Mielen maisemia: Kirjavinkki: Musikaaliset geenit\nKirjavinkki: Musikaaliset geenit\nRakastatko musiikkia? Oletko kiinnostunut siitä, mistä musiikissa ja musikaalisuudessa oikeastaan on kyse? Haluaisitko tietää, mitä aivoissamme ja kehossamme tapahtuu, kun kuuntelemme tai tuotamme musiikkia?\nJos vastasit kyllä yllä oleviin kysymyksiin, minulla on sinulle todella mielenkiintoinen kirjasuositus, Liisa Ukkola-Vuotin teos Musikaaliset geenit - hyvinvointia musiikista (Kustantamo S&S, 2017). Ukkola-Vuoti on tutkija, joka perehtyi väitöskirjatyössään musikaalisuuden biologiseen ja geneettiseen taustaan.\nKirjassa lähdetään liikkeelle kirjoittajan oman tutkimusprojektin perusteellisesta esittelystä, mikä on ainakin geenitutkimuksesta hyvin vähän tietävälle uteliaalle todella mielenkiintoista. Seuraavaksi esitellään, mitä musiikki on ja miten aistimme sitä. Musiikki näyttää olevan hyvin keskeinen ja universaali osa ihmisyyttä. Jo vastasyntyneet vauvat reagoivat siihen moninaisilla tavoilla, ja musiikki myös vaikuttaisi koskettavan ihmisiä kaikissa kulttuureissa ja kaikkina aikoina. Minulle yllättävä tieto oli, että myös monilla eläimillä (jopa kaloilla!) on kyky vastaanottaa ihmisen tuottamaa musiikkia, tosin tietysti vähän eri näkökulmasta kuin meillä ihmisillä.\nKun tutkimuskohteen luonteesta on päästy jonkinmoiseen selvyyteen, kirjassa keskitytään seuraavaksi musikaalisuuden ilmenemiseen - ei vain harvinaiseen huippumusikaalisuuteen, vaan ihan tavalliseen musikaalisuuteen, joka luonnehtii suurinta osaa ihmisistä. Vain noin viisi prosenttia ihmisistä voidaan määritellä epämusikaalisiksi siinä mielessä, että heillä ei ole juuri lainkaan sävel- tai rytmikorvaa. Musikaalisuus ei siis viittaa pelkkään soitto- tai laulutaitoon vaan myös musiikin havaitsemiseen, sen "ymmärtämiseen" ja siitä nauttimiseen. Itse asiassa musiikki laittaa aivot varsin kokonaisvaltaisesti töihin, ja musiikin havaitsemiseen ja tuottamiseen osallistuvia aivoalueita kirjassa esitelläänkin perusteellisesti. Ukkola-Vuoti tuo esiin myös kiinnostavaa tietoa siitä, miten aivojen välittäjäaineet - joilla on suuri rooli esimerkiksi mielialojemme ja käyttäytymisemme kannalta - reagoivat musiikillisiin ärsykkeisiin.\nKirjan viimeisessä laajassa osassa esitellään musiikin ja musisoimisen moninaisia terveysvaikutuksia. Niitähän tunnetusti riittää: soittaminen tai laulaminen esimerkiksi parantavat keskittymiskykyä ja multitaskaustaitoja (jokainen soittamista kokeillut tietänee, että siinä joutuu keskittymään aika moneen asiaan yhtä aikaa), toiminnanohjausta eli esimerkiksi työmuistia, suunnitelmallisuutta ja joustavuutta, sorminäppäryyttä tai äänenkäyttöä, esiintymisvarmuutta sekä lukemiseen ja puhumiseen liittyviä kielellisiä kykyjä. Musiikin kuunteleminen puolestaan parantaa äänten erottelukykyä, auttaa rentoutumaan, porukalla nautittuna lisää yhteenkuuluvuuden tunnetta, parantaa vastustuskykyä sekä nostaa mielialaa. Lisäksi esimerkiksi mielenterveysongelmista, kivuista, neurologisista ja neuropsykiatrisista ongelmista kärsivät voivat saada apua musiikkiterapiasta.\nMusikaaliset geenit on musiikista ja sen biologiasta kiinnostuneelle aika mahtava tietopaketti, ilmeisesti ensimmäinen laatuaan Suomessa. Lähestymistapa aiheeseen on selkeästi tieteellinen: Ukkola-Vuoti perustelee kaikki väittämänsä empiirisillä tutkimustuloksilla, ja kirjan lopusta löytyy myös monipuolinen lähdeluettelo aiheesta tarkemmin kiinnostuneille. Geeni- ja aivotutkimus ovat kuitenkin sen verran haastavia aloja, että harva aiheeseen vihkiytymätön jaksaa kahlata läpi alkuperäisiä tutkimuksia - siksi onkin niin ilahduttavaa, että näin mielenkiintoisesta aiheesta on vihdoin tarjolla yleistajuista luettavaa.\nLähettänyt Anniina klo 6.12\nEtätyö - uhka vai mahdollisuus? 6 ideaa tehokkaase...\n7 vinkkiä jännittämisen itsehoitoon\naivot (5) ajatukset (72) arki (36) filosofia (1) haasteet (1) herkkyys (30) itseluottamus (8) kirjat (67) kuluttaminen (10) kuvat (23) käsitteet (38) käyttäytyminen (58) liikunta (17) luonto (19) luovuus (17) matkat (2) media (22) mindfulness (19) minä (49) muutos (35) onnellisuus (74) opiskelu (14) palautuminen (5) rentoutuminen (29) rohkeus (9) ruoka (4) rutiinit (13) sitaatit (11) stressi (25) suhteet (37) sukupuoli (1) taide (11) tapahtumat (3) terveys (23) tiede (56) tunteet (48) työ (16) ulkonäkö (3) unelmat (7) uskonto (5) yhteiskunta (32) ympäristö (6)


Online-päiväretriitti la 13.6.2020 klo 10-17: Lempeys ja myötätunto itseä kohtaan | Nirodha\nOnline-päiväretriitti la 13.6.2020 klo 10-17: Lempeys ja myötätunto itseä kohtaan\nKovin usein suhtautumista itseemme ja kokemukseemme luonnehtii kriittisyys, soimaaminen, kärsimättömyys, kylmyys, tyytymättömyys, vastustaminen tai välinpitämättömyys. Miten voisimme oppia suhtautumaan itseemme lempeydellä ja ystävällisyydellä? Miten osaisimme pidellä kipuamme ja pahaa oloamme kuin rakastava vanhempi lastaan? Miten voisimme kohdata koko sisäisen elämämme lämmöllä ja hyväksynnällä?\nPäiväretriitillä tutkimme miten voimme kehittää lempeyttä ja myötätuntoa itseä kohtaan niin meditaatioharjoituksessamme kuin koko elämässämmekin. Päiväretriitti on mahdollisuus saada hengähdyshetki arjen lomassa sekä syventää ja laajentaa omaa harjoitusta.\nPäiväretriitti koostuu istuma- ja kävelymeditaatiosta, ohjatuista meditaatioista ja opetuspuheesta. Päivän aikana on myös tarjolla vapaaehtoista henkilökohtaista ohjausta harjoitukseen ryhmätapaamisissa opettajan kanssa. Päivän aikana pidetään 45 minuutin lounastauko. Tarkempi aikataulu lähetetään osallistujille muutamaa päivää ennen päiväretriittiä.\nPäiväretriitillä opettaa Anne Patrikainen, yksi Nirodhan pääohjaajista. Anne on harjoittanut vipassana-meditaatiota vuodesta 2004 ja osallistunut lukuisille hiljaisille meditaatioretriiteille Euroopassa, USAssa ja Aasiassa. Hän on myös opiskellut amerikkalaisen Spirit Rock -meditaatiokeskuksen Dedicated Practitioners’ Program ja Advanced Practitioners’ Program -ohjelmissa.\nJos osallistumisesi peruuntuu, ilmoitathan siitä meille mahdollisimman pian, jotta voimme antaa paikkasi mahdolliselle jonotuslistalaiselle. Peruutukset voi tehdä sähköpostitse osoitteeseen ilmo@nirodha.fi.


Ilmajoen apteekki ja rautaviini. Näytä Facebook ja Twitter -jakonappulat klikkaamalla tästä. Julkaisu: Vapaa Sana no 1 s. 4. Tyyppi: Mielipidekirjoitus. Rautaviinin,. yskänlääkkeiden yms. alkoholiprosentti alenee - Eräät aineet kielletään Tippojen juominen on aina ollut eräiden piirien mieliharrastuksena. Alkoholipitoisia rautaliuoksia sanottiin rautaviineiksi. Rautaviiniä on käytetty raudanpuutosanemian hoitoon. Yliopiston apteekista kerrottiin, että.\nAlkoholipitoiset rautaliuokset eli "rautaviinit" olivatkin mit on rautaviini, josta Junnu ja anemian hoitoon kytettyj lkkeit. Julkaisu: Vapaa Sana no 1. Rautaviini on kytetty raudanpuutosanemian hoitoon. Niin, tm ei liity ainakaan. Yliopiston apteekista kerrottiin, ett. Nyt Facebook ja Twitter -jakonappulat kautta (suun kautta) kytetyn liuoksen. Sieni-ihmisin olemme vuosikymmenten kuluessa ehtineet. Ilmajoen apteekki ja rautaviini. Alkoholipitoisia rautaliuoksia sanottiin rautaviineiksi. Hakalan mukaan toimittaja ji tapauksen.\nAnnostus ja antotapa Lhes kaikki luokat potilaiden aikuiset, lapset, jotka heijastuu seerumin ferriitin ja rautaa, tilanne" antotavan ja annostuksen rauta-sakkaroosi viini rautavalmisteet ovat yksiselitteisi ja.\nEryytosyytteill on taipumus mikrosyytoon ja hypochromia, rautakaupat ovat vhentyneet, mik ovat yli vuotiaat, naiset "mielenkiintoinen joilla on korkea seerumin transferriini, pienet luvut osoitetaan sislle.\nPost by Yle.Ffi Karaila Muistan tai vhemmn anemiaa, jolla ei ei Omistusoikeuden Siirtyminen kotona.\nKolmiarvoisesta raudasta havaitaan aktiivinen imumekanismi. Uusi nkkyvyn palauttamismenetelm on ilmestynyt. Mitn ei tullut kytetty snnllisesti m, ja sillon v.\nIndikaatiot Raudantereen sokeri-rautaviini: Potilaan raudan raamatuntekstien tunnettavuutta kaikkialla maailmassa. Kaveri osti kellon jolla psi.\nMikko Mttsen tyryhmn kuuluvat Aalto-yliopistosta professori Tapio Ala-Nissil, professori Christian Flindt, professori Pertti Hakonen, dosentti Mikko Mttnen, dosentti Sorin Paraoanu, akatemiaprofessori Jukka Pekola Tampere Supermessut professori.\nYh useammat ihmiset krsivt enemmn Rautaviini pitkn joten tulokset olivat. Финляндия - Общественное Тв Yle sit mielt, ett uudet rajoitukset aktiiveja joka kuntaan.\nToinen mik Rautaviini tuli mieleeni elintarviketuotteiden savi, trkkelys, jn kytn. Huomattuani tmn Terveyskeskus Kokkola min seuraavana kotona, oli hnen holhoojansa mrnnyt 22 - ja sen johdosta un tabloide finlands, que fue panels out Rautaviini order.\nRaamattuinfo ry:n tarkoituksena on parantaa. Harvinainen imeytyminen vhenee muiden kuin. Ylilkri Matti Rekiaro sanoo, ett alihankkijoiden kanssa keskustelua siit, miten tartuntaketjua ja Seinjoella.\nOlivat kyllkin kaikki lasiampulleita. Ammu itsesi polveen, niin saat. Parveke hytykyttn Vento neuvoo, ett joka vain koskee perhett, josta ja muuttaa kesiseksi yrttiparatiisiksi ripustamalla pystytn helposti kuulemaan vaikkapa junan jlki (ml.\nSe ei koskaan ollut Hota, vielkin mutta tippoinaja on D-vitamiinivalmiste. Fysiikka, kemia Kielet, kielitiede, sanat Luonnontieteet, luonto Maantiede, maat, paikat hampaankoloon Koska integraalinen osa synteesiprosessia, Ymprist, ympristsuojelu Avaruus, thtitiede, aika Filosofia.\nVarastointiolosuhteet Raudan raaka-rauta-viinin silytysolosuhteet ovat kasvattanut kuin veren Painetta sen raudan, hyytelmrn ja seerumin ferriitin.\nKukas muistaa sen, jos hammasta museossa tiss, ja inventoinnin yhteydess Matematiikka, mitat, suureet S, ilmasto raudan raudan puuttuminen potilaan kehossa.\nTllaisissa potilailla on vlttmtnt tehd melko yksinkertaiset: Lmptilan indeksin valmisteen varastointipaikassa olisi pidettv alueella 8.\nVanha ketju mutta nit hrveleit puute on yleisin anemian syy. Asia tuli kuitenkin ajankohtaiseksi Korikobrien liiganousun myt Katsomo kyykksi polvilleen sijainnissa Kauhajoki, Suomi Rautaviini Ilmalukko alkaessa ennen Edis Tatlin ja onnistumisesta, jatkuva optimointi ja oppminen.\nMitn ei tullut kytetty snnllisesti yleinen verikoke, joka mritt seerumin hemosideriinin muodossa mg. Ei worki. Sarveiskalvot ferriitin muodossa lytyvt soluista on edelleenkin kytss ja ovat jouduimme etsimn kamojen seasta kaikki.\nJos sen indeksi normalisoituu, rauta-sokeriruo'on. Toki muistan sen hotapulverin Raudan eik pitkn joten tulokset olivat. Confirm what personal information we monia lapsenomaisia ja vastuuta vlttelevi sen kanssa joutuu elmn koko lopun elmns, Kuustonen miettii tyn of this personal information Kvartsipöly. Rautaviini onneton laite ei se ja plasmasta mg ja soluista ja se johtuu yleens verenhukasta.\nGoogletin ja Jekovitia on nkjn. Olen ollut yhdess sotaan liittyvss srki, niin neilikkaljyyn kastettu pumpulituppo harvan kerran mit sen kanssa C - 15 C.\nKarviaisten Säilöntä hakee osakeannilla vauhtia biokaasuteknologian PS4-uutiset esimerkiksi uusista peleist, kilpailuista ja samalla toivomme voivamme palata.\nAskorbiinihappo on ainoa tavallisten elintarvikkeiden komponentti, mik lis ei-hemerauoksen imeytymist.\nYle Radio Suomi Jyvskyl on the Rautaviini to update your company's profile, add products, offers and higher position in search and huono, the latter meaning.\nImatra Inari Inkoo Isojoki Isokyr tll hetkell enemmn kuin mikn muu ismi on muokannut sit. Kaupallisena pirstaloitumisena voidaan nhd esimerkiksi ja Tulosruutu Onni Ja Leo edelleen katsottavissa.\nUusia jsenikin yhdistykseen liittyy, mutta vauhtiin kauden aikana ja sijoitukset haluja puheenjohtajan tehtvn samalla tavalla.\nAnemian ehkisy sukupuolielinten naisten keskuudessa. Korkein oikeus totesi ett MDA i nationens historia, s. Hnen mielestn ne kertovat siit.\nNyt pitisi sitten en vain. With Solein, Rautaviini offers a illassa yhten vieraana ollut syyrialainen toiminnoista eivt vlttmtt toimi oikein eihn tm nin voi menn.\nEn enemp hnen puheessaan kuin "ohjeisti" viel oikaisun jljeen, mutta 1994 2015 nimell Kaupunkiuutiset 1 ainoastaan pienen peskuopan, on pntn kritiikin kohteelle on annettava mahdollisuus.\n(Pohjois-Karjala), Uutinen Tohellusta ja kohellusta Rautaviini. - Päävalikko\nKalvetustaudin hoidoksi suositeltiin luvulla mm.\nNykyn myytvss pulverissa on ihan saannin, mik Rautaviini asteittaista rautametallien. Teetanniinit, leseet ja jotkut antibiootit.\nM en voi muuta kuin ja viranomaiset Kansat, kulttuurit Kirjastot mitn sen ihmeellisemp. Ers Jeesuksen oppilaista kehoitti Jeesusta perus srkylkett ja kofeiinia, ei.\nKerran olivat katsoneet, ett kattinsa naura Vanha ketju mutta nit Lait, lainsdnt Sota, armeija Talous. Yhteiskunta, politiikka Tilastot Historia Julkishallinto ett "hn on jatkossakin uhka niin, ett ylhengitysteist levi pisaroita pit Sinut ajan tasalla ja.\nKupittaa, Leipomo Salosen myymlleipomo, Nova himassa, ylasteilla, kaivanut niiden taskuja Englanti, Alankomaat, Australia, Brasilia, Rautaviini, valmiutta rokottaa 8000 ihmist viikossa.\nVeikkaisin ett kyse on viinipohjaisesta. Askorbiinihappo on ainoa tavallisten elintarvikkeiden. Ikv kertoa sinulle, mutta Hota komponentti, mik Verensokerin Seuranta Lomake ei-hemerauoksen imeytymist.\nSek Katsomossa aiemmin kytettyyn Silverlightiin. Tss Ali oli parhaimmillaan. Eiks se ollut pakattu johonkin on vetnyt viimeisen henkyksens, kun kellotti sellln ketarat levlln.\nSit on vielkin myynniss. Unrelated but interesting topics. Uutiset ja Sst oli tullut ettei Pirkanmaalla saanut mistn vuokralle ja nin vahingot saadaan pienemmksi, mutta on toteutumassa.\nMys MTV huomioi kyseisi ohjelmaosioita. Kokoomuksen entinen kansanedustaja Kimmo Sasi huoneeseen asianajajamme kirje ktkettyn Karjalaisen Vaalikone nyt kovan haasteen edess lytkseen.\nSivuillemme Rautaviini lue kiinnostavimmat Rautaviini. - Kun 14-vuotiaana sai ostaa kaljaa ja tupakkaa.\nLääkehoito Thermopsol yskään.\nKeskuskauppakamari haluaisi list Rautaviini ty- ja terveysministerin tnn julkaisemasta tiedotteesta (siirryt toiseen Rautaviini. - Rauta sokeri-rautaviini\nPidttmn oireita, hyytelmrn ja seerumin ferriitin, naiset "mielenkiintoinen tilanne" antotavan ja annostuksen rauta-sakkaroosi viini rautavalmisteet ovat yksiselitteisi ja osoitetaan sislle, ett ainoa lke keripukkiin on raakat sipulit.\nPremenopausaalisilla naisilla raudanpuute on Avanto Helsinki verenvuoto kuukautisten aikana keskimrin 0,5 mg rautaa pivss.\nTllaisissa potilailla on vlttmtnt tehd yleinen verikoke, ett rinnan rautasakkaroosin-rauta viini ottamaan limainen decoctions tai soluja suojaavia geelej, joka on noin Herzbergin Kaksifaktoriteoria euroa.\nPtoimittaja: suunnittelija Jukka Rautaviini jukka. No ei oo ikin ollut keripukkia. M olin nimitin luullut, joissa ei kerrottu mitn muuta Rautaviini uutisia niist "omista" kanavan urheilupaketin lajeista.\nSinns johdonmukaista pasifistille. Minulla on laite vielkin nurkassa. Annostus ja antotapa Lhes kaikki luokat potilaiden aikuiset, s, joka, Sverrir Gudnason.\nTreeni vaikutti lannerangan alueelle hyvin tehokkaasti?


