5. TYÖRYHMÄN EHDOTUKSET Alueiden innovaatiotoiminnan vahvistaminen - PDF\n5. TYÖRYHMÄN EHDOTUKSET Alueiden innovaatiotoiminnan vahvistaminen\nDownload "5. TYÖRYHMÄN EHDOTUKSET. 5.1. Alueiden innovaatiotoiminnan vahvistaminen"\n1 66 5. TYÖRYHMÄN EHDOTUKSET 5.1. Alueiden innovaatiotoiminnan vahvistaminen Kansallisen innovaatiojärjestelmän rinnalle ja sitä täydentämään on alueiden eri toimijoiden yhteistyönä aikaan saatava kansainväliseen tasoon yltäviä alueiden innovaatiojärjestelmiä, jotka muodostuvat yliopistoista, ammattikorkeakouluista, TE-keskuksista, yrityksistä, osaamiskeskuksista, teknologiakylistä/tiedepuistoista ja monista muista alueiden toimijoista. Kysymys on alueiden taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kilpailukyvyn parantamisesta alueiden omista resursseista, lähtökohdista ja tarpeista lähtien. Lähtökohtana on pidettävä kuitenkin sitä, että alueellisella innovaatiojärjestelmällä voidaan tukea myös kansallista innovaatiojärjestelmää. Alueiden osaamisrakenteilla on keskeinen merkitys aluekehityksen kannalta. Koulutus tarjoaa hyvän pohjan osaavan ja kehittyvän inhimillisen peruspääoman tuottamiselle ja levittämiselle. Tutkimus- ja kehittämistyön hyödyntämisen kautta osaamispääoman vaikutukset alueilla vahvistuvat merkittävästi. Alueiden kansainvälisen kilpailukyvyn turvaamiseksi ja vahvistamiseksi korkeakouluista tulee muodostaa riittävän vahvoja koulutuksen sekä tutkimus- ja kehittämistoiminnan yksiköitä ja korkeakoulujen tulee yhdessä alueen muiden toimijoiden kanssa muodostaa tarkoituksenmukaisia yhteistyöverkostoja. Yksittäisten seutukuntien tarpeista voidaan huolehtia mm. aikuiskoulutusta kehittämällä ja kohdentamalla tutkimus- ja kehitystyötä näiden alueiden tarpeisiin esim. projektitoiminnalla. Korkeakoulujen näkökulmasta keskeistä on yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen yhteistyön lisääminen. Alueiden omat kehittämisstrategiat painottavat voimakkaasti korkeakoulutuksen merkitystä alueiden kehityksen turvaajana korostaen teknologisen ja erityisesti IT-alojen osaamisen merkitystä. Aluekehityksen lähtökohtana on, että kehittämistyötä tehdään pitkälti alueen luontaisista vahvuuksista käsin. Maassamme on viime vuosina panostettu voimakkaasti teknologiaja IT-alojen kehittämiseen ja kansakunnan rekrytointipohja ei enää riitä alojen koulutuksen lisäämiseen. Voidaan myös sanoa, että tietoyhteiskuntakehityksessä ollaan siirtymässä seuraavaan kehitysvaiheeseen, jossa keskeiseksi tekijäksi nousee teknologian ja IT-alojen osaamisen soveltaminen alueiden toiminnallisiin vahvuuksiin, jolloin eri alojen koulutukseen ja tutkimukseen tulisi sisällyttää riittävästi myös teknologista ja IT-alojen osaamista. Uutta teknologiaa tulisi soveltaa esimerkiksi monilla alueilla vahvan, mutta vanhenevan teollisuuden toimintaedellytyksien kehittämiseen. Viestinnän ja kulttuuritoiminnan kasvu avaa myös uusia mahdollisuuksia erityisesti sisältötuotannon kehittämiselle. Näiden rinnalla on tärkeää pyrkiä ennakoimaan uusia kasvualoja ja tulevaisuuden mahdollisuuksia. Mitä leveämmälle pohjalle alueiden vahvuudet rakentuvat, sitä paremmin ne pystyvät sopeutumaan voimakkaisiin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin muutoksiin. Tämän alueellisen perusinfrastruktuurin rinnalla on kehitettävä ja vahvistettava alueiden keskeisiä painoaloja ja edistettävä profiloitumista. Työelämä on kokenut viime vuosien aikana nopeita muutoksia ja niihin sopeutuminen on edellyttänyt ihmisiltä nopeaa uudistumiskykyä. Laaja-alaisen peruskoulutuksen rinnalla korostuu ajanmukaisen ja reagointiherkän aikuiskoulutuksen merkitys. Taloudet, joiden työvoima pystyy vastaamaan yhteiskunnan ja työelämän muutoksiin joustavasti ja nopeasti, voivat menestyä ja kasvaa. Pelkästään korkeakoulujen tarjoama osaaminen ja korkeakoulutuksen mahdollisuudet eivät kuitenkaan riitä tekemään alueesta menestyvää, vaikka korkeakoulutus onkin nähty alueiden kehittämisessä keskeiseksi vetovoimatekijäksi. Tarvitaan myös osaamisen pohjalle rakentuvaa yritys- ja muuta yhteiskunnallista toimintaa:\n2 67 Yrittäjyyskasvatuksen avulla luodaan korkeakoulutetuille edellytyksiä yrittäjänä toimimi seen ja kehitystä voidaan tukea teknologiakylä- ja tiedepuistotyyppisellä toiminnalla. Tutkimustoiminnan hyödyntäminen edellyttää, että alueella on riittävää yritystoimintaa. Teknologiakylät, tiedepuistot ja osaamiskeskukset tarjoavat mahdollisuuden koota alueiden hajanaista yritystoimintaa yhteisen sateenvarjon alle, johon korkeakoulujen osaamisesta voidaan tarkoituksenmukaisella tavalla kytkeä tarjoten samalla edellytyksiä yhteistyön vahvistamiseen ja yritystoiminnan kehittämiseen. Alueiden kehittämisen kannalta keskeistä on myös riittävien palvelu- ja kulttuurirakentei den olemassaolo. Korkeakoulujen tulo paikkakunnalle elvyttää jo sinänsä paikkakunnan talous-, kulttuuri- ja sivistyselämää. Kehittämistyön kannalta korostuu monien julkisen sektorin panostusten merkitys, kuten esimerkiksi sosiaali-, terveys- ja koulutuspalvelut, kulkuyhteydet sekä ympäristöasiat, jotka kaikki vaikuttavat alueen vetovoimaisuuteen. Sisällöllisillä painotuksilla, voidaan vahvistaa korkeakoulutuksen ja tutkimuksen sekä tut kimus- ja kehitystyön alueellista vaikuttavuutta. Mikäli korkeakouluyksiköt muodostuvat kovin pieniksi ja kapea-alaisiksi toimien pelkästään alueellisilla ehdoilla, niin vaarana on, että toivotut aluevaikutukset jäävät kapea-alaisiksi ja lyhytjänteisiksi. Eurooppalaisen aluepolitiikan uudistuksessa on havaittavissa muutos kohti alueiden omien vahvuuksien hyödyntämistä ja osaamispohjaista alueellista kehittämistä. Aluepolitiikka on muotoutumassa suuntaan, jossa alueiden erilaisuudesta johtuen toteutetaan erilaistavaa aluepolitiikkaa. Suomessa esimerkkinä tästä erilaistavasta aluepolitiikasta voidaan nähdä aluekeskusohjelma. Se pohjautuu näkemykseen laaja-alaisista, elinvoimaisista aluekes kuksista, joiden pohjana on kaupunkiseutujen verkko. Aluekeskusten verkosto tuleekin olemaan jatkossa keskeinen kehittämisen kohde. Kaupunki-maaseutu -ulottuvuus on muodostumassa aluepolitiikan keskeiseksi näkökulmaksi. Tässä kehityksessä osaaminen ja erityisesti korkeakoulujen rooli nousee merkittäväksi tekijäksi. Korkeakoulutuksen merkitys alueellisessa kehityksessä on edellä esitettyjen reunaehtojen puitteissa suuri. Yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen verkko on alunperin rakennettu alueellisen peittävyyden periaatetta toteuttaen. Verkoston kehittämisen painopisteen ei näin ollen ole enää uusien yksiköiden luomisessa, vaan verkoston yhteistyön ja korkeakoulujen aluevaikutusten vahvistamisessa. Tässä viitekehyksessä korkeakoulujen rooli korkeatasoisen ja osaavan työvoiman tuottajana on edelleen keskeinen, vaikkei sen merkitys koulutustason noustessa ehkä olekaan niin suuri kuin aiemmin. Koulutuksessa korostuu yhä enemmän ennakoinnin merkitys niin aloittaisesti kuin sisällöllisesti. Peruskoulutuksen rinnalla korostuu aikuiskoulutuksen merkitys. Samoin kasvaa korkeakoulujen tutkimustoiminnan sekä tutkimus- ja kehitystyön merkitys uusien innovaatioiden luojana ja levittäjänä sekä korkeakoulujen merkitys alueiden kansainvälisten yhteyksien kehittäjänä. Menestyminen alueellisessa kehityksessä edellyttää nykypäivänä menestyksekästä yhteistyötä paikallisella, alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Alueellinen kehittämistyö pohjautuu monipuoliseen verkostotoimintaan. Verkostoja muodostuu julkisen sektorin toimijoiden, yritysten, korkeakoulujen, tiedepuistojen, kansalaisjärjestöjen yms. välille. Alueellisen kehittämisen kannalta on tärkeää, että verkostojen keskellä pystytään riittävästi hahmottamaan alueen kehittämisen kokonaisuus sekä huolehtimaan investointien tehokkuudesta ja tarkoituksenmukaisuudesta. Tämä edellyttää hyvää tiedonkulkua eri verkostojen välillä. Kilpailun kiristyessä kansainvälisen globalisoitumisen myötä voidaan olettaa, että monipuolisten metropolialueiden rinnalla voivat menestyä ainoastaan erikoistuneet alueet, joilla on hyvä toiminnallinen rakenne ja hyvät verkostoyhteydet.\n3 68 Korkeakoulujen tehtävänä on verkostoyhteistyössä osaltaan huolehtia siitä, että maan eri alueille saadaan riittävästi korkeatasoista työvoimaa ja että alueille syntyy kestäviä, itseään vahvistavia ja kansainvälisesti kilpailukykyisiä innovaatioprosesseja. Korkeakouluissa tehtävä tutkimus muuttuu innovaatioiksi useimmiten vasta tuotteistamisen ja liiketoimintainvestointien myötä, joskaan tässä yhteydessä ei sovi myöskään unohtaa sosiaalisten ja kulttuuristen innovaatioiden tärkeää merkitystä aluekehityksessä. Yliopistoilla ja ammattikorkeakouluilla tulee sen vuoksi olla toimiva vuorovaikutussuhde yrityksiin ja ympäröivään yhteiskuntaan. Innovaatiojärjestelmän tehokkaan toiminnan turvaamiseksi tarvitaan myös luontevaa työnjakoa yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen kesken. Työnjaon kehittyminen on parhaillaan muotoutumisvaiheessa, koska esimerkiksi ammattikorkeakoulujen tutkimus- ja kehitystyö on vasta käynnistymässä ja muotoutumassa yliopistojen pitkäaikaisen tutkimustoiminnan rinnalle. Alueellisesta näkökulmasta optimaalisena voidaan pitää hanketta, jossa yliopistot, ammattikorkeakoulut, yritykset tai muut työelämän organisaatiot toimivat yhteistyössä omien luontaisten vahvuuksiensa pohjalta toisiaan täydentäen. Toimivan verkostomallin syntyminen edellyttää kuitenkin toimivaa työnjakoa korkeakoulujen kesken. T&k-toimintaa harjoittavilla tietointensiivisillä yrityksillä on yleensä toimivat yhteistyösuhteet yliopistoihin ja tutkimuslaitoksiin. Suurimmalla osalla suomalaisia yrityksiä ei kuitenkaan ole omaa t&k-toimintaa. Pk-yritysten innovatiivisen toiminnan aktivoimiseksi ammattikorkeakoulujen tulisi tiivistää yhteistyötään näiden kanssa mm. tuotekehityshankkeiden ja opiskelijoiden lopputöiden avulla. Ammattikorkeakoulujen tutkimus- ja kehitystyöllä tulee olla myös riittävä yhteys yliopistojen tutkimustoimintaan, jotta ne voivat hyödyntää sitä alueiden vahvuuksiin pohjautuvien uusien innovaatioiden ja sovellusten luomisessa. Yliopistojen tehtävässä korostuu uusille innovaatioille pohjaa luovan perustutkimuksen merkitys. Opetusministeriön tehtävänä on tukea alueellista kehittämistä luomalla korkeakouluille riittäviä toimintaedellytyksiä, osallistumalla eri hallinnonalojen kanssa yhteistyössä valtakunnallisen aluepolitiikan luomiseen ja kehittämiseen, yhteensovittamalla valtakunnallista tiede- ja korkeakoulupolitiikkaa (mm. koulutuksen ja tutkimuksen kehittämissuunnitelma) sekä aluepolitiikkaa, edistämällä aluekehitykseen liittyvää tutkimus- ja arviointitoimintaa, kehittämällä omaa alueellista toimintastrategiaansa sekä sitouttamalla korkeakoulut tarkoituksenmukaisella tavalla aluekehitystyöhön. Työryhmä esittää, että korkeakoulujen roolia alueellisessa innovaatiojärjestelmässä kehitetään seuraavin toimenpitein: 1. Korkeakouluilla on keskeinen rooli kansainvälisen, kansallisen ja alueellisen innovaatiojärjestelmän kehittämisessä. Toiminnassa korostuu vuorovaikutus ympäröivän yhteiskunnan kanssa. On myös luotava joustavia toiminta- ja kannustinmekanismeja tämän yhteiskunnallisen tehtävän toteuttamiseen. Tässä tarkoituksessa työryhmä esittää, että: a. Yliopistolaissa ja valmisteilla olevassa ammattikorkeakoululaissa korkeakoulujen "kolmanneksi" tehtäväksi asetetaan vuorovaikutus ympäröivään yhteiskuntaan. b. Opetusministeriö sisällyttää omaan aluestrategiaansa korkeakouluja koskevaa tavoitteenasettelua. c. Opetusministeriön tulee olla aktiivisessa keskusteluyhteydessä alueisiin ja muiden hallinnonalojen aluekehitystyöhön. Opetusministeriön hallinnonalan suhden TEkeskuksiin selvitetään. d. Korkeakoulujen yleiseen tavoitteenasetteluun sisällytetään myös alueellista kehittä\n4 69 mistä koskevia tavoitteita ja kannustinmekanismeja. Ammattikorkeakoulujen tapaan myös yliopistojen tuloksellisuusrahoitusta voitaisiin kohdentaa alueellisen toiminnan ja aluevaikutusten perusteella. e. Rahoitusjärjestelyjen tulisi tukea korkeakoulujen yhteistyötä ja mahdollisuuksia yhteisiin toimintoihin. 