Sisällys 2/2005. pitkään vaiettu salaisuus... - PDF\nSisällys 2/2005. pitkään vaiettu salaisuus...\nDownload "Sisällys 2/2005. pitkään vaiettu salaisuus..."\n1 Tosimies205ke.indd :07:52\n2 4. vuosikerta KUSTANTAJA Faktapro Oy PL 4, Espoo puh. (09) fax (09) TOIMITUS PL 4, Espoo puh. (09) fax (09) PÄÄTOIMITTAJA Kimmo Janas GSM NEUVOTTELUKUNTA Petri Aalto (International Christian Chamber of Commerce) Pertti Jotuni (STELK Espoo ja STELK Helsinki) Martti Ojares Heikki Ranssi (Helsingin NMKY) Jorma Reinikainen (Helsingin Raamattukoulun Miesfoorumi) Samuel Saresvirta (International Christian Men s Institute) Esko Saxelin (Missionuoret) Arto Virén (Kansan Raamattuseura) ISSN PAINO Uusimaa Oy PL 15, Porvoo ILMOITUSMARKKINOINTI Mesax Marketing Kiesikuja 12, Vantaa puh. (09) fax (09) GSM ILMOITUSHINNAT (+ alv 22%) mv 2-väri 4-väri 1/ / / / TILAUSHINTA Kestotilaus: 25 (6 numeroa/vsk) Määräaikaistilaus: 30 KANSI Kesä lähestyy ja on aika kaivaa kaksipyöräiset menopelit varastojen suojista. Kuvassa Yamaha TOSIMIES DT125RE. Konekesko. 2/ 2005 Sisällys 2/ Pääkirjoitus 4 Miesten vaihdevuodet pitkään vaiettu salaisuus... 8 Arvo Survo Inkerinmaan tulisieluinen lähetyspastori 12 Miehen tunnemaailma 14 Uskontoa tunturissa 15 Sopanen! 16 Tosikuvat 19 Eroon riitelykierteestä Riitely vähenee, kun perheessä opitaan puhumaan selkeästi 20 Jos johdat et ota! 21 Minnesota-hoito: yhdeksän kymmenestä raitistuu 23 Rami Junnila toipuneen alkoholistin tarina 24 Mies, miten kohtaat oman elämäsi rajat ja mahdollisuudet? 26 Pekka Luhtanen päivittäistä yhteydenpitoa ylöspäin 28 Tapahtumia Tosimiehille 30 Tosimies lukee 32 Raamatun tosimiehiä osa 8: Abrahamin uhritie 33 Mies Myllyssä -tapahtuma Oronmyllyllä huhtikuussa 34 Jatkoajasta kiitollisena 36 Puku vai bleiseri? 38 Ken Blanchard Suomessa 40 Jumala johdattaa Hannu Äimänen kertoo elämästään ja johdatuksen periaatteista 42 Lyhyestä virsi kaunis 44 Koeajossa: Knaus Sun Ti -matkailuauto 2 Ammu, ammu jo, tuumaa isäntäperheen kuopus kuvaajalle Suminan kylän lapsien iltatapaamisessa! Survo on myös lasten kaveri. Yli kymmenen vuotta sitten päätyi Pekka Meronen täysraittiuden kannalle. Päätös oli monen asian summa. Tukevan oloinen Pekka päätti laihduttaa ja siirtyi pitkälti salaattilinjalle. Samanaikaisesti kahvikin jäi pois, kun se tai alkoholi ei tuntunut soveltuvan kevyellä ravinnolla täytettyyn mahaan. Keväisiin laskettelukeskuksiin on mukava huristella Knausin tyylikkäällä Sun Ti -matkailuautolla Minnesota-hoitolan johtaja ja vastaava terapeutti Simo Seppelin painottaa, että vain nelisen prosenttia alkoholisteista on rappioalkoholisteja. Loput ovat enemmän tai vähemmän kiinni yhteiskuntaelämässä. 44 Tosimies205ke.indd :07:56\n3 Homokiintiöt tulossa? Kun seuraa television ohjelmatarjontaa, pistää yksi seikka silmään voimakkaasti. Yllättävän monessa sarjassa esiintyy homoseksuaaleja. Homot esitetään hellyttävinä puppelipoikina, eli huumoria käytetään pelkojen voittamiseen. Homoista tehdään niin miellyttäviä ja lutuisia, että huomio kääntyy pois näiden useimmiten todellakin mukavien ihmisten poikkeavasta elämäntavasta. Uusin ohjelmaformaatti on kerätä joukko homomiehiä neuvomaan heteromiestä uusimaan pukeutumistyylinsä. Siinä sitten katsoja seuraa, kuinka homot hykertelevät nähdessään kohdeheteron takapuoli paljaana. Huh, huh... Joku on todennut, että valtaosa kyseisen ohjelman katsojista onkin naisia, jotka toivovat aviomiestensä pystyvän muuttamaan omaa tyyliänsä. Suuntauksen puolustajat väittävät heteromiesten vapautuvan, kun homojen määrä lisääntyy ohjelmissa. Näinköhän. Kun kaikista asioista halutaan tehdä ja myös ajanmittaan tehdään sallittuja ja yleisesti hyväksyttäviä, on edessä varmaankin pian homokiintiöt, jotka tulee huomioida työpaikkoja täytettäessä jne. Huolestuttava tulevaisuuden kuva. Varsin moni on odottanut kirkon ottavan selkeästi kantaa keskusteluun, mutta taitaa olla turha toivo. Kuvattu Tapiolan kirkossa Espoossa. Professori Aarno Ruusuvuori ei ole tehnyt kompromissejä suunnittelemassaan kirkossa, vaan on esittänyt vastalauseen sovinnaista, epäaitoa kirkkorakennuksen koristeellisuutta ja sentimentaalisuutta vastaan. 3 TOSIMIES 2 / 2005 Tosimies205ke.indd :08:00\n4 MIESTEN VAIHDEVUODET - pitkään vaiettu salaisuus Teksti ja kuvat: Jouni Koskivirta Lohjan sairaalan kirurgian ylilääkäri Risto A. Salminen työhuoneessaan. Hyvin usein puhutaan naisten vaihdevuosista ja iän mukanaan tuomista naisten vaivoista. Mutta vaihdevuodet koskettavat miehiäkin. Kyseessä on kuitenkin varsin arka asia. Voisi melkein sanoa, että miesten vaihdevuodet on pitkään ollut vaiettu salaisuus. Usealle miehelle nämä ovat olleet todella kipeitä asioita. Eikä monen miehen ole kovin helppo vieläkään puhua vaihdevuosiensa ongelmista. Mitä miehen vaihdevuodet sitten ovat? Mitä kaikkea niihin liittyy? Mitä ikä tuo tullessaan? Millaisia vaivoja voi ilmaantua? Mitä terveydellisiä riskejä keski-ikäisen miehen elämään liittyy? Millaista hoitoa on saatavilla? Tosimies-lehti otti selvää vaihdevuosiin liittyvistä monista kysymyksistä. Asiantuntijalääkärinä haastattelimme kirurgian ja urologian erikoislääkäri, lääketieteen lisensiaatti Risto A. Salmista, joka työskentelee Lohjan sairaalassa kirurgian ylilääkärinä. Miesten vaihdevuosista on viime vuosina puhuttu hyvin paljon. Ja niistä on puhuttu juuri sen takia, koska ennen niistä ei puhuttu ollenkaan, ylilääkäri Risto A. Salminen sanoo. Tämä on uusi alue ja aihe. Vaihdevuodet eivät kuitenkaan ole ihan yhtä selkeästi ja yhdenmukaisesti määriteltävissä kuin naisilla. Eri miehillä vaihdevuosien tuomat ongelmat ovat erilaisia, oireet ja löydökset vaihtelevat. Oireita ja vaivoja ilmenee, mutta ei kaikilla. Hormonitoiminta hidastuu Hormonitoiminnan jatkuminen on miehilläkin tärkeä juttu. Silti miehillä harvemmin tulee hormoniensa takia asiaa urologin vastaanotolle. Miksi? Risto A.Salminen selittää, että naisilla hormonitoiminnan päättyminen tapahtuu tietyn ikähaarukan sisällä, melko nopeassa tahdissa muutaman vuoden sisällä. Miesten kohdalla tilanne on erilainen. Miehillä ei tapahdu tällaista nopeaa hormonitoiminnan loppumista tai vähenemistä, vaan se tapahtuu hyvin hitaasti. Hormonitoiminnan hidastuminen lähtee etenemään varhaisessa vanhuudessa tai myöhäisemmässä keski-iässä. Hidastumisnopeus vaihtelee. Hormonipitoisuuden vaihtelu on miehillä hyvin suurta. Salminen huomauttaa, että kun miehen hormonitaso lähtee putoamaan, se ei laske kovin matalaksi, jos lähtötaso on ollut korkea. Toisilla lähtötaso voi olla matala, mutta vaikka heillä ei hormonitoiminnassa ole mitään ongelmia ollutkaan, hormonitason putoaminen vie nopeammin normaalin hormonitason alapuolelle. Kun tässä yhteydessä puhutaan hormonitasosta, kyse on lähinnä testosteronipitoisuudesta. Miesten erilaisuus tekee Salmisen mukaan asiasta vaikean. - Ei voidakaan puhua miesten vaihdevuosista yleisesti, vaan tietystä oireyhtymästä, joka liittyy ikääntymisen myötä tapahtuviin hormonitasapainon muutoksiin, toteaa Risto A. Salminen. Hormonihoitoa miehillekin Miehillekin annetaan hormonihoitoa, vaikkei se olekaan niin yleistä. Toisaalta siitä saatava hyöty ja hormonihoidon tarve vaihtelevat huomattavasti. Tiedetään, että hormonitason aleneminen voi edesauttaa osteoporoosin kehittymistä, se alentaa lihasmassaa ja yleistä vireyttä ja voi saada aikaan psyykkisiä muutoksia. Hormonikorvaushoidon päätös täytyy tehdä hyvin yksilöllisesti näiden oireiden perusteella. Kaikille siitä ei ole apua. Tietyt oireet, vireystaso ja elämän voiman tunne vaihtelevat suuresti eri miehillä. Toiset saavat kuitenkin hormonihoidosta uutta potkua elämäänsä. He tuntevat itsensä vahvemmaksi ja vireämmäksi ja kokevat, että hoito on muuttanut heidän elämäänsä. Mutta tätä ei tapahdu kaikilla, Risto A. Salminen huomauttaa. EREKTIOHÄIRIÖIHIN APUA Hormonitoiminta vaikuttaa miehen seksuaalisuuteen monilla tavoin. Tulee muistaa, että se vaikuttaa sukupuoliseen halukkuuteen ja myös erektiotoimintaan. Hormonitoiminnan vaikutus erektiotoiminnassa on kuitenkin varsin vähäinen. On hyvin harvinaista, että pelkkä hormonitoiminnan heikkeneminen olisi syynä erektion heikkouteen. Yleensä TOSIMIES 2 / Tosimies205ke.indd :08:02\n5 löytyy muita syitä: perussairauksina valtimokovettumatauti, sokeritauti komplikaatioineen, verenpainetauti ja näihin sairauksiin tarkoitetut lääkkeet. Potenssiongelmiin saa nykyisin kuitenkin hyvin apua, sanoo kirurgian ylilääkäri Risto A. Salminen. Aivan kaikille ei ole hyvää lääkitystä, mutta suurimmalle osalle on nykyisin tehokkaita hoitoja. Nykyisillä hoitomenetelmillä on varsin helppo saada erektiohäiriö hoidetuksi, jos ei ole kysymys aivan erityisen vakavasta tilanteesta. Monimutkainen ongelma Sukupuolisen halukkuuden hoitaminen on Salmisen mukaan hieman hankalampi kysymys. Sukupuoliseen halukkuuteen vaikuttaa hormonitoiminta, mutta siihen vaikuttavat monet muut henkiseen puoleen liittyvät tekijät. Osatekijöinä tähän liittyvät ikääntyminen, työ- ja perhe-elämän muutokset, puolison vanheneminen ja puolison vaihdevuosioireilut. Risto A. Salminen korostaa, että ongelmaa täytyy hoitaa kokonaisuutena, koska kyse on usein potilaan koko elämäntilanteesta. Se on monimutkainen vyyhti. Potenssiongelma on miehelle kipeä juttu ja koko miehiseen itsetuntoon vaikuttava iso asia. Siitä voi olla vaikea puhua. Asiaa on silti turha häpeillä. Apua on hyvin saatavilla ja erektio-ongelmien hoito parantaa ilman muuta elämänlaatua. Tämä on ollut ongelma, josta on pitkään vaiettu, Sitä on pidetty häpeällisenä ja siitä on vain oltu yleisesti hiljaa. Aikoinaan lääkäritkin vaikenivat, koska hoitomahdollisuudet olivat varsin vähäiset ja olemattomat. Kun hoitoja on tullut uusia, on huomattu, että näistä asioista voidaan keskustella. Aiheesta on kirjoitettu paljon, on tehty televisio-ohjelmia, kirjoja ja lehtijuttuja, joiden mukaan tavallisille ihmisille on mennyt viesti, että tämän asian voi ottaa lääkärin vastaanotolla puheeksi. Nykyisin hakeudutaan erektio-ongelmien takia yhä enemmän urologille, mutta myös terveyskeskuslääkärin vastaanotolle voi tulla muidenkin seksuaaliongelmien takia. Potenssiin kuuluu paljon muutakin kuin erektio. Siihen liittyvät hormonaaliset toiminnat, seksuaalinen halukkuus ja yleinen seksuaalinen vireys, jotka kaikki muodostavat yhdessä potenssin. Viagran tulo oli iso juttu Viagran tulo markkinoille oli Risto A. Salmisen mukaan tavallaan koko miesten maailmaa mullistava juttu. Erektiohäiriöihin oli olemassa lääkkeitä ja hoitoja aikaisemminkin, mutta niiden teho oli huono tai ne olivat hankalasti käytettäviä. Yhtenä esimerkkinä Salminen mainitsee pistoshoidot. Viagra oli ensimmäisiä suun kautta otettavia tabletteja, joilla erektiohäiriöitä hoidetaan ja käytön helppous oli se tekijä, joka toi lääkkeen erektiohäiriöistä kärsivien miesten ulottuville, Salminen sanoo. Sen jälkeen alaan perehtyneet lääkärit ovat tuoneet erektioongelmien hoidon yhä enemmän esille, He ovat tehneet asiasta tunnetun ja hyväksyttävän. Sen julkisuuteen tuominen on ollut myös lääketehtaiden intresseissä. Tietoa erektiohäiriöstä saa internetistä ja myös terveyskeskuksista. Runsaan viiden vuoden aikana Viagra sekä uudemmat tuotteet Cialis ja Levitra ovat mullistaneet erektiohäiriöhoidon ja keskustelun asiasta. Valtaosa potilaista saa Viagrasta, Cialiksesta tai Levitrasta avun. Ne sopivat lähes kaikille. Ainoa merkittävä este niiden käytölle ovat nitrovalmisteet, joita ei voi käyttää yhdessä näiden lääkkeiden kanssa. Uusista valmisteista tadalafiili (Cialis ) on niin kutsuttu pitkävaikutteinen erektiohäiriölääke. Sen vaikutus kestää jopa 36 tuntia. Kun Viagra ja Levitra vaikuttavat noin 4-5 tuntia. Käytännössä vaikutusaika tarkoittaa sitä, että lääke antaa mahdollisuuden onnistuneeseen yhdyntään tämän aikavälin sisällä seksuaalisen kiihottumisen seurauksena. Myöhemmin on tullut myös lääke, joka sopii nitroakin käyttävälle potilaalle. Tablettimuotoinen lääke, Uprima, liukenee kielen alla ja vaikuttaa sieltä, mutta se on osoittautunut teholtaan huomattavasti heikommaksi eikä se tuo apua niin monille, kuin oletettiin. Näillekin potilaille löytyy kuitenkin muita hoitoja, esimerkiksi virtsaputkeen pistettävä lääkepuikko tai peniksen varteen annettava lääkeaineruiske. Nykytilanne on ongelmasta kärsiville miehille siis varsin hyvä. Apua saa monilta yleislääkäreiltä ja urologejakin löytyy suuremmista kaupungeista. Puolison tuki tärkeää Puolison tuki on Risto A. Salmisen mukaan erektiohäiriön hoidossa tärkeä. Monelle puoliso on jopa ehdottanut hoitoon hakeutumista ja joskus pariskunta tulee jopa yhdessä keskustelemaan asiasta urologin vastaanotolle. Seksuaalisuus on yksi hyvän parisuhteen tekijöistä. Vaikkei se olekaan välttämätöntä, seksuaalisuus