKotelo sisältää yhden injektiopullon kylmäkuivattua jauhetta, joka sisältää 50 mg tenekteplaasia, yhden käyttövalmiin esitäytetyn ruiskun, joka sisältää 10 ml liuotinta, yhden siirtokanyylin ja yhden neulan.


Nallen panta | Promaakari's Blog\n”Jos metsään haluat mennä nyt\nniin varmasti yllätyt. On siellä\nsammaleet myllätyt ja nallet ketjuun kytketyt”\nNäin ainakin jos satut liikkumaan sopivalla seudulla venäjän puolella rajakarjalaa…;-)\nEli minulle tuli alkuvuodesta puhelinkysely jossa tiedusteltiin onnistuisiko minulta tehdä nahasta niin tukeva kaulapanta että sitä voisi ajatella kesykarhun kaulaan. Haluttu tuote oli kieltämättä aika erikoinen eikä minulla ole moisesta aijempaa kokemusta mutta kun asiaa hieman tarkemmin analysoitiin ja tilaajlla oli tarvittavat tiedot mittojen ja materiaalilujuuksien suhteen, niin vastasin voivani ainakin kokeilla. Kysyjä, joka itseasiassa oli tilauksen suhteen varsinaisen tilaajan välimiehenä, lupasi kertoa vastaukseni eteenpäin ja sovittiin että asiaan palataan.\nTuosta puhelinsoitosta oli kulunut muutama kuukausi kun puhelin uudelleen pirahti. Tällä kertaa asialla oli itse varsinainen tilaaja ja työlle jopa ilmeni pientä kiirettä ts. toimitusaikaa olisi enää parisen viikkoa. Minulla oli menossa töiden suhteen pieni suma mutta koska jo aijemmin olin luvannut homman hoitaa ja työ tuntui erikoisuutensa vuoksi myös mieleenkiintoiselta, ilmoitin pystyväni pysymään aikataulussa. Tilaaja (itäsuomalainen mieshenkilö) kertoi että panta tulisi venäjällä asuvan ns. ”taippari” -karhun käyttöön eli kyseessä on karhu jollaisia venäjällä pidetään ikäänkuin kotieläiminä ja niitä käytetään karhumetsästyksessä käytettävien koirien koulutukseen. Vastaavaa toimintaa ei suomessa saa harjoittaa joten em. karhulla riittää asiakkaita myös suomen puolelta rajaa.\nPanta päätettiin tehdä kaksinkertaisesta 2,5 mm paksusta mustasta naudan vuotanahasta. Nahat liimattaisiin yhteen ja tässä vaiheessa niiden väliin liimattaisiiin myös nailonhihna, sitä samaa tyyppiä jota käytetään reppujen ja laukkujen kantohihnoina. Liimauksen jälkeen rahkaremmit ja hihna ommellaan vahvalla monisäikeisellä punotulla nailonlangalla yhteen pannan molemmilta reunoilta.\nPantaan tarvittavien helojen ts. kaksipiikkisen riittävän vahvan soljen sekä kiinnitysketjua varten tarvittavan D-lenkin löytäminen oli oma vaivansa mutta sekin sujui loppujen lopuksi yllättävän helposti; solki löytyi valjastarvikeliikkeestä ja D-lenkki (6 mm paksua umpeen hitsattua haponkestävää terästä), yllätys yllätys, sukeltajien tarvikkeiden seasta.\nPannan pituudeksi tuli 70 cm ja leveydeksi 60 mm (kiristysreikien matkalta 50 mm). Pannassa oleva D-lenkki ommeltiin sekä nailonremmin että ulommaisen nahan alle ja pannan ulkopintaan lisättiin vielä yksi vahvikepala joten lenkin kyllä pitäisi pysyä paikallaan jos koko remmi yleensäkään kestää sille suunnitellun käytön. Pannan sisäpintaan jäävien ommelten päälle liimattiin lopuksi ohut pintanahka joka varmasti on miellyttävämpi karhun kaulaa vasten kuin em.tikit jotka jäivät hieman koholle nahan pinnasta.\nAlla kuvia valmiista pannasta.\non 11.05.2012 at 16.55 Jätä kommentti\nTags: karhu, karhukoira, kaulapanta, koulutus\nThe URI to TrackBack this entry is: https://promaakari.wordpress.com/2012/05/11/nallen-panta/trackback/