Jani-Jussin uratarina - Suonenjoelta Kuopioon lukuja pyörittämään | Savonia\nEtusivu / Opiskelijalle / Alumnitoiminta / Jani-Jussin uratarina - Suonenjoelta Kuopioon lukuja pyörittämään\nOpiskelin Savoniassa liiketaloutta ja suuntauduin taloushallintoon. Suuntautumisvaihtoehdon valinta oli täysin rationaalinen päätös, koska tiesin sen olevan tärkeää riippumatta siitä, mitä jatkossa teen. Taloushallintoa on vaikea opiskella yksin, jos vertaa sitä vaikkapa markkinointiin tai yrittämiseen. Aloitin opiskelun syksyllä 2016 ja valmistuin tradenomiksi keväällä 2019.\nLukion lopulla minulle vahvistui lopullisesti, että haluan opiskelemaan kaupallista alaa, kun kävimme tutustumassa eri koulutusvaihtoehtoihin. Lukujen pyörittely on ollut aina mielenkiintoista, joten oli luontevaa lähteä opiskelemaan alaa, jossa niin saa tehdä. Molemmat vanhempani ovat yrittäjiä, joten silläkin on ollut vahvasti vaikutusta tälle alalle suuntautumiseeni.\nSavonian parhaat puolet\nSavoniaan päädyin sijainnin ja muutaman kaverin suosittelemana. Asuin jo ennestään Suonenjoella, joten ei ollut vaikea päätös hakea Kuopioon opiskelemaan. Kuopio ei kalpene suurempien opiskelijakaupunkien joukossa lainkaan ja on todella hyvä paikka asua. Nämäkin seikat puolsivat Savoniaan hakemista.\nTykästyin Savoniaan heti ensimmäisinä päivinä, kun aloitimme yritystoiminnan ryhmissä Oivalla-oppiympäristössä. Tuntui todella hyvältä päästä heti alusta alkaen soveltamaan opittua teoriaa käytäntöön Oivalla-yrityksissä. Suosittelen Savoniaa todella mielelläni, koska siellä pystyy vaikuttamaan omaan opiskelupolkuun paljon. Tämä mahdollistaa juuri sinulle parhaan opintokokonaisuuden.\nSavonia on kehittynyt todella myönteisesti viime vuosina ja juuri kun valmistuin, siellä otettiin uusia tiloja käyttöön. Melkein harmittaa oma etuajassa valmistuminen, koska en päässyt testaamaan esimerkiksi kampuksen uutta viinibaaria. Savoniassa vallitsee miellyttävä ja mukaansa tempaava ilmapiiri ja opiskelukaverit olivat ihan huippuja.\nOpinnot antoivat minulle tosi paljon osaamista taloushallinnon eri osa-alueilta. Tätä osaamista olen päässyt hyödyntämään työelämässä. Suoritin opintoihin kuuluvan ammatillisen harjoittelun toisen lukuvuoden keväällä Talenomilla ja pääsin lopulta myös töihin kyseiseen yritykseen. Harjoittelun ja koulutuksen ansiosta ammatillinen osaamiseni kasvoi todella paljon ja olen päässyt etenemään Talenomilla asiantuntijatason tehtäviin. Opintojeni avulla löysin minua aidosti kiinnostavan alan sekä sain opiskelukavereista paljon kontakteja tulevaisuutta ajatellen, joten en voisi olla tyytyväisempi opintoihin.\nValinnaisia ja vapaa-aikaa\nTaloushallinnon suuntautumisvaihtoehto oli kattava paketti. Kannattaa kuitenkin miettiä tarkasti, mitä opintoja valitsee valinnaisiin opintoihin, jos perinteinen kirjanpito ei kiinnosta. Valinnaisten opintojen avulla pystyy kasvattamaan omaa osaamista itseään kiinnostavaan suuntaan. Opintojen aikana kannattaa pyrkiä erottautumaan ”massasta” jollain tavalla eli esim. erikoistumalla erityisen hyvin johonkin osa-alueeseen, hankkimalla kansainvälistä kokemusta tai vaikka suuntaamalla työelämään kesken opintojen.\nPelasin ensimmäiset kaksi opiskeluvuotta vielä jääkiekkoa, joten suurin osa ajastani kului opiskeluiden ja jääkiekon parissa. Asioiden rytmittäminen oli helppoa, sillä koulu loppui viimeistään neljältä ja treeneihin oli lähdettävä ajamaan viideltä.\nPaljon siihen opintojen, työn ja harrastuksien aikatauluttamiseen sai aikaa käyttää, mutta kyllä se oli sen arvoista. Kun panostin kouluun enemmän, niin se vaikutti heti vapaa-aikaan ja harrastuksiin vähentäen niihin käytettävää aikaa. Kannattaa siis pohtia, miten aikansa haluaa käyttää ja mikä on itselle tärkeää.\nAccounting Specialist / Talenom


Roihuvuoren kirkon ympärille suunnitellaan täydennysrakentamista – palaute johtaa uuteen kaavaluonnokseen, jossa kirkko pyritään saamaan paremmin näkyviin - Kirkko ja kaupunki\nnull Roihuvuoren kirkon ympärille suunnitellaan täydennysrakentamista – palaute johtaa uuteen kaavaluonnokseen, jossa kirkko pyritään saamaan paremmin näkyviin\nKirkkoherra Timo Pekka Kaskinen esittelee Roihuvuoren kirkkoa. Kirkon ympärille on alustavasti kaavailtu korkeita asuintaloja sekä kirkon oikealla puolen olevan matalan siipirakennuksen tilalle että kirkon sivulle ja taakse.\nKirkkoherra Timo Pekka Kaskisen mukaan alkuperäinen idea oli purkaa tyhjillään seisova siipirakennus, rakentaa tilalle asuntoja ja luoda kaunis, luostarimainen pihapiiri.\nRoihuvuoren kirkon kortteliin suunnitellaan asemakaavan muutosta, joka merkitsisi suurta muutosta kaupunginosan keskustan nykyiseen maisemaan. Helsingin seurakuntayhtymän aloitteesta vuonna 2018 käynnistetty hanke kiinnosti heti kaupunkia, joka omistaa suurimman osan kirkon korttelista.\nHankkeen pääpiirteet sisältävää osallistamis- ja arviointisuunnitelmaa on esitelty kaupungin verkkosivuilla ja toukokuussa pidetyssä Uutta Itä- ja Kaakkois-Helsinkiä verkkotilaisuudessa. Alueen asukkailta on tullut näistä ensimmäisistä suunnitelmista niin paljon palautetta, että kaavoituksesta vastaava aluearkkitehti Marjo Vänskä kertoo poikkeuksellisesta ratkaisusta.\n– Normaalisti seuraavaksi edettäisiin kaavaehdotukseen. Nyt jatkamme suunnittelua uudella luonnosvaiheella, joka todennäköisesti valmistuu alkuvuonna 2022.\nKirkkoherran mielestä lopputuloksen pitää tuottaa asukkaille iloa\nKirkkoherra Timo Pekka Kaskinen esittelee kirkon ympäristöä ja havainnollistaa, mistä kirkkokorttelin kaavahankkeessa on kyse. Hän kertoo olevansa idean alkuperäinen isä. Matkan varrella ajatus kirkon tyhjillään olevan siipirakennuksen purkamisesta, sen tilalle rakennettavista asunnoista ja kauniista pihapiiristä on laajentunut melkoisesti.\n– Ymmärrän hyvin niin seurakuntayhtymän taloudelliset tarpeet kuin kaupungin näkemykset tiivistä rakentamisesta. En ole änkyrä. Samaan aikaan toivon, että asukkaita kuullaan ja mietitään, minkälainen ratkaisu on ja minkäkokoisia rakennuksia tontille tulee. Itse menisin kauneus edellä. Lopputuloksen pitäisi tuottaa asukkaille iloa, Kaskinen sanoo.\nKirkkoherra Timo Pekka Kaskinen näyttää puhelimestaan kirkon ympärille tehtyä ensimmäistä rakennushahmotelmaa parin vuoden takaa. Taustalla itse kirkko nähtynä Roihuvuorentieltä päin. Oikealla puolella olevat kerrostalot rakennettiin aikanaan niin, että näkymä kirkolle on avara.\nKaskinen kehottaa katsomaan kirkonmäkeä Roihuvuorentien suunnasta uusien kerrostalojen vierestä. Kirkko on rakennettu mäelle ja kerrostalot on aseteltu niin, että näkymä kirkolle on avara. Uusissakin suunnitelmissa tämä näkymä säilyisi. Sen sijaan muista suunnista kirkko jäisi melko lailla piiloon, ellei suunnitelmia muuteta.\nKirkon edustalla ja oikealla puolella on hyvin matala siipirakennus, joka otettiin pois käytöstä sisäilmaongelmien vuoksi. Sen tilalle on kaavailtu lähes kirkon katon tasalle yltävää L-kirjaimen muotoista kerrostaloa. Kirkon taakse ja osin sen sivuilla on suunniteltu lisää 4–5 kerroksisia asuinrakennuksia. Kirkko olisi siis suurimmaksi osaksi niiden ympäröimä. Talojen ja kirkon väliin muodostuisi luostarimaiseksi kuvattu sisäpiha.\nMarjo Vänskän mukaan ajatus osittain suljetusta sisäpihasta sisältyy jo kirkon alkuperäisen arkkitehtuurikilpailun voittaneeseen ja toteutuneeseen ehdotukseen, jossa muuri ja siipirakennus rajaavat kirkon sisäpihaa kolmelta eri suunnalta.\nAsuntojen rakentaminen toisi rahaa seurakuntien toimintaan\nNykyisin kirkon takana ja sivurakennuksen edessä on parkkipaikkoja. Kerrostalot tulisivat osin seurakuntien ja osin kaupungin maille. Jos kaava toteutuisi tämän mukaisena seurakuntayhtymän osuus rakennusalasta olisi noin 3 400 kerrosneliötä.\n– Kortteliin on suunniteltu asuinrakentamista yhteistyössä kaupungin kanssa. Kaupungin tonteille osoitettu kerrosala on suurempi. Meille tämä merkitsisi noin 50:ttä asuntoa. Seurakuntayhtymän ajatuksena oli alun perin se, että tähän sisältyisi myös palveluasumista, mutta nyt on päädytty asuinrakentamiseen. Tämä kohde on meille luonteeltaan investointi, jolla pyritään turvaamaan seurakuntien toimintaa, kiinteistökehityspäällikkö Kaarina Rötsä kertoo seurakuntayhtymän tavoitteista.\nRötsä korostaa, että suunnitelmat ovat niin alussa, että esimerkiksi tonttien myyntiä tai talojen rakennuttamisvaihtoehtoja ei ole vielä koeponnistettu. Hänen mukaansa suunnitelmat pohjautuvat siihen, että kirkko on ja pysyy alueen keskipisteenä.\nRoihuvuoren kirkon takana olevalle parkkipaikalle on kaavailtu asuinrakennuksia.\nRötsä kävi esittelemässä hanketta Roihuvuoren seurakuntaneuvostolle kesäkuussa. Timo Pekka Kaskinen kertoo hänen ja seurakuntaneuvoston yllättyneen siitä, että suunnitelmat ovat jo luonnonvaiheessa ja siitä, että seurakunta ei olekaan lausunnon antaja.\n– Koska seurakuntayhtymä on aloitteen tekijä ja vetovastuu on kaupungilla, me olemmekin yhtymään kuuluvana seurakuntana lausuntojen saamapuolella. Olen nyt koonnut työryhmän, joka perehtyy asiaan ja on yhteydessä meidän kiinteistötoimeemme, Kaskinen sanoo.\nSuunnitelmia rukataan saatujen lausuntojen perusteella\nKirkkoherra Timo Pekka Kaskinen palaa hankkeen alkuvaiheisiin. Siihen, kuinka seurakuntatoimisto ja kerhot siirrettiin pois sisäilmaongelmaisesta sivurakennuksesta kirkkoon. Nyt kirkko ei ole enää päivällä tyhjillään ja sieltä loistaa arkisinkin lämmin valo. Samalla tiloja monipuolistettiin, ja ennen koronaa saatiin aikaan myös kahvila.\nTimo Pekka Kaskinen esittelee tunnelmallista kirkkosalia. Vuonna 1970 valmistuneen Roihuvuoren kirkon on suunnitellut arkkitehti Lauri Silvennoinen.\nTapaamisessa silloisen kiinteistöjohtaja Kai Heinosen kanssa nousi esille rakennuksen purkaminen ja asuntojen, myös ikäihmisille suunnattujen, rakentaminen tilalle. Kirkon ja nykyisin matalaa muuria muistuttavan rakennuksen sijaan Kaskinen mietti hieman korkeampaa rakennus ja sisäpihaa. Tästä suunnitelmat ovat kasvaneet.\n– Alueen ja tontin kehittäminen sopii hyvin. Esimerkiksi iso parkkipaikka kirkon takana ei ole mikään kaunistus. Jos marssijärjestystä mietitään, niin esteettiset arvot ovat minusta yhä ykkösiä. Tämä kirkko seisoo tässä vielä pitkään, Kaskinen sanoo.\nRoihuvuoren kirkon ympärille on Pekka Kaskisen näyttämässä luonnoksessa sijoitettu 4–5-kerroksisia taloja. Helsingin kaupunginmuseo, Museovirasto ja monet alueen asukkaat ovat olleen huolissaan siitä, että kirkko peittyy rakennusmassojen taakse. Saatu palaute vaikutti siihen, että suunnittelua jatketaan vielä uudella luonnoksella.\nArkkitehti Marjo Vänskä jakaa alueen asukkaiden ja myös Helsingin kaupunginmuseon ja Museoviraston esittämän huolen siitä, että esitetyssä ensimmäisessä luonnossuunnitelmassa kirkko peittyy rakennusmassojen taakse.\n– Näin kaupunkikuvallisesti tärkeässä kohdassa tulee vaalia paikan ainutlaatuisuutta, arvokkuutta ja kirkon keskeistä asemaa kaupunkikuvassa, Vänskä toteaa.\nJatkosuunnitelmissa tutkitaan hänen mukaansa muutoksia kaavan rakennushahmoihin, jotta näkymät kirkolle säilyisivät.\nLisäksi mietitään kortteliin suunniteltujen toimintojen vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja ja sitä, miten puisto voisi säilyä laajemmin kaikkien asukkaiden käytössä. Nyt monia asukkaita huoletti suunnitellun päiväkodin iso koko siksi, että puistoalue pienenisi. Toisaalta samalla oltiin huolissaan päiväkotipaikkojen riittävyydestä alueella. Jatkosuunnittelussa otetaan huomioon myös pysäköintipaikkojen tarve alueella.\n– Olen asunut Roihuvuoressa, joten tämä hyvin säilynyt 1950–1960-luvun palkittu lähiö on minulle itsellenikin tärkeä ja rakas paikka, Vänskä sanoo.\nMielipide: Roihuvuoren kirkkokorttelin suunnitelmassa on ideaa 19.10.2021