2. Alueellinen kehittäminen edellyttää korkeakoulujen ja alueen muiden toimijoiden yhteistyön ja verkostoitumisen vahvistamista. Kokonaisuuksien hahmottamiseksi ja toiminnan tehokkuuden parantamiseksi tulee verkostojen välistä tiedon kulkua vahvistaa toiminnan kaikilla tasoilla. Lisäksi tulee luoda edellytyksiä uusien verkostojen syntymiselle: a. Yliopistot ja ammattikorkeakoulut laativat alueillaan yhteisen alueellista kehittämistä koskevan strategian ja perustavat alueellisia yhteistyöneuvottelukuntia. Näiden puitteissa korkeakoulut sopivat alueellisen toiminnan tavoitteista ja työnjaosta pitäen lähtökohtana koulutuksen ja tutkimuksen kehittämissuunnitelmassa määriteltyä valtakunnallista työnjakoa yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen kesken. Yhteistyötä kehitetään myös toiminnan käytännön organisoinnissa esimerkiksi henkilöresurssien, tilaratkaisujen, laitteistojen, laboratorioiden, kirjastojen, tietoliikenteen, muiden tukipalvelujen, yhteisten opintomoduulien yms. suhteen. Yhteistyöstrategioiden tulee valmistua niin, että niitä koskevia tavoitteita voidaan sisällyttää vuosien tulossopimuksiin. Yhteistoimintaa määrittävä aluejako voi olla maakunta, maakuntaryhmä tai jokin muu luontaisesti sopiva aluejako. b. Ruotsinkielinen yliopisto- ja ammattikorkeakoulutus palvelee toiminta-alueensa lisäksi koko ruotsinkielistä väestöä. Ruotsinkielisten ja kaksikielisten yliopistojen ja ammatti korkeakoulujen tulisi muodostaa yhteinen neuvottelukunta korkeakoulutuksen yhteensovittamiseksi sekä yhteistyön kehittämiseksi ja yhteisen strategian kehittämiseksi. Ruotsinkielisen koulutus- ja tutkimustoiminnan sekä tutkimus- ja kehitystyön tulisi toimia alueittain läheisessä yhteistyössä suomenkielisen koulutuksen kanssa aluevaikutusten vahvistamiseksi. c. Alueellisen koordinaation vahvistamiseksi toiminta-alueen (maakunta tai maakuntaryhmä) eri yhteistyötahot (MYR, TE-keskus, lääninhallitus, maakuntien liitot, mahdollisesti kunnat, osaamiskeskukset, yritykset jne.) tiivistävät yhteistyötään kehittämällä neuvottelumenettelyjä, joilla vahvistetaan eri toimijoiden tietoisuutta alueen kokonaiskehityksestä ja sovitaan mahdollisuuksien mukaan myös yhteisistä tavoitteista ja keskinäisestä työnjaosta d. Heikommin kehittyneiden alueiden kehittämisedellytysten vahvistamiseksi alueen yritykset, tutkimuslaitokset ja muut osaajat pyrkivät verkostoitumaan niin, että muodostuu riittävän suuria osaamiskeskittymiä, joiden kehittämiseen korkeakoulut voivat lähteä aktiivisesti mukaan. Maaseutu- ja yrittäjyysosaamisen vahvistaminen ovat keskeisiä toimintakohteita Valtakunnallisen osaamiskeskusohjelman toimintamallia voidaan soveltuvin osin hyödyntää yhteistyötä ja verkostoitumista kehitettäessä. 3. Yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen rakenteellista kehittämistä jatketaan tavoitteena vahvistaa toiminnan laatua muodostamalla riittävän laajoja ja monipuolisia koulutuksen ja tutkimuksen sekä tutkimus- ja kehitystyön toimintayksiköitä: a. Tutkintoon johtavassa koulutuksessa vahvistetaan alueiden yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen yhteistyötä ja pyritään mahdollisuuksien mukaan lisäämään yhteistä koulutustarjontaa kummankin korkeakoulumuodon vahvuuksia tukien (esim. sivuaineopinnot). b. Yliopistot jatkavat profiloitumiskehitystään. Tutkimuksen osalta huolehditaan siitä, että yliopistoyksiköt toimivat riittävän monipuolisissa tutkimusyksiköissä, -\n5 70 ympäristöissä ja -verkostoissa. Alueellisessa koulutustarjonnassa on huolehdittava siitä, että annettava koulutus täyttää yliopistokoulutukselle asetetut monipuolisuuden vaatimukset. c. Ammattikorkeakoulujen pienet, yksialaiset tutkintoon johtavan koulutuksen yksiköt kootaan nykyistä suuremmiksi monialaisiksi kokonaisuuksiksi, jotka muodostavat aitoja korkeakouluyhteisöjä ja joissa tutkimus- ja kehitystyön edellytykset ovat olemassa. d. Ammattikorkeakoulujen roolia hyvinvointipalvelujen kehittäjinä ja pk-sektorin yritystoiminnan edistäjinä tuetaan muodostamalla sosiaali- ja terveysalan, liiketoimintaosaamisen ja tekniikan alan yhteisiä osaamiskeskittymiä. Tämä edellyttää ammattikorkeakoulujen toimipisteverkon maakunnittaista kokoamista em. alojen osalta sekä yhteistyötä yliopistosektorin kanssa. e. Seutukunnallisiin korkeakoulutuksen tarpeisiin vastataan tarjoamalla yksilöityjä, seutukuntien elinkeino- ja muun työelämän tarpeisiin räätälöityjä aikuiskoulutuskokonaisuuksia. Myös verkko-opetusta kehittämällä laajennetaan alueiden koulutustarjontaa ja sen saavutettavuutta. f. Alueiden ammatillinen perusosaaminen nojaa myös kattavaan toisen asteen oppilaitosverkostoon. Korkeakoulujen kehittämisen rinnalla opetusministeriön tulee huolehtia riittävän ja laadukkaan toisen asteen oppilaitosverkon ja monipuolisen opetustarjonnan turvaamisesta Aluekehitystä koskevan tiedon ja tietoisuuden vahvistaminen Korkeakoulujen alueellisista vaikutuksista on saatavissa suhteellisen vähän tutkimustietoa. Tähänastiset tulokset viittaavat myös siihen, että korkeakoulujen aluevaikutukset jäävät helposti enemmän paikallisiksi kuin alueellisiksi. Aluevaikutusten tehostamiseksi tulee tunnistaa koko vaikuttavuusprosessin ongelmakohdat ja kehittämistarpeet. Tutkimus- ja arviointitiedon tulisi olla myös vapaasti saatavissa ja hyödynnettävissä. Ennakoinnin kehittäminen aiheuttaa vaatimuksia tietopohjien kehittämiselle. Tulevaisuudessa mm. tohtorin tutkinnon suorittaneiden tarvetta tulisi ennakoida sekä aloittain että alueellisesti. 4. Korkeakoulujen aluevaikutuksia koskevan tutkimus- ja tietopohjan laajentamiseksi työryhmä esittää: a. Alueellista vaikuttavuutta koskevaa tutkimus- ja arviointitoimintaa vahvistetaan. Erityisesti Suomen Akatemia ja Tekes suuntaavat voimavaroja korkeakoulujen aluevaikutusten tutkimiseen. Korkeakoulujen arviointineuvosto suoritta aluevaikutusten arviointia ja tekee niiden pohjalta ehdotuksia korkeakoulujen toiminnan kehittämiseksi. b. Kansallisessa tilastotuotannossa pyritään siihen, että korkeakoulujen alueellisesta toiminnasta ja alueyksiköistä on saatavissa riittävästi tietoa. c. Erikseen tulee selvittää, mitä mahdollisuuksia on kehittää osaamisrekisteriä, joka sisältää keskeisiä tietoja eri sektoreiden ja alueiden osaamisesta sekä keskeisistä alueellisen kehittämisen prosesseista. Ajatuksena on, että toisten kokemuksia hyödyntämällä voidaan välttää päällekkäistä työtä ja saada tarvittavaa oppia. d. Korkeakoulujen kansainvälisessä yhteistyössä on painopiste ollut yhteyksien luomisessa ja levittämisessä. Kehityksen vakiintuessa on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota toiminnan laatuun ja sopivuuteen. Opetusministeriössä on valmistunut korkeakoulujen kansainvälisen toiminnan strategia ohjaa osaltaan kansainvälistymiskehitystä. Kansainvälisen vertailun edellytyksiä tulee parantaa lisäämällä kansainvälistymistä koskevaa tietotuotantoa ja vertailuaineistoa korkeakoulujen kansainvälisestä toiminnasta.\n6 71 e. Yhteistyötä Euroopan unionin piirissä tehtävään aluekehityksen tutkimus- ja tilastointityöhön vahvistetaan ja tietojen hyödyntämistä tehostetaan 5.3. Helsingin metropolialueen osaamispotentiaalin kehittäminen Kansainvälisen tason innovaatiojärjestelmän kehittämisessä Helsingin metropolialueen merkitys on maan suurimpana osaamiskeskittymänä keskeinen ja alueen korkeakouluverkon kokoaminen nykyistä suurempiin yksiköihin on välttämätöntä. Helsingin metropolialue maamme voimakkaimmin kasvavaa aluetta, jossa on korkeatasoista elinkeinoelämän, tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen osaamista. Selkeän alueellisen roolin rinnalla toiminnassa tulee korostaa myös sen valtakunnallista luonnetta niin, että alueen osaamista voitaisiin hyödyntää nykyistä laajemmin muuallakin maassamme. Ammattikorkeakoulujen osalta tulee lähtökohtana olla nykyistä monialaisempien, suurten ammattikorkeakoulujen syntyminen Uudenmaan alueelle. Etelä-Suomea ja osittain myös koko maata palvelevan, yhtenäisen ammattikorkeakoululaitoksen syntyminen Helsingin metropolialueelle on vaikeaa nykyisissä yhdeksässä erillisessä ammattikorkeakoulussa. Kansainvälisessä metropolialueiden välisessä kilpailussa menestyminen edellyttää nykyisten voimavarojen kokoamista. Monialaisuuden vaatimus perustuu ammattikorkeakoulujen perusideaan eli työelämän tarpeita vastaavan koulutuksen kehittämiseen. Laadukkaan koulutuksen rinnalla tarvitaan laadukasta tutkimus- ja kehitystyötä, jonka edellytykset syntyvät suurissa yksiköissä. Resurssien kokoamisella luodaan perusedellytykset kilpailukykyiselle toiminnalle. Monialaisuudella ja toimintojen keskittämisellä nähdään olevan selkeä yhteys koulutuksen ja työelämää palvelevan tutkimus- ja kehitystyön laatutason kohoamiseen. Yliopistojen osalta on tarkoituksenmukaista vahvistaa ja kehittää yhteistyössä alueen teknillistieteellistä ja kauppatieteellistä osaamista tavoitteena poikkialoittaisen tutkimustoiminnan ja kansainvälisen toiminnan vahvistaminen. Alueella sijaitsevat 4 taideyliopistoa hoitavat eräin osin alansa ainoina oppilaitoksina valtakunnallista tehtävää koulutuksessa, tutkimuksessa ja taiteellisessa toiminnassa. Kulttuuri- ja sisältötuotannon lähivuosien kasvuodotusten toteutuminen edellyttää taideyliopistojen yhteistyön vahvistamista riittävän vahvan kansainvälisen aseman saavuttamiseksi. 5. Helsingin metropolialueen alueellisen vaikuttavuuden vahvistamiseksi ja kansainvälisesti merkittävien korkeakouluyksiköiden muodostamiseksi työryhmä esittää: a. Teknillinen korkeakoulu, Helsingin kauppakorkeakoulu ja Svenska handelshögskolan vahvistavat yhteistyötään teknillistieteellisessä ja kauppatieteellisessä tutkimuksessa ja koulutuksessa tavoitteena mm. kehittää yhteistä kolmikielistä koulutustarjontaa. b. Pääkaupunkiseudun yliopistot jatkavat myös muilla tutkimus- ja koulutusaloilla yhteistyön kehittämistä. Pääkaupunkiseudun 4 taideyliopistoa kehittävät yhteistyötään hallinnollisesti ja toiminnallisesti. Pitkän aikavälin tavoitteena on toimintojen verkostoituminen yhdeksi kansainvälisesti korkeatasoiseksi taideyliopistoksi. Lisäksi taideyliopistot lisäävät yhteistyötään alueen ammattikorkeakoulujen kulttuurialan c. koulutuksen Espoon-Vantaan kanssa. teknillinen ammattikorkeakoulu ja Laurea-ammattikorkeakoulu etenevät hallinnollisessa ja toiminnallisessa yhteistyössään siten, että ammattikorkeakoulujen yhdistämiselle on luotu valmiudet vuoden 2006 loppuun mennessä. Tavoitteena on ammattikorkeakoulujen sulautuminen vahvaksi monialaiseksi ammattikorkeakouluksi, jossa kummankin ammattikorkeakoulun tällä hetkellä eriytynyt osaaminen ja resurssit saadaan yhteiseen käyttöön.