on yhteiselämässä aina mukana. Iäkkäätkin ihmiset, sekä miehet että naiset, haluavat usein jatkaa seksuaalisia toimintojaan. Vaikka tämä on hyvin yksilöllistä, se liittyy usein vahvasti parisuhteen muodostamisen, ylläpitämiseen ja läheisyyteen, sanoo ylilääkäri Risto A.Salminen. Lääkkeet kalliita Erektiohäiriöihin käytettävät lääkkeet ovat kalliita ja sillä on merkitystä monille potilaille. Toisille lääkkeiden hinta on ylittämätön kynnys. Potenssilääkkeiden korvattavuus sairasvakuuutuksesta on vielä melko rajallinen. Lähinnä selkäydinvammojen ja suurten leikkausten aiheuttamien hermovaurioiden yhteydessä voi lääkärintodistuksella saada näistä lääkkeistä KELAlta peruskorvauksen. KESKI-IKÄ MIEHELLE VAIKEAA AIKAA Keski-ikä voi olla monessa mielessä miehelle vaikeaa aikaa. Puhutaan viidenkymmenen villityksestä ja keski-iän kriisistä. Usein sanotaan, että suomalainen mies voi pahoin. Monilla on työttömyyttä, toisaalta niilläkin, jotka ovat työelämässä, on kovia paineita. Miehen psyyke on kovilla. Ikä viidestäkymmenestä ylöspäin on tietyllä tavalla riskialtista aikaa miehelle, ylilääkäri Risto A. Salminen toteaa. -Silloin kertyy monia ongelmia. Kroppa alkaa helposti vähän reistailla kulumamuutosten ja ikääntymisen tuomien sairauksien myötä. Elämänmuutokset ja työssä jaksaminen eläkeikään saakka alkavat viedä voimia. Eläkeikä alkaa häämöttää ja sen takana odottaa vanhuus, Risto Salminen täsmentää. Kaikki nämä tekijät aiheuttavat sen, että moni alkaa epäillä, onko elämä nyt eletty vai pitäisikö tehdä ratkaisevia muutoksia. Siihen liittyy muutoksia perheissä jo pelkästään lasten poismuuton takia. Monelle tähän liittyvät muutokset parisuhteessa, puolison vaihdevuosiongelmat ja tästä saattaa kehittyä kriisi, joka vie miestä huonompaan suuntaan. Se voi aiheuttaa huonompaa vointia ja halu hakea jotakin parempaa voi rikkoa perheitä avioeroon saakka. Uuden nuoruuden hakeminen uudesta nuoremmasta puolisosta saattaa olla sellainen tekijä, joka vie miestä eteenpäin. Pidä huolta itsestäsi! Mikä auttaisi miestä jaksamaan? Mikä pitäisi elämässä kiinni, kun hiekka valuu vääjäämättömästi tiimalasissa? Mistä tulisi se mielekkyys, joka auttaisi jaksamaan? Kyllä siihen liittyy monesti perheen sisäinen hyvinvointi, perheessä tapahtuva keskustelu ja yhteisymmärrys ja toisen ongelmien hyväksyminen ja myötäeläminen. Salminen korostaa, että olisi tärkeää ottaa asiat huomioon työpaikallakin. Olisi hyvä, jos ikääntyneen, mutta kokeneen työntekijän asemaa ymmärrettäisiin paremmin. Aina ei jaksa tehdä asioita yhtä nopeasti kuin nuorena, mutta kokemuksella työtehtävät hoituvat usein kuitenkin paremmin. Hyvät työolosuhteet voivat vähentäää henkisiä paineita huomattavasti. Kyse on miehen elämässä jonkinlaisesta kokonaisuudesta, josta on vaikea sanoa mitään yleispätevää. Usein nainen kestää yksinäisyyttä, yksinjäämistä ja muita elämänmuutoksia paremmin kuin mies. Varsinkin ikäihmisillä eroavaisuudet yksinjäämisessä miehillä ja naisilla ovat aivan selkeät. Yksinjääneillä miehillä kuolleisuus on moninkertainen verrattuna yksinjääneisiin naisiin. Salmisen mukaan miesten yleinen pahoinvointi liittyy monesti psyykkiseen tilanteeseen. Usein siihen liittyy myös alkoholin käytön lisääntyminen, mitä ei näy samassa suhteessa yksinjääneillä naisilla. Miehet eivät pidä samalla tavalla huolta itsestään, kun he jäävät yksin. Parisuhteessa elävät miehet elävät yleensä kauemmin ja paremmin, sanoo Risto A. Salminen. 5 TOSIMIES 2 / 2005 Tosimies205ke.indd :08:03\n6 ETURAUHASEN HYVÄLAATUINEN LIIKAKASVU MONEN MIEHEN RIESANA Eturauhasen hyvälaatuinen liikakasvu on monen miehen ongelmana. Joka kolmas mies joutuu siitä jonkinlaiseen hoitoon, kun tarpeeksi pitkään elää. Hoitomuodot ovat viimeisten viidentoista vuoden aikana selvästi muuttuneet. Aikaisemmin käytössä olivat ainoastaan operaatiot tai seuranta. Sen jälkeen on tullut useita erityypppisiä lääkeaineita, joilla oireita voidaan lievittää tai parantaa. Kovin vaikeita oireita ei lääkkeillä voida parantaa, mutta lievät ja keskivaikeat oireet saadaan lääkehoidolla hyvin aisoihin. Lääkehoidon tuomien muutosten myötä on opittu vasta ymmärtämään eturauhasen liikakasvun dynamiikkaa; millä tavalla se kehittyy ja miten se eri miehillä tulee esiin. Nykyisten hoitomuotojen avulla pyritään jokaiselle miehelle räätälöimäään sovelias hoito. Eturauhasen hyvälaatuisen liikakasvun hoitomuotoja ovat lääke- tai yhdistelmälääkehoito sekä eturauhasen höyläys. Monenlaisia vaivoja Eturauhasen liikakasvua ei pysty mitenkään estämään, vaikka hyvä kunto, riittävä liikunta ja monipuolinen ruokavalio muutoin vaikuttavat moneen asiaan ja virtsaelinten toimintaan yleisesti. Eturauhasen kasvaminen on ihmislajille tyypillinen ominaisuus. Se vaatii hormonitoimintaa, jota ilman eturauhanen ei edes kehity. Eturauhasen liikakasvukin on hormonitoiminnasta riippuvaista. Mikä laukaisee kullakin miehellä virtsaputken ympärillä olevien rauhasten kasvamisen suureksi möykyksi, on edelleen vielä hieman epäselvää. Eturauhasen liikakasvu tuo vaivoja, jotka johtuvat ahtaudesta virtsaputkessa, joka kulkee eturauhasen läpi. Rakon toiminnalle aiheutuu vaikeuksia, rakon ärtymistä, sen väsymistä ja virtsaamisen vaikeutta. Oireena saattavat olla yölliset vessassa käynnit, heikko virtsaussuihku, virtsapakko, tiheä virtsaaminen ja virtsaumpi. Eturauhasen höyläys Yksi hyvä hoitomuoto on eturauhasen höyläys, joka ei ole ikään liittyvä hoitomuoto. Siihen turvaudutaan oireiden vaikeuden ja ahtauden vaikeusasteen takia. Eturauhasen höyläysmäärät vähenivät huomattavasti, vähintään noin kolmanneksen, kun eturauhasen liikakasvun hoitoon saatiin kehitettyä hyviä lääkkeitä. Virtsaumpien määrä ei vähentynyt samassa suhteessa ja näitä potilaita jouduttiin edelleen operoimaan. Virtsaumpi tarkoittaa sitä, että virtsa ei lähde kulkemaan normaalisti, vaan se jää rakkoon. Akuutti virtsaumpi on usein tuskallinen ja kipeä tilanne ja potilas hakeutuu silloin lähimpään päivystykseen. Virtsaumpi voidaan saada laukaistua kertakatetroinnilla, mutta aina virtsaumpi ei laukea kokonaisuudessaan ja joudutaan joko toistokatetrointiin tai kestokatetrointiin ennen operaatiota. Eturauhasen liikakasvun höyläyksen aiheuttamat haittavaikutukset ovat varsin vähäisiä. Merkittäivin muutos elimistössä on siemennesteen meno taaksepäin virtsarakkoon, josta se tulee virtsan mukana ulos. Joillekin oire on kiusallinen, useille siitä ei ole mitään haittaa. Ainoa todellinen haitta on se, ettei höylätty mies useinkaan saa lapsia aikaan. Muut sivuvaikutukset ovat jo lähinnä eturauhasen liikakasvun aiheuttamia muutoksia rakon toiminnassa ja elimistön toiminnassa yleensä. ETURAUHASSYÖPÄ JO KEUHKOSYÖPÄÄ YLEISEMPI Eturauhassyöpä on jo miesten syöpäsairauksien yleisyydessä ohittanut keuhkosyövän ja se koskettaa hyvin suurta miesjoukkoa nykyisin. Joka päivä kymmenen miestä saa tietää sairastavansa eturauhassyöpää. Vuosittain diagnosoidaan noin uutta tautitapausta. Eturauhassyöpä on vakava sairaus, jossa liikutaan miehen elämän herkillä alueilla. Se on rankka tauti, mutta siitäkin voi selvitä. Kirurgian ylilääkäri Risto A. Salminen kertoo, että aikaisemmin eturauhassyövän ns. radikaalileikkaukset Uudellamaalla tehtiin HYKS:issä, mutta leikkausten lisääntymisten vuoksi niitä on alettu tekemään muuallakin, myös Lohjan sairaalassa. Nyt niitä tehdään useita ja leikkaukset tulevat Salmisen arvion mukaan tulevaisuudessa edelleen lisääntymään. Yhä nuoremmilta löydetään eturauhassyöpää. Paikallisia syöpiä löydetään seulontojen, työterveyshuollon ja terveystarkastusten vuoksi entistä enemmän. Radikaalileikkauksista hyötyvät ne, joilla on paikallinen syöpä ja eniten nuoremmat ikäluokat ja ne, joilla on äkäinen syöpäkasvain, joka todennäköisimmin lyhyessä ajassa ehtisi levitä. Muissa tapauksissa voidaan käyttää mielellään muita hoitoja. Radikaalileikkauksia ei tehdä yli 70-vuotiaille, koska katsotaan, että leikkauksista on sen iän ylittäneille enemmän haittaa kuin hyötyä. Paranemismahdollisuudet hyvät Eturauhassyöpä ei ole enää kuolemantuomio. Paranemismahdollisuudet ovat Salmisen mukaan hyvät, vaikkei syöpää saataisi pois leikattuakaan. Nykyisin on hyviä hormonaalisia hoitoja ja tämän lisäksi on yhä paremmin osattu myös sädehoito kohdistaa juuri tähän kasvaimeen. Näiden hoitomuotojen yhdistelmillä päästään hyviin tuloksiin. Eturauhassyöpä ei ole kaikilla samanlainen. Sitä on erilaisia muotoja ja on piilevää kasvainta, joka ei koskaan tulekaan esille. Pieni rauhallinen kasvain saattaa olla vuosikymmenien ajan paikallaan ilman, että se aiheuttaa mitään ongelmia. Toisessa ääripäässä ovat kasvaimet, jotka muutamassa vuodessa voivat levitä ja tappaa, sanoo ylilääkäri Salminen. Lääkärin näkökulmasta eturauhassyöpä on kova vastustaja, mutta sitä vastaan voidaan taistella tehokkaasti. Hoitomuodot kannattaa jokaisen potilaan kohdalla räätälöidä tapauskohtaisesti erikseen. Hoitomuodosta päätetään tutkimusten, potilaan oman toivomuksen ja muiden sairauksien perusteella. Vaikka eturauhassyöpä onkin rankka sairaus, siitä voi selvitä ja potilaalla on hyvät mahdollisuudet jatkaa elämäänsä sen jälkeen täysipainoisesti. Yleinen PSA-seulonta hankalaa Monesti puhutaan siitä, tulisiko keski-iän ylittäneille miehille jär- Lämpimät poutapilvet sairaalan alaaulan opastetaulussa. TOSIMIES 2 / Tosimies205ke.indd :08:04\n7 Lohjan sairaalassa on yli 200 potilaspaikkaa ja henkilökuntaa noin 600. jestää joukkoseulontaa eturauhassyövän löytämiseksi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Risto A. Salmisen mukaan PSA-seulonnasta on menossa tutkimuksia, joiden tulokset ovat vielä kesken. Tässä vaiheessa ei pystytä vielä sanomaan, onko PSA-seulonta oikea seulontamuoto. Verestä otettava PSA on siinä mielessä huono seulontamenetelmä, että se ei vielä kerro mitään diagnoosia. Se ilmaisee ainoastaan riskin syövästä ja aiheuttaa hyvin paljon laajoja ja turhia tutkimuksia sekä toistuvia näytteiden ottoja. Tämän vuoksi hyöty- ja haittasuhdetta ei voida vielä varmuudella sanoa, Salminen painottaa. Odotamme uusia geeniteknologisia tutkimusmenetelmiä, joilla eturauhassyöpä pystyttäisiin tehokkaammin seulomaan niin, että siitä olisi paremmin hyötyä. Yleistä PSA-seulontaa pitäisin sen verran hankalana, koska jos se toteutettaisiin koko väestöön, merkitsisi se sitä, että Suomessa tulisi urologien määrä nostaa moninkertaiseksi pelkästään PSA:n aiheuttamien tutkimusten vuoksi, toteaa ylilääkäri Salminen. HYVÄ KUNTO AUTTAA JAKSAMAAN Monesti ikääntyvä mies haluaa liikaa näyttää jaksavansa ottamatta lainkaan huomioon ikäänsä ja kuntoansa. Usein kunto ei ole enää läheskään sama kuin sillä nuoruuden hiihtokierroksella silloin yli kaksikymmentä vuotta aikaisemmin. Risto A. Salminen muistuttaa, että ikääntyvä mies ja hänen elimistönsä eivät enää kestä samoja rasituksia kuin nuorempana. Sen vuoksi miehen on hyvä huolehtia itsestään ja terveydestään, hoitaa kuntoaan, hoitaa perhettään ja pitää mielenrauhansa hyvänä. Mitä paremmin itsestään huolehtii, sitä helpompi ja miellyttävämpi on elämän loppuosa. Vanhuus tulee helpommaksi, kun on pitänyt huolta terveydestään ja omasta ruumiistaan. Hyvä kunto auttaa jaksamaan pidempään. Perustarkastukset muutaman vuoden välein ovat hyvä lähtökohta ja kannattaa hakea neuvoja oman terveytensä ylläpitämiseksi, ylilääkäri Risto A. Salminen neuvoo. Oikea ravinto ja riittävä liikunta, nämä hyvän terveyden peruspilarit, olisi jokaisen miehen syytä muistaa.. Vapaa-aikanaan ylilääkäri Risto A. Salminen pyrkii harrastamaan asioita, joilla voi irtautua täysin työympäristöstä ja saa unohtaa työn aiheuttaman stressin. Tohtorin mieliharrastuksia ovat metsästys, vaellus ja alppihiihto. LOHJAN SAIRAALA MONIPUOLINEN ALUESAIRAALA Kirurgian ylilääkäri Risto A. Salmisen työpaikka sijaitsee Lohjalla, läntisellä Uudellamaalla. Lohjan sairaala on kehittynyt monipuoliseksi aluesairaalaksi, jossa on monia erikoisaloja. Sairaala on valmistunut vuonna Vanha Lohjan aluesairaala perustettiin vuonna 1959 ja se luovutti tilansa kaupungin nykyiselle pääterveysasemalle uuden sairaalan valmistuttua. Tänä vuonna on tarkoitus aloittaa sairaalan laajennusosan rakentaminen. Potilaspaikkoja Lohjan sairaalassa on 216 ja henkilökuntaa noin 600, joista lääkäreitä on 65. Sairaalan erikoisaloja ovat ihotaudit, keuhkosairaudet, kirurgia, korva-, nenä- ja kurkkusairaudet, lastentaudit, naistentaudit ja synnytykset, neurologia, psykiatria, silmätaudit ja sisätaudit. Ns. avustavia aloja ovat anestesia, patologia ja radiologia. 