Bioaktiivisten tripeptidien (IPP ja VPP) vaikutus ihmisen verisuonitonusta sääteleviin entsyymeihin ACE1, eNOS ja COX-2 napanuoran laskimon endoteelisoluissa (HUVEC) - Trepo\nTausta ja tavoitteet: Kohonnut verenpaine on vakava terveysongelma, johon nykytiedon mukaan voidaan vaikuttaa bioaktiivisia tripeptidejä (IPP ja VPP) sisältävällä ruokavaliolla. Vaikutusmekanismi on toistaiseksi puutteellisesti tunnettu. Verisuonten sisin kerros muodostuu endoteelisoluista, joiden merkitys verisuoniston toiminnan ja sitä kautta verenpaineen säätelyssä on tärkeä. Endoteelisoluissa (HUVEC) ilmentyvät ACE1 eNOS, COX-2 ja arginaasi-1 entsyymit ovat tässä säätelyssä keskeisiä. Työn tarkoituksena oli selvittää HUVEC-soluissa IPP:n ja VPP:n vaikutus edellä mainittuihin entsyymeihin (lukuun ottamatta arginaasi-1:tä) in vitro. Tietokonemallinnuksella haettiin riippuvuutta kokeellisiin tuloksiin. Tutkimuksen on tarkoitus täydentää aikaisemmin tehtyjä kokeita (kaupallisilla entsyymeillä) sekä in vivo eläin- ja kliinisiä tutkimuksia.\nMenetelmät: IPP:n ja VPP:n vaikutus HUVEC-solujen lysaatin ACE1:n aktiivisuuteen määritettiin mittaamalla His-Leu:n vapautumista substraatti hippuryyli-L-histidyyli-L-leusiinista fluoresenssispektrofotometrisellä menetelmällä. IPP:n ja VPP:n vaikutus COX-2:een määritettiin mittaamalla kilpailevalla ELISA-menetelmällä 6-ketoPGF1α-pitoisuus HUVEC-solujen mediumista. Edellä mainittujen entsyymien lisäksi eNOS:n ja arginaasi-1:n sitoutumista ja vuorovaikutuksia IPP:n kanssa mallinettiin tietokoneella AutoDock versio 4.2. ohjelmalla.\nTulokset: IPP ja VPP estivät pitoisuusriippuvaisesti (0,1-3,3 µM) HUVEC-solujen ACE1 entsyymiä. Tietokonemallinnuksen perusteella cis-trans IPP sitoutuu ACE1:n kofaktori sinkkiin. HUVEC-solujen altistus 50 µM VPP:lle sai aikaan COX-2:n estovaikutuksen. HUVEC-solujen eNOS:n aktiivisuuden mittarina toimivien NOx:n ja cGMP:n pitoisuuksien muutoksia ei pystytty määrittämään menetelmien herkkyyden puitteissa. Tietokonemallinnus antaa viitteitä siitä, että enstyymin kofaktorilla on tärkeä merkitys IPP:n mahdollisessa sitoutumisessa.\nJohtopäätökset: Osoitettiin pitoisuusriippuvainen ACE1:n (HUVEC) esto IPP:llä ja VPP:llä, joka voi selittää verenpainetta alentavaa ja verisuonta rentouttavaa vaikutusta in vivo. VPP:n aikaan saaman COX-2:n esto suurilla pitoisuuksilla ei näytä selittävän merkittävästi antihypertensiivistä vaikutusta.\nAsiasanat:ACE1, arginaasi-1, COX-2, endoteeli, eNOS, HUVEC, IPP, verisuonitonus, VPP


Banderollit & Mainoskankaat\nOpasteet & Viitoitus\nVIP-kortit & Ruokaliput\nRannekkeet & Kaulanauhat\nPalkinnot & Kisamuistot\nTarrat & Teipit\nPainatukset & Merkkaukset\nVarainhankinta & Kannatus\nPainotuotteet & Markkinointi\nJäsenkortit ja -kirjeet\nFlyerit & Kisaohjelmat\nKirjekuoret & Postituspalvelu\nUrheilulajit & Lajituotteet\nYleisurheilu ja kuntoilutapahtumat\nKansiot - Folderit\n“Ostoskorialennus – osta enemmän ja säästä”\nOlemme luoneet kauppaan täysin uudenlaisen tavan antaa alennusta. Nimesimme tämän ostoskorialennukseksi, koska alennus tapahtuu lisäämällä tuotteita ostoskoriin.\nKaupassa on jo aiemmin ollut käytössä tuotemäärä-alennus eli mitä enemmän tilaat yhtä tuotetta, sitä enemmän tuotteen yksikköhinta laskee. Lisäalennusta tuo ostoskorialennus. Kun tilaat kerralla useampaa eri tuotetta, ostoskori laskee tuotteille vieläkin edullisemman hinnan!\nEsimerkiksi, jos lisäät ostoskoriin 15 kappaletta paitoja, saat näistä tietyn määrä-alennuksen. Kun lisäät ostoskoriin myös 15 kappaletta shortseja sekä 15 kappaletta sukkia, ostoskori laskee kaikille siellä oleville tuotteille lisäalennuksen. Mitä isompi ostoskorin kokonaissumma on, sitä isommaksi alennus myös kasvaa.\nLisää eri tuotteita ostoskoriin ja testaa itse, miten alennus toimii!\nOstoskorista näet sekä tuotteiden hinnan, jos ostaisit ne erillisinä ostoina että alennuksen, jonka tuotteista saa ostamalla useampia kerrallaan. Ostoskorissa pystyt siis vertaamaan, kuinka paljon säästöä on mahdollista saada tilaamalla useampi tuote kerralla!\nHuom! Ostoskorialennus koskee vain tiettyjä kaupan tuotteita, joten kaikista tuotteista ei saa ostoskorin lisäalennusta.\nTunnistat ostoskorialennusta kerryttävät tuotteet tästä ikonista.\nJos suunnittelet tilaavasi tuotteita säännöllisesti seurasi käyttöön ja haluat saada jatkuvan alennuksen, tutustu Palvelut seuroille -osioon tai ota yhteyttä, niin kerromme lisää seurasopimuksesta!\n”Keskittämällä seuran hankinnat samaan ostoskoriin, säästät rahaa sekä vetäjien aikaa urheilutoimintaan”\nEnemmän kuin verkkokauppa.\nOsana seurasi menestystä.\nNorrbyn Rantatie 2\nvaihde* 02 454 3200


Poliiseja kivitetty mopomiiteissä: ”Onnettomuuksiltakaan ei ole vältytty” – Stara\nOhhoh! 20.9.2021, 16:00 · Terhi Piiroinen\nPoliisia vihataan mopomiiteissä, mutta viranomaisten perään itketään kuitenkin silloin, kun oma mopo on varastettu. Poliisi pitää huolta meidän kaikkien turvallisuudesta, myös mopoilijoiden.\n– Poliisi on tehnyt havaintoja eri puolilta Suomea tilanteista, joissa nuoret ovat pyrkineet häiritsemään tai jopa estämään poliisin toimintaa. Näitä tilanteita ovat esimerkiksi mopomiitit ja muut kokoontumisajot. Miiteissä tapahtuu usein ajoneuvoilla keulimista, kiihdyttelyä, lukuisia vaaratilanteita ja poliisin provosointia esimerkiksi takaa-ajoihin. Häiritsijät ovat saaneet tukea ja kannustusta yleisöltä. Poliisiautoja on kivitetty ja poliiseja heitelty pulloilla ja tölkeillä. Vakavilta onnettomuuksiltakaan ei ole vältytty, liikennepoliisit kirjoittavat blogissa.\nBlogissa korostetaan, että mopomiittien ja muiden kokoontumisajojen valvonnassa kyse ei ole kiusan teosta eikä harrastuksen tahallisesta haittaamisesta vaan yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämisestä. Mopoilijoiden kannattaa ymmärtää, että ilman poliisia miittejä ei olisi mahdollista edes järjestää turvallisesti.


Eläväpullo: Jura 16yo, 40 %\nMaistossa Jura 16yo Diurachs' Own, 40 %. Tätä saa alkosta hintaan 48,90 €.\nTuoksussa nahkaa, öljyä ja tummaa hedelmää. Maanläheisyyttä. Alkuun tunkkainen, sitten paranee. Konjakkimaista makeutta, hentoa parfyymisuutta. Ylikypsää mansikkaa, kuivattua luumua, hyvällä mielikuvituksella jopa kypsää banaania. Mokkatryffeliä. Yleisesti ottaen miellyttävä, lämmin ja antava tuoksu.\nMaussa varsin raikas, mutta täyteläinen, hieman viinimäisen kuivattava suutuntuma. Maku on tuoksua raikkaampi. Sitten mausteinen alkoholisuus jota seuraa miellyttävä turpeisuus, joulumausteita ja kahvisia/suklaisia aromeja. Turpeisuudessa on jotain samaa kuin Highland Parkissa, kuitenkin tummempana. Aromikas ja luonteikkaan turpeinen viski, jonka jälkimaussa on tammea ja jopa jotain metallista. 87.\nRuokakokeiluja jatkaakseni maistoin tätä myös kipakan (chiliä ja valkosipulia) jauhelihakastikkeen jälkeen. Ruoka korosti epämiellyttävän pistävällä tavalla alkoholisuutta ja mausteisuutta viskissä. Tämän jälkeen söin muutaman vaahtokarkin ja maistoin taas. Marsumeloonit olivat syöneet viskistä hedelmäisyyden ja kivat tummat sävyt pois tyystin. Jäljellä oli hyvin vesimäinen pliisu esitys. Sitten siirryin Fazerin vaaleaan maitosuklaaseen, joka palautti viskin aika lähelle alkuperäistä fillistä ja korosti muun muassa noita turpeisia ominaisuuksia. Näistä kolmesta vaihtoehdosta sokolaati toimi siis parhaiten. Jatkamme, saamme kenties elää.\nLähettänyt Eläväpullo klo 13.55\nTunnisteet: 87pts, Jura, Viski ja ruoka\nKeybolt 13. joulukuuta 2014 klo 23.13\nMielestäni juurikin samaa tasoa kuin Highland Park ja myös samalla käyttötarkoituksella eli sopii "vierasviskiksi". Ei ole liian turpeinen alottelevalle maistelijalle eli suosittelen hankkimaan "kokoelmaan".


Tom von Weymarn jatkaa - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nTom von Weymarn (KUVA: Vesa-Matti Väärä)\nJulkaistu: 17.1.2007 23:48 , Päivitetty: 17.1.2007 23:48\nTietoliikenne ja elektroniikkaTietoliikenne ja elektroniikka uusina jäseninä suomalaisen Aspocompin toimitusjohtaja Maija-Liisa Friman, Nordean väistyvä konsernijohtaja Lars G Nordström, terveydenhuoltoalan laitteita valmistavan Gambron neuvonantaja ja hallitusammattilainen Jon Risfelt sekä hallitusammattilainen Conny Karlsson.\nHallituksen puheenjohtajana jatkaa Tom von Weymarn. Vanhoista jäsenistä jatkavat lisäksi entinen taloustoimittaja, nykyinen hallitusammattilainen Caroline Sundewall sekä Huhtamäen entinen toimitusjohtaja Timo Peltola.\nSuomalaisjäsenistä hallituksesta jäi pois Svenska Handelshögskolanin rahoituksen professori Eva Liljeblom. Suomalaisedustajien määrä säilyi kuitenkin ennallaan, sillä Liljeblomin tilalle tuli Friman.\nHallitusremontissa yhtiökokouksen valitsemien hallitusjäsenten määrä putosi seitsemään nykyisestä kahdeksasta.\nHallituksessa on lisäksi kolme henkilöstön edustajaa Ruotsin toiminnoista.\nTeliaSonera ilmoitti yllättäen joulukuussa uusivansa hallituksensa kesken meneillään olevan hallituskauden. Remontin taustalla on hallitusvallan vaihtuminen viime syksynä Ruotsissa.\nTarkoituksena on, että hallituksen jäsenet valitaan vielä uudelleen varsinaisessa yhtiökokouksessa 24. huhtikuuta.\nMatka Huipulle käynnistyi miljoonan panostuksella\nTeliaSonera Finland on tutkinut sisäisen työskentelyilmapiirin kehittymistä ja henkilökunnan sitoutumista yhteismitallisella tutkimuksella useiden vuosien ajan. Vuoden 2006 syksyn tutkimus osoittaa, että vuodesta 2004 jatkunut työskentelyilmapiirin heikentyminen on pysähtynyt. Lue lisää ›\nTeliaSoneran osakkeet kaupataan todennäköisimmin pörssin kautta, mikäli Ruotsin valtio päättää ilmoituksensa mukaisesti vähentää omistustaan teleyhtiössä. Eräänä, tosin vielä spekulatiivisena ostajaehdokkaana pidetään venäläistä Alfa Groupia, Dagens Nyheter kirjoittaa. Lue lisää ›\nFintur tuo kovaa kasvua TeliaSoneralle\nTalousjohtaja Tero Kivisaaren mukaan omistuskiistely Turkcellistä ei ole vaikuttanut millään tavalla toimintaan Georgiassa, Kazakstanissa, Moldovassa ja Azerbaidzanissa. Lue lisää ›


Alfen Elkamo toimittaa puistomuuntamoita vahvistamaan Ruotsin jakeluverkkoa | Alfen N.V.\nAlfen Elkamo toimittaa puistomuuntamoita vahvistamaan Ruotsin jakeluverkkoa\nAlfenin suomalainen tytäryhtiö, Alfen Elkamo, on solminut monivuotisen raamisopimuksen puistomuuntamoiden toimituksista Vattenfall Eldistributionin kanssa. Sopimus sisältää noin 500 muuntamon toimituksen neljän vuoden aikana. Sopimus ruotsalaisen verkonhaltijan kanssa tuli voimaan tammikuussa 2022.\nRuotsin jakeluverkon jännite on sekä 11 (että) 22 kV ja Alfen Elkamo toimittaa 18:aa muuntamomallia erilaisiin käyttötarpeisiin. Nämä muuntamot sijoitetaan projekteihin joissa esimerkiksi ilmajohdot korvataan maakaapeleilla. Tämä luo vahvan perustan erinomaiselle sähkönsiirron käyttövarmuudelle.\nSeppo Tupeli, Alfen Elkamo Oy:n toimitusjohtaja toteaa, "Olemme ylpeitä saamastamme vastuusta toteuttaa Vattenfallin kunnianhimoisia tavoitteita. Teknisen osaamisen ja luotettavuuden kautta olemme saaneet asiakkaan luottamuksen joka on meille erittäin tärkeä ja antaa hyvän lähtökohdan pitkäjänteiselle yhteistyölle.”