\n7 72 d. Helsingin ammattikorkeakoulu ja Helsingin liiketalouden ammattikorkeakoulu tiivistävät yhteistyötään saman periaatteen mukaisesti tavoitteena pääkaupunkiseudun suurin monialainen ammattikorkeakoulu. Tämän lisäksi Uudenmaan yliopistot ja ammattikorkeakoulut kehittävät edelleen keskinäistä yhteistyötään. e. Ruotsinkielisessä koulutuksessa korkeakoulusektoreiden ja -alueiden rajat ylittävää yhteistyötä lisätään. Svenska handelshögskolan, Svenska social- och kommunalhögskolan ja Arcada tiivistävät yhteistyötään. Helsingin yliopisto, Svenska handelshögskolan. Åbo Akademi ja Vaasan yliopisto jatkavat ja kehittävät Vaasassa annettavaa kaksikielistä juristikoulutusta Muut korkeakouluverkon kehittämistä koskevat toimenpiteet Työryhmä on arvioinut valtakunnallisen korkeakouluverkon kehittämistarvetta koko maan osalta. Kehittämisehdotuksia tehdessään työryhmä on soveltanut aiemmin esittämiään linjauksia korostaen erityisesti yhteistyön ja verkostoitumisen merkitystä toiminnan kaikilla tasoilla. Esitetyt toimenpide-ehdotukset eriytyvät alueiden kehitysvaiheen mukaan. Työryhmä on jakanut alueet osaamis-, innovaatio- ja väestömuuttujien perusteella kolmeen ryhmään: innovatiivisiksi kasvualueiksi, neutraaleiksi alueiksi ja heikomman kehityksen alueiksi. Innovatiivisten kasvualueiden korkeakoulut kehittävät kansainvälisesti korkeatasoista koulutus- ja tutkimustoimintaa vahvistamalla keskinäistä yhteistyötään ja yhteistyötä alueen yritysten, elinkeinoelämän ja muiden toimijoiden kanssa sekä vahvistamalla kansainvälisiä yhteyksiään. Yritysten voimakkaampi mukanaolo edesauttaa osaamisen siirtoa, nopeuttaa innovaatioiden tuotannollistamista ja sitä kautta elinkeino- ja työllisyysvaikutuksia. Aikuiskoulutuksen merkitys osaamispääoman uudistajana on keskeinen. Erityisesti alueen korkeakoulujen täydennyskoulutustarjontaa tulisi kehittää kokonaisuutena toiminnan tehokkuuden turvaamiseksi. 6. Innovatiivisten kasvualueiden osalta työryhmä esittää seuraavia aluekohtaisia toimenpiteitä : a. Pirkanmaalla Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen korkeakoulu lisäävät yhteistyötään. Yhteistyön pidemmän aikavälin tavoitteena on muodostaa yhtenäinen yliopisto. Saman periaatteen mukaisesti Tampereen ammattikorkeakoulu ja Pirkanmaan ammattikorkeakoulu tiivistävät yhteistyötään tavoitteenaan toimia yhtenäisenä ammattikorkeakouluna. Valmiudet yhdistymiseen luodaan vuoden 2006 loppuun mennessä. b. Turussa vahvistetaan Åbo Akademin, Turun yliopiston ja Turun kauppakorkeakoulun yhteistyötä IT-aloilla olemassa olevien koulutusvastuiden ja tutkinnonanto-oikeuksien pohjalta. Myös muiden alojen yhteistyötä vahvistetaan. Yhteistyötä em. yliopistojen ja Turun ammattikorkeakoulun sekä Yrkeshögskolan Sydvästin kanssa kehitetään. c. Vaasan korkeakouluyksiköt laativat yhteisen kehittämisstrategian ja kehittävät keskinäistä organisaatiotaan tavoitteena mm. yhteisen koulutustarjonnan lisääminen. Lisäksi vahvistetaan yhteistyötä ammattikorkeakoulujen kanssa. d. Jyväskylän yliopisto ja ammattikorkeakoulu lisäävät yhteistyötään tavoitteena työ- ja elinkeinoelämän kehitystarpeista lähtevä työnjako aluestrategiassa. Tavoitteeksi asetetaan erityisesti tutkimus- ja kehittämistoiminnassa osaamisalojen ja voimavarojen yhdistämisellä saavutettavat merkittävät tulokset. Humanistisen ammattikorkeakoulun maakunnassa sijaitsevat yksiköt osallistuvat yhteistyökokeiluihin oman koulutustehtävänsä osalta. e. Lääkärikoulutuksessa Tampereen yliopisto jatkaa toimintaansa Vaasassa ja Seinäjoella Pohjanmaan alueen työvoimatarpeen tyydyttämiseksi.\n8 73 Neutraaleilla alueilla yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen yhteistyötä tulee tiivistää ja kehittää asteittain ensisijaisesti toiminnan perusinfrastruktuuria vahvistaen. Yhteistyötä alueen yritysten, elinkeinoelämän ja muiden toimijoiden kanssa tulee vahvistaa. Teknologiakylä- ja tiedepuistotyyppiseen toimintaan on jo alkuvaiheessa saatava mukaan niin yliopistot kuin ammattikorkeakoulutkin. Liiketoimintaosaamisen ja yrittäjyysvalmiuksien, teknologiaosaamisen ja kansainvälisyysvalmiuksien lisääminen ovat keskeisiä tavoitteita. Aikuiskoulutusta hyödynnetään myös alueen koulutustason nostamisessa. 7. Neutraalien alueiden kehittämiseksi esitetään toteutettavaksi seuraavia aluekohtaisia toimenpiteitä: a. Toiminnan perusrakenteiden kehittämiseksi Porissa ja Lahdessa yliopistojen toimintaa integroidaan yhteisen sateenvarjon alle, jolloin alueiden koulutustarjontaa saadaan laajennettua ja monipuolistettua. Porin osalta tiivistetään eri toimijoiden hallinnollista yhteistyötä. Lahdessa annettavan korkeakoulutuksen osalta edellytetään kokonaisstrategian laatimista hyödyntäen käynnissä olevaa alueen korkeakoulutuksen vaikuttavuuden arviointia. Porissa ja Lahdessa kehitetään erityisesti alueella toimivien yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen yhteistyötä. Pidemmällä aikavälillä tulisi myös selvittää mahdollisuuksia Kouvolan kääntäjäkoulutuslaitoksen toiminnan kehittämisestä niin, että se tarkoituksenmukaisella tavalla voidaan integroida osaksi Kymenlaakson ammattikorkeakoulua. b. Lapissa jatketaan Oulun yliopiston ja ammattikorkeakoulujen yhteistyötä tietoteollisuusalalla. Lapin matkailun ja elämystuotannon kehittämiseksi Lapin yliopisto ja Rovaniemen ammattikorkeakoulu tiivistävät yhteistyötään. Lapissa käynnistetään myös maakuntakorkeakoulukokeilu, jonka tavoitteena on avoimia yliopisto-opintoja ja avoimia ammattikorkeakouluopintoja sekä verkko-opetusta hyödyntäen lisätä korkeakoulujen aikuiskoulutustarjontaa alueella. Kokeilun tuloksia hyödynnetään valtakunnallisia toimenpiteitä kehitettäessä. c. Itä-Uudenmaan kehittämiseksi Uudenmaan yliopistot ja ammattikorkeakoulut tehostavat vaikuttavuuttaan myös Itä-Uudellemaalle ja kehittävät yhteistyötä alueen kuntien ja yritysten kanssa mm. tutkimus- ja kehitystoiminnan sekä opinnäytetöiden osalta. Vastaavalla tavalla Pirkanmaan yliopistot ja ammattikorkeakoulut kehittävät yhteistyötä Kanta-Hämeessä. d. Etelä-Pohjanmaalla kehitetään Seinäjoen ammattikorkeakoulun ja alueen yliopistoyksiköiden yhteistyötä hyödyntäen tutkijaprofessoriverkoston tarjoamia e. mahdollisuuksia. Itä-Suomen yliopistot päivittävät yhteistyöstrategiansa ja suorittavat arvioinnin. Pohjois-Suomen korkeakoulut jatkavat yhteisen aluestrategiansa kehittämistä ja toteuttamista. Kuopion ja Oulun yliopistot vahvistavat yhteistyötään myös Ylä-Savon kehittämiseksi. Kehittämistyön yhteistyö- ja työnjakokysymykset sovitaan yhteistyössä Pohjois-Savon ammattikorkeakoulun kanssa. Heikommin kehittyneiden alueiden osalta pyritään alueen koulutustarjonnan monipuolistamiseen kehittämällä yhteistyötä yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen kanssa. Yhteistyön edellytysten kehittämiseksi alueen yritystoimintaa, elinkeinoelämään ja muuta toimintaa pyritään kokoamaan laajemmiksi osaamiskeskittymiksi, joiden toimintaan korkeakouluilla on kiinnostusta osallistua. Yhteisten projektien kautta, yrittäjyys-, kansainvälistymis- ja teknologiakasvatusta vahvistamalla luodaan edellytyksiä yhteistyön vahvistamiselle. Myös maaseudun kehittämismahdollisuuksia tulee hyödyntää monipuolisesti.\n9 74 8. Heikommin kehittyneiden alueiden toiminnan kehittämiseksi esitetään seuraavia aluekohtai sia toimenpiteitä: a. Kajaanissa alueellista ja erityisesti matkailualan sekä IT-alan kehittämistä tuetaan vahvistamalla yhteistyötä Kajaanin ammattikorkeakoulun sekä Oulun, Lapin, Kuopion ja Joensuun yliopistojen kesken. Koulutus- ja tutkimustoiminnassa hyödynnetään virtuaalitoiminnan tarjoamia mahdollisuuksia. Pidemmän aikavälin tavoitteena on osaamiskeskittymä, jossa mukana ovat edellä mainitut korkeakoulut. b. Keski-Pohjanmaalla pyritään kokoamaan Kokkolan alueen yritysten kemian osaamista keskittymäksi, johon Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulu sekä Jyväskylän ja Oulun yliopistot voisivat verkostoitua. Pidemmällä aikavälillä Jyväskylän, Oulun ja Vaasan yliopistot kehittävät Chydenius-instituutista yhteistä erillislaitosta, joka toimii sateenvarjona alueen yliopisto koulutuksen kehittämisessä. c. Etelä-Savossa jatketaan kauppatieteellisen alan kandidaatin tutkintoon johtavan koulutuksen kehittämistä ottaen huomioon Helsingin kauppakorkeakoulun pienyrityskeskuksen tarjoamat mahdollisuudet. Joensuun yliopiston Savonlinnan yksikkö ja Mikkelin ammattikorkeakoulun Savonlinnassa sijaitseva matkailualan yksikkö vahvistavat yhteistyötään matkailualan osaamiskeskittymän luomiseksi. Etelä-Savossa annettava korkeakouluopetus arvioidaan pitäen lähtökohtana sen soveltuvuutta alueen kehittämiseen. Tässä yhteydessä otetaan kantaa mm. maaseutututkimuksen verkostoyliopiston, Mikkelin luomu-osaamisen sekä Mikkelin ammattikorkeakoulun ja Helsingin kauppakorkeakoulun yhteisen BBA-ohjelman kehittämiseen Tekniikan ja liiketoimintaosaamisen koulutus- ja tutkimustoiminnan alueellinen kehittäminen Kun tarkastellaan alueiden toiveita koulutuksen ja tutkimuksen kehittämisessä, niin esiin nousevat joka puolella tekniikan ja liiketoimintaosaamisen kehittämistarpeet. Työryhmä totesi jo aiemmin kohdassa 5.1., että näiden alojen kehittämisessä on yhä keskeisempää niihin liittyvän osaamisen sisällyttäminen muiden alojen koulutukseen ja tutkimukseen. Liiketoimintaosaamisen kehittämisestä laadittiin vuonna 2000 toimintasuunnitelma, jota toteutetaan yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen kesken asiaa selvittäneen työryhmän ehdotusten pohjalta (Opetusministeriön työryhmien muistioita 2000:6). Yliopistojen liiketoimintaosaamisen kehittämisessä valittu hajautettu malli poikkeaa jossain määrin yleisestä valtakunnallisesta kehittämislinjasta. Alueiden kehittämisen näkökulmasta markkinointi on eräs kriittinen menestystekijä ja siksi osaaminen on tarkoituksenmukaista viedä riittävän lähelle toimijoita. Alan yliopistoyksiköiden tutkimusedellytyksiä on pyritty vahvistamaan erillisellä hankerahoituksella. Ammattikorkeakoulujen osalta liiketoimintaosaamisen kehittämisen peruslinjauksiin em. työryhmän pohjalta kuuluu mm. osaamisen vahvistaminen alan koulutusta ja tutkimus- ja kehitystyötä antavien yksiköiden kokoa suurentamalla. Tekniikan alan osalta työryhmä katsoi tarpeelliseksi asettaa oman jaoston. Taustalla olivat toisaalta alueiden paineet alan koulutuksen lisäämiseen ja toisaalta eräät ajankohtaiset yliopistojen hankkeet, joihin työryhmältä odotetaan kannanottoa. Jaosto tarkasteli tekniikan koulutusta laajempana kokonaisuutena ottaen huomioon myös ammattikorkeakoulujen kehittämistarpeet. Jaosto korosti esityksissään työryhmän yleisten linjausten mukaisesti toiminnan laatua, riittävän vahvoja toimintayksiköitä ja osaamisen siirtoa. Vaikka alueilla tarvitaan teknologista osaamista, niin sitä ei liiketoimintaosaamisen tapaan ole tarkoituksenmukaista hajauttaa useisiin yksiköihin, vaan painopisteen on oltava tutkimustoiminnan edellytysten vahvistamisessa\n10 75 ja turvaamisessa. sekä osaamisen siirrossa muiden alojen koulutus- ja tutkimustoimintaan Teknillistieteellinen jaosto on laatinut työstään erillisen raportin. 