7 TOSIMIES 2 / 2005 Tosimies205ke.indd :08:05\n8 Teksti ja kuvat: Aarno Vanhatalo Nuijamaan rajaasemalla ohitamme pitkää rekkajonoa. Siinä seisoo naapurivaltion tullilaitoksen pullistelun elävä mainos: tehdään oman maan kaupalle kiusaa. Venäjän tullissa joudumme mekin viipymään. Syykin on outo - pastori Arvo Survo on jäänyt suustaan kiinni tullin kahden naisvirkailijan kanssa. Survo tuntuu selittävän kovin tosissaan, melkein kiihtyneessä mielentilassa. Mutta se, mikä minusta suomalaisesta vaikuttaa kiihtymiseltä, tuntuukin Venäjällä olevan täysin kohdallaan. Tai ehkä he kuuntelevat vain? Kauniit virkailijat eivät tahdo saada Survolta suunvuoroa. Jotenkin asiaa kummastelen, koska pumaskammekin olivat kunnossa; voisimme niidenkin puolesta jatkaa matkaa. Jälkeenpäin Survo kertoo, että nuo virkailijattaret halusivat kuulla Jumalan sanaa. Lähetyspastori Survo antoi Raamatun opetusta Venäjän tullissa. Saatuaan selville Survon ammatin naiset olivat kyselleet mm. spiritismistä. Jo koulussa Survo oli huolellinen oppilas. Tullista päästyämme hän kertoo oppineensa venäjänkielen jo ennen koulua toisten lasten joukossa. Koulussa hän hallitsi venäjän kielen jo niin hyvin, että sai siitä lähinnä kiitettäviä arvosanoja. Ei siellä muunkielisiä kouluja sallittukaan. Suomen kielen puhuminen oli pannassa kodeissa perheen keskuudessa. Seinilläkin saattoi siellä olla korvat. Eihän sitä kieltoa pystytty tietenkään valvomaan muuten kuin pelon kautta. Se pelko kahlitsi kommunistista yhteiskuntaa ankarana, etenkin pienempiä ja vihollisiksi luokiteltuja kansallisuuksia tukahduttaen kuten Suomen heimoja Inkerissä ja Karjalassa. Maailma muuttuu Survon asuntoauto on ikääntynyt ja kylmäkin. Pastori räplää lämpöritilöitä jatkuvasti, mutta lämpö ei ota noustakseen. Paluumatkalla olemme jo siksi paljon tutumpia, ARVO SURVO Inkerinmaan tulisieluinen lähetyspastori että pyydän lupaa kaivaa täkin jalkojeni ympärille. Tulemme Leningradiin, Pietarihan se nykyään on. Täällä ihmettelen sitä valtavaa muutosta, mikä viimeisten käyntieni jälkeen tässä kaupungissa on tapahtunut. Siitä on tosin kulunut jo neljännes vuosisata. Neuvottelin silloin kaupat yleisopasteista Moskovan olympialaisiin. Ajoin tänne Suomesta omalla autollani miltei yhtä tiuhaan kuin Survo nykyään Inkeriin. Nyt Pietari kylpee valomainosten paahteessa. Suuria autoliikkeitä on ilmestynyt paljon paljon - silloin niitä ei ollut ainuttakaan. Huoltoasemia on vieläkin enemmän. Tätä väylää minäkin ajelin aikanani, nyt en ole tuntea sitä samaksi. Silloin liikennevalojakin sai kurkkia, minkä puun oksilla ne kulloinkin keikkuivat. Mutta sitten tämä liikenne! Survo valmisteli minua hyvissä ajoin, että lähdemme ajamaan myöhemmin illalla. Mutta nytkin ennen puoltayötä tämä liikenne on karmeaa kaaosta. Millaista Keskustelukumppaninsa mukaan Arvo Survo on moni-ilmeinen mies. On hän vakavakin, toisinaan hyvin surullinen, jopa ankara auttaja. tämä päivällä lieneekään? Inkeriin lähtevä väylä on kyllä leveä, kaistoja paljon. Mutta kun niitä ei ole merkitty! Kun tyhjä aukko jonossa ilmaantuu, siihen syöksähtää melko varmasti musta Mersu tai tummalasinen mahtava maasturi ilman suuntavilkkua. Autokanta on uusiutunut rajusti, suorastaan loistokkaasti siitä, kun täällä aikoinani leveästi Sitikallani sompailin. Nuori autoilijakansa ympärillämme rymistelee omilla pöyhkeillä säännöillään ja autoillaan. Ohitsemme kiitää tässä kaaoksessa keltainen bussi samalla tavalla kiilaillen kuin nuo mustat loistoautot. Emme ole ehtineet kovinkaan kauaksi Inkerin suuntaan, kun tiellä liikenteen seassa lojuu iso kasa ryppyistä peltiä. Survo huudahtaa minua katsomaan metsään! Siellä makaa kyljellään äskeinen TOSIMIES 2 / Tosimies205ke.indd :08:06\n9 keltainen bussi, jolla oli niin kiireinen keikka meneillään. Survo kertoo, että näiltä kohdin alkaa se tieosuus, mitä paikalliset asukkaat kutsuvat kuoleman laaksoksi. Tässä suoralla väylällä sattuu jatkuvasti kuoleman kolareita. Korkea rautaportti Puoliltaöin Survo pysäyttää autonsa korkean rautaportin eteen. Olemme perillä, hän ilmoittaa ja jatkaa ohjeitaan: Sinä menet nukkumaan tuohon vieraille tarkoitettuun Paroonin taloon, minä nukun autossa. Eikö sinun tule kylmä?, ihmetelen? Jos tulee, vedän sukat jalkaan ja pipon päähän. Lähetyspastori karaisee itseään Aamulla kurkistan ulos ikkunasta. Tuiskuttaa. Pastorin auto on poissa. Hän on ajanut siskonsa luo Hatsinaan. Sieltä hän jatkaa bussitaksilla Pietariin. Marian kirkossa Inkerin papeilla on kokous. Ei Survo mikään liikenteen tukko ole itsekään, mutta näissä pikkubussin sivuluisuissa häntä hirvittää: Nuori autokansa mahtailee ajokokemuksillaan! Tänään minulla on normaali yöpartio. Mie lähden viemään tavaraa yhteen köyhään perheeseen, jahka hämärä laskeutuu. Mie haluan välttää kateellisten katseita. Se on avun saajillekin turvallisempaa. Käyn sitten vielä tervehtimässä parissa kylässä. Tänään tapaan vielä lasten laulukuoroa. Me laulamme Kikkerin palvelutalossa huomenillalla. Tänne tulee myös Villa Inkerin väkeä Helsingistä. Me pidämme täällä palvalutalossa pikkujoulun palvelutalon vanhoille asukkaille, esittelee lähetyspastori Survo. Inkerin asia omaksi Ennen perestroikkaa Survo on ollut kymmenen vuotta kirkkoherrana Kupanitsan seurakunnassa. Ja samalla useamman seurakunnan hoitajana. Silloin ei täällä ollut pappeja. Neuvostoliiton perestroikan aikana olot sitten vapautuivat niin paljon, että Venäjällekin voitiin jo perustaa inkeriläisiä seurakuntia. Tosin ennen perestroikaa oli jo perustettu ensimmäiset seurakunnat Petroskoihin vuonna 1970 ja Pushkiniin Vuosien aikana rekisteröitiin kymmenkunta seurakuntaa lisää. Niistä muodostettiin Inkerin rovastikunta, joka kuului Viron evankelisluterilaiseen kirkkoon. Inkerin rovastikuntaa johti virolainen rovasti Paul Saar. Mutta kun Virossakin seurakuntaelämä elpyi, Saar joutui jättämään Inkerin rovastikunnan johtamisen. Seuraajaksi pyydettiin Arvo Survoa, koska hän oli koko inkeriläisten nousun herättäjä ja johtaja. Hän ei kuitenkaan katsonut voivansa ryhtyä tehtävään. Hän halusi toimia kentällä ja auttaa sorrettua kansaansa. Myöskin kateus nuoreen mieheen kohdistuisi herkemmin, ja se olisi saattanut viedä terän yhteistoiminnalta. Suomi otti Inkerin asian omakseen. Inkerin kirkon nopea pääsy jaloilleen tuhoisien vuosikymmenten jälkeen on ollut todella hämmästyttävää. Se johtuu paljolti myös Suomen läheisyydestä. Inkerin rovastikunnan itsenäistyessä omaksi kirkokseen oli seurakuntia Inkerinmaalla, Karjalan kannaksella, Laatokan ja Petroskoin Karjalassa, Vienassa ja Muurmanskissa, kaikkiaan 13. Nykyään seurakuntia on 82, mm. myös Moskovassa, Uralilla ja Siperiassa. Karjaloissa löytyy Kubanitsan kirkon korjaukset aloitettiin Survon aikana kesällä Työ oli valmis vuonna 1991 keväällä. Survo kertoo: Toimin tuolloin Kupanitsan väliaikaisena kirkkoherrana. Sitten opiskelin parisen vuotta. Kirkkoherraksi palasin tänne vuonna Siinä työssä toimin vuoteen Silloin siirryin lähetystyöhön niin täällä kuin muuallakin hajallaan olevan Inkerin kansan parissa. Pistekäyntejä minulla on ollut Mordovaan ja Viroon sekä karjalaisiin kyliin, mitkä eivät ole Karjalan alueella, eivätkä välttämättä edes Tverin Karjalassa. Aivan viime vuosina en ole muilta töiltäni ehtinyt niillä alueilla käydä. Sellaisia pistekäyntejä olen tehnyt, jolloin on ollut jaossa kirjoja ja avustuskuormia, kertaa Arvo Survo ja kerronta jatkuu: Paitsi Itä-Karjala Venäjällä on Tverin Karjala. Mutta niiden lisäksi vielä kaksi Karjalaa, on olemassa Korela, mikä on Pietarin alueen itälaitaa, suoraan etelään Keski-Vepsästä. Siellä on ollut 14 vanhauskoista kylää, joissa monissa edelleenkin puhutaan karjalaa. Ja sitten on ollut Novgorodin Karjala Korelasta etelään. Siellä Valdain alueella on ollut karjalaisia alueita, mutta ne ovat ilmeisesti kokonaan venäläistyneet. Kävin siellä kerran erään suomalaisen papin kanssa kymmenisen vuotta sitten. Silloin muuan 90-vuotinen vanhus kertoi, että hän vielä pakisee suomen kieltä. Venäjänkielisiä Raamattuja sinne edelleen toimitetaan, jonkin verran myös avustuskuormia. Inkeroisia on vielä, mutta vähenevissä määrin. Täällä Kikkerin palvelutalossakin on inkeroinen, hänen nimensä on Lilja. Hän on lisäksi Suomen puolella taistelleen sotaveteraanin vaimo. Paluumatkalla yövyimme Viipurissa inkeriläissyntyisen Aino Peussan asunnolla rautatieaseman lähellä. Talot ovat suomalaisten rakentamia, ja lämpimiä. Survon vanha kulkuasunto tarvitsee sekin aamulämmityksen. Mie karjalaisten, vepsäläisten ja vatjalaisten kanssa olen tullut toimeen aivan heijän kielellään. Mie olen lukenut karjalaista kirjallisuutta ja Kalevalan runoja niin paljon, että niien avulla ja niitä muuttelemalla pystyn heidän kanssaan keskustelemaan. Juuriltaan karkotettu Pikku-Inkeri on ollut pastori Arvo Survon erittäin mielenkiintoinen ja rohkea hanke, mutta sen kertomisen minun pitää siirtää seuraavaan numeroon. Haluaisin tässä vielä kertoa yhteisestä matkastamme lisää, ja siten tutustuttaa teidät lukijani Arvo Survon työkenttään Inkerissä. Pistäydymme nopeasti Skuoritsan kirkon luona. Täällä kuulin Survon saarnaa juhannusjuhlilla viime vuosisadan lopulla. Hän kyllä kätteli minua, mutta enempää emme silloin keskustelleet. Inkerin runneltu kansa kerääntyy tänne Skuoritsaan juhannusjuhlilleen etäisiltä alueilta, Virosta, Suomesta ja Ruotsista asti, ehkä kauempaakin, sillä laajalle on tämä kansa juuriltaan karkotettu. Suomi liittyi tähän inkeriläisten kohtaloon melko voimakkaasti, mutta siitäkin kerron seuraavassa jutussani lähemmin. 9 TOSIMIES 2 / 2005 Tosimies205ke.indd :08:08\n10 Henki vei Juhannuspäivänä pidettiin jumalanpalvelus Skuoritsan rauniokirkossa. Aluksi silloinen kirkkoherra Survo laulaa kahden poikansa kanssa, isä säestää kitaralla. Mutta ennen laulua kirkkoherra kertoo, kun he vielä asuivat Kikkerissä, hänen tämä nuorempi poikansa Arto katosi. Kun katoaminen huomattiin, nousi iso hätä. Poikaa ei löydy mistään. Isälle tulee mieleen, olisiko hän saattanut lähteä Kupanitsan kirkkoa kohden kävelemään? Auto nopeasti käyntiin ja keula kohti kirkkoa. Ja siellä kaukana pitkällä suoralla näkee isä pienen pojan kiirehtivän kohti kirkkoa, vaalea tukka kiireessä hulmahdellen. Artohan se on! No poika autoon ja ankarat nuhteet - Survolla on vanhan ajan komentotyyli hallussaan. Mikä sinut sinne vei, tivaa isä!? Henki vei, vastaa pikkupoika! Omani tunnen Sodan jälkeen Skuoritsan kirkko oli joutunut tuhopolton kohteeksi. Siitä oli enään raunioseinät jäljellä. Mutta viime käynnilläni sain vilkaista piirustuksia uudesta suunnitelmasta, miten kirkko entisöitäisiin. Tällä käynnillä emme pääse tutustumaan kirkon restauroinnin nykyvaiheeseen, ovet on suljettu. Survo kyllä saisi avaimen, mutta hänen työkiireensä tietäen siirrän kuvaamisen ensi kesän juhannusjuhliin. Palatessamme pastori poikkeaa magasiiniin, paikalliseen myymälään. Sieltä palatessaan hänellä on syli täynnä ostoksia, elintarviketta ja hedelmiä sekä makeisia lapsille. Näitä lapsia on myös kauppa-asialla samassa magasiinissa. Survo tunkee ostoksiaan heidän syliinsä ja kasseihinsa. Kun mainitsen Survolle, että tuota menoa ostoksesi eivät pitkään riitä, jos sinä jaat niitä yhdelle ja toiselle vastaantulijalle. Tähän Survo vastaa: Mie kyllä omani tunnen! Äiti kahden poikansa kanssa on seuraava kohteemme. Mökin pihassa koppiinsa kulmaan kytkrtty Skuoritsan kirkon seinät jäivät jäljelle tuhopoltosta sotien jälkeen. Katto on jo uusittu, ja sisälle rakennettu uusi kirkko. Tämän näköinen on Kupanitsan kirkko remontin jälkeen pappilan suunnalta nähtynä. Arvo Survo toimi silloin täällä väliaikaisena kirkkoherrana, sitten kirkkoherrana vv iso koira haukkuu meidät tervetulleeksi kuten melkein jokaisen mökin pihassa. Survo jakaa tuomisiaan, tässä perheessä puute asuu. Survo keskustelee Svieta-äidin ja molempien poikien kanssa. Sitten Survo siunaa perheen. Lastenilta Suminan kylässä viisi kilometriä Kupanitsan kirkolta. Tämä on kylä umpikujassa, kuten Survo kertoo. Täältä ei ole tietä muualle kuin Kupanitsan kirkolle. Kylässä on hyvin paljon työttömyyttä ja juoppoutta. Suurin osa tämän kylän lapsista on köyhiä juuri työttömyydestä johtuen. Tai sitten toinen vanhemmista, tai molemmat, ovat juopoja. On tarkoitus pitää kerran viikossa tällaisia tapaamisia lapsille. Kaikkiin en tietenkään pääse mukaan, koska asun Lappeenrannassa. Siksi lastenryhmillä on omat vetäjänsä. Täällä Suminassa kolmisenkymmentä lasta kerääntyy erään perheen asuntoon. Olemme järjestämässä kylään tilavamman paikan lasten kokoontumistilaksi, vielä emme ole sitä löytäneet. Muutama pikkuinen saapuu äitinsä kanssa, miehiä ei näy kuin tämän perheen isä Viktor. Kouluruokaa ei ole Survon 50 v juhlien lahjarahoilla tämä lasten hyväksi järjestetty toiminta oli mahdollista käynnistää. Suomalaiset tahot voivat silloin lahjoittaa Villa Inkerin tilille rahaa Suomessa. Puhtaana rahaa kertyi euroa. Sieltä