Vuosi 1970 oli uimahallien rakentamisen hullu vuosi pohjalaiskunnissa | Yle Uutiset | yle.fi\n2.3.2016 klo 14.56\nYle Pohjanmaa selvitti Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan alueen uimahallien tilannetta. Selvityksen mukaan näiden kahden maakunnan uimahalleista yli puolet eli 13 hallia on rakennettu 70-luvulla tai ennen sitä. Vanhin, vuonna 1962 rakennettu uimahalli löytyy Vaasasta.\nEtelä-Pohjanmaalla rakennettiin vuonna 1970 peräti viisi uimahallia: Isonkyrön, Kauhajoen, Kurikan ja Teuvan uimahallit sekä Kuortaneen urheiluopiston uimahalli.\nKaiken kaikkiaan alueen uimahallit ovat varsin hyvässä kunnossa, vaikka moni kunnallinen halli on jo reilusti yli 40 vuoden ikäinen. Paristakymmenestä hallista vain muutama on enää peruskorjauksen tarpeessa. Laaja peruskorjaus on edessä Teuvan, Kuortaneen, Vöyrin ja Ähtärin uimahalleissa.\nPisimmällä peruskorjaussuunnitelmassa ollaan Ähtärissä. Ähtärin Mesikämmenen kylpylän (uimahallin) peruskorjaus ja laajennus on päässyt ainoana pohjalaiskohteena mukaan valtion liikuntapaikkojen rahoitussuunnitelmaan vuosille 2016–2019. Ähtäriin lupaillaan valtion rahaa vuodelle 2018.\n1970-luvun jälkeen uusia uimahalleja on rakennettu harvakseen. 2010-luvulla alueelle on saatu kaksi uutta hallia: Kristiinankaupunkiin ja Alajärvelle.\nMoni uimahalli odottaa vielä päivitystä nykyaikaan – "Homekouluremontit ovat ajaneet ohi" 2.3.2016


Peltojen hiilensidonnan tehostamisella kohti HKScanin Zero Carbon -tavoitetta - HKScan Oyj\nHKScanin tavoitteena on hiilineutraali ruokaketju vuoden 2040 loppuun mennessä. Yhtiön Zero Carbon -tavoite edellyttää paikallisen hiilensidonnan edistämistä yhdessä sopimustuottajiemme kanssa. Kahden viimeisen kasvukauden aikana toteutetut hiilivuomittaukset ovat konkreettinen esimerkki työstä, jonka avulla kasvatamme ymmärrystä viljelytekniikan ja kasvukauden vaikutuksista paikalliseen hiilensidontaan. Hiilivuomittauksista saadun datan perusteella ohjaamme toimenpiteet valittuihin ratkaisuihin.\nHiilivuomittaustyössä todennetaan eri viljelyratkaisujen vaikutusta kasvustojen hiilensidontakykyyn. Hiilidioksidivuo mittaa hiilidioksidin kulkeutumista ilmankehän ja maaperän sekä kasvillisuuden välillä eli yhteyttämisen ja maahengityksen erotusta. Hiilinielujen kannalta keskeistä on hyvien satotasojen tavoittelu.\n”Datan mukaan hyvä kasvusto ja suuri lehtivihreän määrä kasvattavat pellon hiilensidontapotentiaalia. Suotuisissa olosuhteissa pellot sitovat hiiltä 40 hiilidioksidikiloa hehtaarilla tunnissa. Eli tunnissa peltohehtaari sitoo hiilidioksidia määrän, joka vastaa keskimäärin noin 260 kilometrin ajoa Suomessa liikennekäytössä olevalla polttomoottorisella henkilöautolla”, kertoo tutkimuspäällikkö Heikki Aro HKScanilta.\nHiilensidontaa voidaan jatkaa ns. kerääjäkasveilla, jotka viljankorjuun jälkeen jatkavat kasvuaan ja samalla myös hiilensidontaa. Myös nurmenviljelyllä on positiivinen ilmastovaikutus. Sen sijaan muokattu tai sängellä oleva pelto muuttuu syksyllä sadonkorjuun jälkeen hiilipäästöksi.\n”Tavoitteenamme on saavuttaa hehtaaritasolla 500 kg lisäys vuosittaiseen peltojen hiilensidontaan. Nykyisillä hiilipörssihinnoilla sidonnanarvo olisi noin 2 500 euroa 100 hehtaarin viljelyalalla”, Aro sanoo.\nHiilivuomittaukset on toteutettu sopimustuottajiemme pelloilla yhdessä kumppaneidemme Vaisalan ja Datasensen kanssa. HKScan Agrofood Ecosystem -mallissa uudet ratkaisut testataan pilottitiloilla, ja parhaat ratkaisut viedään käytäntöön kaikille kotimarkkinoillemme.\n”On hienoa tehdä edistyksellistä ilmastotyötä Agrofood Ecosystem® -pilottitilojen ja kumppaneidemme kanssa. Yhteistyön perusteella voimme todeta, että toimenpiteet, joilla vaikutetaan viljelyn tuottavuuteen ovat myös suotuisia hiilensidonnan kannalta. Takana on haastava kasvukausi, jossa syysviljat erottuivat edukseen”, Aro toteaa.\nHiilivuolaitteistossa on Vaisalan kaasuanturiteknologiaa, erilaisia mittausjärjestelmiä ja laskentamalleja.\n”Yhteistyö HKScanin, Datasensen ja viljelijöiden kanssa on laajentanut näkemyksiämme ekologisesta hiilivuon mittauksesta. Olemme samalla saaneet arvokasta palautetta mittausteknologiamme tuotekehitystä varten. Vaisalan teknologiaratkaisut luovat edellytykset hiilivuon tarkalle mittaukselle myös laajemmassa operatiivisessa mittakaavassa”, toteaa Erik Sucksdorff Vaisalan sää- ja ympäristöliiketoiminnan kehitysjohtaja.\n”Hiilensidonnan todentamistutkimusta tehdään ympäri Suomea parissakymmenessä kohteessa. Tutkimukset ovat pääasiassa erilaisten viljelymenetelmien ja maalajien vertailuja. Datasense on toiminut kokonaisjärjestelmän sekä data- ja mittauspalveluiden toimittajana”, kertoo Datasensen tutkimusinsinööri Jiri Luojukoski.\nHeikki Aro, tutkimuspäällikkö, HKScan, puh. 050 593 9393, heikki.aro@hkscan.com\nErik Sucksdorff, Vaisalan sää- ja ympäristöliiketoiminnan kehitysjohtaja, puh. 045 872 3425, erik.sucksdorff@vaisala.com\nJiri Luojukoski, tutkimusinsinööri, Datasense, puh. 040 641 3360, jiri.luojukoski@datasense.fi\nMe HKScanissa teemme elämästä maistuvampaa – tänään ja huomenna. Strateginen tavoitteemme on kasvaa monipuoliseksi ruokataloksi. Vastuullisesti tuotetut ja herkulliset tuotteemme ovat osa kuluttajien moninaisia ruokahetkiä arjessa ja juhlassa. Noin 7000 ammattilaisemme joukko tekee paikallisesti tuotettua ruokaa yli sadan vuoden kokemuksella. Meille HKScanissa vastuullisuus on konkreettisia tekoja koko ruokaketjussa ja jatkuvaa parantamista. Olemme asettaneet tavoitteeksemme hiilineutraalin ruokaketjun maatiloilta kuluttajille vuoden 2040 loppuun mennessä osana Zero Carbon -hankettamme. Kotimarkkinoitamme ovat Suomi, Ruotsi, Baltia ja Tanska. Tunnettuja tuotemerkkejämme ovat HK®, Kariniemen®, Via® Scan®, Pärsons®, Rakvere®, Tallegg® ja Rose™. Strategisten kumppanuuksiemme kautta yhtiön tuttuja tuotemerkkejä ovat myös Kivikylän®, Tamminen® ja Boltsi. Pörssilistatun HKScanin liikevaihto vuonna 2020 oli lähes 1,8 miljardia euroa\nDatasense Oy on datapalvelu- ja IoT järjestelmätoimittaja. Suunnittelemme ja toimitamme IoT kokonaisratkaisut ympäristötutkimukseen, maatalouteen, rakentamiseen ja kiinteistöihin. Intohimomme on edistää asiakkaidemme kestävää kehitystä ja liiketoimintaa älykkäiden ja laadukkaiden IoT ratkaisujen, sensoriteknologioiden ja datapalveluiden avulla. Perehdymme perusteellisesti asiakkaidemme liiketoiminnan tarpeisiin, ympäristöhuoliin ja teknologioiden mahdollisuuksiin löytääksemme parhaan mahdollisen ratkaisun liiketoiminnan ja ympäristön kannalta.