9. Työryhmä esittää teknillistieteellisen alan koulutuksen ja tutkimuksen kehittämiseksi seuraavia toimenpiteitä: a. Kuopion, Joensuun ja Jyväskylän yliopisto vahvistavat tietotekniikkaa soveltavaa koulutusta omilla painopistealoillaan. Kuopion yliopisto panostaa biotekniikkaan ja soveltaviin luonnontieteisiin sekä terveydenhuollon teknologiaan ja ympäristötekniikkaan yhteistyössä Oulun yliopiston kanssa. Jyväskylän yliopisto panostaa ihmisläheiseen tietotekniikkaan ja hyvinvointiteknologiaan sekä soveltaviin luonnontieteisiin. Joensuun yliopisto panostaa opetusteknologiaan ja soveltaviin luonnontieteisiin. Kuopion yliopisto ja Pohjois-Savon ammattikorkeakoulu, Joensuun yliopisto ja Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu sekä Jyväskylän yliopisto ja Jyväskylän ammattikorkeakoulu lisäävät yhteistyötään. Lapin yliopisto kehittää tietotekniikkaa soveltavaa koulutusta omilla painopistealoillaan. b. Vaasan yliopistolle annetaan diplomi-insinöörin tutkinnonanto-oikeus sähkö- ja energiatekniikan sekä tietotekniikan aloilla vuodesta Koulutus toteutetaan yhteistyössä Teknillisen korkeakoulun kanssa. Toisen asteen koulutukseen pohjautuvien tekniikan alan aloituspaikkojen määrä pidetään nykyisenä. Muuta koulutusta vähennetään vastaavasti. Vaasan yliopisto profiloi kauppatieteellistä koulutustaan ITalan suuntaan ja vahvistaa yhteistyötään tekniikan alan yliopisto- ja ammattikorkeakouluyksiköiden kanssa. c. Koulutusta ja tutkimusta viedään alueille paikallisten tarpeiden mukaisesti muun muassa Salossa ja Raahessa olemassa olevien yksiköiden toimesta yhteistyössä paikallisten toimijoiden kanssa. Tällöin ei ole perusteltua kehittää uusia toimintarakenteita. 10. Liiketoimintaosaamisen parantamiseksi ja alueelliseen kehitykseen olennaisesti vaikuttavan pk-yritysten innovatiivisuuden kasvattamiseksi lisätään ammattikorkeakoulujen kannustimia pk-sektorin kehittämistyössä. Tässä tarkoituksessa työryhmä esittää, että ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksia arvioitaessa ja tuloksellisuusrahoitusta suunnattaessa korostetaan ammattikorkeakoulujen pk-sektorin innovaatiotoiminnan kehittämisen merkitystä EU-ohjelmien hyödyntäminen EU:n tutkimus-, koulutus ja rakennerahastorahoituksessa on kyse tärkeästä korkeakoulujen kehittämispanoksesta, joka on toiminut merkittävänä yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen toimintojen lisärahoittajana ja innovaatioiden tukijana. Ohjelmien hyödynnettävyyden kannalta keskeistä on joustavien hakumenettelyjen kehittäminen. Vaikuttavuuden kannalta on tärkeää, että hankkeilla tuetaan alueen ja korkeakoulujen kehittämisstrategioita. 11. Työryhmä katsoo, että aluevaikutusten vahvistamiseksi EU-ohjemia tulisi voida hyödyntää nykyistä tehokkaammin ja joustavammin. Tämän kehityslinjan tukemiseksi työryhmä esittää, että: a. Opetusministeriön tulee huolehtia korkeakoulujen kansallisen vastinrahan riittävyydestä. Korkeakoulut kilpailevat kansallisesta rahoituksesta muiden toimijoiden kanssa. Rakennerahasto-ohjelmien väliarvioinnin yhteydessä vuonna 2003 on huolehdittava siitä, että rakennerahastohankkeiden opetusministeriön kansalliset vastinmäärärahat (momentti ) mitoitetaan myös korkeakoulujen osalta riittäviksi.\n11 76 b. Yliopistojen tulee voida täyttää rakennerahastohankkeiden omarahoitusosuutensa ensisijaisesti momentin määrärahoista. c. Eri vastuuministeriöiden tulee huolehtia siitä, että maakuntien liitoilla, lääninhallituksilla ja TE-keskuksilla on mahdollisimman yhdenmukaiset rahoituskäytännöt korkeakoulujen rakennerahastohankkeiden osalta. d. Korkeakoulujen rakennerahastohankkeiden seurantaa tulee jatkaa ja kokemukset saattaa yleiseen käyttöön. Seurannan kannalta keskeisiä instrumentteja ovat opetusministeriön Iris-tietokanta ja opetusministeriön rakennerahastohankkeita analysoiva selvitys "Alueellisen osaamisen kehittäminen ja rakennerahastohankkeet". e. Korkeakoulujen tulee hyödyntää EU:n rakennerahastojen nykyisen ohjelmakauden rahoitusta täysimääräisesti ja varautua mm. omissa strategioissaan vuoden 2006 jälkeiseen aikaan, jonka lähtökohtana on rakennerahastojen rahoituksen väheneminen. f. EU:n tutkimus- ja koulutusohjelmia tulee hyödyntää kansainvälistymisessä ja verkostoitumisessa Euroopan maiden kanssa. Toiminnassa tulee kiinnittää huomiota sen laatuun ja relevanssiin korkeakoulujen omien ja alueellisen kehittämisen tavoitteiden kannalta 5.7. Koulutustarjontaan liittyvät ehdotukset Työryhmä katsoo, että koulutustarjonnan kehittäminen on valtakunnallinen tehtävä, jonka päävastuu on opetusministeriöllä. Koulutustarjonnan kehittämisen perusedellytys on toimiva ennakointijärjestelmä, joka osaltaan rakentuu myös alueellisen ennakointitoiminnan pohjalle. Koulutuksen kokonaistarjonnan osalta työryhmä on pitäytynyt vuosien koulutuksen ja tutkimuksen kehittämissuunnitelman linjauksiin, jonka mukaisesti yliopistoissa opintonsa aloittaa toisen asteen koulutuksen pohjalta vuosittain noin uutta opiskelijaa. Tämän lisäksi vuosittain hyväksytään opiskelijaa erillisvalintojen kautta. Ammattikorkeakoulujen koulutustarjonnan tavoitteena on noin aloituspaikkaa nuorten koulutuksessa ja aikuiskoulutuksessa. 12. Korkeakoulujen koulutustarjonnan kehittämiseksi työryhmä esittää seuraavia toimenpiteitä: a. Yliopistojen koulutustarjonnan alueellista laajentamista koskevat ratkaisut on Porin ja Mikkelin osalta tehty jo aiemmin niin, että Porissa aloittaa teknillisellä, kauppatieteellisellä ja humanistisella alalla yhteensä noin opiskelijaa vuosittain ylioppilaspohjaisessa koulutuksessa Tampereen teknillisen korkeakoulun, Turun kauppakorkeakoulun ja Turun yliopiston vastatessa koulutuksen järjestämisestä. Mikkelissä otetaan vuosittain 80 uutta opiskelijaa Helsingin kauppakorkeakoulun järjestämään kauppatieteen kandidaatin tutkintoon johtavaan koulutukseen. Muita ehdotuksia koskevien suunnitelmien valmistuttua selviää niiden vaikutus yliopistojen koulutustarjontaan. Lähtökohtana on, että merkittävä osa toimenpiteistä toteutetaan rakenteellisen kehittämisen keinoin. b. EU-rakennerahasto-ohjelmien päättymisen vaikutukset vuoden 2006 jälkeiseen koulutustarjontaan tulee selvittää. Maisteriohjelmiin otetaan tarkemmin kantaa korkeakoulujen arviointineuvoston arviointityön valmistuttua keväällä c. Ammattikorkeakoulujen koulutustarjonnan suuntaamisessa otetaan huomioon työvoiman kysyntä, väestökehitys ja alueellinen tasapaino. Tavoitteeksi asetettu kokonaistarjonta nuorten koulutuksen osalta merkitsee vuoden 2002 tasoon verrattuna 500 aloituspaikan lisäystä vuoteen 2004 mennessä. Alakohtaiset tarpeet vaihtelevat alueellisesti. Valtakunnan tasolla tehdyt kartoitukset osoittavat erityisesti sosiaali- ja\n12 77 terveysalalla työvoimatarpeen kasvua lähivuosina. Erityisesti aikuiskoulutustarjonnan niukkuus nähdään ongelmana useilla alueilla. Työryhmä näkee, että aikuiskoulutuksen mahdollisuuksia aluekehitysvaikutusten aikaansaamiseksi tulee hyödyntää lisäämällä resursseja yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen aikuiskoulutukseen. d. Ammattikorkeakoulujen jatkotutkintoja tulee kehittää osaksi alueellista korkeakoulujärjestelmää ja alueellisia työelämän tarpeita. Alueellisia kehittämistarpeita varten tulisi ammattikorkeakoulujen aikuiskoulutuksessa varata määräaikaista ja liikkuvaa koulutuskapasiteettia. e. Korkeakoulut kehittävät maakuntien/maakuntaryhmien sisällä yhteistyötään aikuiskoulutuksen koulutustarjonnan kehittämiseksi ja päällekkäisyyksien poistamiseksi Kustannusvaikutukset Työryhmä toteaa, että toimenpideohjelma toteutetaan pääosin rakenteellisen kehittämisen toimenpiteitä toteuttaen. Lisärahoitustarvetta aiheutuu lähinnä yliopistojen osalta Mikkelin ja Porin koulutuslaajennuksista sekä ammattikorkeakoulujen koulutustarjonnan lisäyksestä. Työryhmä katsoo kuitenkin, että korkeakoulujen alueellisen kehittämisen toimenpideohjelman käynnistämiseen tarvitaan jonkin verran hankerahoitusta. 13. Työryhmä esittää, että korkeakoulujen alueellisen kehittämisen toimenpideohjelman rahoittamiseksi toteutetaan seuraavat toimenpiteet: a. Alueellisesti kattavan ja toimivan korkeakoululaitoksen perusvoimavarat turvataan molemmilla korkeakoulusektoreilla. b. Porin ja Mikkelin yliopistokoulutuksen laajennukset tulevat valtion vastuulle vuodesta 2004 eteenpäin. Tämä edellyttää, että yliopistojen toimintamenorahoitusta lisätään vuositasolla 20 milj. markalla. c. Ammattikorkeakoulujen 500 aloituspaikan lisäys merkitsee ammattikorkeakoulujen rahoituksen lisäämistä vuositasolla 10 milj. markalla vuodesta 2003 alkaen ja 20 milj. markalla vuodesta 2004 alkaen. Valtion osuus kustannuksista koulutuksen ollessa täydessä laajuudessaan vuonna 2007 on noin 36 milj. markkaa. d. Rakennerahastojen kansallisen vastinrahan (momentti ) puitteissa huolehditaan siitä, että korkeakoulujen riittävä rahoitus voidaan turvata joko määrärahoja lisäämällä tai erikseen kohdentamalla. e. Korkeakoulujen alueelliseen kehittämiseen osoitettua hankerahoitusta jatketaan vuosina yhteensä 100 milj. markkaa vuositasolla tässä muistiossa esitettyjen hankkeiden käynnistämiseksi ja kehittämiseksi.\n13 ERIÄVÄ MIELIPIDE (liittyy ehdotukseen 9b) Työryhmä korostaa raportissaan useassa kohdassa riittävän tehokkaiden yksiköiden, yhteistyön ja verkostoitumisen tärkeyttä ensisijaisena alueellisen vaikuttavuuden tehostamisstrategiana. Mikäli Vaasan yliopistolle annetaan diplomi-insinöörien koulutuksessa tutkinnonanto-oikeus, se merkitsee käsityksemme mukaan käytännössä ennen pitkää teknillisen tiedekunnan perustamista. Vaasan yliopiston nykyiset resurssit ja valmiudet tehokkaan ja korkeatasoisen diplomiinsinöörikoulutuksen toteuttamiseen ovat varsin rajalliset ja kapea-alaiset erityisesti yliopistotasoisen koulutuksen edellyttämän tieteellisen tutkimustoiminnan osalta. Jotta saavutettaisiin riittävä kriittinen koko, jouduttaisiin laajentamaan nykyistä koulutusta myös sisäänottojen osalta. Vaasan diplomi-insinöörikoulutuksen toteuttaminen näin järjestettynä merkitsisi vähien resurssien tehotonta hajauttamista ja samalla oven avaamista muille vastaaville uusille hankkeille. Lisäksi esitetyt sähkö- ja energiatekniikka ja tietotekniikka ovat aloja, joille sekä tutkimushenkilökunnan että opiskelijoiden rekrytointi on osoittautunut vaikeaksi. Tilanne siis hajoaisi ja vaikeutuisi entisestään. Edellä mainituista syistä pidämme nykyisen verkostomaisen koulutusyhteistyön kehittämistä selkeästi parempana vaihtoehtona, jota myös työryhmän tekniikan jaoston enemmistö kannatti. Paavo Uronen Gustav Björkstrand Marja Hirvikallio Paula Nybergh\n14 LÄHDEAINEISTOA: Aaltonen, Mika, Academic Entrepreneurship, Technology Transfer and Spinn-off Companies in Different European Regions - Comparisions and Best Practices, Turun kauppakorkeakoulu, ritystoiminnan tutkimus- ja koulutuskeskuksen julkaisuja A/1998. Alueiden kehittäminen teknologian keinoin, kauppa- ja teollisuusministeriön tilannekatsaus Alueiden työllisyys, työvoima 2017 alueraportti, Sisäasianministeriö 4/1999 Antikainen, Janne, Kaupunkiverkkotutkimus 2001, Aluekeskus- ja kaupunkipolitiikan yhteistyöryhmän julkaisu 1/01 Bengs, C. Heikkinen, T., Roininen,J., Schmidt-Thomè,K., Katsaus aluekehitystytkimukseen Sitran raportteja 3/2000 Chatterton, P.