eurot siirrettiin SLEY:lle - Suomen Luterilainen Evankeliumi-Yhdistys, joka hallinnoi tätä tuottoa. Kaikista hankinnoista pidetään tarkkaa kirjanpitoa. Nyt jos kaikki menee hyvin, tätä toimintaa on tarkoitus laajentaa edelleen muutamaan kyläkeskukseen täällä Kupanitsan ympäristössä. Tavalla tai toisella tällaista avustustoimintaa on muuallakin Inkerissä. Tänne olen tuonut isomman määrän vaatteita, kuten nyt sinunkin kanssasi, jatkaa Survo. Se kuorma purettiin juuri tänne Suminan kylään iltahämärissä. Vaatteita tuodaan lisää, eli perheitä ja lapsia tuetaan myös tällä tavoin. Kolmisen viikon kuluttua joulun alla palaan vielä tänne. Silloin ostan joululahjoja täkäläisistä kaupoista. Ylimääräistä bonusta saamme siitä, mitä suomalaiset seurakunnat antavat mukaani. Paras joululahja näille lapsille on, että he saavat tällaista vitamiinilisää. Kouluissa ei ole ilmaista ruokailua. Suurin osa näistäkin lapsista käyvät koulua. Eräs äiti kertoo, että monissa kouluissa ruokailua ei ole ollenkaan. Kolmeen viikkoon hänen lapsensa eivät ole saaneet kouluruokaa. Mutta tänä iltana näillä lapsilla on pikkuinen juhla. Melko nopeasti lapset innostuvat keskenään. Ja Arvo Survolle heillä on esitettävää koulusta ja muusta. Esi-isiensä kieltä suomea nämä inkeriläislapset eivät ole voineet oppia täällä kotialueellaan Venäjällä. Mutta Survo hallitsee heidän kielensä ja vastailee lapsille. Survo on taas innoissaan. Tai sitten se onkin sitä normaalia itäistä kommunikointia, jota ei kylmemmässä Pohjolassa aina osata. Survo laulaa lurauttaa vanhan lorun lapsille: " Äm-trym-trym-trym ämmäsein tytöilläis on viärä suu läks uutee Mattilaa tallas kiisselkattilaa kiisselkattila kallallee lehmät liäväst vallallee Ukko ämmää huutamaa joks on päivä - kuutamo? Kirstilän kirnu, Maksiman mäntä Juhannuksen vilja, vikkilä häntä." Lapsilla on hauskaa. Kuvaan heitä. Erikoisiloa tuottaa, kun he saavat nähdä kuvansa kameran näytöltä. Edessäni pyörii nyt riehakas ryhmä iloisesti kikattavia pikku TOSIMIES 2 / Tosimies205ke.indd :08:09\n11 Lähetyspastori Survo tuntee omansa. Tarkkaan pitää seurata, etteivät lapset menetä tuliaisiaan. Vai näkyisikö siellä lisää tuttuja lapsia? HALUATKO SÄÄSTÄÄ ENERGIAA? Perhe on saanut Survon tuliaiset. Lopuksi syvennytään loppurukoukseen. Säästetään kaukolämpöä, maakaasua, öljyä ja käyttövettä kiinteistöissä. Globaalisti ainutlaatuiset ja varmat järjestelmät toteuttavat n % säästöjä nopeassa takaisinmaksuajassa. OTA YHTEYS, NIIN TEEMME TARJOUKSEN! näyttelijöitä. He esittävät minulle kysymyksiä, muttta Ja nje snaaju pa ruskij, yritän selvittää.lapsille. Snaajesh, snaajesh, osaat, osaat, väittää Survo. Äitejä ja lapsia saapuu lisää, ja kerrostalo-osakkeen olohuone rupee käymään todella ahtaaksi. Drastuijte, trastuijte, päivää päivää, toivottelee Survo. Ja näytelmä ympärilläni kirkuu ja tirskuu. Nyt on ujostelu tipo tiessään. Ja kameraa pitää käyttää! Kuvataan kuvataan, lisää lisää, pta kuva minustakin, ja minusta... näytä! Ei ole kaikkia pakko ottaa, ei mahu, ei mahu, komentaa Survo! Survo lupaa lapsille, että seuraavalla kerralla hän tuo heille näitä kuvia. Sitten hän virittää Suomessakin tuttuja joululauluja - venäjäksi. Jotkut lapsista niihin yhtyvät. Melkein kaikilla on laulusta vitoset, se vastaa Suomen kymppiä. Survo kertoo lapsille: Tehdään myöhemmin matka Tuonitsan järvelle! Siihen yksi pikku tyttö ehdottaa: Viekää sitten meidät suoraan Suomeen! Päivällä Survo on toimittanut aineksia pikkuväen eväiksi. On valmista pizzaa, mehuja, makeisia... Nyt hän kipaisee keittiöön isäntäväen avuksi. Samalla hän huikkaa ovelta minulle: On sinun vuorosi jatkaa ohjelmaa lapsille! Vähän yllättäen tuo komennus tuli. Kamera ja nauhuri sekä vaivainen venäjäntaitoni lapsia naurattavat. Terveisiä vaan Suomesta! Tarjoilun perään esittävät lapset omia koulussa opetettuja runojaan. Aplodit seuraavat jokaista esitystä. Lasten esiintymisintoa lisää Survon iso makeispussi, mistä esiintyjä saa valita karkin. Esiintyjiä riittää. Hajanaista kansaa kokoamassa Lähetyspastori Arvo Survon työ on raunioilla kiiruhtamista. Neuvostoliitto ja kommunismin kokeilu sekä sodat murskasivat hänen oman heimonsa Inkerin perheet ja kansan lähes olemattomiin. Arvo Survon oman elämäntyönsä valinta oli rohkea, kun hän lähti kokoamaan hajanaista ja alistettua kansaansa. Tehtävässään Arvo Survo on joutunut astumaan valtapiirien varpaille eikä sellaisesta hyvää seuraa! Mutta niistä uhkatilanteista Tosimies-lehden ensi numerossa lisää. 11 TOSIMIES 2 / 2005 Tosimies205ke.indd :08:12\n12 MIEHEN TUNNEMAAILMA Pelle Gudsson Tunteet kertovat sen, mikä on suhteemme ympäristöön. Ne liittävät meitä todellisuuteen yhdistäen eri sukupuolia ja sukupolvia. Tunteet liittyvät omiin asenteisiimme, havaintoihimme ja muistoihimme tuoden niitä tarvittaessa mieleen. Aivojen ensimmäiseksi käyttöönottama keino käsitellä tietoa on tunteet. Niiden tiedostaminen vapauttaa toimimaan järkevämmin. Tunteiden nimeäminen Psalminkirjoittajien tavoin meillä on lupa puhua mielenliikkeistämme niiden oikeilla nimillä -ainakin Jumalalle. Tosin tunteiden tunnistaminen vaatii läheistä ihmissuhdetta, jossa molemmat osapuolet Meille suomalaisille miehille tunteista puhuminen on usein vaikeaa. Tunteiden tunnistaminen on kuitenkin itsetuntemuksen ja ihmisten välisen vuorovaikutuksen perusta. Miehen logiikalla luotu SDG*tunnekartta valottaa tunnemaailmaa uudella tavalla. ovat syvenevässä kosketuksessa omien tunteidensa kanssa. Vain siten professori Tapio Puolimatkan mukaan opimme tietämään, mitä todella haluamme. Hyvin kehittynyt tunne-elämä auttaa selviytymään paremmin elämän kriisitilanteista. Laajentunut tunnesanasto puolestaan edistää toisten ymmärtämistä. Tiedostamattomat kielteiset tunteet saattavat aiheuttaa toisten mielestä outoa käyttäytymistä tai oireita kehon eri osissa. Niinpä meidän on tärkeää kyetä nimeämään tunteemme ja liittää ne asioihin, jotka ovat reaktioidemme taustalla. Kun tunnustamme ja käymme läpi tunnetasolla alitajuntaan säilötyt muistot, pääsemme lähemmäksi sitä iloa, rauhaa ja vapautta, johon meidät on tarkoitettu. Tätä ilosanomaa on julistettu Suomessa menestyksellä parisenkymmentä vuotta. Nyt esiteltävä SDG*tunnekartta on luotu itseorganisoivan kartan periaatteella : 121 tunnetta on lueteltu mahdollisimman loogisessa järjestyksessä. Itseorganisoiva kartta Akateemikko Teuvo Kohonen keksi itseorganisoivan kartan (SOM) 1980-luvun alussa aivojen toimintaa tutkiessaan. Tämä SOM (Self-Organizing Map) on kuuluisin monista mielleyhtymiin pohjautuvista neuroverkoista, joihin biologisenkin hermoston tiedonkäsittely todennäköisesti perustuu. Kartta järjestää samanlaiset havainnot lähelle toisiaaan. Menetelmää käytetään puheentunnistuksessa ja muisssa suurten tietomassojen hallintaa vaativissa tehtävissä. SOM-ideaan pohjautuvassa tunnekartassa jokaisen tunteen ympäriltä löytyy kahdelta kehältä lähitunteíta. Tarkemmin omaa tai toisen tunnetilaa miettiessä saattaa ilmetä, että kyseessä onkin jokin TOSIMIES 2 / Tosimies205ke.indd :08:15\n13 noista lähitunteista. Halleluja! Mieskin voi oppia erittelemään tunteitaan. SDG*tunnekartta Keskipisteessä sijaitsee mielenrauha ehyt suhde Jumalaan jonka usko Jeesukseen voi antaa. Keskeltä lähtee tunneskaaloja kahdeksaan suuntaan. Ne kuvaavat tunnetilojen kasvamista kohti äärimmäisyyksiä. Esimerkiksi raivoa edeltää hämmennys, vääryyden tajuaminen, kiukku, viha ja sanaton julmuus. Jos raivon tunne kielletään, se saattaa muuttua hysteeriseksi itkuisudeksi. Parisuhteen muodostumisessa tunteet etenevät selkeästä viestinnästä avoimuuden ja hyväksynnän kautta kiintymykseen, nautintoon, yhteyteen ja välillä hurmioonkin. Tämän tyyppisiä tunteiden kehityskaaria kulkee kohti ihailua, vihaa, pelkoa ja surua. Niissä painottuu sisäänhengitys. Inhoa, kiintymystä, uskallusta ja iloa kohti etenevissä tunneskaaloissa uloshengitys on painokkaampi. Hengityksen laadulla ja tunneelämällä on selvä yhteys. Itsetuntemusta auttavien lähitunteiden lisäksi keskipisteen vastakkaisilta puolilta löytyy vastatunteet tai toisiaan selittävät tunteet : tuska-täyttymys, viive-väheksyntä, syyllisyys-vastuu, alemmuus-kiusanhalu jne. Kun kartan hahmottaa timantin muotoiseksi, niin rauhan (minuus) vastatunteeksi on sopivin minuuden katoaminen (ykseys). Se on New Age -ideologian perimmäinen päämäärä. Vinottainen halkaisija kauhusta tarmoon kuvaa ihmisen vaellusta kohti uskon ratkaisua ja sen jälkeistä kutsumustietoista elämää ( 2.Piet.1:10 ). Tosin on muistettava, että kristitytkin saattavat syyllistyä vääryyksiin ja monenlaiset ahdingot kuuluvat elämään. Numerointia ( ) seuraamalla karttaa voi käyttää tunteiden vuoristorata -noppapelinä. Lähes kaikki ne tunteet, joiden nimiä ei tässä esityksessä ole, voi sijoittaa SOM-periaatteen mukaan tiettyyn kohtaan kartalla. Parin tuhannen tunteen lista löytyy osoitteesta Samalla sivustolla voi tutustua yleisiin tunnetyöskentelyn periaatteisiin sekä tunnekartan englanninkieliseen versioon. Ulkolaidoilla on lueteltu erilaisia elämän valintoja. Tahto ja rohkeuskin ovat sellaisia. Jotkut kartan tunteista voi ajatella koostuvan kahdesta niiden vastakkaisilla puolilla olevista tunteista. Näin esimerkiksi häpeä sisältäisi sekä kiintymystä että inhoa. Kunnia yksin Jumalalle SDG on lyhenne latinankielisistä sanoista Soli Deo Gloria, jotka suomeksi käännettynä tarkoittavat kunnia yksin Jumalalle. SDG*tunnekartta on syntynyt kutsumusta seuraten yli seitsemän vuoden mittaisessa prosessissa. Jumala on sen aikana johdattanut käyttöön sopivia kirjoja, lehtiartikkeleita ja muuta lähdemateriaalia. Niistä haettujen tunnenimitysten avulla tunnekarttaa on koottu palapelin tavoin. Tämä esitys on siis luotu omiin kokemuksiin ja monien muiden ihmisten oivalluksiin luottaen. Hämmästyttävää prosessin aikana oli havaita, että tunnekartta hyvin harvoin avautui naisille. Syynä saattaa olla naisten erilainen tapa hahmottaa maailmaa. Monet miehet, jotka ottivat aikaa kartan tutkimiseen, sanoivat sen sijaan edistyneensä itsetutkiskelussa. Karttaa tutkittaessa on muistettava, että lähes aina mielessämme liikkuu useita tunteita. Tunteet saattavat myös johtaa harhaan tai kätkeytyä toistensa taakse ne eivät ole Jumalan puhetta meille. On tärkeää pitää mielessä, että usko ei ole riippuvainen tunteista. Vaikka minä vaeltaisin pimeässä laaksossa, en pelkäisi mitään pahaa. (Psalmi 23:4) Jumalan tunteet Dan Allenderin ja Tremper Longmanin kirjassa Jumala hoitaa särkyneen on oivallettu Jumalan ja ihmisen tunteista jotain olennaista : Raamattu, erityisesti Psalmien kirja, paljastaa hätkähdyttävän selvästi, että tunteemme, niin synnin vääristämiä kuin ovatkin, heijastavat jotakin Jumalan täydellisestä olemuksesta. Viha auttaa ymmärtämään Jumalan vihaa syntiä kohtaan. Mustasukkaisuus paljastaa hänen kiihkeän rakkautensa kansaansa kohtaan. Halveksunta paljastaa hänen voitokkaan pilkkansa pahaa kohtaan. Samoin näemme pelon, epätoivon ja häpeän läpi selvemmin ristin käsittämättömän kauheuden ja sen, miten kouriintuntuvaa Herramme rakkaus oli. Maa- ja metsätalouskoneita Maan parhaaksi Muurame Turenki (014) TOSIMIES 2 / 2005 Tosimies205ke.indd :08:16\n14 USKONTOA TUNTURISSA Teksti: Annamari Niskanen Kuvat: Hannu Tikkanen Saariselän kappelissa on turistiaikoina toimintaa joka ilta. Kävijöitä piisaa joukossa myös karhu. Saariselän raitilla ei näy yhtään ihmistä. Myrsky painaa päälle täydellä tehollaan. Lunta tulee vaakasuorassa, ja puuskissa tuulen nopeus on ainakin 20 metriä sekunnissa. Saariselän kappelista paistavat kuitenkin valot. Ovi on auki, joten sisälle vain. Vaikka sisällä on lämmin, myrskyä ei pääse täysin unohtamaan. Kappelissa ei nimittäin ole alttaritaulua, vaan kirkon etuseinä on isoa ikkunaa. Siitä on hyvä seurata lumen lentoa ja isojen mäntyjen taipumista. Saariselän tunturikappeli eli viralliselta nimeltään Pyhän Paavalin kappeli on uhmannut säitä Kaunispään kupeessa syksystä 1996 saakka. Kyseessä ei ollut pelkästään kirkonmiesten hanke, vaan mat- kailuguru Paavo Holopainen oli vahva persoona liikkeellepaneva voima kappelin rakentamisessa. Matkailuyrittäjät arvostavat kappelin toimintaa, kertoo kappelin pappi Anitta Kuusinen. Toimintaa onkin paljon. Kappelissa järjestetään joka sunnuntai klo 19 tunturimessu - paitsi toukokuun puolestavälistä kesäkuun puoleenväliin, jolloin tunturikeskus on käytännössä kiinni. Sesonkiaikoina - kevään hangilla ja ruskan aikaan - Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen ja Kansan Raamattuseuran vaihtuvat papit palvelevat alueella viikon kerrallaan. Sesonkina kappelissa järjestetään jokin tilaisuus joka ilta: sunnuntai- tai keskiviikkomessu tai joku konsertti. Tätä pidetään hyvänä konserttikirkkona. Tapani