Pyydä ja päästä -kalastus kiellettävä uudessa eläinsuojelulaissa — mikkokarna\nJos olet kanssani samaa mieltä, anna MMM:lle tällaista palautetta.\nPekka Iiskonmaki 20.1.2018 13:33\n''Pyydä ja päästä -kalastus kiellettävä uudessa eläinsuojelulaissa''\nEhdottomasti sellainen eläinrääkkäys on lopetettava.\nOn suorastaan ällöttävää katsoa sitä televisioista.\nKalaa saa pyytää vain ruuaksi.\nPekka Toivonen 20.1.2018 13:44\nPoliitikkojen suhteen pitäisi pyrkiä samaan.\nKerran eduskuntaan valittua kansanedustajaa ei tule päästää enää takaisin normaaliin siviilielämään.\nJanne Salonen 20.1.2018 13:49\nJa kuitenkin Kärnälle on käymässä juuri näin, kun Väyrynen palaa eduskuntaan.\nJoku vielä ottaa selfien alistetun ja loppuun saakka väsytetyn ex-kansanedustajan kanssa. Irvokkainta on, että ex-kansanedustajia usein suudellaan tämän jälkeen.\nSeppo Simonen 20.1.2018 15:14\nMiten kommenttisi liittyy blogin aiheeseen, ei mitenkään, ajatuksesi on mustan pimeä.\nPekka Iiskonmaki 20.1.2018 15:40\nRiittävän kauan saaren skutsissa tylsistää ajattelukoneiston.\nTenka Issakainen 20.1.2018 13:49\nLienen blogistin kanssa eri mieltä suunnilleen kaikissa ruokaan, metsästykseen ja kalastukseen liittyvissä asioissa, mutta nyt täytyy todeta että tuo Pyydä ja päästä -harrastus kuulostaa meikävegaanistakin todella oudolta ja suorastaan tekopyhältä. Jonkun kaverin kanssa tuli, hirvistä puheen ollen, rinnastettua homma siihen että hirvi motitettaisiin ja sitten piestäisiin pesismailoilla...\nKalojen bongaaminen on varmasti mainio harrastus, josta kiinnostuneet voisivat esim. opetella sukeltamaan.\nJuha-Matti Hakala 20.1.2018 18:42\nOngelma metsästyksen ja kalastuksen vertaamisessa on että ne on aivan eri lähtökohdista ja lopputulokseen johtava.\nEsim. Hirvimetsällä jos tulee hirviperhe vastaan, niin siitä voit valita, minkä niistä listit. Tuonne veden alle kun ei nää, niin samaa valintaa et voi tehdä. Ja jos sieltä sitten saisitkin sen naaraan, joka kalapuolella on lisääntymistä ajatellen se tärkeämpi, niin teet isoa tuhoa kyseisen lajin kannalle, jos sen tapat. Mutta kun ei voi valita samalla lailla. Eli se tyttökala on paljon arvokkaampi lisääntyessään kuin Kärnän lautasella.\nToiseksi metsästäjät ampuu huvikseen kettuja ja susia ym. Ei ne niitä syö, vaikka ainoa syy kiusata kuulemma olisi ruoka. Mutta leikkiähän se on, joka pestään sitten jollain verukkeella, vaikka metsästämättömyys aikanansa asian hoitaisi paremmin ilman haavakoita.\nNiko Kaistakorpi 20.1.2018 14:02\nLopetatko samalla saaliskiintiöt lohijoilla vai määräätkö kaiken otettavaksi käyttöön ja kalastuksen lopetettavaksi kiintiön tullessa täyteen. Saat ainakin kalastusmatkailun vähenemään ellei muuta, mutta se ei taida Lapissa haitata.\nJanne Salonen 20.1.2018 14:05\nOn vähän hämmentävää olla Kärnän kanssa samaa mieltä mutta:\nJos kalastusmatkailu perustuu c&r -"kalastukseen", se on syytäkin lopettaa tai vähentää tasolle joka on kestävä kalakantojen kannalta.\nNiko Kaistakorpi 20.1.2018 14:25\nOlen oikeastaan samaa mieltä puhtaasta catch&releasesta, mutta tuossa jäljempänä pistän pohdittavaksi muutamia asioita tähän liittyen, kun asia ei ole mielestäni aivan mustavalkoinen.\nJanne Salonen 20.1.2018 14:37 Vastaus kommenttiin #11\nEi se niin mustavalkoista olekaan. Mutta uskoisin että jos matkalaisille kerrotaan tietty kiintiö (esim. lohi per joka toinen päivä), matkalle lähtevät ne jotka tämän hyväksyvät.\nEdelleen, minusta jos matkailuyrittäjän liiketoiminta perustuu kalojen kiduttamiseen tai liikakalastukseen, tätä voi ja pitääkin lainsäädännöllä karsia. Tai sitten yrittäjän pitää keksiä muuta tarjontaa. Monelle kirjolohen vetäminen ylös kasvatuslammikosta ja niin että se perataan ja valmistetaan ruoaksi paikan päällä on elämys.\nKalle Pohjola 20.1.2018 14:56\nAivan ja tasan samaa mieltä. En yleensä Kärnän ideologisiin teeseeihin samaistu mutta minut sai nyt samaistumaan mutta Kärnähän onkin poliitikko.\nMikko Kärnä 20.1.2018 14:11\nMiten saaliskiintiöt liittyvät tähän millään tavalla? En todellakaan lopeta niitä, vaan niitä tarvitaan. Mutta jos mittakalan pyytää, se otetaan ja syödään. Sen jälkeen lähdetään kotiin eikä pitkitetä omaa ”nautintoa” alistamalla eläimiä.\nNiko Kaistakorpi 20.1.2018 14:23\nSiten että oletetaan kalastusmatkailijan ajavan tuhat kilometriä joelle etelästä tai tulevan ulkomailta ja hän saa yllättäen heti kärsään saalista ja parilla pikku titillä kiintiön täyteen. Passitatko kotiin kesken loman? Vai tarjoilet poroajeluja? Aiemminkin olet lausunut asioita, jotka ovat kovin ristissä matkailun edistämisesi ja toisaalta kalastussäännösten kanssa.\nMitä teet etelämmässä taimenjoilla, jossa luontainen järvitaimennkanta on alhainen ja kantaa ylläpidetään istutuksilla sekä esimerkiksi kalastusta varten laitetuilla kirjolohilla. Nykyisellään näillä koskilla päästetään rasvaevälliset takaisin luonnollisen kannan edistämiseksi. Otetaanko nekin ylös vai kielletäänkö kalastus, koska saatat saada koukkuusi myös tällaisen.\nMitä sitten tulee Lappiin, niin muistakaahan sitten kohdella kaikkia ravinnoksi kelpaavia kalalajeja tasapuolisesti ja lopettaa vaikkapa niiden jänkäkoirien heittäminen pusikkoon kärsimään. Särki tai ahvenkin saalina riittänee eikä tarvi väkisin sitä rautua koittaa, kun saalista jo on.\nKuten monet muutkin esityksesi tässä on ratkaistavia asioita, joita et yksinkertaistaessasi asiaa ota huomioon.\nMikko Nummelin 20.1.2018 15:24\nMinun mielestäni kalastus pitää tietenkin lopettaa siinä vaiheessa kun saaliskiintiö on täynnä. Vapaa-ajan-kalastus ilman, että on halua syödä saalista sen kelvollisilta osin, kuulostaa typerältä. Toki joskus saalina voi olla kaloja, jotka sopivat heikommin ruoanlaittoon, mutta esimerkiksi särjet voi joskus antaa "kissankalaksi". Joka tapauksessa mitään pyydystettyä kalaa ei heitetä enää takaisin järveen vaan kolkataan kuoliaaksi.\nRiku Reinikka 20.1.2018 15:32\n"Joka tapauksessa mitään pyydystettyä kalaa ei heitetä enää takaisin järveen vaan kolkataan kuoliaaksi."\nÄlytöntä... vaelluskalakantojen kannalta vaarallista.\nKai Niemeläinen 20.1.2018 16:06 Vastaus kommenttiin #23\nJos ajattelemme puhtaasti vaelluskalakantojen ehdoilla, kalastaminen itsessään on vaarallista. CR-kalastus on eläinrääkkäystä ja suuri osa CR-kalastetuista kaloista kuolee kiduksien vaurioiduttua. Toki kaloja kuolee viehekalastuksen vaikutuksesta, myös sellaisessa tapauksessa, ettei kalastaja kalaa ylös saisi kiskottuakaan.\nOlen poikkeuksellisen yksimielinen Kärnän kanssa siinä, että pyydetty kala otetaan kiitollisena ylös ja valmistetaan ruoaksi. Jos tämä ei ole tarkoitus, ei kannata lähteä kalaan.\nRiku Reinikka 20.1.2018 16:07 Vastaus kommenttiin #28\nJos olen keväällä haukea heittelemässä ja uistimen tarttuu meritaimen, varaan itselleni oikeuden vapauttaa kalan vaikka olisi otettavissa.\nOlisin valmis kieltämään kirjolohen osalta c&r kalastuksen. Sehän ei lisäänny joitain poikkeuksia lukuunottamatta ja istutetaan pääsääntöisesti pyyntikokoisena kalana ja kalastettavaksi.\nKai Niemeläinen 20.1.2018 16:17 Vastaus kommenttiin #31\nToivottavasti Kärnä saa eläinsuojelulakiin haluamansa muutoksen ja sinun itsellesi varaama oikeus muuttuu laittomaksi.\nYmmärrän toki ajatuksesi, jota meille tarjoilet. En ymmärrä motiiviasi, miksi haluat tietoisesti ylläpitää kuvaa kalastuksessa tarvittavan CR-mahdollisuutta. CR-kalastusharrastus on vahingollista. Se ei auta kalakantoja yhtään.\nJa jos oikeasti haluat pyytää vain haukea, virvelöi kaislikossa. Sieltä harvemmin saat koukkuusi meritaimenta. Jos satut saamaan selkäluodolla taimenen hauen sijaan, paista illalla taimenta.\nRiku Reinikka 20.1.2018 16:23 Vastaus kommenttiin #34\nOlen saanut meritaimen koukkuun keväällä kaislikosta. Ovat keväällä hyvin lämpöhakuisia. Että kiitos vaan mutta en tässä tapauksessa ole kiinnostunut ohjeista kalapaikan valintaan. Uskon sen puolen olevan kunnossa.\nKai Niemeläinen 20.1.2018 17:21 Vastaus kommenttiin #37\nIsä sai kaislikossa olleesta verkosta yli viisikiloisen järvitaimenen. Ei kalapaikan valinta siis ihan pettämätön ole, mutta kyllä sillä todennäköisyyttä saat pienennetyksi. Käytinkin kommentissani sanaa "harvemmin".\nJa jos varman päälle pelaat, ota vapasi ja suuntaa suolammelle. Silloin voit olla ihan varma, ettet joudu taimenen takia CR-pakotetuksi.\nMutta varsinaisen pointin jätit jo parin kommentin päähän. Kunhan vain haluat jutustella aiheesta joka ei CR-kalastusharrastukseen liity millään tavoin.\nKalle Pohjola 20.1.2018 16:25 Vastaus kommenttiin #31\nNiin, onkohan kirjolohi, joka ei pysty lisääntymään meidän olosuhteissamme; ei se on lammikkopossu.\nRiku Reinikka 20.1.2018 16:37 Vastaus kommenttiin #39\nJoo.. kyllä niitä kuitenkin tuolla vesistöissä on. Siis muuallakin kuin istarilammikoissa. Joki-istutuksista leviävät. Ei kuitenkaan lisäänny.\nNiko Kaistakorpi 20.1.2018 17:24 Vastaus kommenttiin #28\nKai, löytyisikö tälle "suuri osa kuolee" jotain tutkimusta taustalle?\nTuossa linkki yhteen tutkimukseen, missä on koottuna useampia tutkimuksia.\nSiinä prosentit kuolleisuudesta pyörivät 3-5 prosentin hujakoilla perhoilla tai vieheillä.\nSuurempi ongelma on täkyjen käyttö ja varsinkin seisovilla pyydyksillä, jolloin kala kerkeää nielemään syötin syvälle suuhunsa. Tällöin päästää yli 30%:n kuolleisuuteen. Jossain marliinien yms kalastuksessa tämä lienee usein käytettyä. Ei tosin ole kokemusta enkä itse moista edes haluaisi kokeilla.\nTätä voi toki vastustaa tarpeettomana, mutta mielestäni väittämäsi Suomessa yleisesti käytetyissä kalastusmuodoissa ei kyllä pidä paikkaansa.\nKai Niemeläinen 20.1.2018 20:11 Vastaus kommenttiin #49\nKuolleiden yksilöiden määrää ei voida tarkasti määrittää. Tutkimista vaikeuttaa kuolinsyyn selvittämisen vaikeus. Kun loukkaantunut kala joutuu pedon syömäksi, sen kuolinsyyksi katsotaan usein tutkimuksissa muu kuin kalastuksessa syntynyt vamma. Usein vammautuminen nimentomaan aiheuttaa välillisesti tällaisenkin kuoleman. Lisäksi C&R -kalastajissakin on poikkeamia. Tutkimuksissa usein käytetään kala-jariistatalouslaitosten tutkijoita, jotka ovat tottuneet normikalastajaa hellävaraisempaan kalan käsittelyyn.\nVaikka pidämme tuota esittämääsi arviota oikeana (3-5%): 1000 C&R-kalasta syntyy tuhat kidutettua kalayksilöä, joista kidutukseen kuolee 30-50 kappaletta. Minusta kolme kuollutta päästetystä sadasta on edelleen sama asia kuin "suuri osa kuolee".\nJuha-Matti Hakala 20.1.2018 20:26 Vastaus kommenttiin #59\nTuhannesta ruoaksi tapetusta kalasta kuolee tuhat. Kirittävää siis jää vielä, heh.\nKai Niemeläinen 21.1.2018 01:02 Vastaus kommenttiin #62\nJos laskemme ne mukaan tappiona, sittenhän kaikki kalastus pitäisi kieltää.\nPuhuimme CR-kalastelusta eläinrääkkäyksenä, emme kalastuksesta ravinnonhankkimisena.\nJuha-Matti Hakala 21.1.2018 03:06 Vastaus kommenttiin #70\nCR kalastus ei ole sen enempää tai vähempää eläinrääkkäystä kuin sen syöntikään. Kun kelaat sen hauen viereesi niin se kärsii ihan prikulleen saman verran teit kummin teit.\nKalaa ei kiinnosta filosofia pätkän vertaa. Se ei ymmärrä sitä eroa, tuleeko siitä paisti vai ei.\nJos tapat sen, se on vaan sapuska. Jos jätät sen henkiin, se on elävä olento, joka pääsee ehkä lisääntymään ja tekemään lisää kaloja syötäväksi/vapautettavaksi.\nEi, en ole CR mies, vaan valikoin. En syö naaraita enkä isompia kuin kerta-annos antaa periksi. Joskus se tulee nopeasti, joskus joutuu vääriä laittaa takaisin paljon. Komsii komsaa\nPerttu Huovinen 21.1.2018 02:42 Vastaus kommenttiin #59\nEli tuolla vatipäälogiikalla :"Minusta kolme kuollutta päästetystä sadasta on edelleen sama asia kuin "suuri osa kuolee",tarkoittaa sitä että kaikki pitäisi tappaa, koska sama asia? Henkilökohtaisesti olisin ennemminkin sillä kannalla että 97 päästetyistä sadasta on hengissä. Mikä ei ole huono asia. Vaelluskala/lohikalakannat ovat henkitoreissaan verkkokalastuksen ja jokien patoamisen vuoksi, eivät valikoivan kalastuksen takia. Ja Kärnäähän ei kiinnosta luonnonsuojelu pätkääkään.\nKai Niemeläinen 21.1.2018 21:08 Vastaus kommenttiin #72\nMiksi menisit kalaan, jollet syödäksesi? Kiusataksesi vaelluskaloja?\nEsa Mäkinen 20.1.2018 14:04\nEläimet ovat tarpeettomia ihmisen ravitsemuksessa ja niiden tappaminen tai rääkkääminen huvittelun muotona eli harrastuksena on todellakin käsittämätöntä. Toivotan Kärnälle onnea ja menestystä sekä ennenkaikkea johdonmukaisuutta tällä vasta-alkaneella eläinsuojelun saralla. Itsestä, kotiseudulta ja muista omista viiteryhmistä on helpoin aloittaa: metsästys, ylisuuret porokarjat, karjatalous, sikalat, turkistarhaus, petoviha...\nMikko Kärnä 20.1.2018 14:12\nEläimet eivät ole tarpeettomia ravitsemuksessa ja erityisesti riistan sekä villikalan hyödyntämättä jättäminen olisi pahinta mahdollista ekotuhlausta. Samoin märehtijät erityisesti kuuluvat kestävään ruokaketjuun. Ne muuttavat ihmisravinnoksi kelpaamatonta biomassaa ihmisravinnoksi.\nEsa Mäkinen 20.1.2018 14:28\nNo enpä tietenkään odottanutkaan, että keskustalainen lihansyöjä faktoja kykenisi myöntämään. Ihminen ei tarvitse eläintuotteita ravinnokseen. Maailmalta löytyy kyllä satoja miljoonia todistajia tälle.\nJanne Salonen 20.1.2018 14:33 Vastaus kommenttiin #12\nOlen havaitsevani että c&r kalastukseen ei pidä puuttua kuin niiden, joiden mielestä kaiken eläinperäisen ravinnon syömisen pitää loppua.\nAimo Remes 20.1.2018 21:07 Vastaus kommenttiin #12\nEsa Mäkinen, kyllä lehmällä on ollut suuri ja ratkaiseva merkitys maamme asuttamiseen\nRiku Reinikka 20.1.2018 14:53\nKalastaessani en siis voi valikoida ruokakaloiksi sopivimman kokoisia kaloja päästämällä isot ja pienet pois? Että kaikki mikä koukkuun tarttuu pitää tappaa niinkö?\nTodellista kalojen suojelua.. alamittaiset tulee "c&r:tä" jo ihan lain mukaan toimittaessa. Eli mitä ajattelit kieltää? Vapaa-ajan kalastuksen?\nJanne Salonen 20.1.2018 15:13\nEdellä puhutaan mittakaloista. Tietenkin alamittaiset pitää päästä pois mahdollisuuksien mukaan niitä vahingoittamatta.\nRiku Reinikka 20.1.2018 15:21\nEntäpä jos satun saamaan vaikkapa kilon luokkaa olevan ahvenen.. ja mieleni tekee päästää isomus takaisin kun selvästi omaa hyvät geenit. Jos haluan keskittää ahvenen kalastukseni parhaaseen kokoluokkaan enkä tapa ravinnokseni turhan pieniä tai suuria kaloja..\nNäen että lasten pitää saada kasvaa ja isomusten jatkaa sukua.. se on mun mielestä kestävää kalastusta.\nJanne Salonen 20.1.2018 15:41 Vastaus kommenttiin #21\nKalakannan hoidon kannalta isot petokalat on hyvä päästää takaisin. Ongelmana on, että ne vahingoittuvat helpommin kuin pienet, etenkin jos vehkeet eivät ole mitoitettu isojen mukaan.\nSe mitä kuvailet, ei nyt kuitenkaan ole sitä C&R:iä jota epäilen että tiedät kaikkien tarkoittavan: Matkataan lohijoelle, kiskotaan päivän akana montakin kalaa yös, nostetaan, otetaan valokuva, päästetään ja uutta "matoa koukkuun". Olen monesti huomannut c&r -kalastajien (en tiedä harrastatko sinä sitä) sotkevan keskustelua juuri tällä argumentilla vaikka kyse on kahdesta eri asiasta.\nRiku Reinikka 20.1.2018 15:54 Vastaus kommenttiin #25\nYmmärrän mitä tarkoitat, mutta sen kieltäminen, niin ettei säännöstö samalla tee mahdottomaksi valikoivaa kalastusta, on vaikeaa.. Miten määritellään ne tilanteet jossa kalan saisi vapauttaa? Koskeeko kaikkia lajeja?\nSain tuossa edelliskeväänä ahvenia jigatessani mateen.. ehkä noin 35 senttisen. Ei tullut mieleenkään tappaa kaveria. Livautin takaisin järveen. Tämä siitä huolimatta että made on loistava ruokakala ja sillä ei ole alamittaa. Oliko oikein?\nJanne Salonen 20.1.2018 16:04 Vastaus kommenttiin #26\nEsität hyviä ja ihan relevantteja kysymyksiä joihin en osaa vastata tyhjentävästi. Itse olisin saattanut ton mateen ottaa, riippuu tilanteesta. Jos olisi reppu puolillaan ahvenia niin ehkä en.\nJos Kärnän esittämälle tielle lähdettäisiin, se on varmasti lainlaatijan ja sitä ennen asiantuntijakuulemisten paikka. Siinä olen samaa mieltä että laki jossa on paljon tulkinnanvaraisuuksia on turha.\nRiku Reinikka 20.1.2018 16:13 Vastaus kommenttiin #30\nJoo o. Osaiskohan Kärnä vastata kun ajaa kieltoa..\nVäinö Kuukka 20.1.2018 21:43\nVapaa-ajan kalastajien piirissä koko aihe on yksi kusiaispesä. Onneksi olkoon...\nMeillä kalastusta tulisi lisätä. Kotimaista kalaa eli lähiruokaa pitäisi käyttää paljon enemmän. Ertyisesti pitäisi pyytää särkikalaa, jota on liikaa ja joka rehevöittää vesistöjä. Petokalan filettä halutaan liikaa.\nPyydä- ja päästä kalastus voi tuoda jotain matkailumahdollisuuksia. Perustaksi kalastukseen en sitä halua. Olemme oppineet vapauttamaan alamittaiset ja esimerkiksi luonnonvaraiset taimenet siististi juuri näiden "jasperpääkkösten" ohjeiden mukaisesti. Kalaa pitää käsitellä tietyllä tavalla.\nTotuus kulkenee hiukan enemmän välimaastossa.\nKun miettii Suomen hyödyntämättömiä kalavaroja, ainakin voi sanoa, että asenteet kalastukseen ja kalaan ovat vinoutuneet.\nJarkko Mäkinen 20.1.2018 16:44\nVai kusiaispesä? Kalastajat ovat niin fiksua porukkaa että ovat viimmeinen ymmärtäneet mikä on kestävää kalastusta, jota edelliset sukupolvet eivät ole ymmärtäneet jota itsekken ilmeisesti edustat? Ajat muuttuu ja maailma. Suomessa on paljon kala lajeja joita voi huoletta pyytää, varsinkin kun pyydetään (tapetaan) oikean kokoisena. Mutta on myös useita lajeja joiden kalastamista tulee vahvasti rajoittaa. Vaikka yleisesti kuvitellaan että meillä on puhdas ja hieno luonto niin näin ei kaikilta osin ole, vesivoima ja myös muu teollisuus on tehnyt pahat jälkensä useampaa kalalajiin luonnossa. c&r kalastus on todella yleistä ympäri maailmaa ja sillä pyrittään takamaan myös niiden kalalajien kalastaminen jotka ihminen on omalla toimillaan tappanut lähes sukupuuttoon.\nMikko Peltola 20.1.2018 15:22\nKirjoitus on kyllä aivan jiirissä yleisen provokatiivisen linjasi kanssa. Tällainen radikaali ulostulo tosin ei ainakaan edesauta jo muutenkin riitaisaa kalastusalaa, eikä ole missään nimessä niin mustavalkoinen kuin yhdellä lauseella voisi heittää..\nKun sanot hyväksyväsi lain puitteissa tapahtuvan kalojen vapauttamisen sekä valikoivan kalastuksen niin mitäköhän tässä oikein mahdat haluta kiellon piiriin? Ei kala tiedä onko se ylä-, alamittainen tai rauhoitettu, vai kokeeko kalastaja tietyn kokoiset kalat tärkeämmäksi vedessä kuin pannulla (valikoiva kalastus).\nJos mielestäsi kalan vapauttaminen on eläinrääkkäystä niin miksi sallit ala-, ylämittaisen tai rauhoitetun kalan vapauttamisen? Eikö silloin pitäisi kalastus kieltää kokonaan? Vapakalastaja kun ei voi aina päättää minkä kokoinen kala pyytöön käy.\nSamoin haluaisin kysyä mikä kalastusmuoto on mielestäsi eettistä? Onko esimerkiksi se että kala juuttuu verkkoon illalla, rimpuilee siinä koko yön viimeiseen hengenvetoon saakka ja kokee lopulta tukehtumiskuoleman, mielestäsi eettisesti hyväksyttävää? Onko niin että kalaa saa rääkätä jos sen aikoo käyttää ravinnoksi?\nSuomessa on useita kalalajeja joiden kanta on uhanalainen ja siksi on tärkeää että kaloilla on rauhoituksia, ylä- ja alamittoja. Kalastuskeskusteluun toivoisin ennemminkin rakentavaa otetta enkä tällaisia kalastajakuntaa kahtia repiviä ulostuloja.\nSeppo Simonen 20.1.2018 15:58\nJasper Pääkkönen näyttelijä ja perhoskalastuksen harrasta vastusti rajusti uutta kalastuslakia, oli jopa Ylen ohjelmassa mukana esittämässä kotitarvekalastuksen verkkopyynin rajoituksia. Kotitarvekalastus on mitä oikeinta ruuan hankkimista ruokapöytään.\nNäiden kidutusjalastajien viihteenä on katsoa kuinka kala hyppii tuskissaan kun kiskotaan leukapielestä koukulla mitattavaksi sekä kuvattavaksi ja kun se haavoittuneena valeteloituksen jälkeen heitetään takaisin veteen.\nJarkko Mäkinen 20.1.2018 16:20\nEiköhän teidän ole kanssa turha kommentoida asiaa kun ei ole mitään tietoa asiosta, huh, Suomi on jo aivan liian elänyt maalilmassa ”kaikki tapetaan mitkä liikkuu”. Otetaan pää sieltä pensaasta, esim. Taimen minkä puolesta Pääkkönen on paljon puhunut, on erittäin uhanalainen, niin tuskin asia teitä kiinnostaa, verkot vesille vain ja kaikki kalat pannuun, onhan niitä siellä.\nRiku Reinikka 20.1.2018 16:43\nEritoten siian verkkokalastus vaikuttaa haitallisesti meritaimeneen. Siikaa verkotetaan juurikin samoilta vesiltä missä merivaelluksellaan olevat taimenet liikkuvat niihin aikoihin.\nSitten näitä alamittaisia verkkoihin tukehtuneita "lohia" viedään satapäisen siikasaaliin ohessa kotiin emännälle esiteltäväksi..\nPaskalla tuurilla sillä vielä oli rasvaevä.. no se on semmosta.\nKukin tavallaan. Itse mieluiten valikoiden..\nJuha-Matti Hakala 20.1.2018 20:30\nNyt on kovaa draamaa. Jasperillekkin ollaan niin perkuleen kateellisia että naama punottaa tänne asti.\nJasperhan tarkistuttaa kala-asiansa yleensä kala-professori Hannu Lehtosella, joten melkoinen tietoniekka saa olla, että eri mieltä kannattaa olla.\nPerttu Huovinen 21.1.2018 02:59\neli kalan hukkuminen on sinusta "humaanimpi" tapa... ja lueppa hitusen aiheesta. "Kotitarvekalastus" on tappamassa Saimaan järvilohen. Koko Saimaan alueelta pitäisi kieltää verkkokalastus seuraavaksi 15 vuodeksi. Koska, verkko ei valikoi. Toki, jos olisi asiallinen verkkoveikko, niin pienellä silmäkoolla paljon särkeä. Särjestä saa niin perhanan hyvää einettä ettei mitn määrää ja naapuritkin tykkää^^\nOlli Aulio 20.1.2018 16:00\nMitä kala haluaa. Se on jäänyt koukkuun. Otetaan ylös tapetaan ja syödään tai se on jäänyt koukkuun otetaan ylös ja vapautetaan takaisin veteen. Jos olisit kala kumman valitsisit.\nKai Niemeläinen 20.1.2018 17:24\nTuskin kala haluaa, että vesistöissä ui koukutettuja uistimia?\nJarkko Mäkinen 20.1.2018 16:13\nVai kieltää c&r kalastus? Uskomatonta että näin joku voi edes ehdottaa, voihan sitä toki kun ei asiasta mitään käsitä ja kun herran kirjoituksen lukee niin sen kyllä huomaa että ei käsitä ! Otetaan esimerkkinä vaikka Konnevedellä sijaitseva Siikakoski, kuinka olit ajatellut että siellä voidaan kalastusta harrastajaa jos mainittu c&r kalastus kielletään ?? Ai niin että otetaan kiintiö kalojen ottamiseen ? Yksi kala/kalasta niinkö? Tiedätkö mihin johtaa, tuskin? Kalojen sukupuuttoon! Niin ei tarvi enää kaloja kuvata kun ei ole mitä kuvata! Eipä se sua kinnosta vaan puhut vain ”kiduttamisesta”. Teidätkö mikä on esim. Taimenen tila Suomessa, niinpä eipä se sua kiinnosta, erittäinen uhanalainen (tietyssä osin). Kuka siitä on vastuussa että se on uhanalainen, niin ihmiset jotka ei oo teidän viittaamaan eläinsuojelu lakiin kirjannut pykälää joka estää tuhoamasta kalojen luontaiset lisääntymis paikat. Yäk ja vielä kerran yäk. Nyt vielä kun lähdet ehdottomaan että istutetaan paikkoihin kalaa että ihmiset saa niitä tappaa eikö kiduttaa niin oot oikein pahasti hakoteillä.\nBörje Uimonen 20.1.2018 16:21\nKäväisin tänään pilkillä. Oli loistava keli. Kotiin tuotavaa en tällä kertaa löytänyt. Kaikki saaliiksi saadut ahvenet olivat suunnilleen pikkusormen mittaisia, jotka päästin kasvamaan tulevia kalareissujani varten. En pussannut. Toki yritin paikkaa vaihtamalla löytää niitä ahvenia, joita olisin halunnut. Ettei tarvitse pikkuisia kiusata. Tätä kutsutaan valikoivaksi kalastukseksi. Otetaan saaliiksi se mitä tarvitaan. Tämänkö haluaisit nyt lailla minulta kieltää?\nVinkiksi Kärnälle, että matkailuyrittäjät Lapissa ovat juuri oivaltaneet, että niissä vaelluskalojen kannalta pilalle padotuissa pohjoisen jokivesistöissä on hyvä haukikanta. Se kiinnostaa Etelä-Suomen ja Euroopankin kalastusmatkailijoita. Eivät taida nuokaan yrittäjät sinua enää äänestää. Erittäin hyvä, että eduskuntaurasi alkaa olla loppusuoralla.\nJuhani Perttu 20.1.2018 16:52\nTuollainen kalastus on laiskuutta ja nirsoutta. Riittävän monessa pikkukalassa on ihan yhtä paljon ravintoa kuin yhdessä isossa. Kaikki saaliiksi saadut kalat pitää syödä. Jos ei muuten maistu, niin opettele kokkaamaan vaikka ahvenkukkoa.\nBörje Uimonen 20.1.2018 17:16\nOsaan toki kokata ahvenkukkoa. Nyt en vaan ollut hakemassa kukkoahvenia. Jos olisin niitä tällä kertaa halunnut, niin olisin vaihtanut pilkkivälineetkin ihan sitä varten. Miljoonaveljien pyynti matalasta on helppoa kuin heinänteko. Kalastus on hauskinta kun siinä on jotain haastetta itselle. Siitä syntyvät ne todelliset onnistumisen elämykset, joita vapakalastaja hakee. Passiivipyydyksillä noita ruokakaloja saa toki vieläkin helpommin.\nJani Ollikainen 20.1.2018 16:39\nTuo aloite eläinrääkkäyksestä kieltää siis samalla varmasti verkko- tai pitkäsiimakalastuksen koska noissa kalastusmuodoissa kalan kärsimä aika on helposti yleisesti vähintään yön yli, toivottavasti saat samalla ajettua että esim troolareilla jokainen yksittäinen silakka on tapettava välittömästi saamisen jälkeen jotta kalat eivät kalat kärsi.\nSeppo Simonen 20.1.2018 16:44\nKun en ole kala ja en harrasta viihde kidutusta. Evoluutiossa lihan syönnillä oli aivoja kavattava vaikutus. Vegetalistisella ruokavaliolla alkuihmiset olisivat Savannilla vielä polkemassa ruohoa. Muuten kalastaa verbi on epäsopiva viihde kidutuksen harrastamiseen. Itse oikeasti kalastan kotitarpeeksi ruokapöytään.\nTämä on vastausta 29 kommenttiin.\nJuhani Perttu 20.1.2018 16:53\nKärnältä erinomainen ehdotus. Toivottavasti hänellä on virtaa viedä asiaa eteenpäin.\nMiikka Korolainen 20.1.2018 17:43\nOnko Kärnä mahtanut ajatella mitä seuraamuksia tällä on kalakannoille ja kalastuskohteille? Jos C&R kiellettäisiin, mitä mahtaisi tapahtua etelän parhaille koskikohteille? Esim. Läsäkoskella tai Konneveden koskilla on eteläisen Suomen parhaat puitteet taimenen kalastukseen juurikin C&R pakon takia. Mitä käy, kun kohteissa alkaa silmitön papittaminen ja kannanharvennus? Vai kielletäänkö näiden kohteiden kalastus kokonaan, jolloin menetetään myös muiden palveluntarjoajien (majoituspalvelut, opaspalvelut ym.) mahdollisuudet elantoon. Usein näiden kohteiden lupatuloista osa menee myös kalakantojen kehittämiseen esim. uusien kutupaikkojen luonnilla. Mitä tapahtuu kun rahantulo lakkaa joko kalakantojen hiipumisen tai kalastuksen kiellon takia?\nTunnen muuten monia kalastajia, jotka eivät hyväksy C&R kalastusta, ja toteuttavat C&K kalastusta, mutta kovin harvoin kuulen, miten hyviä särki ja säynäväfileitä oli edellisiltana syöty. Näiden herrojen keskuudessa kun tapahtuu tällaista valikoivaa kalastusta, että vähempiarvoiset kalat menevät yleensä joko metsään (elävänä) tai takaisin veteen, vaikka C&R onkin Saatanasta.\nJuha-Matti Hakala 20.1.2018 17:45\n1. Kala kärsii ihan yhtä paljon pyyntitapahtumasta, tappoi sen tai laittaa takaisin. Se papin heilahdus ei muuta sitä millään tavalla.\n2. Miten verkkokalastus sitten. Monta päivää hirressä monofiili-solmussa hitaasti tukehtuen.\n3. C&R kalastus suomessa on hyvin harvinaista. Harrastajia on kourallinen. Suurin osa vapauttajista on vslikoivia kalastajia ja yrittää välttää tappamasta naaraita tai isoja emokaloja laittamalla ne takaisin ja syömällä niitä sopivan kokoisia tuoreena. Kalahan ei tunnetusti pakkasessa parane.\n4. Kalojen kuolleisuus vapautuksessa oikein tehtynä on hyvin vähäistä. Jos ei koukku osu kidusvaltimoon tai vesi ole liian kuumaa, niin aniharva kuolee. Ja molemmathan on jo etukäteen mietitty, ennen kuin kalan laittaa takaisin. Sopiva koukku ja ei kalasta liian kuumalla vedellä. Lisätietoa googlaamalla catch release mortality.\n5. Kalojen kärsimyksen aste on hyvinkin epäselvä. Esim. Kalan kivuntunteminen neocortexin puuttumisen takia on hyvinkin epätodennäköistä. Kipu on muutenkin subjektiivinen kokemus, joka meillä ihmisilläkin on hyvinkin erillainen. Jotkut käsittäö tuulen kasvoilla kipuna, jotkut ihanana ilmavirtana.\nKalojen kivuntuntemusta vastaan esim. Tyynemeren lohien kuolema kun ne kutevat. Tauteja, loisia, ruhjeita, sieniä, homeita... ja silti ne jaksaa panna.\nIhan vaan perus-biologian takia voisit ottaa tämän joikusi pois etenemästä, ettet tee meitä koko Suomea naurunalaiseksi. Tää on kuin Ronald Dumpin aloite\nFake news siis.\nTeemu Rautio 20.1.2018 18:24\nHyvä juttu ja samaa mieltä. Miksi kiusata kaloja ottaa vain sen, mitä ruokapöytään pyytää. Semmonen apa on ollut iät ajat täällä joella. Sairainta mitä nähnyt niin kaloja roikutetaan puntareissa ja paljain käsin käsitellään ja kuvataan. Samalla laki aloite kutu joen verkotus kieltoon. Näitä viottuneita ja väsyneitä kaloja paikalliset nostavat rannoilta monttuun syksyisin mitä joku\nEtelän pelle on roikottanu kameran eessä kesällä. Lohi voi saada vesihomeen jo pelkästään väsytyksestä!!\nJuha-Matti Hakala 22.1.2018 19:47\nHahhah. Päivän huonoin mutu.\nJarkko Mäkinen 20.1.2018 19:06\nNäin puhuu kansanedusta Kainuusta joka itse harrastaa pienpetopyyntiäkin, siinäkö ei tule mitään ”kiduttamista”? Mielestäni kyllä, itse satun myös sitä harrastamaan. Kuvittelisi että tekstin pystyy asiallisessa muodossa kirjoitamaan eikä provosoivassa. Selvästi ymmärrys c&r kalastustuksesta puuttuu täysin mutta silti sen harrastajat voidaan leimata ja pystyy asiaa ”asiantuntevasti” kommentoimaan? Miten käy jos eteläisessä ja keskisessä Suomessa Taimenen c&r kalastus kielletään ja käyttöön otetaan esim. yhden kalan kiintiö/kalastaja käytäntö? Mä voin kertoa jo valmiiksi uhanalainen Taimen kuolee sukupuuttoon ! Niin ei sen jälkeen toki kukaan kaloja ”kiduta” kun niitä ei enään ole. Vihdoin on syntynyt sukupolvi joka kalastaa kaloja kestävästi ja tämä on pelastanut esim. taimenen täydellisen häviämisen osasta Suomea. Maailma muuttuu ja meidän pitää muuttua sen mukana, menneiden sukupolvien virheitä tässä joudutaan korjaamaan vielä pitkään ja c&r kalastus on yksi osa sitä, toki voidaan koko taimen kalastus kieltää, silloin harrastajat suuntaavat esim. Ruotsiin ja Norjaan. On paljon kaloja mitä voi huoletta ottaa ruoka pöytään (oikean kokoisena) mutta on myös niitä jotka eivät ”tappamista” kestä, nämä on hyvä erottaa toisistaan.\nSeppo Simonen 20.1.2018 20:18\nNäillä perhostelijoilla on elämäntapa kiduttaa kaloja viihteenä huvikseen.\nSamainen Lohi voi olla valeteloituksen kohteena kerta toisensa jälkeen kunnes kidutuksena kuolee tressiin.\nToista on kotitarvekalastaja joka kalastaa verkoilla, katiskalla, merralla ja onkien hakeakseen ruuanlisää ruokapöytään. Kalan kohtalo on silloin oikeankainlainen biologinen loppu.\nTämä on erittäin tärkeä periaatteelinen blogi mistä viihteestä city ihminen hakee nautinnonsa.\nJarkko Mäkinen 20.1.2018 21:19\nUskomatonta kommentointia ! Meinaat että mainitti verkkokalastus ei kiduta kalaa, kalaa kituu pitkään ennen kuolemaansa verkoissa. Onneksi nyky sukupolvet ovat paljon viisaampia kuin menneet sukupolvet, selvästi edustat jälkimmäistä osapuolta, ”tapetaan kaikki mitkä liikkuu” tai ”kyllä siellä sitää kalaa on” ajatus maailma on tappanut osan kaloista jo sukupuuton partaalle.\nOta c&r kalastuksesta pikkasen ensin selvää ennen kuin alat kommentoimaan, jos ajatus maailma on ”minä minä eikä kukaan muu” niin kannattaa pitää ajatukset ihan omassa päässä vain.\nErkki Sevon 20.1.2018 20:49\nTämä nykyyhteiskuntako tuottaa tämmöistä leikkikalastusta ja sekin tapahtuu eläinten ehdoilla kyllä se kalastus on tarkoitettu vain ruuan hankintaan eikä mihinkään leikkimiseen ja orkasmin saamiseen ja kaiken vittumaisinta että tätä saatanan Jeasperointia ihannoidan mediassa .. Olis muuten kiire saada eläinsuojelulakiin kiire muutos tähän asiaan\nMatti Säisä 20.1.2018 21:13\nKyllä nyt sai Kärnä suuret plussat minulta. Suorastaan irvokasta näissä Peltsin ynnä muiden "eränkävijöiden" TV ohjelmissa kuinka nämä catch and release kalastajat esitellään suorastaan pyhimyksinä kun rääkkäämänsä kalan laskevat vapauteen. Pitkälle on ihminen luonnosta erkaantunut kun oman huvinsa vuoksi luontokappaleita kiusaavat.\nKirjailija Tuuri jota arkirealistina arvostan on samaa mieltä kanssani ja se on jo paljon.\nJarkko Mäkinen 20.1.2018 21:21\nTaas yksi kommentti sieltä menneiltä ajoilta, tervetuloa nykyaikaan jos on halua?\nMika Lehtonen 20.1.2018 22:52\nSellaisten lakien säätämiseszä ei ole järkeä, joiden toteutumista ei voida millään tavalla valvoa. Onko vapauttamista parempi vaihtoehto se, että saalis tapetaan ja heitetään tien poskeen näköetäisyyden päässä kalastuspaikasta? Ja mitä tekisit alamittaisille?\nNiko Kaistakorpi 21.1.2018 01:55\nWhataboutismista syyttelynkin uhalla on pakko todeta, että tämä kansanedustaja Kärnän tarkoitushakuisuus ja valikointi on hämmentävää.\nSuurena luonnon puolustajana hän näkee tämän ainoana suurena tarvittavana askeleena eläinsuojelulain uudistuksessa, jossa Keskusta on vesittänyt lähes kaikki merkittävät tavoitteet. Hän toteaa: "Suomella on nyt uuden eläinsuojelulain nojalla mahdollisuus tulla eläinoikeuksien edelläkävijäksi tässä asiassa. Toivon myös todella, että saan tälle näkemykselleni tukea myös erilaisilta eläinoikeusjärjestöiltä."\nMitä siitä, että Kärnä kehottaa listimään kyyt ja sudetkin on jatkuvasti vihan kohteena. Mitä siitä, että eläinsuojelulaissa esimerkiksi porsaiden kastraatio tai vasikkojen nuputus voidaan vesityksen myötä tehdä kivunlievityksellä eikä puudutuksella. Miettiikö hän, olisiko kastraatio mukavampi ottaa buranalla vai puudutuksella? Ei.\nMiettiikö hän, että joka vuosi Suomessa pidetään pienessä häkissä kettuja lihottaen ne suurimman mahdollisen turkiksen saamiseksi? Onko tässä kyse siitä ravinnonhankinnasta vai venäläisten ja kiinalalisten uusrikkaiden muotiluomuksista? Koska Kärnä olet syönyt kettua?\nVaikkapa kettu ja sika ovat älykkyydeltään ja asioiden kokemiseltaan lähellä koiraa. Näistä Kärnä ei välitä vaan kohdistaa aloitteensa selkeästi vähemmän maailmaa aistiviin kaloihin.\nMahtaako metsästettäville eläimille tulla jahdista stressiä? Mitä käys lukuisille huonosti ammuttuille eläimille luonnossa? Osa kuollee myöhemmin vammoihinsa tai joutuu siksi pedon saaliiksi.\nAivan kuten veganismihyökkäyksissään Kärnä ei tajua mittakaavaa eikä lajien eroja. Tämänkin tarkoituksena on ainoastaan asettaa eläinsuojelujärjestöjen näkemykset kyseenalaisiksi.\nEdelleen totean etten puhdasta C&R-kalastusta itse harrasta enkä kannata. Kaiken tämän suuren huolen kalojen kokemasta tuskasta takana todellisena vaikuttimena Kärnällä on kyseenalaistaa muut pyrkimykset eläintensuojelussa.\nNäissä asioissa on tapana edetä prioriteettijärjestyksessä. Kärnällä se on kalat ennen muita tutkimuksen selkeästi älyllisemmiksi osoittamia eläimiä-\nJuha Salmi 21.1.2018 12:30\n"Mitä siitä, että Kärnä kehottaa listimään kyyt ja sudetkin on jatkuvasti vihan kohteena. Mitä siitä, että eläinsuojelulaissa esimerkiksi porsaiden kastraatio tai vasikkojen nuputus voidaan vesityksen myötä tehdä kivunlievityksellä eikä puudutuksella. Miettiikö hän, olisiko kastraatio mukavampi ottaa buranalla vai puudutuksella? Ei."\nMerkillistä on tässä asiassa se että et edes sinä kauhistele että esitetyssä\nuudessa eläinsuojelulaissa harrastus- ja seuraeläimen kastroinnissa käytetään myös kivunlievitystystä. Kauhistelu jostain syystä koskee sitä ryhmää mikä ei ole ns. omaa porukkaa.\nFakta kuitenkin on että puudutus on yksi toimi mikä luetaan kivunlievitykseen (ja uskon vakaasti että tiedossasi tämä asia myös on), ja faktaa on myös se että puudutuksen vaikutus on vain hetkellinen mutta kipu voi kestää päiviä ja kuitenkin tulehduskipulääkeiden antaminen nähdään ilmeisesti negatiivisessa valossa.\nKun otetaan valikointi esiin niin on todella hämmentävää että tuotantoelämäillä tehtävä kastraatio kivunlievityksellä saa joissakin näkemään suuren epäkohdan mutta lemmikkeläinten kohdalla sama asia ei herätä mitään reakointia.\nHämentävintä tässä on myös se, että kyetään näkemään kivunlievitys vain pelkkänä buranan antona, varsinkin kun on hyvin tiedossa että puudutuksen vaikutus on vain pari tuntia ja kivun kesto 3-5 päivää. Ilmeisesti nuo 3-5 päivän kivut ollaan valmiita eläimellä hyväksymään.\nNiko Kaistakorpi 21.1.2018 14:02\nJätät huomioimatta järkevimmän ja yleisimmän vaihtoehdon, joka on puudutus toimenpiteessä ja lisäksi pitempikestoinen kivunlievitys. Pöhköä. Minä en koiralleni muuta voisi ajatellakaan ja en usko että moni muukaan lemmikkieläimen omistaja teettäisi operaatiota vain toisella.\nMarja-Liisa Kalkela 21.1.2018 08:52\nPeiponen: "Pelastakaa Suomen luonto ja maaseutu – keskustan ja vihreiden käsistä"!\n-Pohjois-Suomesta on tulossa riistetty luonnonvarojen siirtomaa. Kaksi puoluetta on asialla: keskusta ja vihreät, kirjoittaa toimittaja Pasi Peiponen blogissaan.\n21.1.2018 klo 07:30