Lahti Basketball hankki paluumuuttajan USA:n yliopistosarjasta | Penkkiurheilu.com\nLahti Basketball hankki paluumuuttajan USA:n yliopistosarjasta\nLahti Basketball on solminut kahden vuoden sopimuksen Robert Bärlundin kanssa. Bärlund palaa Lahteen kahden Augustan yliopistossa vietetyn vuoden jälkeen.\n23-vuotias Robert Bärlund on tuttu mies Lahdessa. Toisen polven pelimies esiintyi edellisen kerran Lahti Basketballin riveissä kaudella 2017-18 ja onnistui silloin Divari A:ssa 7,1 pisteen ja 3,6 levypallon edestä.\nLahti Basketballin päävalmentaja Pieti Poikola on uudesta hankinnastaan innoissaan.\n– Tutustuin Robertiin jo edellisenä kesänä, kun hän harjoitteli muutaman viikon ajan meidän kanssamme. Silloin hänen hyvä asenne harjoitteluun ja halu kehittyä teki vaikutuksen. Tänä kesänä hän on jatkanut siitä, mihin viime kesänä jäi, vaikkakin kesä on hänen osaltaan ollut hieman rikkonainen.\n– Huomioiden tämä ja miehen todella haastavan yliopistotaipaleen olemme päättäneet, että Robert aloittaa meidän divarijoukkueessamme. Nyt hän tarvitsee paljon peliminuutteja, onnistumisia ja hyvää itseluottamusta. On hieno tilanne, että meillä on tarjota mahdollisuus siihen. Ehjien pelien ja hyvän harjoittelun myötä Roballa on mahdollista murtautua Korisliigan eliittiin.\nBärlund on lahtelaiskasvatti ja siitäkään ei ole haittaa.\n– On todella mieluisaa saada tällainen kotimainen iso pelaaja meidän rosteriin. Eikä yhtään haittaa, että hän on lahtelaistaustainen ja siten entuudestaan tuttu monille faneillemme, Poikola toteaa.\nLahti Basketballilla on pelaajasopimukset Robert Bärlundin, Roi Bymanin, Ali Aholan, Erik Sajantilan, Ville Karvosen, Henri Ventoniemen, Arttu Saarijärven, Ricky Waxlaxin, Eemi Luukkosen, Brandon Peelin, Admon Gilderin ja Chris Clarken kanssa tästä kaudesta.\nJoukkuetta valmentaa kaksikko Pieti Poikola ja Tom Cooman.\nKoripalloilija Max Besselink suuren askeleen äärellä - Sai siirron huippusarjaan\nNBA-finaaleissa isot panokset – Warriorsin otettava voitto!\nMaailman kovimman koripalloliigan eli NBA:n loppuottelut ovat saavuttaneet puolivälin krouvin. Sarjassa on pelattu neljä...\nNBA-seura Miami Heat otti tiukan linjan korona-rokotusten suhteen\nSusiladiesissä debytoinut Liisa Taponen siirtyy pelaamaan USA:n yliopistosarjaan – Ensi kausi vielä Suomessa


Virtuaalitodellisuus koki läpimurtonsa muutama vuosi sitten, ja on siitä lähtien saanut meriittejä uniikkina alustana yritysten eri toiminnoissa. Vaikka ihan jokaisesta yrityksestä VR:ää ei työkaluna löydy, tehokasta hyödyntämistä löytyy niin eri aloilta kuin toiminnoista jo nyt.\nEnsimmäinen esimerkki liittyy koulutukseen, japanilaisen Komatsun simulattoriin. Komatsu valmistaa eri raskaiden alojen koneita, kuten metsätalouskoneita, ja tällä toimialalla koneiden oikea käyttö on erittäin tärkeää niiden hintavuuden ja tehokyvyn myötä. Komatsu on vastannut tähän tarpeeseen hankkimalla WorksiteVR™ Simulaattorin, jonka pakettiin kuuluvat niin tietokone, VR-lasit, kuin fyysiset ohjaimet ja polkimet, luoden erittäin realistisen kokemusympäristön. Helposti kahdella laukulla liikuteltavalla simulaattorilla Komatsu treenaa niin uusia työntekijöitään kuin harjoittaa kokeneempia, sekä pystyy testaamaan myös työnhaussa, onko henkilöllä vaadittavia perustaitoja koneen käsittelyyn.