Kansa on tulossa konsertoimaan tänäkin keväänä, viime vuonna kävi Arja Koriseva, Petri Laaksonen on vakiovieras... Kuusinen listaa. Kappeli on myös suosittu vihkikirkko, erityisesti matkailijoiden keskuudessa. Useimmiten täällä vihittävät ovat menossa toiseen avioliittoon, eivätkä halua isoja häitä. He eivät ole enää siinä päivä prinsessana -iässä vaan vuotiaita. Kesäkuun alusta elokuun loppuun kappeli toimii myös tiekirkkona. Silloin - samoin kuin sesonkiaikoina kappelista saa kahvia ja teetä. Kirkko on hyvä paikka katua Anitta Kuusinen on ennen Inariin tuloaan työskennellyt pappina Kymen seurakunnassa. Suurin ero edelliseen seurakuntaan verrattuna on varmaan pohjoisen mentaliteetti. Kaupunkiseurakunnassa kastamiset ja siunaamiset ovat enimmäkseen tiettyinä päivinä. Työt katsotaan työvuorolistoista. Täällä vihitään, kastetaan ja siunataan periaatteessa vuoden jokaisena päivänä. TOSIMIES 2 / Tosimies205ke.indd :08:17\n15 Myös palaute on täällä erilaista. Täällä voi tulla messun jälkeen joku halaamaan, Kuusinen sanoo. Ovatko ihmiset tänne tullessaan erityisellä lomatuulella? Se vaikuttaa paljon, että kaikkien kappelissa istuvien status on matkailija. Ihmiset tulevat villapaidoissaan ja ulkoilupuvuissaan. Ei katsota, että tuossa on pankinjohtaja ja tuossa sen vaimo ja mitähän tuo täällä tekee. Tänne on varmasti pienempi kynnys tulla kuin oman paikkakunnan kirkkoon. Ihmisistä näkee usein, etteivät ole aikoihin käyneet messussa, koska he eivät tunnista kaikkia nykyisen messun käytäntöjä. Saariselkä tunnetaan myös melko railakkaasta iltaelämästään. Luuletko, että moni tulee kappeliin katumaan edellisen illan törttöilyä? Sitä on vaikea sanoa. Mutta jos kaduttaa, kirkko on hyvä paikka Pyhän Paavalin kappelin on suunnitellut Erkki Jokiniemi ja kirkkotekstiilit Leena Kristiina Hemmilä. Kappeli on kooltaan 350 neliötä, ja siellä on 210 istumapaikkaa. Kappelin varauksia ottaa vastaan Inarin seurakunnan kirkkoherranvirasto. Inarin seurakunnassa on noin 6000 henkeä. Tunturikappelin lisäksi seurakunnalla on kunnassa kolme muuta kirkkoa. katua, Kuusinen sanoo. Kappelin ovi on aina avoinna, yötä päivää ympäri vuoden. Turisteja on käynyt paljon; vieraskirjasta löytyy kävijöitä Japanista saakka. Purnumukan paliskunnan kävijät ovat jättäneet kirjaan nimensä sijasta poromerkkinsä. Vain alttari-ikkunan takana kerran näyttäytynyt karhu vilahti paikalta puumerkkiään jättämättä. Hyvä kuolema Kuolema ja kuoleman hakeminen, edistäminen tai odottaminen ovat olleet julkisuudessa amarikkalaisen vaikeasti vammautuneen naisen aviomiehen ja vanhempien raskaassa julkisessa riidassa. Ihmisen yksityisimmästä asiasta, kuolemasta, tuli irvokas megamedioissa reposteltu näytelmä. Toisen totuus on ollut toinen, erilaiset leimattiin. Mutta etsittiinkö oikeasti, mikä on oikein ja mikä väärin? Saatiinko esille arvokasta? Ehkä on löydetty jotakin, ehkä jotkin asiat ovat pysytelleet piilossa. Elämä kun itsessään on mysteeri. Kukaan meistä ei ole voinut itse valita elämää eikä elämänsä osaa. Olemme ainoastaan voineet itse vaikuttaa valintoihimme. Toivottavasti edes osa niistä on osunut oikeaan ja omalta osaltaan johtaneet hyvän elämän suuntaan. Jos elämä on arvoitus,entäpä sitten kuolema? Paavalin kommentin mukaan hänelle elämä oli Kristus ja kuolema voitto. Kuolemaan liittyy paljon salattua. Jälleen Paavalin sanoin: Vihollisista viimeisenä kukistetaan kuolema. Kristillisen ajattelun mukaan se on portti iankaikkiseen elämään. Mutta on myös muita näkökulmia: jälleensyntyminen, lopullinen kuolema mihin puu kaatuu, siihen se maatuu. Voiko olla hyvää kuolemaa? Kuolema on luonnollinen elämänkaaren päätös. Usein se on pitkä, riuduttava prosessi, johon liittyy kärsimystä ja tuskaa. Monet sairaudet aiheuttavat edetessään kipuja, joiden hallitseminen on vaikeaa. Sairauksiin liittyy usein myös inhimillistä hätää, epätoivoa, rumuutta, epämiellyttävyyttä, kuoleman pelkoa. Euroopassa on aktiivinen kuolinapu, eutanasia, laillista Hollannissa, Belgiassa ja Sveitsissä. Sveitsissä toimii yhdistys, nimeltä Exit, joka tarjoaa ilmaiseksi kuolinapua ajatuksella, että jokaisella ihmisellä on oikeus hyvään kuolemaan. Exitin mukaan hyvä kuolema on rauhallinen, järjestäytynyt, mielellään omaisten läsnäollessa tapahtuva kivuton lähtö. Kuolinavussa käytetään lääkeliuosta, joka tappaa juojansa noin kymmenessä minuutissa, helposti ja kivuttomasti. Kuolija nukaahtaa jo parin minuutin kuluttua lääkkeen nauttimisesta. Kuolinapua hakevalla täytyy olla diagnoosi parantumattomasta sairaudesta ja hänen täytyy olla täysi-ikäinen. Onko tämä hyvä kuolema? Lääketieteen kehittyessä huimaa vauhtia, ihmisen keski-ikä pitenee suurin harppauksin. Erään lääkärin mukaan, ihmisen ruumiinosat on suunniteltu kestämään noin 45 vuotta. Kaikki sen päälle on bonusta eikä takuu ole voimassa. Mitä geeniteknologia tekee? Merkkivaraosia vai piraatteja? Euroopassa ja myös Suomessa kivun hoito on vielä erittäin ailahtelevaa. Moniin sairauksiin liittyy kovia kipuja ainakin loppuvaiheissa. Kivun pelko ajaa monet ihmiset itsemurhaan tai kuolinapuun. Jos kuolema on voitto, kuten Paavali sanoi, se on perustaltaan hyvä. On monta tapaa nähdä hyvä kuolema, mutta mikä niistä on oikea. Mitä Jumala ajattelee tästä? Hän antoi ainokaisen Poikansa, ettei yksikään, joka häneen uskoo, hukkuisi, vaan saisi iankaikkisen elämän. Näin todistaa Raamattu pienoisevankeliumissa (Joh 3:16). Ehkä se kuvastaa Jumalan mielenlaatua ja näkökulmaa. Hän, Kaikkivaltias, on elämän antaja ja myös sen ottaja. 15 TOSIMIES 2 / 2005 Tosimies205ke.indd :08:20\n16 MILLION DOLLAR BABY Nyrkkeilyvalmentaja Frankie Dunn (Clint Eastwood) kantaa raskasta taakkaa etäännyttyään omasta tyttärestään eikä siksi ole päästänyt ketään pitkään aikaan lähelleen kunnes Maggie Fitzgerald (Hilary Swank) ilmaantuu hänen salilleen. Maggien elämä on aina ollut yhtä taistelua, mutta toistaiseksi hän on pärjännyt kouliintumattomien lahjojensa, tiukan keskittymiskyvyn ja suunnattoman tahdonvoimansa ansiosta. Hänen ainoa toiveensa on, että edes joku uskoisi häneen. Frankie ei sellaista vastuuta kaipaa saati sitten sellaista riskiä mutta Maggien päättäväisyyden ansiosta hän lopulta suostuu ottamaan tytön talliinsa. Toisinaan kaksikko ajaa toisensa raivon partaalle, toisinaan taas tsemppaa toisiaan eteenpäin ja saa huomata, että heitä yhdistää sama sinnikkyys, jonka avulla voi voittaa jopa menneisyyden tuskat ja tappiot. Vähitellen heistä tulee toisilleen se perhe, jonka kumpikin aikanaan menetti. Silti molemmilla on vielä edessään taistelu, joka vaatii heiltä enemmän sisua ja sydäntä kuin mikään koskaan aikaisemmin. Clint teki sen taas! Teki todella koskettavan ja täysin ennakkoodotuksien vastaisen elokuvan. Lähes puoleen väliin asti kuvittelee katselevansa normaalia selviytymistarinaa, missä vanha konkari opastaa nuoren kyvyn yhä hurjempiin saavutuksiin. Nyrkit paukkuvat ja hammassuojukset lentelevät, silmäkulmat vuotavat verta ja lukua otetaan kehässä. Mutta yllättäen tarinaa kääntyy täysin päälaelleen ja katsojan edessä onkin käynnissä toivosta, ystävyydestä ja ihmisistä elämän kaikkein kovimpien haasteiden edessä. Nautittavia ovat Eastwoodin päivittäiset väittelyt paikallisseurakunnan pastorin kanssa messun jälkeen, olipa sitten kyseessä synti tai Jumalan kolminaisuus. Clint Eastwood panee parastaan hieman elämäänsä kyllästyneenä kehäkettuna Morgan Freemanin avustaessa toisena ikääntyneenä kehäraakkina. Kun elokuvan lopputekstit alkavat pyöriä, elokuva ei lopukaan vaan jää pyörimään vielä pitkäksi aikaa katsojan mieleen. Katsojasta riippuen saattaa myös nenäliina olla tarpeen lopun huipennuksissa. Ei ihme, että Million Dollar Baby kahmi neljä Oscaria, kaksi Golden Globe -palkintoa ja esimerkiksi Amerikan elokuvaohjaajien yhdistyksen palkinnon vuoden parhaasta ohjauksesta. Kimmo Janas MILLION DOLLAR BABY Ohjaaja: Clint Eastwood Pääosissa: CLINT EASTWOOD (Frankie Dunn), HILARY SWANK (Maggie Fitzgerald), MORGAN FREEMAN (Eddie Scrap- Iron Dupris), JAY BARUCHEL (Danger Barch) Tuotantoyhtiö: Malpaso Productions, Albert R. Ruddy Productions & Lakeshore Entertainment TOSIMIES 2 / Tosimies205ke.indd :08:23\n17 RICHARD NIXONIN SALAMURHA Rehellisyys maan perii... mutta piru perii rehellisen. Samuel Bicke (Sean Penn) on asumuserossa elävä alisuorittaja, joka tavoittelee epätoivoisesti amerikkalaista unelmaa 1970-luvun Baltimoressa. Kun hän vihdoin saa mukiinmenevän työpaikan toimistokalustemyyjänä, hän uskoo saavansa vaimon ja lapset takaisin ja elämän palaavan taas uomiinsa. Samin amerikkalaisen unelman metsästyksessä on vain yksi ongelma: hän haluaa tehdä sen rehellisesti, ja myyntitykillehän se tietää ammatillista itsemurhaa. Kun oma liikeideakaan ei ota onnistuakseen, hetken jo lupaavana siintänyt tulevaisuus murenee pala palalta käsiin ja murtumispisteessä oleva mies ajautuu epätoivoiseen tekoon. The Assassination of Richard Nixon on tositapahtumiin pohjautuva kertomus rehdistä, mutta henkisesti epävakaasta miehestä, josta ympäristön paine yrittää väkisin muokata epärehellistä. Maailmassa, jossa jokainen presidenttiä voisen roolityön. Hänen vaimoaan esittävän Naomi Wattsin lisäksi pääosissa nähdään mainio Don Cheadle ja Samin pomo, kovan linjan liikemies Jack Jones, jota Jack Thompson esittää pistämättömästi. Ohjauksesta vastaa Niels Mueller. Sean Pennin esittämä Samuel on varsinainen lapanen miehek- si, tai pitäisikö lainata edesmennyttä äitiäni ja kutsua Samuelia änkkäemeliksi. Miehen jahkaileva, aikaansaamaton uhoilu alkaa kummasti raivostuttaa katsomon penkissä vääntelehtivää katsojaa. Ja elokuvan lopun voi aavistaa jo hyvissä ajoin, eihän siinä voi hyvin käydä. Kimmo Janas RICHARD NIXONIN SALAMURHA (Assassination of Richard Nixon) Ohjaus: Niels Mueller Pääosissa: Sean Penn, Naomi Watts, Don Cheadle myöten syytää toisille silmät, suut täyteen sontaa, ei ole sijaa suoralle puheelle. Viime vuonna parhaan näyttelijän Oscarin pokannut Sean Penn tekee jälleen palkinnon ar- 17 TOSIMIES 2 / 2005 Tosimies205ke.indd :08:26\n18 SIDOTTU Jack Starks (Adrien Brody) haavoittuu vakavasti, lähes kuolee, Persianlahden sodassa vuonna Hänet kotiutetaan, ja hän palaa kotiinsa Vermontiin. Tiellä kävellessään hän kohtaa äidin tyttärineen, joiden auto on sammunut tienposkeen. Äitikin (Kelly Lynch) on lähes sammunut. Jack korjaa auton ja pikkutyttö Jackie saa häneltä tuntolevyt muistoksi. Jack saa kyydin toiseen autoon, jonka pysäyttää poliisi. Seuraavaksi Jack on oikeudessa poliisimurhasta. Hän ei muista asiasta mitään ja lähetetään syyntakeettomana vankimielisairaalaan. Siellä tri Becker (Kris Kristofferson) käyttää omituista metodia: pumppaa Jackin täyteen lääkkeitä ja työntää hänet pakkopaidassa ruumiskaappiin muutamaksi tunniksi kerrallaan. Psykiatri Beth Lorenson (Jennifer Jason Leigh) vastustaa tri Beckerin menetelmää. Kaapissa Jack huomaa matkustavansa ajassa, ja tapaa aikuisen Jackien (Keira Knightley) vuodessa Näillä tulevaisuuteen suuntautuvilla matkoillaan Jack saa selville ruumiinsa löydetyn ampumahaava päässään. Niinpä hän alkaa suorastaan kaivata yhä uudelleen ruumiskaappiin päästäkseen Jackien kanssa selvittämään kuolinsyytään. Lopulta hän karkaa vankimielisairaalasta , vajaa viikko ennen ruumiinsa löytymistä. Kun Kris Kristoffersonin esittämältä lääkäriltä kysytään ruumiskaappiin sulkemisen mielekkyyttä, hän vastaa varsin syvällisesti: Et voi rikkoa sellaista, joka on jo rikki. Elokuvassa kuljetaan mielenkiintoisella tavalla nykyisyydessä ja tulevaisuudessa, mikä pitää katsojan tukevasti penkissä kiinni, ettei vaan tippuisi kärryiltä juonen käänteissä. Myös tämä elokuva, samoin kuin tuo Million Dollar Babykin Paul Chedlow Paul Chedlow jättää katsojan pyörittelemään tarinaa ja sen eri kuvioita vielä pitkään elokuvateatterista poistumisen jälkeenkin. Kimmo Janas Ensi-ilta: Sidottu (The Jacket) Ohjaus: John Maybury Pääosissa: Adrien Brody, Keira Knightley, Kris Kristofferson, Jennifer Jason Leigh Paul Chedlow Paul Chedlow TOSIMIES 2 / Tosimies205ke.indd :08:28\n19 EROON RIITELYKIERTEESTÄ Riitely vähenee, kun perheessä opitaan puhumaan selkeästi Janne Viljamaa Meille läheisimmät ihmiset tietävät meistä paljon. He tietävät mistä tulemme iloiseksi ja mistä surulliseksi. Omat perheenjäsenet heijastavat meille keitä me olemme. Samalla tavalla vanhemmat näyttävät lapsilleen näiden heikot ja vahvat puolet. Tästä läheisyydestä on sekä hyötyä että haittaa. Kun muut tietävät haavoittuvat alueemme, niin ilkeily on helppoa. Syntyy riitoja, joissa riitakumppanit vastaavat toisilleen aina vain tylymmin. Lapsilla tämä kilpailu päättyy itkuun tai nyrkkitappeluun ja aikuisillakin vähintään mökötykseen. Amerikkalainen kielitieteen professori Deborah