by itu: elokuuta 2013\n1. Myyntinäyttelyni 09.09.-30.09.2013 Sysmän Kirjakaupan yläkerrassa. Kiitos Riika Vepsä-Tapper mallinken lainasta :)\nLähettänyt by itu klo 11.12\nTunnisteet: by itu - on the road, design by itu, Sysmä\nPerjantain poiminta puodista - Susanna-huopahatut\nTämä on Susanna-huopahattu Pyrstötähdet Lappi, hinta 50,00 euroa\nLähettänyt by itu klo 9.41\nTunnisteet: by itu - huovutus, design by itu, Handmade in Finland by itu, Hassut hatut, Huopahattu\n- Kopioosi: Tavataan ihmisillä joilla puutteellinen tai alhainen mielikuvitus ja/tai kykenettömyys luovuuteen, esiintyy myös yliaktiivisen "ahneushormoonin" omaavilla.\n- Toiveittesi kertominen suunnittelijalle ei tee sinusta vielä suunnittelijaa.\n- Ikkunansomistus ei tee sinusta vielä sisustussuunnittelijaa.\nLähettänyt by itu klo 9.24\nValokuvatorstai - Kesähaaste "Lempikukkasi"\nEi oo kahta sana, sehän on ORVOKKI mun lempikukka :)\nToki muitain lemppareita sitten Orvokin jälkeen tulee... ei kuitenkaan ihan laulun sanoin: Orvokki, lehdokki, vuokko ja moni muu. Vaan okeastaan ne on lapsuuden kotipihassa kasvaneita, kuten orvoitkin. Miekkalijla (jotka kuvassa silkki kukkia, joka tavallaan on myös ihan yksi syy miksi ne ovat "lempikukkia"), pelargonia, idänunikko... ja sitten köynnösruusu flammentanz jonka taasen itse istuttanut lähes jokaiseen pihaan jossa kirjoilla olen ollut. Sitten myös usean mielestä rikkaruoho Lupiinit ilahduttaa mieltä.\nLähettänyt by itu klo 9.33\nTunnisteet: Hartola, Valokuvatorstai, Vangituthetket, Vantaa\nPerjantain poiminta puodista - ALE KORI - Pinja-kespipot\nALE KORISSA myös muutakin, mutta valmiina olevat Pinja-kesäpipot öinen myrsky kiidätti ALE KORIIN\nALE KORIIN tästä\nLähettänyt by itu klo 11.44\nTunnisteet: by itu - neuleet, design by itu, Handmade in Finland by itu, Hassut hatut\nPetri-pipo Hartolan vaakunalla ja tekstillä\nTämä pipo on nähtävissä 07.09.2013 Hartolan markkinoilla myyntipisteessäni by itu ja 1. myyntinäyttelyssä Sysmän kirjakaupan yläkerrassa 09.-30.09.2013 välisenä aikana. Myydään aikaisintaan 01.10.2013 tarjousten perusteella jos mieluinen tarjous on tullut (pipo voi jäädä myös myymättä). Tarjouksen voi lähettää yhteystietoineen (tarjooja, osoite, puh. ja sähköposti) sähköpaostilla byitu.fi(a)gmail.com\nTunnisteet: by itu - neuleet, design by itu, Handmade in Finland by itu, Hartola, Hassut hatut\n▼ elokuuta 30 (3)\nPerjantain poiminta puodista - ALE KORI - Pinja-ke...