\nToinen esimerkki on markkinoinnista autoalalta, saksalaiselta autovalmistaja Audilta. Zerolightin kanssa kehitetty sovellus on tehty auton ostoprosessi mielessä, tehostaen ihmisten vaatiman informaation visualisoimista ja tuotteen mielikuvan kehittämistä. Autokaupoissa koettava VR-kokemus mahdollistaa Audin autojen yksityiskohtaisen tarkastelun ja muuntelun vaihdettavissa ympäristöissä ja kokeilemalla ajamista. Mikä tekee juuri tästä VR-kokemuksesta merkittävän, on sen erittäin korkealaatuinen ympäristö ja mahdollisuus näyttää jokainen auton osa ja muuttaa niitä aidonoloisesti tavalla, joka ei olisi oikeassa elämässä mahdollista. Vuonna 2018 VR-ympäristö on mukana Audin omnichannel-projektissa, jossa haluamaansa autoa voi muokata ja nähdä eri alustojen välillä, nettikaupasta lisättyyn todellisuuteen.\nKolmas esimerkki tulee journalismin saralta, New York Times-lehdeltä. Amerikkalainen lehti on ollut aktiivisesti virtuaalitodellisuuden parissa, mikä näkyy esimerkiksi siitä, että se lähetti 1,3 miljoonaa kappaletta Google Cardboard VR-laseja lukijoilleen vuoden 2016 aikana. Nykyään lehdellä on laajalti sisältöä VR-muodossa, viimeisimpänä Samsungin sponsoroima projekti, jossa vuoden 2017 aikana julkaistiin päivittäin parin minuutin 360-asteinen video ja kuukausittain pidempi video erilaisista aiheista. Tehokkuudesta kertoo se, että esimerkiksi NYT:n Facebookissa kokonaiskatsojaluvut olivat 94 miljoonaa ja kaikkien alustojen katsomiskerroista 20% oli uudelleen katsottuja (lue lisää). Näin esimerkki kertoo 360-videoiden toimivuuden informaation välittäjänä ja hyvänä alustana.\nTiivistettynä nämä kolme esimerkkiä näyttävät virtuaalitodellisuuden uniikit puolet ja tarjoaman kehityksen menneeseen: liikuteltava ja täyden immersion luova simulaattori; uusi tapa tuoda tuote asiakkaalle testattavaksi ja koettavaksi; vaikuttava ja helposti levitettävä tapa jakaa kokemuksia!\nTutustu 360Mediatalon toimintaan: 360Koulutus, 360Tuote-esittelyt, 360Tapahtumat\n* Virtuaalitodellisuuden ABC\n* 4 syytä miksi virtuaalitodellisuuden hyödyntäminen kannattaa aloittaa nyt\nKirjoittaja on 360Mediatalon myyntiassistentti Riia-Leena Wallin, tulevaisuuden toiminnasta ja teknologioista inspiroituva kauppatieteiden opiskelija\n360Mediatalo toteuttaa virtuaalitodellisuuden tuotantoa eri teollisuuksiin ja on eturintamalla tutustumassa uuden mediaformaatin mahdollisuuksiin\nBlogi Tapahtuma VR Koulutus Teknologia


Jouluna pätevät samat jätteiden lajitteluohjeet kuin arkenakin mutta joulunajan jätteitä syntyy vain kerran vuodessa, joten pieni muistutus niiden lajittelusta ei ole haitaksi.\nHelpoiten pääset jouluna kertyneistä lisäjätteistä eroon, kun jätät ne astiasi viereen lisäjätteenä. Jäteastian viereen kannattaa pakata esimerkiksi joulupaperit ja muut kuivat jätteet, jotka eivät kiinnosta eläimiä.\nOheisessa kuvassa on tarkemmat lajitteluohjeet joulunajan jätteistä. Kuvaa klikkaamalla voit ladata itsellesi myös tulostettavan version.