Tannen on tutkinut perheessä esiintyviä metaviestejä, jotka tarkoittavat ääneen sanottujen viestien takana olevia piiloviestejä. Reagoimme usein pikemminkin siihen, mitä ei sanota ääneen. Kun vanhempi sanoo murrosikäiselle: olethan varmasti pukeutunut lämpimästi, niin puberteettinen kivahtaa vihaisesti, koska ajattelee eivätkö nuo usko minun pystyvän huolehtimaan itse itsestäni. Vanhemmat haluavat lapsensa parasta. He tarkistavat puheellaan, että jälkeläinen on syönyt riittävästi, pukeutunut sään mukaisesti ja mennyt aikaisin nukkumaan. Kun vanhempi kyselee murrosikäiseltä kenen kanssa olet lähdössä illlalla ulos, niin itsenäistyvä nuori voi kokea tämän urkinnaksi ja turhanpäiväiseksi vahtaamiseksi, ainakin jos suhde vanhempiin ei ole kunnossa. Perheessä, jossa on murrosikäisiä lapsia, aletaan helposti pelata kenen kanssa liikut illalla? enpäs kerro peliä. Tässä pelissä vanhempi ystävällisesti tiedustelee nuorelta tämän aikomuksista. Nuori torjuu kysymykset ja vanhempi tuntee itsensä loukatuksi. Mitä enemmän vanhempi haluaa lähestyä nuorta, sitä uhkaavammaksi tämä tuntee olonsa ja sitä tiukemmin hän käpertyy omaan maailmaansa. Näin vanhempi ei koskaan pääse sisään toisen maailmaan. Itsenäistyvä nuori haluaa myös omaa rauhaa ja aikaa selvittää elämäänsä ja ajatuksiaan. Vanhemman täytyy arvostaa nuorta ja ajoittaa lähestymisensä itsenäistyvän tahtiin. Kieliprofessori Tannenin mukaan suuri osa riidoista perheessä johtuu siitä, että emme oikein osaa ottaa esille piiloviestejä. Kun emme osaa puhua asioista avoimesti, niin oletamme liikaa ja syntyy väärinkäsityksiä. Kun vanhempi kertoo nuorelle rakastavansa tätä ja kyselevänsä siksi, ettei tälle varmasti tapahtuisi mitään pahaa, niin nuoren on ehkä helpompi ymmärtää ja avaautua. Jos vanhemman ja aikuistuvan välit ovat kunnossa, niin kipeistäkin asioista voidaan puhua suoraan ja syyttelemättä. Kasvattajan samassa lauseessa on usein huolenpitoa ja hallintaa. Olethan tehnyt läksysi? kysymyksessä vanhempi huolehtii, että lapsi oppii. Kysymys on myös vallankäyttöä, sillä vanhemmalla on oikeus tarkistaa, että koululainen on tehnyt läksyt. Jos vanhemman ja murrosikäisen välit eivät ole kunnossa, niin nuori tulkitsee suurimman osan vanhemman puheesta vallankäytöksi ja valvonnaksi ja reagoi tämän mukaan. Kun vanhempi viettää nuoren kanssa paljon yhteistä aikaa, niin silloin tulee puhuttua niin ystävyys- kuin kouluasiatkin. Jos vanhempi tekee 60-tuntista työviikkoa ja ohjaa nuorta kännykällä, niin ei ole ihme, jos tämä näkee vanhemman toiminnan valvomisena. Kun perheenjäsenet viettävät aikaa yhdessä, niin toisen tapa puhua ja olla tulee tutuksi.ymmärtäväisessä ilmapiirissä on helpompi tajuta toisen sanomiset pikemminkin myönteisenä kuin kielteisenä. Jos emme tule toimeen jonkun ihmisen kanssa, niin löydämme hänen puheestaan yhtenään epämiellyttävyyksiä. Hallintaa perheessä Tuttujen kanssa oppii tietämään mitä on seuraavaksi tulossa. Kun äiti aloittaa sanon tämän vain koska rakastan sinua, niin jo aikuiseksi varttunut äidin entinen pikkumuru tietää, että äiti jatkaa olet tainnut taas lihoa. Äidillä ja isällä on kiusaus toimia aina ja ikuisesti vanhempina ja katsoa ylhäältä päin tietäen selvästi parhaiten mitä oma lapsi tarvitsee. Kun ohje tulee asiat ainakin omasta mielestään paremmin tietävältä, niin keskustelua ei synny. Sanon tämän vain koska rakastan sinua lauseella voi alkaa mikä tahansa moite. Se voi koskea yhtä hyvin kodinhoitoa, pukeutumista tai lastenkasvatusta. Aloitusta vaimentamalla vanhempi hankkii oikeuden sanoa kipeältä kuulostavan asian ääneen, vaikka se voi loukata. Työkaverimme ei välttämättä kommentoi pukeutumistamme, lihomistamme tai lastenhoitoamme, mutta vanhempi voi tuntea tähän ikuista kiusausta. Isovanhemmat eivät aina huomaa, miten ikävältä epäluottamus tuntuu. Saan varmaan siivota, kun teillä on aina niin sotkuista pyyntö tai anna kun minä syötän lasta komento tuntuu omaa elämää harjoittelevalta erityisen pahalta. Vaikka vanhempi tarkoittaa hyvää ja haluaa auttaa, niin hän samalla piiloviestissä antaa ymmärtää, ettei luota toisen onnistumiseen. Lastenhoitoa harjoitteleva nuori vanhempi kokee loukkaavana omalle reviirilleen astumisen. Anna kun minä viestit kätkevät alleen epäluottamuksen piilomerkityksen. Meidät taitamattomiksi ja osaamattomiksi osoittavat lauseet ovat kaikkein loukkaavimpia. Täytyy uskaltaa sanoa Kun lapset oppivat sanomaan ääneen, että heitä loukkaa, kun heihin ei luoteta, niin vanhemmat oppivat antamaan tilaa yrittää. Toimelias oman avun tarjoaja ei aina tajua, miksi muut loukkaantuvat ja ymmärtävät avuliaisuuden väärin. Hänhän vain yritti olla mukava. Tuntuu uskomattomalta, mutta mukavuuskin voi olla loukkaavaa, kun se lähtee itsekkäistä pyrkimyksistä. Kulttuuritörmäykset syntyvät usein siitä, että vaikka kuinka yrittää olla mukava, niin toinen tulkitsee asiat toisella tavalla. Kun uskallamme kertoa miten tajuamme toisen puheen, niin väärinkäsitykset voi korjata. Jos emme uskalla tai osaa sanoa kokemiamme epäkohtia, niin käy helposti samoin kuin vanhalle pariskunanlle, jotka eläkkeellä keskustelivat aamupalapäydässä miksi sinä olet antanut minulle vuodesta -55 sämpylästä alapuolen? No ethän ole koskaan sanonut. Samalla tavalla vanhemmat ja aikuiset lapset käyvät läpi 20 vuotta liian myöhään ongelmia vanhempien puhetavoissa ja tasapuolisuudessa. Kun asiat opitaan ratkaisemaan syyttelemättä niiden ilmaantuessa, niin ongelmia voidaan helpottaa heti. Kun jokainen puhuu omasta puolestaan minusta tuntuu.., eikä sinä aina, niin epäkohtiin päästään käsiksi. Syyttelevä puhetyyli estää luovan ongelmanratkaisun. Syytetty vetäytyy kuoreensa kuin murrosikäinen, eikä tule sieltä ulos, ennen kuin ilmapiiri muuttuu hyväksyväksi. 19 TOSIMIES 2 / 2005 Tosimies205ke.indd :08:31\n20 Antti Kyynäräinen Johtajien pitkät, kosteat lounaat, yritysten viinahuuruiset tiedotustilaisuudet ja virvokkeiden voimin vedetyt saunaneuvottelut ovat katoavaa kansanperinnettä. Nykyisin yhä useampi esimies vannoo terveiden elämäntapojen, jopa täysraittiuden nimiin. TOSIMIES 2 / 2005 Jos johdat et ota! Kansanterveyslaitoksen pitkäaikainen pääjohtaja Jussi Huttunen totesi Alkon Etiketti lehden haastattelussa terveystutkimusten osoittavan, että myönteiset muutokset elämäntavoissa lähtevät ylemmistä sosiaaliluokista, joista ne leviävät muuhun yhteiskuntaan. Nyt näkyy jo merkkejä alkoholiasenteiden muutoksista, Juopumusta paheksutaan, eikä kukaan johtaja kuvittelekaan ehtivänsä pitkille lounaille, saati sitten jatkoille arki-iltana. Jos iltatilaisuuksia yleensä järjestetään, niihin tullaan autolla ja kiirehditään kotiin nukkumaan. Tilanne on todella muuttunut, jos verrataan nykyistä käyttäytymistä siihen mitä tapahtui 70- ja 80- lukujen yritysmaailmassa, vahvistaa myös hyvinkääläisen Larson - Juhl Oy:n toimitusjohtaja Pekka Meronen. Eikä kyse ole vain alakohtaisista eroista, vaan yleisestä trendistä koko elinkeinoelämän piirissä, vakuuttaa Meronen, joka itse siirtyi seitsemän vuotta sitten valakunnallisen polttoainekaupan parista sinänsä Suomen oloissa pienehkön, mutta maailmalaajuisen ja hyvin erikoistuneella alueella toimivan konsernin palvelukseen. 70 luvulla usein riitti asiakkaiden houkutteluun se, että tarjolla oli syötävää ja juotavaa, mutta nyt uhkaa yleisökato, ellei tarjolla taas ole muutakin, kuvailee Meronen. Hän korostaa nykyisen elämänrytmin olevan myös niin kiireistä, ettei omaa vapaa-aikaa tai perheen yhteistä aikaa helposti haluta tuhlata turhanpäiväiseen. Lisäksi työelämän paineet ovat sellaisia, ettei joutokäyntiin aamulla edellisen illan juhlien jälkeen ole juuri varaa. Pekka Meronen tuntee kyllä viinan maun, mutta ei ole koskaan ollut mikään suurkuluttaja. Itse hän kertoo joskus vitsailleensa, että käytti alkoholia vain työhön liittyen, ei vapaa-aikana. Yli kymmenen vuotta sitten hän kuitenkin päätyi täysraittiuden kannalle. Päätös oli monen asian summa. Tukevan oloinen Pekka päätti laihduttaa ja siirtyi pitkälti salaattilinjalle. Samanaikaisesti kahvikin jäi pois, kun se tai alkoholi ei tuntunut soveltuvan kevyellä ravinnolla täytettyyn mahaan. Samalla tulivat vastaan myös uskonnollis- moraalisetkin syyt, kun alkoi miettiä elämäänsä kokonaisuutena, muistelee Meronen kääntymistään. Toisaalta olen aina ollut kohtuullisen sujuva suustani, ettei viina tuonut minulle mitään erityistä vapauttavaa lisäelementtiä. Monellehan viina toimii estojen, jännityksen ja paineiden purkajana ja nauttineena saa sanottuja asioita, joiden ilmaiseminen voi muuten 20 olla vaikeaa. Vaikka itsekin olen pohjimmiltani ujo ja arka, niin huomattuani, että verbaalisesti pärjään ja työkokemusten kautta itsevarmuuskin kasvoi, niin ei sitäkään kautta tuntunut suurta tarvetta alkoholin nauttimiseen, kertoo Meronen. Itse asiassa hän myös naureskelee, että usein tilanne kääntyi päinvastaiseksi, eli muutaman paukun jälkeen alkoi väsyttää niin että jutut alkoivat hyytyä. Meronen muistelee, että työtovereiden keskuudessa ja tutuissa saunaporukoissa äkillinen raitistuminen herätti jonkun verran huomiota ja hyväntahtoista pilailua, mutta se meni nopeasti ohi ja asiaan totuttiin. Raitis suomalainen pärjää maailmallakin Larson Juhl on hyvin kansainvälinen yhtiö ja Pekka Meronen tapaa säännöllisesti kollegoitaan maailman eri puolilta. Kansalliset alkoholinormit ja käyttäytymismallit vaihtelevat hyvinkin paljon ranskalaiset, tsekkiläiset tai amerikkalaiset juomatavat arvioidaan ainakin perinteisesti hyvinkin paljon suomalaisista poikkeaviksi. Täysraitis suomalaisjohtaja ei kuitenkaan Merosen arvion mukaan herätä maailmalla kovinkaan suurta kummastusta. Ehkä enemmänkin on kiinnitetty huomiota siihen, että juon kokouksissa varsin runsaasti Pepsi Lightiä. Sanoisin, että raittius on otettu vastaan ihan hyvin, arvioi Meronen. Takavuosina Meronen operoi varsin paljon myös Venäjällä ja siellähän juominen on kiinteä osa kanssakäymistä, jossa vaarana arvioidaan olevan isäntien loukkaantumisen, ellei vieras juo heidän kanssaan Mutta siltäkään suunnalta Merosen kokemukset eivät ole noloja tai kovin hankalia. Sielläkin on pärjännyt ihan hyvin, kun etukäteen on pyritty viestittämään ja varmistamaan, ettei vieras käytä alkoholia. Näin vältytään epämukavilta yllätyksiltä Olen ollut mukana tilaisuuksissa, joissa isännät ovat olleet suurin piirtein penkin alla ja hauskaa on ollut, kertoo Meronen. Maailmalla liikkuessaan Pekka Meronen sanoo yhä useammin ta- Tosimies205ke.indd :08:31


Meinasin tulla jo epätoivoiseksi kun menin käymään Prismassa niitä palapeilejä katsomassa enkä meinannut löytää millään ja myyjäkin oli siinä uskossa ettei heillä sellaisia ole. Vaikka nettisivut sellaista väittävätkin. Onneksi myyjä meni kysymään infotiskiltä ja löysin kuin löysinkin palapeilit. Valaisinhyllyjen seassa, hieman epäloogista minusta tai sitten en vain ymmärrä.\nKuvasta ei näy, mutta se tuli hieman liian matalalle minun silmääni, mutta muuten sanoisin että silmämääräisesti laitettuna sain aseteltua sen aika hyvin. Kovin paljoa ei tarvinnut mittanauhaa käyttää.\nLähettänyt Yökönlehti klo 21.43


Lähetyksen kesäpäiville lähdetään kohtaamaan ihmisiä läheltä ja kaukaa – Lähetysyhdistys Kylväjä\nLähetyksen kesäpäiville lähdetään kohtaamaan ihmisiä läheltä ja kaukaa\nKirjoitettu 31.5.2018 kirjoittajana Viestintä\nLähetyksen kesäpäivät järjestetään Suomen Raamattuopistolla Kauniaisissa 15.–17.6. Ohjelmassa on lähetystyön kuulumisia, Raamatun opetusta, rukousta, musiikkia ja paljon yhteistä tekemistä. Teemaksi on valittu Lähde lähemmäs.\n”Lähteminen kuuluu vahvasti kristittyjen lähetystehtävään ja se laittaa meidät liikkeelle. Lähtemisen olemusta pohdiskellaankin erityisesti viikonlopun aikana. Yleisesti on totuttu lähtemään kauas lähetystyöhön, mutta Suomessa on viime vuosien aikana kuitenkin huomattu, ettei tarvitse välttämättä lähteä Suomen rajojen ulkopuolelle, jotta voi kohdata ihmisiä ja jakaa evankeliumia heidän kanssaan”, kuvailee Kylväjän kotimaantyön johtaja Hanna Lindberg.\nLähetyksen kesäpäiville lähdetään kohtaamaan ihmisiä läheltä ja kaukaa. ”Myös me kristityt tarvitsemme tällaista yhteen tulemista. Nykyaikana erityisesti tuntuu, että on hyvä kehotus lähteä lähemmäs myös toisia ihmisiä, kokemaan uskovien kristittyjen yhteyttä”, toteaa Lindberg. ”Totta kai kun tullaan seurakuntana koolle, niin haluamme lähteä myös lähemmäs Jumalaa ja antaa Jumalan tulla lähelle meitä. Monella tavalla saamme olla päivien aikana liikkeellä ja lähteä, päästä lähemmäs.”\nMonipuolinen ohjelma ja muuta lisätietoja Lähetyksen kesäpäivistä löytyy Kylväjän sivuilta www.kylvaja.fi/kesapaivat. Kesäpäivien järjestäjinä ovat tänä vuonna yhteistyössä Lähetysyhdistys Kylväjä ja Suomen Raamattuopisto.