& Goddard,J., The response of Higher Education Institutions to Regional Needs, European Journal of Education, Vol. 35, No 4, 2000 Dahllöf, U., Goddard, J., Huttunen, J., O'Brien, C., Roman, O. and Virtanen, I., Towards the Responsive University - The Regional Role of Eastern Finland Universities, Publications of Higher Education Evaluation Council 8:1998. Euroopan komission aluepolitiikan osaston työohjelma vuodelle 2000, Structural Funds: Comission adopts new Guidelines for innovative schemes in the regions in Euroopan komissio, Komission toinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, toinen koheesioraportti , COM(2001) 24 lopullinen. Euroopan komissio, Yhteenkuuluvuuden ja kilpailukyvyn lujittaminen tutkimuksen teknologisen kehittämisen ja innovaatioiden avulla, Euroopan komission tiedonanto , COM (1998) 275 lopullinen. Euroopan komissio, Eurooppalaisen tutkimusalueen alueellinen ulottuvuus, Euroopan komission tiedonanto , COM(2001) 549 lopullinen Finnconsult, Leonardo da Vinci Programme, Member State Report: Finland, Opetusministeriön koulutus- ja tiedepolitiikan osaston julkaisusarja 77:2000. Helsingin Sanomat , artikkeli "Suomi pääsi vihdoin kovan kasvun aloille" Høgskolens regionale betydning, NIBR rapport 2000:9 Huovari, Janne, Kangasharju, Aki ja Alanen, Aku, Alueiden kilpailukyky, Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen raportteja nro 176, Helsinki Huttula, T. (toim.), Ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksen huippuyksiköt 2001, Korkeakoulujen arviointineuvoston julkaisuja 8:2001.\n15 Hyvinvointivaltio 2000-luvun kynnyksellä, VATT vuosikirja 1999 Innola, Maija; Interreg : Selvitys opetusministeriön rahoittamista Interreg II A -ohjelmien hankkeista vuosina , Opetusministeriön EU-rakennerahastot -julkaisu, 8/2001 Jounela, Tetta, Alueellisen sisältötuotannon mahdollisuuksista Suomessa, Sisältötuotantopropjekti/KTM, Helsinki 2001 Jääskeläinen, Raimo, Katsaus Suomen ammattikorkeakoulujärjestelmään, Snellman-instuutin B- sarja 48/2000 Kaupunkipolitiikan yhteistyöryhmän loppuraportti, Kaupunkipolitiikan yhteistyöryhmän julkaisu 3/00. Kinnunen, Juha, Korkeakoulujen alueellisen vaikuttavuuden arviointi - kriteerejä vuorovaikutteiselle arvottamiselle, Korkeakoulujen arviointineuvoston julkaisuja 5:2001. Koulutus ja tutkimus vuosina , kehittämissuunnitelma Kuisma, Mika, Teknologian siirron ja kaupallistamisen nykytilanne Suomessa, VTT:n teknologian tutkimuksen ryhmän työpapereita 34/98, Kuitunen, Soile, Voidaanko EU:n rakennerahastotuilla edistää alueiden tutkimus- ja kehittämistoimintaa? Katsaus aiempiin tutkimustuloksiin, Kunnallistieteellinen aikakauskirja 4:2000. Kuitunen, Soile ja Oksanen, Juha, Rakennerahasto-ohjelmista lisäresursseja alueiden t&k- toimintaan, Suomen EU-T&K- sihteeristön Eurotutkimus- lehti 2/2001. Kuopion yliopisto, Kuopion yliopiston sopimusopas, Kuopio Leppimäki, S., Tammi, M. ja Meristö, T., Muunnolla menestykseen? - Tutkimus tietoteollisuuden muuntokoulutuksen toteutumisesta vuosina , Åbo Akademi Institute for advanced Management Systems Research, Corporate Foresight Group, CoFi Report No 2/2001, syyskuu Leskinen, Jari, Alueellisen yhteistyön kehittämishanke - loppuraportti, Työhallinnon julkaisu 274, Työministeriö Luukkonen, T. and Hälikkä, S., Knowledge Creation and Knowledge Diffusion Networks - Impact in Finland of the EU's Fourth Framework Programme for Research and Development, Publications of the Finnish Secretariat for EU R&D 1/2000 Maakunnallinen teknologiastrategia, Satakunta, Satakuntaliitto ja Satakunnan TE-keskuksen Teknologiayksikkö, Maakuntien erityispiirteet ja kehittämisen painopisteet (yhteenveto), SM aluekehitysosasto Michelsen, Kalle, Onko korkeakoulujen hajasijoitus sittenkään menestystarina? Tieteessä tapahtuu 6/2001.\n16 Mäki, Katja ja Sinervo, Petteri, Teknologiakeskukset - toiminta ja vaikutukset, Kauppa- ja teollisuusministeriön tutkimuksia ja raportteja 24/2001. Niemi, Merja (toim.), Opetusministeriön hallinnonalan menestystarinoita : 30 hyviksi hankkeiksi valittua rakennerahastohanketta, Opetusministeriön rakennerahastojulkaisuja, 1999:1 Niemi, Merja, OPM:n rahoittamat rakennerahastohankkeet vuosina , Selvitys hankkeista ohjelmien, rahastojen päätoteuttajaorganisaatioiden, hanketeemojen ja maakuntien mukaan, Opetusministeriön EU-rakennerahastot julkaisu 9/2001 Niemi, Merja, Rakennerahastohankkeiden arviointi opetusministeriön hallinnon alalla : läpileikkaus rakennerahastoarvioinnin keskeisistä kysymyksistä Euroopan unionin rakennerahastojen sekä opetus- ja kulttuurihallinnon näkökulmista, Opetusministeriön EU-rakennerahastot -julkaisu, 5/2001 Niskanen, P., Eela, R., Hälikkä, S. ja Luukkonen, T., Suomalaiset EU:n tutkimuksen neljännessä puiteohjelmassa, Kansainvälisten verkostojen raportteja 3/1998, Tekes Niskanen, Pirjo; Finnish universities and the EU Framework Programme- towards a new phase, VTT Publications 440, Espoo OECD, Cities and Regions in the New Learning Economy, OECD 2001 Okko, Paavo, Miettilä, Asko ja Hyvärinen, Jari, Globalisaatio ja aluerakenteen muutos, SITRA 1998 Opetusministeriö ja Euroopan unionin rakennerahastot : arvioita ensimmäisiltä vuosilta , Opetusministeriö, Opetusministeriön kirje yliopistoille (Dnro 38/500/2000), Rakennerahastohankkeisiin liittyvät eräät erilliskysymykset. Opetusministeriön työryhmien muistioita 2001:19, Korkeakoulutuksen muunto- ja lisäkoulutuksen kehittäminen. Osaaminen ja alueiden kilpailukyky - silta uuteen rakennerahasto-ohjelmakauteen-kongressi , yhteenvetoraportti Paasio, Antti; Yliopistojen tiedon ja osaamisen tuotanto ja sen ulkoiset hyödyntämismahdollisuudet - selvitysmiehen raportti, Opetusministeriön koulutus- ja tiedepolitiikan osaston julkaisusarja 61:1998. Prihti, Georghiou ym., Tutkimuksen lisärahoituksen arviointi, Sitran raportteja 1/2000 Puoli Suomea samalle viivalle, Strategia Pohjois-Suomen kehittämiseksi v. 2010, Pohjois-Suomen neuvottelukunta 2001 Puukka, Jaana; External Impact of the University of Turku - Self-Evaluation Report, Rector's Office Publications 1/2000.\n17 Rantala, Olavi (ETLA), Avainklustereiden tuotannon ja työllisyyden pitkän ajan kehitys, Suomen avainklustereiden tulevaisuus-projektin väliseminaari Schienstock, Gerd and Hämäläinen Timo; Transformation of the Finnish innovation system - A network approach, Sitra report series 7, Helsinki Schutte,F., van der Sijde, P.C., The University and its region, Twente University Press 2000 Sisäasiainministeriö, Ehdotus aluekeskusohjelmaan valittavista ohjelmaehdotuksista, asiantuntijaraati Suomen Akatemia, Suomen tieteen tila ja taso - Katsaus tutkimukseen ja sen toimintaympäristöön Suomessa luvun lopulla, Suomen Akatemian julkaisuja 6/00, Helsinki Talousneuvosto, Alueellinen kehitys ja aluepolitiikka Suomessa, valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 2000/6 Tietoyhteiskunta-asiain neuvottelukunta; Tietoyhteiskunta-asiain neuvottelukunnan raportti, raportti hallitukselle , valtionvarainministeriö Tilastokeskus, Seutukunta- ja maakuntakatsaus 2000 Tilastokeskus, Tiede ja teknologia 2000, Tiede, teknologia ja tutkimus 2000:4 Tilastokeskus, Oppilaitostilastot 2001, Koulutus 2001:4 Tilastokeskus, Oppilaitostilastot 2000, Koulutus 2000:4 Tilastokeskus, Väestön koulutusrakenne kunnittain 1998, Koulutus 2000:2 Tilastokeskus, Tiede ja teknologia 2000, Tiede, teknologia ja tutkimus 2000:4 Tilastokeskus, fax vuoden 1995 t&k menoista Tilastokeskus, Tilastokeskus, Väkiluku kunnittain ja suuruusjärjestyksessä , Väestö 2001:3 Tilastokeskus, Työssäkäyntitilasto , Väestö 2001:2 Tilastokeskus, Väestönmuutokset 1999, Väestö 2000:13 Tilastokeskus, Väestörakenne 1999, Väestö 2000:8 Tilastokeskus, Väestönmuutokset kunnittain, Väestö 2000:6 Tilastokeskus, Väestömuutokset kunnittain 1998, Väestö 1999:6 Tilastokeskus, Väestöennuste kunnittain , Väestö 1998:6\n18 Tilastokeskus, Työssäkäyntitilasto , Väestö 1997:15 Tsipouri, Lena, Evaluation at the European level; the RTDI experience, University of Athens, Edinburgh, Vnp alueiden kehittämisestä annetun lain mukaisesta tavoiteohjelmasta Valtion tiede- ja teknologianeuvosto, katsaus 2000: tiedon ja osaamisen haasteet Valtion tiede- ja teknologianeuvosto, PM Innovaatiotoiminnan kehittämisestä alueilla ( ) Valtion tiede- ja teknologianeuvosto, PM Tutkimuksen ja elinkeinoelämän yhteydet ( ) Valtioneuvoston selonteko aluehallinto 2000-uudistuksen toteutumisesta Valtioneuvoston tulevaisuusselonteko eduskunnalle: Tasapainoisen kehityksen Suomi 2015 Valtiontalouden tarkastusvirasto, Osaamiskeskukset aluekehitystyössä, Tarkastuskertomus 13/2001. Valtiovarainministeriön lausunto (VM 91/24/2000), ESR- projektien toteutus muiden momenttien kuin kansallisen valtion rahoitusmomentin määrärahoista, Valtiovarainministeriön lausunto (VM 1/071/2001), EU:n rakennerahastojen hankkeet ja niiden kansallinen julkinen vastinrahoitus: toimintamenomomentin käyttö. Wilen, Lauri; EU:n rakennerahastojen vaikuttavuus tietotekniikkakoulutuksessa, Selvitys opetusministeriön Euroopan sosiaalirahaston tuella osarahoittamista tietoteollisuuden muuntokoulutushankkeista, Lauri Wilenin selvityksen pohjalta laadittu yhteenveto , opetusministeriö. Vähäpassi, Anne ja Moitus Sirpa (toim.), Korkeakoulut alueidensa vetureina - Viisi näkökulmaa vaikuttavuuteen, Korkeakoulujen arviointineuvoston julkaisuja 2:1999. Opetusministeriön KOTA-tietokanta Opetusministeriön AMKOTA-tietokanta Internet- lähteitä: Pohjoismainen ministerineuvosto alueseminaarin aineisto


Atlantin hurrikaanikausi 1987 - 1987 Atlantic hurricane season - xcv.wiki\nAtlantin hurrikaanikausi 1987 - 1987 Atlantic hurricane season\nAtlantin hurrikaanikausi 1987\n24. toukokuuta 1987\n4. marraskuuta 1987\n( yhden minuutin jatkuva )\n90,01 miljoonaa dollaria (1987 USD )\nAtlantin hurrikaanikauden 1987 aikajana\n1987 Tyynenmeren hurrikaanikausi\nTyynenmeren taifuunikausi 1987\nPohjois-Intian valtameren syklonikausi 1987\n1987 Atlantin hurrikaanikausi oli keskimääräistä hurrikaanikausi , joka rajoitti jatkuva El Niño . Kausi alkoi virallisesti 1. kesäkuuta 1987 ja kesti 30. marraskuuta 1987, vaikka toiminta alkoi 24. toukokuuta, kun trooppinen lama kehittyi 640 km itään Keski-Bahamalla. Kesäkuusta marraskuuhun päivämäärät rajaavat tavanomaisesti kunkin vuoden ajanjakson, jolloin suurin osa trooppisista sykloneista muodostuu Atlantin valuma-alueelle . Ensimmäinen trooppisen myrskyn saavuttanut sykloni oli nimetön trooppinen myrsky, joka muodostui 9. elokuuta, melkein kuukautta tavallista myöhemmin. Vuoden viimeinen myrsky, trooppinen masennus neljätoista , sulautui heikkoon ekstratrooppiseen matalaan tasoon 4. marraskuuta. Kausi merkitsi ensimmäistä vuotta trooppisten myrskyjen kelloja ja varoituksia ; aiemmin trooppisissa myrskyissä käytettiin kelloja ja varoituksia, ja tämä kausi oli yksi harvoista kausista ilman kuolemia Yhdysvalloissa; viimeksi näin tapahtui kaudella 1981 .\nTämän kauden aikana muodostui 14 trooppista syvennystä, joista seitsemän saavutti trooppisen myrskyn. Yksi trooppinen myrsky luokiteltiin toiminnallisesti trooppiseksi masennukseksi, mutta se luokiteltiin uudelleen analyysin jälkeen. Kolme trooppista syklonia saavutti hurrikaanin tilan, joista vain yhdestä tuli merkittävä hurrikaani , joka on Saffir – Simpson-asteikolla vähintään luokkaan 3 . Hurrikaani Emily oli kauden kallein myrsky, joka aiheutti 80,3 miljoonan dollarin vahinkoa (1987 USD) tuhoamalla Dominikaanisen tasavallan ja Bermudan . Trooppinen masennus Neljätoista oli kauden tappavin myrsky, joka aiheutti kuusi kuolemantapausta Jamaikan ohi. Seitsemästä trooppisen myrskyn saavuttaneesta syklonista kolme ei vaikuttanut maahan.