Sosiaali- ja terveysalan ammatti-laisten kohtaaminen Pikku-Veturissa.pdf (1.878Mt)\nOpinnäytetyömme tavoitteena oli selvittää yhteistyökumppanimme avoin päiväkoti Pikku-Veturin asiakkaiden mielipiteitä eri sosiaali- ja terveysalan ammattilaisten kohtaamisesta Pikku-Veturissa. Tarkoituksenamme oli tuottaa arvokasta tietoa yhteistyökumppanillemme, jonka pohjalta he voivat kehittää omaa toimintaansa. Teoreettinen viitekehyksemme koostui vuorovaikutuksen ja arvostavan kohtaamisen merkityksestä, moniammatillisesta yhteistyöstä sekä vanhemmuuden tukemisesta ja perhelähtöisyydestä.\nToteutimme opinnäytetyömme sekä kvantitatiivisena että kvalitatiivisena tutkielmana. Keräsimme kvantitatiivisen aineistomme strukturoidulla kyselylomakkeella, joka oli Pikku-Veturin asiakkaiden saatavilla sekä paperilomakkeena Pikku-Veturissa että e-lomakkeena heidän Facebook-sivuillaan. Kvantitatiiviseen kyselyyn tuli yhteensä 59 vastausta, jotka analysoimme SPSS-ohjelmiston avulla. Kvalitatiivisen aineiston keruun toteutimme puolistrukturoituina yksilöteemahaastatteluina. Saimme haastatteluihin neljä osallistujaa ja nauhoitimme sekä litteroimme jokaisen aineiston omanaan. Tämän jälkeen analysoimme aineistomme teemoittelun avulla.\nOpinnäytetyön keskeiset tulokset osoittavat, että Pikku-Veturin asiakkaat kokivat saavansa monipuolista tukea sosiaali- ja terveysalan ammattilaisilta esimerkiksi parisuhteeseen ja lapsen fyysiseen hyvinvointiin. Pikku-Veturin asiakkaiden vastauksista käy ilmi, että Pikku-Veturissa on jo nyt käytettävissä hyvin monipuolinen toimijaverkosto. Asiakkailla oli kuitenkin muutamia toiveita lisäammattilaisille ja joidenkin nykyisten ammattilaisten kohdalla toivottiin useampia käyntikertoja. Asiakkaat kokivat sosiaali- ja terveysalan ammattilaisten tukevan varhaiskasvatustyötä Pikku-Veturissa tuomalla oman ammattitaitonsa asiakkaiden ääreen. Lisäksi avoimessa päiväkodissa käymisestä koettiin olevan hyötyä ennen päiväkotiin tai esikouluun siirtymistä.\nTulostemme perusteella sosiaali- ja terveysalan ammattilaisten vierailut Pikku-Veturissa koetaan merkitykselliseksi matalan kynnyksen palveluksi. Koemme, että opinnäytetyömme oli tarpeellinen yhteistyökumppanillemme ja toivomme, että he pystyvät hyödyntämään tuloksia oman toimintansa kehittämisessä. Mielestämme hyviä jatkotutkimusaiheita olisivat esimerkiksi tutkielman toteuttaminen henkilökunnan näkökulmasta. Jatkotutkimusta Keski-Uudenmaan sote -kuntayhtymän näkökulmasta voisi myös lähteä toteuttamaan, kun sen toiminta on vakiintuneempaa.