151 m² Lopenkatu 19, 04430 Järvenpää Omakotitalo 4h myynnissä - Oikotie 15456888\nMyytävät asunnot Järvenpää Isokytö Lopenkatu 19, 04430 Järvenpää\n328 000 €151 m²\nLopenkatu 19, Isokytö, Järvenpää4h, k, s, kph, 2wc, vh, käyttöullakko, var, 2ak\nKaunis, ihanan valoisa ja hyvin pidetty tiiliverhoiltu koti halutulla alueella.\nKivasti erilainen pohjaratkaisu. Keittiö, ruokailutila ja olohuone muodostavat hulppeankokoisen avaran oleskelutilan, jonka sydämenä tyylikäs valkoinen kiertoilmatakka.\nHuoliteltu 960m2 oma puutarhatontti, joka rajoittuu puistoon.\nKaksi viihtyisää terassia oleskeluun ja illanistujaisiin.\nTalousrakennus, jonka yhteydessä lämmin varasto, ja autokatospaikat kahdelle autolle.\nKauppa, koulu ja päiväkoti kävelyetäisyyden päässä.\nJärvenpään keskustaan n.2,5km.\nLopenkatu 19, 04430 Järvenpää\n4h, k, s, kph, 2wc, vh, käyttöullakko, var, 2ak\nKeittiö yhdistyy olohuoneeseen ruokailutilan kautta; keraaminen liesi, liesituuletin, erillisuuni, jääkaappi, pakastekaappi, astianpesukone, puutasot, kaapistot.\nReilunkokoinen kylpyhuone, jossa suihku ja allaskaapisto. Saunassa sähkökiuas. Lisäksi kaksi erillistä wc:ta. Kodinhoitohuoneessa runsaasti säilytystilaa, vesipiste ja pesukoneliitäntä. Kodinhoitohuoneesta käynti ulos.\nVaatehuone, kaapistot, lämmin varasto, käyttöullakko.\nWc-tilat ja kalusteet uusittu, sekä pintaremonttia.\nKoulu (etäisyys n. 0.5 km), Päiväkoti (etäisyys n. 1 km), Kauppa (etäisyys n. 1 km), Järvenpään keskustaan (etäisyys n. 2.5 km)\nOllut noin 6000Kwh vuodessa.\nHaarajoen asema (etäisyys n. 1.5 km)


Saavutettavat dokumentit - Avu oy\nJulkaistu:\t 11 January 2020\t Last updated on:\t 12 January 2020\t Kirjoittanut:\tMirlinda Kosova-Alija\tKommentteja:\t0\tKategoria:\tblogi, digitaalinen saavutettavuus, dokumentti Avainsana:\tdokumentit saavutettavuus\nOffice-ohjelmia hyödynnetään paljon dokumenttien tuottamiseen. Dokumenteista saa helposti saavutettavia pienellä vaivalla: Microsoft tarjoaa hyviä toiminnallisuuksia, ohjeita, valmiita pohjia ja arviointityökaluja tähän työhön. Todella pitkälle pääsee kun käyttää ohjelmien tarjoamat tyylit.\nMuistilista saavutettavien dokumenttien tekemiseen\nAlla on muutamia teknisiä ohjeita, joiden avulla saat dokumentistasi mahdollisimman saavutettavan:\nVärikontrasti: Tekstin ja taustavärin tarkistamiseen esim. Contrast Checker (kontrastisuhde on vähintään 4,5:1).\nFontti: Käytä saavutettavia fontteja (sans serif), esim. Arial tai Helvetica ja käytä riittävän isoa fonttikokoa.\nOtsikot: Käytä aina otsikkotyylejä ja käytä niitä hierarkkisessa järjestyksessä.\nKorostaminen: Korosta tekstiä tarvittaessa lihavoinnilla.\nKieli: Varmista, että dokumentin kieli (metatiedoissa) vastaa sisällön kieltä.\nDokumentin ominaisuudet: Varmista, että dokumentilla on otsikko myös metatiedoissa.\nVisuaaliset elementit: Esitäkuvioissa oleva tieto tekstissä, kuvatekstissä tai vaihtoehtoisena tekstinä.\nEsitysdiat: Merkitse dian elementeille lukemisjärjestys. Tee jokaiselle dialle yksilöivä otsikko.\nMuut tyylit: Määritä tekstirivien väli väljäksi (esim. 1,5).\nHyödynnä luetteloita ja valitse tyyli, joka on helppo havaita.\nÄlä tee järjestelmässä olevaan linkin tyyliin muutoksia, vaan käytä oletustyyliä.\nSaavutettavasti.fi-sivusto tarjoaa hyviä ja yksityiskohtaisia ohjeita dokumenttien saavutettavuuden varmistamiseen:\nSaavutettavat asiakirjat: https://www.saavutettavasti.fi/saavutettavat-tiedostot/\nMyös Microsoft tarjoaa hyviä ohjeita dokumenttien saavutettavuuden varmistamiseksi:\nAccessibility guide for PowerPoint: https://templates.office.com/en-us/accessibility-guide-tm16401486\nWord ja Excel: https://support.office.com/en-us/article/get-accessible-templates-for-office-ca086caa-2bd2-4ac8-8c12-4cd495bd4d76\nSaavutettavuusdirektiivissä mainitaan toimisto-ohjelmistojen tiedostomuodoista Microsoft Office, Open Office ja LibraOffice. (Kaksi jälkimmäistä ovat avoimen lähdekoodin vastineita kaupalliselle MS:lle.) Direktiivi kattaa myös PDF-dokumentit. Lisätietoja aiheesta “Laki digitaalisten palvelujen tarjoamisesta” https://www.saavutettavasti.fi/tietoa-saavutettavuudesta/lainsaadanto/\nLue lisää: Apuvälineita dokumenttien saavutettavuuden arviointiin\n0 kommenttia “Saavutettavat dokumentit”\nEdellinen blogikirjoitus Teamsin yksityiset kanavat kohdentavat työskentelyä\nSeuraava blogikirjoitus Apuvälineitä dokumenttien saavutettavuuden arviointiin\nAvu oy > Blogi > tietotyö > dokumentti > Saavutettavat dokumentit


Eurojärjestelmän konsolidoitu tase 21.8.2009\nPerjantaina 21.8.2009 päättyneellä viikolla kullan ja kultasaamisten (vastaavien erä 1) määrä pieneni 8 miljoonalla eurolla erään eurojärjestelmän keskuspankin myytyä kultaa (myynti oli sopusoinnussa 27.9.2004 voimaan tulleen keskuspankkien kultasopimuksen kanssa) ja erään toisen eurojärjestelmän keskuspankin ostettua kultaa.\nEurojärjestelmän nettovaluuttapositio (vastaavien erät 2 ja 3 vähennettynä vastattavien erillä 7, 8 ja 9) supistui 4,6 miljardilla eurolla 194,1 miljardiin euroon asiakasmaksujen ja arvopaperikauppojen sekä Yhdysvaltain dollarin määräisten likviditeettiä lisäävien operaatioiden vaikutuksesta.\n19.8.2009 Sveitsin frangin määräinen likviditeettiä lisäävä EUR/CHF-valuuttaswap (7 päivää) 17,6 miljardia Sveitsin frangia 18,4 miljardia Sveitsin frangia\n20.8.2009 Yhdysvaltain dollarin määräinen likviditeettiä lisäävä käänteisoperaatio (7 päivää) 45,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria 38,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria\nEurojärjestelmän muista kuin rahapoliittisista syistä hallussaan pitämien arvopaperien (vastaavien erä 7.2) määrä kasvoi 0,1 miljardilla eurolla 304,6 miljardiin euroon. Liikkeessä olevien setelien (vastattavien erä 1) määrä supistui 4,5 miljardilla eurolla 768,3 miljardiin euroon. Velat julkisyhteisöille (vastattavien erä 5.1) lisääntyivät 1,2 miljardilla eurolla 114,5 miljardiin euroon.\nEurojärjestelmän nettoluotonanto luottolaitoksille (vastaavien erä 5 vähennettynä vastattavien erillä 2.2, 2.3, 2.4, 2.5 ja 4) pieneni 47 miljardilla eurolla 569,6 miljardiin euroon. Keskiviikkona 19.8.2009 erääntyi 73,6 miljardin euron perusrahoitusoperaatio, ja samalla suoritettiin uuden, 76,1 miljardin euron perusrahoitusoperaation maksut.\nMaksuvalmiusluoton (vastaavien erä 5.5) käyttö oli 0,1 miljardia euroa (edellisellä viikolla 0,2 miljardia euroa) ja talletusmahdollisuuden (vastattavien erä 2.2) käyttö 160,2 miljardia euroa (edellisellä viikolla 110,8 miljardia euroa).\nPerjantaina 21.8.2009 päättyneellä viikolla eurojärjestelmän rahapoliittisista syistä hallussaan pitämien arvopaperien (vastaavien erä 7.1) määrä kasvoi 0,9 miljardilla eurolla 7,9 miljardiin euroon.\nKaikkien transaktioiden vaikutuksesta euroalueen luottolaitosten talletusten määrä eurojärjestelmän sekkitileillä (vastattavien erä 2.1) väheni 43,1 miljardilla eurolla 221,1 miljardiin euroon.\n2.1 Saamiset IMF:ltä 17 093 0\n2.2 Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja muut valuuttamääräiset saamiset 141 322 −13\n4.1 Pankkitalletukset, arvopaperisijoitukset ja lainat 17 178 −747\n5.1 Perusrahoitusoperaatiot 76 056 2 460\n5.2 Pitempiaikaiset rahoitusoperaatiot 653 645 −1\n5.5 Maksuvalmiusluotot 62 −145\n5.6 Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät luotot 48 40\n7.1 Rahapoliittisista syistä hallussa pidettävät arvopaperit 7 926 893\n7.2 Muut arvopaperit 304 627 117\n2.1 Sekkitilit (ml. vähimmäisvarantotalletukset) 221 138 −43 051\n2.2 Talletusmahdollisuus 160 184 49 372\n2.5 Vakuuksien muutospyyntöihin liittyvät talletukset 4 1\n5.1 Julkisyhteisöt 114 518 1 193\n5.2 Muut 10 654 607\n8.1 Talletukset ja muut velat 12 818 800


Lapsikaste on Jumalan vastinen ripottelu. - Vanhoillislestadiolaisuus - Suomi24 Keskustelut\nLapsikaste on Jumalan vastinen ripottelu.\nMinkä syyn Johannes kastaja sanoi Jeeukselle, Hänen pannessa hanttiin upotuskatseeseensa, joka on kaikkeen maailmaan kasteen esimerkki.\n»Silloin Jeesus tuli Galileasta Jordanille Johanneksen kastettavaksi. Johannes esteli ja sanoi: "Sinäkö tulet minun luokseni? Minunhan pitäisi saada sinulta kaste!" Mutta Jeesus vastasi hänelle: "Älä nyt vastustele. Näin meidän on tehtävä, jotta täyttäisimme Jumalan vanhurskaan tahdon." Silloin Johannes suostui hänen pyyntöönsä. Kun Jeesus oli kastettu, hän nousi heti vedestä. Samassa taivaat aukenivat, ja Jeesus näki Jumalan Hengen laskeutuvan kyyhkysen tavoin ja asettuvan hänen päälleen. Ja taivaista kuului ääni: "Tämä on minun rakas Poikani, johon minä olen mieltynyt.". Matt.3:13-17,\nSe oli Jumalan ehdoton tahto; "Älä nyt vastustele. Näin meidän on tehtävä, jotta täyttäisimme Jumalan vanhurskaan tahdon.\nOnneksi työvaliokunta ei tiennyt tapahtuneesta.\nPapit ovat palkkarenkejä ja ripottelevat vedellä vauvelin kirkon jäsenyyteen.\nOlen minäkin Pappi, ja se ei tarvitse edes Pappia, jos siunaa Lapsen, kuten Raamattu ja lopuksi myös Luther sen myösivät. Sama koskeen hautajaisia, mutta avioliittoon vihkiminen on maallisten lakien juttuja, ja se vaatii Maisraatin luvan.\nMitä jos lapsi ei pidä siitä, että hänet on kastettu? Se on vain kraanavettä, mutta kirkkoon yhdistäminen vastentahtoaan on väärin.\nYmmärtämätön on helppo liittää kirkon jäseneksi. Muusta ei nk kasteessa ole kysymys. Mutta sitten kun kastettu ymmärtää asiat niin jäsenyys on helppo lopettaa. Menee nettiin ja etsii sivun Eroa kirkosta. Vain minuutti ja jäsenyys on poissa.\nSiksipä kasteeksi kutsuttu kirkon rituaali on hämäystä johon liitetään Isä, Poika ja Pyhä Henki.\nNäin on. Raamatussa ei "kastettu" yhtään lasta, ja mikä siellä kastettiin ja nut kristityt, kastetaan Jeesukseen, Kansankirkko ripottelee - tämän kirkon jäseneksi, eli veroluetteloon.\nEn kuulu Lut, kirkkoon.\nEi ne juuri vastaan pane, ovat liian nuoria. Silloin on parempi aikuistuessaan etsikä Jeesus ja sitten hakia paikka, jossa saa kasteen upottamalla Jeesukseen.\nEi se ole lapsen vika, vaan Kirkon rahankerääjien vika.\nMutta he voivat olla vanhempiensa kanssa eri mieltä kun tulevat ymmärtävään ikään. Onneksi minua ei kastettu.\nJuuri näin. Olen kastanut monia, joita Jeesus on puhutellut, Sanasa kautta. Se edellinen ei ole kaste, vaan veromerkki.\nYli viistuhatta on mennyt nettiin tänä vuonna ja ottanut lopputulin pakkomaksamisestaan.\nei ihme jos on huutokaupassa kirkon rakennuksia myynnissä. tosi nätti pieni kirkko on nytkin tarjolla!