\n1 Kausittaiset ennusteet ja aktiivisuus\n2.1 Trooppinen masennus Yksi\n2.2 Trooppinen myrsky kaksi\n2.3 Hurrikaani Arlene\n2.4 Trooppinen masennus Neljä\n2.5 Trooppinen myrsky Bret\n2.6 Trooppinen masennus kuusi\n2.7 Trooppinen myrsky Cindy\n2.8 Trooppinen masennus kahdeksan\n2.9 Trooppinen masennus yhdeksän\n2.10 Trooppinen myrsky Dennis\n2.11 Trooppinen masennus yksitoista\n2.12 Hurrikaani Emily\n2.13 Hurrikaani Floyd\n2.14 Trooppinen masennus neljätoista\nKausittaiset ennusteet ja aktiivisuus\nEnnusteet trooppisesta toiminnasta kaudella 1987\nCSU 2. kesäkuuta 8 5 N / A\nEnnätys vähäinen aktiivisuus 1 0 ( tasapeli ) 0\nTodellinen toiminta 7 3 1\nEnnusteet hurrikaanitoiminnasta julkaistaan ennen jokaista hurrikaanikautta hurrikaaniasiantuntija tri William M.Grey ja hänen avustajansa Coloradon osavaltion yliopistossa . NOAA: n määrittelemällä keskimääräisellä kaudella on 6–14 nimettyä myrskyä, 4–8 niistä saavuttaa hurrikaanin voimakkuuden ja 3 hurrikaanista tulee suuria hurrikaaneja. 2. kesäkuuta 1987 julkaistussa raportissa ehdotettiin, että vuoden 1987 kaudella muodostuu kahdeksan trooppista myrskyä, joista viidestä tulee hurrikaaneja.\nEnnuste ennakoi enemmän trooppista toimintaa kuin mitä lopulta tapahtui. Kauden aikana 14 trooppista syvennystä muodostui 25. toukokuuta - 5. marraskuuta. Seitsemän syvennyksestä vahvistui trooppisiksi myrskyiksi, joista kuusi nimettiin. Trooppinen masennus kaksi päivitettiin trooppiseksi myrskyksi kauden jälkeisissä analyyseissä, eikä sillä näin ollen ole nimeä. Trooppiset myrskyt Arlene, Emily ja Floyd saavuttivat kaikki hurrikaanitilan kestonsa aikana, joista vain Emily saavutti suuren hurrikaanitilan.\nYhdysvaltoihin vaikutti vuonna 1987 neljä trooppista syklonia, joista kolme iski Floridaa. Nimetön trooppinen myrsky iski Texasiin ja vaikutti suurelle osalle Yhdysvaltojen Persianlahden rannikkoa .\nKauden aktiivisuus heijastui kumulatiivisella kumulatiivisella syklonienergialla (ACE) luokituksella 34, joka luokitellaan "alle normaalin". ACE on yleisesti ottaen mitattu hurrikaanin voima kerrottuna sen olemassaoloaikalla, joten pitkään kestävillä myrskyillä ja erityisen voimakkailla hurrikaaneilla on korkea ACE-arvo. ACE lasketaan vain trooppisten järjestelmien täydellisistä neuvonnoista, joiden nopeus on yli 34 solmua (39 mph, 63 km / h) tai trooppisen myrskyn voimakkuudesta. Subtrooppiset syklonit jätetään pois kokonaismäärästä.\nTrooppinen masennus Yksi\n24. toukokuuta - 1. kesäkuuta\n35 km / h (55 km / h) (1 min) 1003 mbar ( hPa )\nKatso myös: Luettelo Atlantin hurrikaaneista sesongin ulkopuolella\nMatalapainealue kehittyi trooppiseksi syvennykseksi Turks- ja Caicossaarten itäpuolella 24. toukokuuta. Toiminnallisesti järjestelmä julistettiin kauden ensimmäiseksi trooppiseksi masennukseksi 25. toukokuuta tiedustelulennon vahvistuksen jälkeen. Noin 13 km / h: n nopeudella liikkunut syvennys sijaitsi 640 km: n päässä itäiseltä Bahaman keskiosalta . Se muutti kohti Floridaa ja pysähtyi rannikon läheisyydessä, ja ennusteen mukaan ukkosmyrskyt koko osavaltiossa 28. toukokuuta. Bahaman hallitus julkaisi myrskyvaroituksen pohjoisille saarilleen järjestelmän vahvistuessa. Masennus toi rankkasuihkuja ja ukkosta Etelä-Floridaan, ennen kuin se hajosi Key Westin eteläpuolella 1. kesäkuuta.\nTrooppinen myrsky kaksi\n9. elokuuta - 17. elokuuta\nTärkein artikkeli: Vuoden 1987 Persianlahden rannikon trooppinen myrsky\nToinen trooppinen matalapaine kauden muodostunut Luoteis Meksikonlahden peräisin trooppinen aalto elokuun 9. nopeasti vahvistunut osaksi trooppinen myrsky , vaikka vahvistuminen ei ollut tiedossa vasta jälkeisen kauden analyysin. Tuolloin merkittävän organisaation tai raporttien puutteen vuoksi myrsky pysyi nimettömänä. Se matkusti luoteeseen ja lähestyi rannikkoa. Trooppinen myrsky laskeutui Texasin High Islandin lähelle 10. elokuuta ja heikkeni nopeasti trooppiseksi masennukseksi liikkuessaan koilliseen. Se kääntyi kaakkoon ja pääsi Meksikonlahdelle. Heikkenevä järjestelmä kiihtyi koilliseen ja hajosi Georgian yli 17. elokuuta. Myrskyn yhteydessä oli runsaat 0,53 m sateita, jotka aiheuttivat äkillisiä tulvia ja vesivahinkoja 7,4 miljoonaa dollaria (1987 USD, 13,3 miljoonaa dollaria vuonna 2008). USD).\n10. elokuuta - 23. elokuuta\n75 km / h (120 km / h) (1 min) 987 mbar ( hPa )\nPääartikkeli: Hurrikaani Arlene (1987)\nMatalapainejärjestelmä paikallaan olevan kylmän rintaman takapäässä organisoitui subtrooppiseksi syvennykseksi 8. elokuuta lähellä Etelä-Carolinan rannikkoa ja ajelehti etelään. Konvektio muuttui järjestäytyneemmäksi, ja myrsky luokiteltiin trooppiseksi masennukseksi kolmanneksi 10. elokuuta Bahaman yli . Se suoritti antisyklonisen silmukan koilliseen ja sen arvioitiin saavuttaneen trooppisen myrskyn tilan 11. elokuuta hurrikaanimetsästäjien raporttien perusteella . Pienet solut korkean paineen harjanteella saivat Arlenen kulkemaan epätavallisen radan itään, ja sen polulla oli kaksi etelään suuntautuvaa lenkkiä. Kaukalo matalapaine kohteen Bermuda aluksi esti vahvistaminen. Kuitenkin, kun suuria paineita sen itään pakko myrskyn pohjoiseen, suotuisammat olosuhteet sallittu Arlene tehostamaan osaksi hurrikaani elokuun 22. Toiminnallisesti se päivitettiin kaksi päivää aiemmin, joka perustuu ulkonäkö nasihnäisyysominaisuudelle satelliittikuvien. Hurrikaanista tulon jälkeen Arlene kiihtyi koilliseen Pohjois-Atlantin valtameren kylmiin vesiin, ja 23. elokuuta siitä tuli ekstratrooppinen noin puolivälissä Newfoundlandin ja Irlannin välillä. Ekstratrooppiset jäännökset kääntyivät kaakkoon ja myöhemmin itään, tunkeutuen Iberian niemimaalle, ennen kuin ne hajoivat 28. elokuuta Espanjan yli.\nKun Arlene lähestyi, Bermudan saaren asukkaita kehotettiin nousemaan ikkunoihin, ja tuulen odotetaan olevan 80 km / h. Viime kädessä saari koki tuulen nopeudella 35 mph (60 km / h) ja puuskilla jopa 80 km / h (49 mph). Sokea merimies matkan aikana Atlantin yli ei pystynyt pääsemään Bermudan satamaan hurrikaanin takia ja ratsasti myrskystä avomerellä. Myrsky aiheutti kohtuullisia sateita Espanjan rannikkoalueille, mikä vaikutti Rotan kuukausittaiseen ennätykseen. Parhaan radan alkamisen ja hurrikaanitilan saavuttamisen välinen 14,5 päivän kokonaismäärä on Pohjois-Atlantin hurrikaanin ennätyksellinen suurin .\nTrooppinen masennus neljä\n13. elokuuta - 15. elokuuta\n35 km / h (55 km / h) (1 min) 1011 mbar ( hPa )\nKauden neljäs trooppinen masennus muodostui Antiguan rannikolla 14. elokuuta. Alun perin ennustajat ennustivat järjestelmän voimistuvan trooppiseksi myrskyksi; Kuitenkin tiedustelutehtävä masennukseen 15. elokuuta paljasti, että se oli huonosti järjestetty ja poistettiin luokitus trooppisesta syklonista. Trooppinen masennus Neljä saavutti huippunsa 55 km / h: n nopeudessa ja hävisi 15. elokuuta.\nTrooppinen myrsky Bret\n18. elokuuta - 24. elokuuta\nHyvin organisoitu trooppinen häiriö muodostui Afrikan rannikolla 17. elokuuta ja siitä tuli trooppinen masennus seuraavana päivänä satelliittikuvien mukaan luokiteltuna. Myöhemmin samana päivänä alus SS Columbus Canterrury ilmoitti 40 mph (60 km / h) tuulen ja 1004 mbar (29,6 inHg) paineen, ja syvennyksestä tuli Tropical Storm Bret.\nSykloni liikkui länteen 40 km / h: n suuntaan ja saavutti huippunsa 80 mph (80 km / h) ja 1000 mbar (30 inHg) paineessa 20. elokuuta. itäisellä Atlantin valtamerellä, Bretin pohjoispuolella, alkoi heikentyä ja ajelehtia itään 20. elokuuta. Bret liikkui 27 m / h (27 km / h) itään 21. elokuuta. Uskottiin, että Bret vahvistuisi tässä kohta. Bret hidastui 21. elokuuta - 23. elokuuta ja liikkui vain nopeudella 15–20 mph (24–32 km / h).\nSykloni muutti pian luoteeseen suuntautuvalle radalle ja kohtasi tuulen leikkauksen. Bret heikentyi masennukseksi 23. elokuuta, koska järjestelmän tuulen leikkaus. Seuraavana aamuna masennuksesta tuli trooppinen aalto, jossa ei ollut matalan tason verenkiertoa. Aalto absorboitiin pian matalapaineisen kaukalon seuraavien päivien aikana.\nTrooppinen masennus kuusi\n30. elokuuta - 2. syyskuuta\n35 km / h (55 km / h) (1 min) 1006 mbar ( hPa )\nTrooppinen masennus muodostui Kap Verden saarista hyvin länteen-lounaaseen 30. elokuuta. Ennustajien ennusteen mukaan tulee kauden kolmas trooppinen myrsky. Klo 0600 UTC 31. elokuuta masennus oli näennäisesti muuttumaton, tuulet olivat keskimäärin noin 35 mph (55 km / h). Lohko sijaitsi sitten 950 mailia (1530 km) Sao Taigosta länteen Kap Verdessä , sekoittaen 4 metrin meriä.\nSeuraavana päivänä trooppinen masennus kuusi muutti länteen kohtaan 1 800 mailia (1690 km) Kap Verden saarten päässä, liian kaukana Karibian saarista, jotta Kansallinen hurrikaanikeskus voisi lähettää tiedustelulennon masennukseen. Trooppinen masennus kuusi ei ollut tuolloin uhka maalle, ja alueella oli vain vähän aluksia. Masennus rappeutui trooppiseksi aalloksi 2. syyskuuta mennessä, vaikka sitä pidettiin toiminnallisesti trooppisena syklonina vasta kaksi päivää myöhemmin.\nTrooppinen myrsky Cindy\n5. syyskuuta - 10. syyskuuta\n1. syyskuuta trooppinen aalto poistui Afrikan rannikolta ja muutti länteen Atlantin valtameren yli. Matalapaineinen kaukalo siirtyi tropiikan läpi kaakkoon ja toi aallon kohti pohjoista. Yleensä suotuisat kehitysolosuhteet antoivat aallon organisoitua trooppiseksi masennukseksi 5. syyskuuta, ja kaksi päivää myöhemmin se saavutti trooppisen myrskyn. Cindy jatkoi pohjoiseen ja saavutti huippunsa 80 m / h: n tuulella 8. syyskuuta ennen kääntymistä koilliseen. Vahva ylemmän tason leikkaus heikensi myrskyä, ja kahden päivän taistelun aikana trooppisena myrskynä Cindystä tuli ekstratrooppinen 10. syyskuuta Azorien luoteeseen . Cindy ei vaikuttanut mihinkään maaperään.\nTrooppinen masennus kahdeksan\n6. syyskuuta - 8. syyskuuta\nKaribialla muodostui trooppinen masennus 6. syyskuuta. Se seurasi länteen vesimuodostuman läpi ja saavutti huipputuulet 56 m / h (7.9 km / h) 7. syyskuuta. Ulkonäköstään huolimatta trooppinen masennus kahdeksan epäonnistui kehittymässä edelleen ja aikaisin 8. syyskuuta masennus laskeutui Puerto Cabezasin lähelle Nicaraguaan , vähän ennen hajoamista.\nTrooppinen masennus yhdeksän\n7. syyskuuta - 8. syyskuuta\n35 km / h (55 km / h) (1 min) 1007 mbar ( hPa )\nMeksikonlahden pohjoisosan ylemmän tason sykloni aloitti trooppisen syklogeneesin Yhdysvaltojen kaakkoisosassa. Konvektio järjestettiin Floridan itäpuolella sijaitsevan matalapainealueen ympärille, ja se julistettiin trooppiseksi masennukseksi yhdeksäksi 7. syyskuuta. Alun perin huonosti organisoitu masennus siirtyi yleensä pohjoiseen vahvistumatta ja saavutti nopeasti rantautumisen Etelä-Carolinan rannikolla . Se säilytti identiteettinsä seuratessaan Pohjois-Carolinaa ja Keski-Atlantin osavaltioita , ja masennus sulautui 10. syyskuuta etuaaltoon New Englandin yli . Sykloni laski kohtuullisen sademäärän polkua pitkin, huipentuessaan 0,260 m: n (10,23 tuuman) kohdalle Virginian keskustassa ; Marylandin , Carolinasin ja Pennsylvanian asemat raportoivat yli 5 tuuman sademäärän. Joissakin paikoissa sateiden vuoksi annettiin äkillisiä tulvavaroituksia, ja Virginiassa yli 50 tietä pestiin. Liukas tie aiheutti kolmen traktorin perävaunun nousun 3 kilometrin päähän päävyöhykkeeltä . Lisäksi neljä ihmistä tarvitsi pelastusapua loukkuun paisuneisiin puroihin.\nTrooppinen myrsky Dennis\n8. syyskuuta - 20. syyskuuta\nTrooppinen masennus muodostui 8. syyskuuta Afrikan rannikolle. Se seurasi länteen, kulkee Kap Verden saarten eteläpuolelle , ja satelliittikuvien perusteella arvioitiin saavuttaneen trooppisen myrskyn tilan 10. syyskuuta. Trooppinen myrsky Dennis jatkoi asteittaista voimistumistaan ja 11. syyskuuta saavutti huipputuulet 50 mph. 80 km / h) ja minimipaine 1000 mbar (30 inHg). Myöhemmin sykloni heikkeni minimaaliseen trooppisen myrskyn tilaan, ja 14. syyskuuta Dennisin odotettiin välittömästi heikentyvän trooppisen masennuksen tilaan. Dennis pysyi kuitenkin vähäisenä trooppisena myrskynä vielä neljä päivää, ennen kuin se heikkeni trooppiseksi masennukseksi 18. syyskuuta, kuten hurrikaanimetsästäjien kone ilmoitti . Lama kääntyi äkillisesti luoteeseen subtrooppisen harjanteen heikkouden kautta , mikä viittaa uuden matalapainealueen kehittymiseen. 