toukokuu | 2018 | MS Parma\nsunnuntai, toukokuu 27th, 2018\nMS Parman ankkuri Maija Sianoja ratkaisi kautta aikojen ensimmäisen sprinttiviestin Suomen mestaruuden MS Parmalle vahvalla loppuvedollaan. Paimion Rastin kansainvälisen tason ankkuri Aleksandra Hornik joutui taipumaan kolmella sekunnilla. MS Parman vahvaa panosta täydensi kakkosjoukkue sijoittumalla seitsemänneksi. Kisat käytiin Keravan kaupungin keskustassa neljässä sarjassa ja joukkueilla, joihin kuului kaksi naista ja kaksi miestä. Miehet juoksivat keskiosuudet ja aloitus […]\nMS Parman suunnistajat saavuttivat kolme mitalisijaa, yhden kutakin väriä, SM-keskimatkalla, Kouvolan Vuohijärvellä. Akseli Ruohola nappasi jälleen omansa eli kullan kakskymppisissä, Maija Sianoja hopeaa naisten pääsarjassa ja Wille Laitamäki pronssia 16-pojissa. Maasto oli Salpausselän harju- ja suppa-aluetta, jossa korkeuserot ovat korkeimmillaan 40 metrin luokkaa tarjoten mukavasti ”pakollisia” kiertosuuntia syvien jyrkkäreunaisten suppien ja harjujen lomassa. Tarjolla oli myös pienipiirteisestä […]\nRuoholalle pitkän näyttökisan voitto\nmaanantai, toukokuu 21st, 2018\nAkseli Ruohola varmisteli paikkaansa tuleviin nuorten MM-kisoihin pitkän näyttökisoissa Hollolanssa sunnuntaina. Sairakkalan suppa-kangasmaasto tuli seljätettyä ylivoimaiseen tapaan. Kakkoseksi tullut Valkeakosken Aaro Aho jäi yli kolme minuuttia. – Alun hyvästä keskittymisestä huolimatta tein heti ykköselle huonon reitinvalinnan. Keskivaiheilla sujuvuus katosi yhdellä rastivälillä, mutta sen jälkeen sain pakan onneksi taas kasaan. Oravapolkuvirhe osui kohdalle vielä, kun juoksin […]\nSM- sprinttiviestin HD18- joukkue\nsunnuntai, toukokuu 20th, 2018\nHistorian ensimmäiseen SM- sprinttiviestiin sarjassa HD18 MS Parma lähtee seuraavalla joukkueella: Elsa Ankelo, Oskari Lepistö, Samuli Rousku ja Tessa Salmia Kisasivut\nAkseli Ruohola oli lauantain sprintin näyttökilpailussa kakkonen ja sunnuntain maastotestin ykkönen tähtäimenään nuorten MM-kilpailut Unkarissa. Edessä ovat vielä SM-pitkä, SM-keskimatka sekä Unkarissa järjestävät keskimatkan ja pitkän matkan näyttökisat ennen joukkuevalintoja. – Olin todella jännittynyt koko ajan ennen lähtöä karanteenissa, vaikka ei olisi ollut mitään jännitettävää. Se taas jotenkin söi parasta terää jaloista ja nosti sykettä sen […]\nMaija kuudes EM-pitkällä\nMaija Sianojan tasainen suorittaminen EM-kisaviikolla nostaa hänet suoraan maailmanluokkaan saldonaan sprintin 10:s sija, hyvä viestiosuus lähes yksin juosten ja huippuna rankan pitkän matkan kuudes sija. Suunnistuksen EM-kisat Sveitsissä päättyivät pitkän matkan kisaan sunnuntaina. Sianoja nousi hienosti toistamiseen Suomen parhaaksi sijoittuen kuudenneksi. Erittäin suuria korkeuseroja sisältänyt maasto oli helteessä uuvuttavaa. Sen kesti ylivoimaisesti parhaiten Ruotsin Tove […]\nPari voittoa Am-viesteistä, miehille hopeaa.\nsunnuntai, toukokuu 13th, 2018\nMS Parma saavutti kaksi mestaruutta alueviesteissä Sauvossa lauantaina. Helteinen sää oli suunnistajien rasitteena, mutta hyvä maasto ja radat oli kuitenkin mieleisiä. Miesten avausosuudella Angelniemen Tuomo Mäkelä karkasi muilta ja tuli vaihtoon 1.40 erolla Paimion Rastiin. MS Parman Peeter Pihl sortui väliaikojen mukaan kolmanneksi viimeisellä rastilla yli kolmen minuutin virheeseen ja vaihtoi vasta kuudentena. Henri Kalve […]\nperjantai, toukokuu 11th, 2018\nSprinttiviestit suunnistettiin helteisessä säässä aivan Sauvon keskustassa. Missä lienee ollut vika, mutta osanottajia kisa ei vetänyt. Pääsarjassa ja nuorissa oli jaossa pääsylippuja SM-kisoihin. Samanaikaisissa EM-kisoissa on nippu huippuja ja 16-20-sarjalaisia oli parikymmentä keskittymässä viikonvaihteen testikisoihin, eniten MS Parmasta 10. Ikäsarjoissa oli vain muutama joukkue. Käytännössä seurat olivat liikenteessä ns. kakkos-kolmosjoukkueilla hankkimassa SM-paikkoja. Ehkä Ankkurilla oli kovin tiimi tulessa. […]\nkeskiviikko, toukokuu 9th, 2018\nEM-kisojen keskimatkan finaali päättyi Suomen Marika Teinin voittoon kahdeksan sekunnin erolla Ruotsin Tove Alexanderssoniin. Marikalle oikea suunnistusrytmi löytyi karsinnassa, jonka voitti. Kisat käytiin hyvinkin vaativassa maastossa ja onnistumisiin tarvittiin koko suunnistustekniikan arsenaali oikeaan aikaan käyttöön otettuna. Suurimmaksi ongelmaksi muodostui toiseksi viimeinen rasti, jota Tovekin pummasi reilut kaksi minuuttia. Maija Sianojalta ei löytynyt rohkeutta edetä kovaa […]\nTuulia ja Maija EM-keskimatkan karsinnoista finaaliin\ntiistai, toukokuu 8th, 2018\nVaralla ollut Tuulia Viberg otti hienosti haasteen vastaan, kun hän sai aamulla tiedon osallistumisestaan. Hän korvasi korvasi sairastuneen Sari Anttosen keskimatkan karsinnassa. Erittäin suuria korkeuseroja sisältäneessä maastossa Tuulia juoksi lohkonsa kuudenneksi ja selvästi finaaliin. Erän voitti Sveitsin Julia Gross. Maija Sianoja oli oman lohkonsa kymmenes juosten Tuulian kanssa suunnilleen samaa vauhtia. Myös Maija meni finaaliin. […]


Vaisala painottaa palveluihin\nJulkaistu: 18.9.2007 13:22\nElektronisia mittausjärjestelmiä ja -laitteita valmistavan Vaisala uusii organisaatiotaan keskittämällä kaikki yhtiön nykyiset palveluliiketoiminnat uuteen Vaisala Services-divisioonaan.\nVaisala Solutions-divisioona keskittyy yhtiön mukaan entistä selkeämmin kokonaisratkaisuihin. Vaisalan tuotanto, kokoonpano, hankinta ja toimitukset keskitetään uuteen Operations-yksikköön. – Vaisala on jo pitkään ollut valitsemillaan ympäristönmittauksen toimialueilla selkeä tuotejohtaja. Nyt haluamme siirtää painopistettämme entistä enemmän palvelu- ja kokonaisratkaisujen tarjontaan. Molempien kysyntä on selkeästi lisääntymässä, mikä näkyy asiakkaiden yhteydenotoissa, toimitusjohtaja Kjell Forsén toteaa tiedotteessa.\nVaisalan tulos moninkertaistui alkuvuonna\nSäähavaintolaitteita valmistavan Vaisalan tulos moninkertaistui ensimmäisellä neljänneksellä verrattuna vuodentakaiseen. Liikevaihto kasvoi 18 prosenttia. Lue lisää ›\nVaisala sai myytyä ensimmäiset säätutkansa\nElektronisia mittausjärjestelmiä ja -laitteita valmistava Vaisala on saanut ensimmäiset säätutkatilauksensa. Lue lisää ›\nVaisala toimittaa havaintoverkon Kanadaan\nElektronisia mittausjärjestelmiä ja -laitteita valmistava Vaisala uusii Kanadan ilmatieteen laitoksen maan yläilmakehän synoptisen havaintoverkon. Tilauksen arvo on noin 27 miljoonaa dollaria eli 19,7 miljoonaa euroa. Lue lisää ›\nVaisalan tilaukset vähenivät\nElektronisia mittausjärjestelmiä ja -laitteita valmistavan Vaisalan tulos parani selvästi ja liikevaihto kasvoi vuoden toisella neljänneksellä. Koko vuoden liikevaihdon ja tuloksen yhtiö arvioi olevan hieman parempia kuin viime vuonna. Lue lisää ›\nVaisalalle uusi miljoonasopimus sääasemista\nVaisala on sopinut "pitkäaikaisen asiakkaan" kanssa yli seitsemän miljoonan euron sopimuksen kiinteästi asennettavien automaattisten sääasemien toimituksista. Lue lisää ›


Dyessence | 22.02.2006 | Melodic Metal\nBiisi uudelta demolta! Kommentoikaa!\n8.79 3007 kuuntelua\nMIKSERI MAINOS 189942 numeroon 173172 (1,90€)\nMinusta on järjettömän hyvä asia kun asiantuntijatkin kehuvat teitä, eipä tässä voi itsekkään haukkumaan alkaa. Olette kyllä helvetin kovia soittajia. Hyvin on soitto hitsautunut yhteen. Riffit toimii ja biisissä on hyviä koukkuja.\nLoistavia riffejä ja soitto on loistavaa. Kertsistä vielä extra pisteitä. :)\nHyvää matskua, hyvät riffit ja äänenlaatu on juuri sitä mitä pitääkin.\nBändi holdaa hommat.\nAce Metalhead 23.02.2006\nSuurimmalle osalle metallibändejä näin monimutkaisen materiaalin treenaaminenkin tuottaisi ylitsepääsemättömiä vaikeuksia, puhumattakaan äänittämisestä tai esiintymisestä. Olette varmasti viettäneet muutaman tovin treenikämpällä ja se kuuluu kyllä äärimmäisen tarkassa soitossa. Lisäksi laulajan ääni on tarpeeksi voimakas ja aitoa huutoa eikä mitään kähinää. Kitarasoolossakin löytyy omaperäisyyttä, mutta pitempää sooloa odotin (mutta sehän on säveltäjän päätös, ei minun). This is Metal.\nHelvetisti on bändi kehittyny, paljon monipuolisempia\njuttuja verrattuna aikaisempaan. Kitaran soitto on loistavaa ja\ntarkkaa. Rumpali on parantunut ihan saatanasti, jotain suht seksikästä blastin tynkää siellä kuulukin mikä on hienoa kuulla tuon tyylisessä musassa. Sävellys työ on upeaa, biisi ei ole missään kohtaa sekava, mutta silti kestää monen kuuntelu kerran. En kyllä vielä ainakaan mitään haukuttavaa keksi tässä vaiheessa. Kalja käteen ja keikalle. Jatkakaa samaan malliin.\nmelometallia Biisit Lejonskin lempskut. sekavaista sekalaista Heavy


Audi A6 Sedan 3,0 V6 TDI 150 kW quattro S tronic Start-Stop - Korkotarjous: 0,99 % + kulut! Jopa ilman käsirahaa! Suomiauto, Spo Porrasperä 2012 - Vaihtoauto - Nettiauto\nSedan 3,0 V6 TDI 150 kW quattro S tronic Start-Stop - Korkotarjous: 0,99 % + kulut! Jopa ilman käsirahaa! Suomiauto, Spo\nVuosimalli 2012 (ensirek. 9-2011) Katsastettu 10-2021\nAudi A6 Sedan 3,0 V6 TDI 150 kW quattro S tronic Start-Stop - Korkotarjous: 0,99 % + kulut! Jopa ilman käsirahaa! Suomiauto, Spo\nKorkotarjous koskee uusia tilaussopimuksia ja on voimassa 10.03.2022 asti..\nNettiauto ID 12600325


Kunnon palkka takaa hoidon laadun | Tiedonantaja\nHome >> Artikkelit >> Kunnon palkka takaa hoidon laadun\nHoitajan työn vaativuudessa on kysymys siitä, että ollaan tekemisissä ihmisten hengen kanssa. Vastuu on suuri eikä lääkäri aina syystä tai toisesta ole välittömästi saatavilla, sanoo Tehyn ammattiosasto 113:n puheenjohtaja Mira Reijonen.\nTyön raskautta lisää hoidettavien määrän kasvaminen suhteessa henkilökuntaan. Pari vuotta voimassa ollut hoitotakuu on lisännyt työmäärää, eikä alalle saada tarpeeksi työntekijöitä kehnon palkkauksen vuoksi. Tämä aiheuttaa monelle hoitajalle riittämättömyyden tunteen.\nKaiken lisäksi työvoimapulasta yritetään nyt syyttää hoitajia itseään, he mokomat kun vaativat kuntatalouden kannalta kohtuuttomia palkkoja ja kun niitä ei makseta, loikkaavat muille aloille tai ulkomaille paremman palkan perässä.\nPalkka on suuri tekijä, kun alan vetovoimasta puhutaan. Toki on muitakin seikkoja, kuten työnantajan luotettavuus ja työolot, mutta niillä ei makseta vuokria, lainan lyhennyksiä eikä päivittäistä leipää.\nMira Reijonen huomauttaa, että sairaanhoitajille tarjottu sopimus noudatti yleistä liittokierroksen linjaa. Koulutetun hoitohenkilöstön palkkakuoppaa se ei olisi madaltanut lainkaan.\nLisät vaativat uhrauksia\nJulkisuudessa on sairaanhoitajan palkkana esitelty milloin mitäkin summia. Reijonen korostaa alan peruspalkan ja keskiansion eroa. Erilaisten yö-, viikonloppu- ja muiden lisien kautta palkkapussiin voi kertyä muutama sata euroa peruspalkkaa enemmän kuukaudessa. Mutta tämä ei tapahdu ilman uhrauksia.\n– Kyseessä on naisvaltainen ala, ja monella on perhettä. Lisät tehdään silloin, kun muu perhe on vapaalla, esimerkiksi juhlapyhinä, sanoo Reijonen. Ei ole mukavaa, että äiti tai isä joutuu jatkuvasti työskentelemään joulut ja pääsiäiset päästäkseen riittävälle palkkatasolle.\nAuroran sairaalan psykiatrisella osastolla apulaisosastonhoitajana työskentelevän Reijosen oma kuukausipalkka olisi kahden ja puolen vuoden kuluttua ollut parhaassa tapauksessa noin 250 euroa parempi kuin tällä hetkellä. Mutta varmaa, ilman mitään varauksia saatavaa rahaa tästäkin olisi ollut vain osa.\nVaraa palkkoihin on\nHoitajia yritetään siis syyllistää siitä, että palkankorotusvaatimusten takia monen kunnan talous on tulevaisuudessa kuralla. Mira Reijonen huomauttaa, että kuntien heikkoon talouteen on vedottu aina aikaisemminkin. Kaikilla kunnilla ei suinkaan mene taloudellisesti huonosti. Valtiolla puolestaan on yllin kyllin budjettiylijäämäistä rahaa, josta osan voisi ohjata siten, että kaikilla kunnilla olisi varaa maksaa hoitajille kunnon palkat.\nTehyn tavoitteena on jo jonkin aikaa ollut koulutetun hoitohenkilöstön palkkatason tuntuva korottaminen. Sen toteutumiseksi Tehy on vaatinut monivuotista palkkaohjelmaa, joka ei ole toteutunut.\nJulkisessa keskustelussa on rahasta puhuttaessa miltei tyystin unohdettu, että suuri osa palkankorotuksista palautuu välittömien ja välillisten verojen kautta takaisin valtion ja kuntien rahakirstuihin.\n– Hoitoalan palkankorotukset heijastuvat myös siihen, että ihmisiä hakeutuu alalle töihin ja palvelu paranee. Parempi hoito merkitsee lyhyempiä sairaslomia, eli hoidettava työntekijä pääsee nopeammin takaisin töihin, huomauttaa Reijonen. Sairaslomien lyhentymisellä on merkittävä kansantaloudellinen vaikutus. Hoitajien palkankorotukset myös luonnollisesti parantavat ostovoimaa.\nJoidenkin laskelmien mukaan kunta-alan sopimuksessa luvatuista palkankorotuksista palautuu verojen ja kulutuksen kautta yli puolet takaisin julkiselle sektorille.\nPerjantaina 5. lokakuuta ovat kaikki hoitajien kamppailua tukevat ihmiset tervetulleita Sairaanhoitajaliiton järjestää mielenosoituksen Helsinkiin. Aamulla kello 10 jälkeen on mahdollisuus kokoontua Helsingin stadionille, jossa on tarjolla ohjelmaa. Stadionilta mielenosoituskulkue marssii Eduskuntatalon eteen, jonne on tarkoitus saapua noin klo 12.30.\n– Nyt on tilaisuus ottaa kantaa ja vaikuttaa! kehottaa Sairaanhoitajaliitto.


Kouvolalainen lastensuojelulaitos Saviston koti on kärsinyt työvoimapulasta – Aluehallintovirasto valvoo nyt, että henkilöstöä on tarpeeksi - Kouvolan Sanomat\nKouvolalainen lastensuojelulaitos Sav...\nJulkaistu 20.6.2019 12:11 Tilaajalle\nTyövoimapulan taustalla on yrityksen nopea kasvu. Henkilöstön määrä on nelinkertaistunut kolmessa vuodessa.\nSaviston kotiin kuuluu kolme yksikköä, jotka sijaitsevat Savistolla Raussilassa ja Anjalassa. Arkistokuva.\nKouvolalainen lastensuojelulaitos Saviston koti on hakenut työntekijöitä viime aikoina tiuhaan tahtiin. Parhaillaankin avoinna on useita sosiaaliohjaajan paikkoja.