MALTANKO PYSÄHTYÄ TARPEEKSI USEIN?\nElokuun seitsemäs päivä 2017.\nRaapustan uuteen, tyhjään kalenteriini ensimmäisen merkinnän huolimattomalla käsialalla: “Osastolle.” Taidan aavistaa, että en ole ihan heti palaamassa kotiin. Suljen kalenterin ja jätän sen työpöydälleni. Painan kotioven kiinni mietteliäänä.\nSeuraavan kerran, kun avaan kalenterini, on lauantai, seitsemäs lokakuuta. Otan kynän, etsin oikean sivun ja kirjoitan tyhjälle riville: Vohvelikestit! Huutomerkki sanan perässä on tärkeä. Olen ensimmäistä kertaa pitkään aikaan innoissani jostakin. Tästä tulee kiva päivä mummin ja lasten kanssa. Pääsin ensimmäistä kertaa käymään koko viikonlopuksi kotona.\nNyt kun lopullisesta kotiinpaluustani on kulunut kuukausi, kalenteriini on ilmestynyt paljon uusia merkintöjä. Ne ovat kuin elonmerkkejä, osoituksia siitä, että tunnen taas eläväni ja pystyn nauttimaan olostani. Suunnittelen, toteutan ja ideoin ihan onnessani kaikkea blogiin liittyvää. Mahtuu joukkoon myös muutakin. Vakuutusyhtiön numero, lääkäriaika, hoitopalavereja, kirppispöydän täyttöä, vierailu ystävän luona. Sivut ja rivit täyttyvät kuulakärkikynän merkinnöistä.\nKun äitini yksi päivä kysyi minulta, miten saan aikani kulumaan sairaslomalla, en ollut varma mitä vastaisin. Päivät kuluvat niin nopeasti, etten aina pysy itsekään perässä! Ei ole ollut kertaakaan sellainen olo vielä, etten olisi keksinyt jotain tekemistä.\nMihin väliin mahtuu oma aika, hetki, että saisin olla vain?\nMutta nyt huomaan: jotain kalenterista puuttuu. Jotain tärkeää. Jos tekeminen, muistaminen ja asioiden hoitaminen on tärkeää, eikö lepokin yhtä lailla ole? Mihin väliin mahtuu oma aika, hetki, että saisin olla vain? Sulkea sillmät, kuunnella hengitystä. Mahtuuhan kalenteriin sellaistakin, jos sen siihen laittaa. Jotain muuta täytyy varmasti silloin vähentää. Maltanhan pysähtyä tarpeeksi usein?\nJotain kivaa vaihtelua ja vapaa-aikaa meille on luvassa koko perheelle, kun suuntaamme joulukuun 12.päivä Helsinkiin perheeni luokse. Aiomme käydä myös Siljalla Tukholmassa katsomassa veljeni perhettä. Olen luvannut lapsille, että käymme yhdessä uimahallissa ja elokuvissa. Tosin mieheni tänään minulle totesi, ettei matka mitään lomaa tule olemaan, kun lasten kanssa pitää olla aamusta iltaan. Tiedän, että raskastahan se välillä tulee olemaan. Haluan silti uskoa, että siitä tulee kiva loma, että meillä menee siellä ihan hyvin.\nAika pitkälti on asenteesta kiinni, miten asiat loppujen lopuksi sujuvat. Täytyy koittaa olla hermoilematta liikaa. Kuten eräälle lukijalleni vastasin hänen kommenttiinsa:\nUuden elämäntilanteeeni myötä olen astunut uudenlaiselle polulle elämässäni. Ja tällä polulla onnellisuus ei ole vain jokin päämäärä, vaan olotila, jonka voi saavutta joka hetki – muuttamalla omaa asennetta. Niinpä suhtaudun jokaiseen uuteen päivään uteliaana ja avoimena, mitä hyvää tämä päivä voi minulle antaa ja mitä minä sille.\nTästä lähtien koitan muista levon ja yhdessäolon merkityksen myös silloin, kun täytän kalenteriani. Kaiken touhuamisen, siivoamisen ja menemisen vastapainoksi suon itselleni ja perheelleni aikaa. Hömppä-aikaa, luppoaikaa, ilman mitään velvollisuuksia.\nSellainen kuulostaa tosi hyvältä.\nKuvissa näkyvä O-maljakko on Muurlan mallistoa. Tulen vähän myöhemmin järjestämään blogissa arvonnan tästä maljakosta:)\nBy: Annika · Filed Under: Arki, Elämä, oma elämä, Pohdintaa, Yleinen · Tagged: Levon ja yhdessäolon merkitys


Tuomarivirhe ei haitannut: Jokerit kruisasi huippuottelun voittoon!\n02.11.2014 klo 18:52\nJokerit päätti vieraskiertueensa upealla tavalla hakemalla Moskovan Dynamosta 3–1-voiton.\nHenrik Karlsson pelasi Jokerit-maalilla upean pelin. PASI LIESIMAA\nJokerien osumat leipoivat Jani Rita, Niko Kapanen sekä päätöserässä Juhamatti Aaltonen. Aaltonen oli ottelun hahmoja, sillä taituri tarjoili myös syötön Jokerien toiseen maaliin. Kahden pisteen iltaan ylsi myös Jere Karalahti, joka syötti narrinuttujen ensimmäisen ja kolmannen maalin.\nEniten puhetta ottelun aikana riitti Dynamon Andrei Mironovin kavennusmaalista. Tuomarit hyväksyivät sen, vaikka näytti erittäin vahvasti siltä, että Dynamon maskimies häiritsi tilanteessa Jokerit-vahti Henrik Karlssonia.\nSe ei Jokereita kuitenkaan haitannut, sillä lopulta helsinkiläisillä ei ollut sarjanelosta vastaan suurtakaan hätää. Työrauhan Jokereille takasi maalivahti Karlsson, joka koppasi kiekon hurjat 42 kertaa.\nVierasvoitto oli Jokereille jo yhdeksäs tällä KHL-kaudella. Seuraavaksi Jokerit on tulessa kotiareenallaan tiistaina, kun vieraaksi saapuu huippuryhmä Metallurg Magnitogorsk.


Akseli Johannes Koskela on fiktiivinen henkilöhahmo Väinö Linnan trilogiassa Täällä Pohjantähden alla. Hän on Jussi ja Alma Koskelan esikoinen. Kirjan alussa vanhemmat ovat tarinan varsinaiset päähenkilöt. Ensimmäisen osan aikana tarina alkaa keskittyä kuitenkin Akseliin. Trilogiaa voidaankin pitää myös kuvaukseksi hänen elinkaarestaan. Akselilla on kaksi nuorempaa veljeä, Aleksis ja August.\nNäyttelijä(t) Aarno Sulkanen\nKoko nimi Akseli Johannes Koskela\nPuoliso(t) Elina Koskela\nAkseli syntyy 26. maaliskuuta 1887. Hän on vahva ja perinteisiä auktoriteetteja kunnioittamaton persoona. Pappilan tekemä torpan kontrahdin muutos ja maiden kavennus tekee hänestä katkeran. Vanhimpana poikana Akseli perii kuitenkin isänsä torpan ja joutuu tekemään uuden sopimuksen rovastin kanssa.\nTäällä Pohjantähden alla teoksessa kuvataan Akselin ja muiden pentinkulmalaisnuorten elämää. Akseli rakastuu Elinaan, kummiensa Anna ja Otto Kivivuoren tyttäreen. Hän pettää kihlattuaan Aune Leppäsen kanssa ja myöntää suhteen Elinalle, joka antaa anteeksi. Akselin ja Elinan häät pidetään vastavalmistuneessa työväentalossa. He saavat yhteensä viisi lasta, pojat Vilhon, Eeron, Voiton ja Juhanin sekä Kaarina-tyttären.\nAkseli ei tule toimeen Pentinkulman kirkkoherra Lauri Salpakarin kanssa. Hänestä tuleekin herrasväen painajainen ja vihat kasvavat puolin jos toisin. Niinpä hän tempautuu mukaan työväenliikkeen toimintaan. Hänet valitaan hyvin pian työväenyhdistyksen johtokuntaan; ruumiillisen työn johdosta hän on yksi seudun voimakkaimmista miehistä, joten hänestä tehdään työväentalon järjestysmies.\nToisessa osassa Akselista tulee yksi punaisten johtohahmoista sisällissodassa. Apteekkari, sahanomistaja Antero Mellola ja muutama muu isäntä lähettävät valtiorikosoikeuteen kirjelmän, jossa Akselia syytetään murhista ja ryöstöistä. Raskain syytös koskee tapausta, jossa kaksi tuntematonta, Pentinkulmalla kiinni otettua suojeluskuntalaista oli lähetetty kirkonkylään, jossa heidät oli ammuttu; tosiasiassa surmatyö oli tapahtunut Akselin tietämättä. Akselia epäillään myös kehotuksesta maanviljelijä Kalle Töyryn murhaan, joka taas oli Töyrylle kaunaa kantaneen Uuno Laurilan yksityinen kosto. Asiakirja ei ole kovin uskottava. Päätös tarkistetaan useampaan otteeseen, jonka aikana vankileireillä vallinnut kenttäoikeus ja sen teloituskäytäntö lakkautetaan. Akseli joutuu vankilaan ja suorittaa siellä tuomiotaan kunnes hänet armahdetaan. Vankileirin kurjat olot ovat olleet Akselille kova koettelemus, ja kestää kauan, ennen kuin hänen voimansa palautuvat edes osittain entiselleen.\nVankileiriltä palattuaan Akseli on muuttunut syrjäänvetäytyväksi. Apelleen Otolle ja langolleen Jannelle hän sanookin: "Minä olen kapinani kapinoinu. Olen selkääni saanut ja laskuni maksanu kaksin kallein... Minä olen teostani vastannu... ja minä olen niistä aina valmis vastaamaan lain edessä." Ehdonalainen vapaus merkitsee Akselin kohdalla sitä, ettei hän nauti kansalaisluottamusta ja hänet voidaan pienestäkin rikkeestä toimittaa Tammisaaren vankileirille. Hän ei saa äänestää vaaleissa ja hänen on kerran kuukaudessa käytävä ilmoittautumassa nimismiehelle. Lisäksi hän ei saa matkustaa pitäjän rajojen ulkopuolelle ilman lupaa. Varsinkin kirkonkylässä käydessään Akseli pyrkii välttämään kohtaamasta tiettyjä ihmisiä, kuten pitäjän apteekkaria tai Artturi Yllöä, jotka olivat sodan aikana olleet kenttäoikeuden jäseninä tuomitsemassa hänen veljiään kuolemaan. Jos Pentinkulman kauppias sattuu olemaan ulkona Akselin kulkiessa ohi, hän häviää nopeasti sisälle, ja ensi kerran maantiellä kohdatessaan Akseli ja Töyryn Arvo ohittavat toisensa tervehtimättä. Myöskään Kiviojan Vihtorin ja Kankaanpään Eliaksen kanssa hän ei ryhdy pitempiin puheisiin, vaan tyytyy vaihtamaan joitakin yhdentekeviä sanoja.\nVanhetessaan hänestä tulee maltillisempi. Kun sisällissodan loppuvaiheissa Neuvosto-Venäjälle paennut entinen punakaartin päällikkö Hellberg käy viimeisen kerran Pentinkulmalla ja yrittää saada Akselia mukaan kommunistien maanalaiseen toimintaan, Akseli kieltäytyy jyrkästi. Viimeisen kerran Akseli ottaa osaa poliittiseen toimintaan ollessaan yhtenä kuudesta miehestä kantamassa Aadolf Halmeen lesken Emman arkkua tämän hautajaisissa muutamaa vuotta ennen talvisotaa. Sosialidemokraattinen kunnallisjärjestö on päättänyt myöntää Emmalle ne kunnianosoitukset, jotka alun perin olisivat kuuluneet sisällissodan jälkiselvittelyissä teloitetulle, sosialidemokraattien paikalliseksi oppi-isäksi julistetulle Halmeelle.\nPentinkulmalle tulee 1920-luvulla uusi opettaja Pentti Rautajärvi, joka on innokas suojeluskuntalainen ja mielipiteiltään oikeistolainen. Kun pappilan väki on selvittänyt hänelle Akselin menneisyyden, Rautajärvi ei tervehdi Akselia kohdatessaan tämän maantiellä. Opettajan suhtautuminen Akseliin muuttuu kuitenkin suopeammaksi, kun Vilho voittaa säännöllisesti koulun hiihtokilpailut ja lopulta koulujen välisen kilpailun.\nKun Akselin entinen tarmo on vähitellen palannut ja hän on lunastanut Koskelan torpan itsenäiseksi, hän alkaa määrätietoisesti kehittää talouttaan hankkimalla puimakoneen ja rakentamalla uuden navetan. Vuonna 1927 Akseli saa takaisin kansalaisluottamuksensa. Hän on jälleen vapaa menemään pitäjän rajojen ulkopuolelle ja saa äänestää vaaleissa, vaikka ei oikein tiedä, ketä äänestäisi. Juhannukseksi 1939 maalataan Koskelan päärakennus ja pihaan pystytetään lipputanko, jolloin Akselilla on aihetta todeta: "Kyllä nyt kelpaa. Viimeinkin."\nVilho, Eero ja Voitto lähtivät Suomen joukoissa talvisodan rintamalle, missä Eero ja Voitto kaatuvat. Vilho ylenee vänrikiksi, myöhemmin luutnantiksi ja kaatuu jatkosodan lopulla. Hänen sotataivaltaan kuvataan tarkemmin Linnan teoksessa Tuntematon sotilas. Sen päivän iltana, jolloin Vilhon kuolinviesti on saapunut, Akseli istuu hevostallissa ylösalaisin käännetyn silppusaavin päällä ja itkee väkivaltaisesti purskahtelevaa itkua; viikkoa aiemmin tullut tieto Koskelasta sotaan otetun hevosen kaatumisesta on menettänyt täysin merkityksensä.\nViimeisen osan lopussa Akselilla ilmenee sydänongelmia. Ojan yli harpatessaan hän saa sydänkohtauksen ja kuolee 60-vuotiaana kesäkuussa 1947.\nEdvin Laineen Täällä Pohjantähden alla -elokuvassa (1968) ja sen jatko-osassa Akseli ja Elina (1970) Akseli Koskelaa esittää Aarno Sulkanen. Timo Koivusalon vuosina 2009 ja 2010 ohjaamissa Täällä Pohjantähden alla -elokuvissa Akseli Koskelan roolissa on Ilkka Koivula. Akseli vilahtaa lyhyesti myös vuoden 2017 elokuvassa Tuntematon sotilas, ja häntä esittää Seppo Pääkkönen.\n↑ Täällä Pohjantähden alla 1-2-3, s. 639–640.\n↑ Täällä Pohjantähden alla 1-2-3, s. 678.\n↑ Täällä Pohjantähden alla 1-2-3, s. 693.\n↑ Täällä Pohjantähden alla 1-2-3, s. 679–680.\n↑ Täällä Pohjantähden alla 1-2-3, s. 758.\n↑ Täällä Pohjantähden alla 1-2-3, s. 939.\n↑ Täällä Pohjantähden alla 1-2-3, s. 808.\n↑ Täällä Pohjantähden alla 1-2-3, s. 790.\n↑ Täällä Pohjantähden alla 1-2-3, s. 827.\n↑ Täällä Pohjantähden alla 1-2-3, s. 945.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Akseli_Koskela&oldid=19537005”\nViimeksi muokattu 31. tammikuuta 2021 kello 20.17\nSivua on viimeksi muutettu 31. tammikuuta 2021 kello 20.17.