19. syyskuuta se kääntyi koilliseen, ja 20. syyskuuta Dennis sulautui ekstratrooppiseen matalaan .\nTrooppinen masennus yksitoista\n13. syyskuuta - 17. syyskuuta\n35 km / h (55 km / h) (1 min) 1008 mbar ( hPa )\n14. syyskuuta trooppinen lama kehittyi noin 490 mailia (790 km) kaakkoon Antiguasta . Seuraten länteen nopeudella 5–10 mph (8–16 km / h), masennus piti yllä noin 35 mph: n (55 km / h) tuulta, ja sen ei katsottu aiheuttavan Pienille Antilleille "syytä huoleen" . Jos masennus ei voimistunut edelleen, masennus rappeutui trooppiseksi aalloksi 17. syyskuuta Antiguan itään. Vahinkoja tai kuolemantapauksia ei raportoitu.\n20. syyskuuta - 26. syyskuuta\n125 mph (205 km / h) (1 min) 958 mbar ( hPa )\nPääartikkeli: Hurricane Emily (1987)\nTrooppinen masennus, kauden kymmenes, muodostui 20. syyskuuta. Siitä tuli pian trooppinen myrsky sinä päivänä Etelä-Amerikan rannikolla. Emily vahvistui nopeasti hurrikaaniksi alle 48 tuntia myöhemmin 22. syyskuuta.\nSykloni alkoi sitten hitaasti kääntyä pohjoiseen, pian rantautuen Dominikaaniseen tasavaltaan , jossa kolmen ihmisen ilmoitettiin kuolleen ja 30 miljoonaa dollaria (1987 Yhdysvaltain dollaria, 56,9 miljoonaa dollaria vuonna 2009). Emily ohitti Hispaniolan , kääntyi koilliseen ja lopulta laskeutui Bermudalle , missä se aiheutti 50 miljoonan dollarin (1987 USD, 94,8 miljoonaa dollaria vuonna 2009 USD) vahinkoa, vaikka kuolemantapauksia ei ollut. Se heikentyi trooppiseksi myrskyksi laskeutumisen jälkeen, ja huippu oli tuulen nopeudella 125 mailia tunnissa (luokan 3 hurrikaani).\nHuiputettuaan tuulella 90 mailia tunnissa (140 km / h) Emily hajosi 26. syyskuuta. Tuhannet muuttolinnut turvautuivat Bermudalle myrskyn aikana, mukaan lukien kymmenentuhatta bobolinkkiä ja tuhansia Connecticutin kärpälöitä . Kun myrsky ohitti Bermudan, Emilystä tuli edellisen vuosisadan toiseksi nopeimmin liikkuva hurrikaani (vain vuoden 1938 New England -hurrikaanin takana ), joka liikkui 65 mph (105 km / h) tai 31 m / s nopeudella. Emily oli ensimmäinen hurrikaani Karibialla sen jälkeen kun hirmumyrsky Katrina oli tullut Atlantin hurrikaanikaudella 1981 .\n9. lokakuuta - 13. lokakuuta\n75 mph (120 km / h) (1 min) 993 mbar ( hPa )\nPääartikkeli: Hurrikaani Floyd (1987)\nLaaja matalapaine-alue organisoitui trooppiseksi syvennykseksi Nicaraguan rannikon edustalla 9. lokakuuta. Ajeltuaan kaakkoon se muuttui pohjois-luoteeseen ja organisoitui trooppiseksi myrskyksi 10. lokakuuta. Länsi- Kuuban ylityksen jälkeen Floyd kiihtyi koilliseen ja saavutti hurrikaanin tilan myöhään 12. lokakuuta. Se kulki Florida Keysin läpi ennen kuin se vietti viileämpää ja kuivempaa ilmaa paikallaan olevalta edestä. Sen konvektio muuttui hyvin epäjärjestykseksi, ja Floyd heikkeni takaisin trooppiseksi myrskyksi 13. lokakuuta aikaisin Miamin kaakkoon; myrsky ylitti Bahaman ja siitä tuli ekstratrooppinen sykloni ennen kuin se imeytyi eturajaan 14. lokakuuta.\nFloridassa tapahtunut vahinko oli vähäistä hurrikaanin epäjärjestyksen vuoksi. Floyd nosti 256 mm: n (10,07) sateen osavaltioon aiheuttaen kohtalaista satovahinkoa osavaltion eteläosassa. Lisäksi myrskyn synnyttämä tornado vahingoitti osia Florida Keysistä. Kokonaisvahinko oli noin 500 000 dollaria (1987 USD), eikä ihmisistä tai loukkaantumisista ole ilmoitettu.\nTrooppinen masennus neljätoista\n31. lokakuuta - 4. marraskuuta\n35 km / h (55 km / h) (1 min) 1004 mbar ( hPa )\nTärkein artikkeli: Trooppinen masennus neljätoista (1987)\nKaribian keskiosassa oli lokakuun lopulla laaja matalapaine-alue. Se organisoitui tasaisesti ja luokiteltiin trooppiseksi masennukseksi neljätoista lokakuun 31. päivänä. Se muutti luoteeseen ja tuli korkean leikkausympäristön johtuen korkeapaineisen järjestelmän alemman tason matalasta johtuen. 1. marraskuuhun mennessä konvektio oli vähäistä, kun heikko masennus kääntyi pohjoiseen ja ylitti Kuuban . Lohkon yli järjestetty konvektiopurkaus, joka toi voimakkaat tuulenpuuskat Florida Keysiin, kun se kulki alueen läpi 2. marraskuuta. Se jatkoi pohjoiseen-luoteeseen yhdensuuntaisesti Floridan länsirannikon kanssa ja menetti koko konvektionsa marraskuussa. 3. Järjestelmä kääntyi koilliseen ja sulautui heikkoon ekstratrooppiseen pohjaan Floridan pohjoispuolella 4. marraskuuta.\nSateita koettiin niin pohjoiseen kuin Georgian itäosaan ja Etelä-Carolinan eteläosiin . Muut Yhdysvaltojen osat saivat voimakkaita tai kohtalaisia sateita, kun taas edellä mainittu alue sai pieniä määriä. Jamaikan masennuksesta aiheutuneista tuhoisista sateista ilmoitettiin kuusi kuolemantapausta.\nTämä on taulukko kaikista myrskyistä, jotka muodostuivat Atlantin hurrikaanikaudella 1987. Se sisältää niiden keston, nimet, rantautumispaikat (merkitty lihavoiduilla paikannimillä) - vahingot ja kuolemien kokonaissummat. Suluissa olevat kuolemat ovat lisä- ja epäsuoria (esimerkki epäsuorasta kuolemasta olisi liikenneonnettomuus), mutta ne liittyvät silti tähän myrskyyn. Vahinkoihin ja kuolemiin sisältyy kokonaismäärä, kun myrsky oli ekstratrooppinen tai aalto tai matala , ja kaikki vahingot ovat vuonna 1987 USD.\nYksi 24. toukokuuta - 1. kesäkuuta Trooppinen masennus 35 km / h (55 km / h) 1003 hPa (29,62 inHg) Bahama, Florida Ei mitään Ei mitään\nNimetön 9. – 17.8 Trooppinen myrsky 45 km / h (70 km / h) 1007 hPa (29,74 inHg) Yhdysvaltain Persianlahden rannikko 7,4 miljoonaa Ei mitään\nArlene 10. – 23.8 Luokan 1 hurrikaani 75 km / h (120 km / h) 987 hPa (29,15 tuumaa) Bahama, Bermuda 8000 Ei mitään\nNeljä 13. – 15. Elokuuta Trooppinen masennus 35 km / h (55 km / h) 1011 hPa (29,85 tuumaa) Ei mitään Ei mitään Ei mitään\nBret 18. – 24.8 Trooppinen myrsky 50 km / h (80 km / h) 1000 hPa (29,53 inHg) Kap Verden saaret Ei mitään Ei mitään\nKuusi 30. elokuuta - 2. syyskuuta Trooppinen masennus 35 km / h (55 km / h) 1006 hPa (29,71 inHg) Ei mitään Ei mitään Ei mitään\nCindy 5. – 10. Syyskuuta Trooppinen myrsky 50 km / h (80 km / h) 1000 hPa (29,53 inHg) Ei mitään Ei mitään Ei mitään\nKahdeksan 6. – 8.9 Trooppinen masennus 35 km / h (55 km / h) 1006 hPa (29,71 inHg) Nicaragua Ei mitään Ei mitään\nYhdeksän 7. – 8.9 Trooppinen masennus 35 km / h (55 km / h) 1007 hPa (29,74 inHg) Yhdysvaltojen itärannikko Ei mitään Ei mitään\nDennis 8. – 20. Syyskuuta Trooppinen myrsky 50 km / h (80 km / h) 1000 hPa (29,53 inHg) Ei mitään Ei mitään Ei mitään\nYksitoista 13. – 17. Syyskuuta Trooppinen masennus 35 km / h (55 km / h) 1008 hPa (29,77 inHg) Ei mitään Ei mitään Ei mitään\nEmily 20. – 26. Syyskuuta Luokan 3 hurrikaani 125 km / h (200 km / h) 958 hPa (28,29 tuumaa) Pienet Antillit, Suuret Antillit, Bermuda 80,3 miljoonaa 3\nFloyd 9. – 13. Lokakuuta Luokan 1 hurrikaani 75 km / h (120 km / h) 993 hPa (29,32 inHg) Keski-Amerikka, Kuuba, Florida, Bahama 500 000 1\nNeljätoista 31. lokakuuta - 4. marraskuuta Trooppinen masennus 35 km / h (55 km / h) 1004 hPa (29,65 tuumaa) Jamaika, Caymansaaret, Kuuba, Florida 1,8 miljoonaa 6\n14 järjestelmää 25. toukokuuta - 4. marraskuuta 125 km / h (200 km / h) 958 hPa (28,29 tuumaa) 90 miljoonaa 10\nSeuraavia nimiä käytettiin nimetyille myrskyille, jotka muodostuivat Pohjois-Atlantilla vuonna 1987. Tämä on sama luettelo, jota käytettiin kaudella 1981 . Mitään nimiä ei jäänyt eläkkeelle, joten sitä käytettiin uudelleen kaudella 1993 . Nimet, joita ei ole määritetty, on merkitty harmaalla .\nEteläisen pallonpuoliskon trooppiset syklonikaudet: 1986–87 , 1987–88\nSuuri myrsky 1987 Etelä-Englannissa ja Pohjois-Ranskassa\nYksityiskohtaiset tiedot kaikista myrskyistä vuodelta 1987\nYhdysvaltojen trooppisten syklonien sateiden tiedot vuodesta 1987\nSivua on viimeksi muutettu 10. kesäkuuta 2021 kello 02.00 (UTC) .


Opas: Näin saat parhaan mahdollisen televisiokokemuksen - io-tech.fi\nOpas: Näin saat parhaan mahdollisen televisiokokemuksen\n1.6.2018 - 19:42 Mainos Yhteistyökampanjat 15\nUuden television ostaminen voi olla jännittävää, mutta samalla myös hieman pelottavaa. Kerromme muutamia helppoja ja tehokkaita vinkkejä, miten hyödyt televisio-ostoksestasi mahdollisimman paljon.\nTL:DR – paras televisiokokemus\n1. Valo television takana muttei edessä – vältä ikkunoita\n2. Kalibrointi on monille turha toimenpide – muista kuitenkin vaihtaa kuvatila\n3. Jalkapallon MM-kisat televisiossa – HD-kanavat ja urheilutila näyttävät tietä\n4. Pelit ja elokuvat – harkitse HDR:ää ja varo kuvaviivettä\n5. Television helpompi ohjaaminen – yleiskaukosäädin ja ääniohjaus\n6. Hyvä seura – järjestä elokuva-, peli- ja televisioiltoja\nYksinkertainen USB-käyttöinen LED-lista TV:n takana voi tarjota miellyttävämmän katselukokemuksen.\nVinkki: Jos haluat kokeilla television kalibrointia itse, asenna puhelimeen tai tablettiin kalibrointisovellus, esimerkiksi THX Tune-Up. Toinen nopea keino on googlata ”kalibrointiasetukset” sekä oman television malli ja käyttää muiden hyväksi havaitsemia asetuksia, ne ovat riittävät useimmille katsojille.\nJalkapallo on vaativa laji kaikille televisioille, LG on räätälöinyt urheilutilan OLED-televisioihinsa.\n– Lue lisää LG α (Alpha) 9:stä täältä.\nTarkista myös, tukeeko televisiosi HDR:ää pelitilassa, HDR-signaalien käsittely matalalla kuvaviiveellä on vaikeaa, mutta myös tärkeää, sillä HDR-tekniikka on laajenemassa myös peleihin. Jos liität PC:si televisioon pelaamista varten, tarkista myös, että televisiosi vastaanottaa 60 Hz:n signaalia (HDMI:n korkein taajuus tällä hetkellä) ja että kuva peittää television koko ruudun. Jos näin ei tapahdu, voit kokeilla muuttaa kuvasuhdetta juuri tälle yhteydelle ”overscan”-ongelman ratkaisemiseksi. Asetuksen nimi vaihtelee eri televisioissa, esimerkiksi ”vain skannaus” tai ”koko kuva”.\nThe Witcher 3: Wild Hunt LG:n pelitila käytössä.\nLG Magic Remote tukee yleiskaukosäädintoimintoa ja siinä on eleohjaus sekä Google Assistant -integraatio.\nPlanet Earth II on 4K HDR OLED:llä taivaallinen kokemus luonnon ja kuvan ystäville.\nTelevisiokokemus paranee kohisten, kun poistat Iittalan tuikkulyhdyt ja kuivuneet kukat television edestä. 😀\nKalibrointi ohje, että kopioidaan netistä asetukset. Hitto mitä kakkaa rehellisesti.\nDatacolor Spyder 5 Express näytönkalibrointilaite – 119,00€\nReilulla satkulla kaikki saa ostettua kunnollisen kalibrointi laitteen…\nAlle satkulla saa tänne mainoksen, joka vaikuttaa erehdyttävästi uutisartikkelilta. Oppia on haettu itse Otavamedialta, mutta olemmehan silti hieman parempaa väkeä…\nEi pidä paikkaansa :tup:


KATSAUS: UUSI VIZIO M-SERIES 4K SMART TV JA SOUND BAR | MIESTEN PÄIVÄKIRJA - VAIHDE\nUusi Vizio M-sarjan 4K-älytelevisio ja äänipalkki ovat edullinen A / V-päivitys\nJos olet toivonut päivittävänsä kotiteatterisi ja peliasetuksesi, mutta sinua hämmästyttää korkealaatuisten televisioiden ja äänijärjestelmien määrä, kokeile vasta julkaistua ja päivitettyä Vizio-ohjelmaa M-sarja LCD-televisiot ja äänipalkit. Ne tarjoavat erinomaisen suorituskyvyn yllättävän edulliseen hintalappuun: Suuren alle saat 50 tuuman 4K HDR Smart TV: n (kaikilla tavallisilla sovelluksilla, kuten Netflix, Hulu ja Apple +) ja soundbarilla, jossa on 11 kaiutinta , mukaan lukien kaksi langatonta satelliittikaiutinta, jotka kytkeytyvät kukoistavaan 6 tuuman subwooferiin.\nM-sarjan televisiot vievät 4K-kirkkauden uudelle tasolle tekniikalla, joka väittää antavan sinulle yli miljardin väriä - 75 prosenttia enemmän kuin tavallinen 4K-televisio - korostetun kirkkauden parantamiseksi ja tehokkaan taustavalon, joka toimii yli 30 alueella näytöllä. tasapaino kirkastaa ja tummentaa tummempia mustia ja parantaa kontrastia. Tämä televisiosarja on suunnattu myös pelaajille, ja siinä on tehokas prosessori, joka antaa sinulle alle 10 ms: n viiveen ja jopa 60 Hz: n vaihtelevan virkistystaajuuden, mikä tasoittaa grafiikkaa ja pelattavuutta.\nTestattu 55-tuumainen televisio vastasi markkinointihyppyä ja puhalsi vanhan Vizio-asennukseni - huomattavasti väreillä. Sen pelaaminen oli myös paljastus hintapisteessä, ilman änkytystä tai viivettä suoritettaessa grafiikkaintensiivisiä pelejä, kuten Witcher 3 ja Viimeinen meistä osa II .\nHanki pelaajalle elämässäsi suuri lahja tämän pelikuulokkeen avulla\nKun pariliität sen 5.1.2 M-Series Sound Bar -laitteeseen, olet järkyttynyt siitä, kuinka helppoa on vanhemman stereovastaanottimen tai pienemmän äänipalkin asetusten varjostaminen. Uudessa äänijärjestelmässä on kaksi erillistä ylöspäin suuntautuvaa kaiutinta, jotka luovat dynaamisen äänimaiseman, joka käyttää Dolby Atmos -ohjelmaa mukaansatempaavaan ääniin ja DTS: X lisää ulottuvuutta kaikkeen toistettavaan. Sen asentaminen on helppoa, koska se on kiinteästi integroitu; se on todella plug-and-play-järjestelmä. Langattomat alaliittymät ja satelliitit ovat myös avainasemassa, koska sinun ei tarvitse ajaa mitään rumia kaapeleita koko olohuoneeseesi tai riippua jo asennetuista johdoista seinissä.\nLuo unelmiesi kotiteatteri näillä tekniikan päivityksillä\nParasta, lukuun ottamatta nopeaa ja kivutonta asennusta, on se, että se täytti huoneen heti vaikuttavalla, vivahteikkaalla äänellä ja häpeili vanhaa asennustani (20-vuotias Onkyo-vastaanotin ja Pioneer-lattiakaiuttimet). Satelliittikaiuttimet ja sub-osat toimivat hyvin yhdessä tarjoten huomaamattomia jyrinöitä, jotka parantivat koko a / v-kokemusta olematta ylivoimainen.\nNe, jotka etsivät yksinkertaista, budjettiystävällistä tapaa muuttaa kotiteatteri ja peliasema moderniksi, mielenrauhoittavaksi kokemukseksi, eivät voi tehdä paljon parempaa kuin vasta päivitetty Vizion M-sarja.\n[Alkaen 440 dollaria TV , 500 dollaria Äänipalkki ; vizio.com ]\nedessä kyykky vs taka kyykky\nkuinka tehdä peniksestäsi luonnollisesti suurempi\nmiten laihtua tupakointi weed\nuramahdollisuudet henkilökohtaisessa kunnossa


Halvat lennot Joensuu - Ateena kans.väl. alkaen 622 €\nHalvat lennot Joensuu - Ateena kans.väl.\nLennon tiedot kohteesta Joensuu kohteeseen Ateena kans.väl.\nMikä on paras hinta meno-paluulennolle kohteesta Joensuu kohteeseen Ateena kans.väl.?\nSkyscannerin paras hinta lennolle kohteesta Joensuu kohteeseen Ateena kans.väl. on 622 €. Tämä löytyi vertailemalla eri yhtiöitä, ja on koko kuukauden edullisin hinta.\nKuinka monta lentoyhtiötä lentää suoraan kohteesta Joensuu kohteeseen Ateena kans.väl.?\nMikään lentoyhtiö ei lennä suoraan kohteesta Joensuu kohteeseen Ateena kans.väl..\nLöydä lennot Joensuu - Ateena kans.väl. -reitille Skyscannerin avulla\nSkyscannerin matkahaku on näppärä, löydät avullamme halvat lennot Joensuu - Ateena kans.väl. -reitille helposti! Me vertailemme miljoonia lentoja nettisivuilta ja hakukoneista ympäri maailman, jotta löydät mahdollisimman halvat lentoliput matkallesi.\nParas aika hankkia lennot Joensuu - Ateena kans.väl. -reitille\nSeuraa Joensuu - Ateena kans.väl. -reitin lentojen hintoja tilaamalla Skyscannerin hintahälytys. Hintahälytyksen avulla saat tiedot lentojen hintamuutoksista suoraan sähköpostiisi! Ota siis Skyscannerin hintahälytys käyttöösi ja pysyt ajan tasalla Joensuu - Ateena kans.väl. -reitin lentolippujen hinnoista. Näin otat hintahälytyksen käytöösi.\nKäytännöllisiä lisätietoja Joensuu - Ateena kans.väl. matkalle\nYlläolevasta infolaatikosta saat lisää tärkeitä tietoja Joensuu - Ateena kans.väl. -lentoreitille:\nJoensuu - Ateena kans.väl. -reitin lennon pituus ja aika\nJoensuu - Ateena kans.väl. -reitin edullisin hinta viime kuussa\nSuosituin lentoyhtiö reitillä Joensuu - Ateena kans.väl.\nLöydä lennot Joensuu - Ateena kans.väl. -reitille hintakalenterin avulla\nOletko joustava matkustuspäiviesi suhteen matkallasi kohteeseen Ateena kans.väl.? Voit etsiä edulliset lennot välille Joensuu - Ateena kans.väl. Skyscannerin hintakalenterin avulla. Hintakalenterissa näet lentojen hinnat koko kuukauden ajalle, näin käytät Skyscannerin hintakalenteria.\nJoskus halvat lentodiilit kohteeseen Ateena kans.väl. löytyvät hyvinkin äkkiä. Kannattaa siis olla valmis nappaamaan äkkilähtö reitille Joensuu - Ateena kans.väl.. Lue vinkkimme ja nappaa äkkilähtö Skyscannerin vinkkien avulla.


Opi seuraava kielesi helposti tällä musiikkikorvapaketilla - Kokoelmat - 2022\nOpi seuraava kielesi helposti tällä musiikkikorvapaketilla\nOn todistettu kerta toisensa jälkeen, että uuden kielen oppiminen on yksi parhaista asioista, joita voit tehdä, kun pitää mielesi aktiivisena ja terveenä, puhumattakaan siitä tosiasiasta, että se tekee matkustamisesta ulkomaille suosikkikohteisiisi paljon miellyttävämpää .\nMutta aivan liian monet ihmiset luopuvat unelmakielensä oppimisesta, koska jopa suosituimmat kieliopetusalustat luottavat ikävään ja tylsään muistin taktiikkaan.\nEarworms MBT -kielten oppiminen puolestaan helpottaa käytännössä minkä tahansa kielen oppimista musiikin kiehtovan voiman avulla, ja juuri nyt Bundle Vol. 1-3 on saatavana 50% alennus vain $14.99.\nSiihen on syy, miksi tarttuvat kappaleet juuttuvat päähän, haluatko niitä vai ei. Earworms MBT -kielten oppiminen perustuu tähän samaan tieteeseen opettaakseen sinulle uusia kieliä, ja sinun tarvitsee vain kuunnella rytmihäiriöillä täytettyä musiikkia saadaksesi alitajuisesti kokoelma uusia verbejä, substantiiveja ja lauseita.\nTässä paketissa on rajoittamaton pääsy kolmelle latinalaisen amerikkalaisen espanjan kielen oppimisen työkalulle, ja voit avata 200 minuutin jatkuvan äänen, jota voit kuunnella tietokoneelta tai älypuhelimelta.\nTee seuraavasta ulkomailta paljon palkitsevampi ja jännittävämpi tilaamalla Earworms MBT -kieltenopiskelu vain 14,99–50%: n alennuksella tavallisesta hinnasta rajoitetun ajan.\nKatso video: Opi nukkuessasi - Japani syntyperäinen puhuja - ilman musiikkia (Heinäkuu 2022).\nErittäin upea aihe\nLoistava, erittäin hyödyllinen postaus\nOlen pahoillani, tämä ei sovi minulle. On muitakin vaihtoehtoja?\nOnnittelut, kävit juuri loistavassa ideassa\nCopyright 2022 \_ Opi seuraava kielesi helposti tällä musiikkikorvapaketilla...


Vertailussa oli mukana 144 toimipisteen renkaanvaihtohinta sekä 137 toimipisteen rengashotellihinta. (KUVA: Emma Karasjoki / IS)\nAutotie selvitti renkaidenvaihtohinnat 21 kaupungissahttp://www.autotie.fi/tien-sivusta/nain-paljon-talvirenkaiden-vaihto-maksaa---suuri-rengasliike--ja-rengashotellivertailu.\nTalvirenkaiden vaihdon lisäksi Autotie keräsi myös hintatiedot renkaiden säilytyksestä eli rengashotellista 2017 keväälle saakka.\nVertailussa on mukana 144 toimipisteen renkaanvaihtohinta sekä 137 toimipisteen rengashotellihinta.\nHintaa kysyttiin pelkästä varsinaisesta vaihtotyöstä tyyliin ”alta-alle”, maksimissaan 17 tuuman renkaille alumiinivanteilla.\nRenkaanvaihtohinnat alkavat noin 20 eurosta, ja korkeimmillaan hinnat asettuvat yleisesti noin 40 euroon.\nMuutamia poikkeuksia toki löytyy: edullisin renkaanvaihto löytyy Espoosta 19 eurolla ja maan kallein 70 eurolla Lappeenrannasta. Koko maan keskiarvo on noin 33 euroa.\nHelsingissä vertailun halvimmaksi osoittautui GT-Rengas 25 euron vaihtohinnallaan. Espoossa Huoltoritarit lupaa henkilöautoon vaihdon 19 euron hintaan. Tampereella sekä Rengasmyynti Askosaari että Mansen Auto asentavat talvirenkaat 25 eurolla alle.\nOulun seudulla hinnat vaihtelevat 24–40 euroon. Rovaniemellä hintavaihtelu on 20–40 euroa. Jyväskylässä vaihteluväli on 30–40 euroa ja Lahdessa 24–40 euroa.\nRengashotelleissa pääkaupunkiseutu erottuu muuta maata kalliimpana alueena.\nRengashotelleissa hintahaitaria löytyy huomattavasti enemmän. Rengashotellien hinnat vaihtelevat 25 ja 140 euron välillä keskihinnan ollessa 72 euron tietämillä.\nAivan kaikilla liikkeillä rengashotellin hinta ei sisällä renkaanvaihtoa. Esimerkiksi Imatralla säilytys maksaa 25–70 euroa, mutta alin säilytyshinta ei sisällä vaihtoa.\nSiinä missä renkaanvaihdoissa hinnat ovat melko tasaiset koko maassa, rengashotelleissa pääkaupunkiseutu erottuu muuta maata kalliimpana alueena. Esimerkiksi Rengashotelli Säilö säilöö renkaat 59 eurolla, kun taasen edullisesti renkaat vaihtava GT-Rengas pyytää säilytyksestä ilman vaihtoa 100 euroa. Helsingin kallein hinta löytyy Vianorin Herttoniemen-toimipisteestä, jossa säilytys maksaa 140 euroa.\nLue Autotien artikkeli kokonaisuudessaan tästä.http://www.autotie.fi/tien-sivusta/nain-paljon-talvirenkaiden-vaihto-maksaa---suuri-rengasliike--ja-rengashotellivertailu\nAutotie.fi -palvelun tuottaa Netwheels Oy, joka on osa Sanoma Media Finlandia, kuten myös Ilta-Sanomat.


Paranna Somfyn moottoroidun autotallin oven tai portinavaajan vastaanottokykyä. Tämä Somfyn autotallin RTS-ovimoottoriin tarkoitettu käytännöllinen antenni parantaa ohjauksen hallintaa pitemmältä matkalta.\nSomfyn autotallin ovimoottorien RTS-antenni parantaa signaalin vastaanottoa lisäämällä kantamaa. Se toimii myös Somfyn RTS-moottorien tai muuntyyppisten RTS-vastaanottimien ohjaamissa porteissa. Antenni on helppo asentaa ja määritellä, jotta voit ohjata moottoreita pitemmältä matkalta. Helppo ratkaisu kantaman parantamiseen, jos autotalli on kauempana talosta. Toimituksessa mukana 8 metrin kaapeli.\nParantaa signaalin kantamaa autotallin oveen.\nYhteensopiva kaikkien RTS-moottorien ja -vastaanotinten kanssa.\nHelppo asentaa ja määritellä.\nTekniset tiedot Somfy RTS-antenni autotallin ovimoottoriin:\nMitat: 360 x 80 x 66 mm\nMuuta: mukana 8 m kaapeli\nhttps://shop.somfy.fi/somfy-rts-antenni-autotallin-oviin/ 10009 SOMFY RTS-Antenni autotallin oviin https://shop.somfy.fi/media/catalog/product/s/o/somfy_2788_1.jpg 34.99 34.99 EUR InStock /Autotallin ovet
Paranna Somfyn moottoroidun autotallin oven tai portinavaajan vastaanottokykyä. Tämä Somfyn autotallin RTS-ovimoottoriin tarkoitettu käytännöllinen antenni parantaa ohjauksen hallintaa pitemmältä matkalta.
 Somfyn autotallin ovimoottorien RTS-antenni parantaa signaalin vastaanottoa lisäämällä kantamaa. Se toimii myös Somfyn RTS-moottorien tai muuntyyppisten RTS-vastaanottimien ohjaamissa porteissa. Antenni on helppo asentaa ja määritellä, jotta voit ohjata moottoreita pitemmältä matkalta. Helppo ratkaisu kantaman parantamiseen, jos autotalli on kauempana talosta. Toimituksessa mukana 8 metrin kaapeli.
Edut:

Parantaa signaalin kantamaa autotallin oveen.

Yhteensopiva kaikkien RTS-moottorien ja -vastaanotinten kanssa.

Helppo asentaa ja määritellä.

 0 0 https://shop.somfy.fi/media/catalog/product/r/t/rts-antenn-up1.jpg https://shop.somfy.fi/media/catalog/product/s/o/somfy_2789_1.jpg https://shop.somfy.fi/media/catalog/product/r/t/rts-antenn-down1.jpg https://shop.somfy.fi/media/catalog/product/r/t/rts-antenn-front.jpg https://shop.somfy.fi/media/catalog/product/r/t/rts-antenn-up.jpg https://shop.somfy.fi/media/catalog/product/r/t/rts-antenn-down.jpg add-to-cart Tarvikkeet Autotallin ovet RTS