29.11.2018 - 13.19 Uutinen\nKoulujen ja päiväkotien rakentamis- ja korjaushankkeet ovat usein toivottuja ja odotettuja, mutta ne myös työllistävät paljon kohdekoulun rehtoria tai päiväkodin johtajaa. Heidän tuekseen OAJ on nyt julkaissut oppilaitosrakentamisen eri vaiheita kuvaavan oppaan.\n– Oppaalle on selvä tarve, sillä esimiehet tunnistavat olevansa täysin uuden ja vieraan asian kanssa tekemisissä silloin, kun koulua tai päiväkotia ryhdytään peruskorjaamaan tai rakentamaan uutta rakennusta. Jo pelkästään käsitteet ovat vieraita, mutta useimmiten juuri rehtori tai päiväkodin johtaja edustaa tilojen käyttäjätahoa koko rakennusprosessin ajan, sanoo kehittämispäällikkö Niku Tuomisto.\nToiminnan tarpeet esiin oikeaan aikaan\nKoulu- ja päiväkotirakentamisen keskeisenä tavoitteena on rakentaa käyttötarkoitukseensa soveltuva ja myös tulevaisuuden tarpeisiin muuntuva terveellinen ja turvallinen oppimisympäristö.\n– Me pyrimme nyt antamaan jäsenillemme tukea myös tässä asiassa kuvaamalla rakennusprosessin eri vaiheita ja muun muassa sitä, missä suunnittelun vaiheessa rehtorin on osattava pitää huolta siitä, että koulun toiminnalliset tarpeet pystytään ottamaan parhaiten huomioon ja myös kehittämään toimintaa ja johtamista. Teimme oppaan yhteistyössä kahden rehtorin kanssa, joilla on runsaasti kokemusta rakentamisprojekteista, Niku Tuomisto sanoo.\nKirjaudu jäsentunnuksillasi ja avaa Rakentamisen ABC rehtorille ja päiväkodin johtajalle -opas\nEsimiehille oma palvelutiimi\nOAJ:llä on esimiesjäsenille oma palvelutiimi, joka palvelee kaikilla johtamisen tasoilla työn sisältöasioissa esimerkiksi laki-, palkka- ja sopimusasioissa, koulutuspolitikassa ja työelämäasioissa sekä jäsenen oman palvelussuhteen turvaamisessa. Tiimissä on edustus kaikilta koulutusasteilta varhaiskasvatuksesta yliopistoon. Mukana on myös FSL:n edustus. Tiimi kokoontuu säännöllisesti ja palvelee esimiehiä nopeasti ja asiantuntevasti. Tiimin jäsenten suorat puhelinnumerot numerot löytyvät OAJ.fi-sivuilta ->Arjessa ->Johtotehtävissä opetusalalla.\nPäivitetty 18.9.2019 pdf-tiedosto linkkiin Katso hyvän päiväkodin, koulun ja oppilaitosrakennuksen kriteerit.