HS tapasi Brexitin puolesta äänestäneitä Pohjois-Englannin pikkukaupungeissa – mistä EU-vastaisuus kumpuaa? | Brexit | HS\nPäivitetty: 26.6.2016 10:28\nHanley/Leek. Lauantaina Hanleyn pikkukaupungin kävelykadulla selviää nopeasti, miksi niin moni äänesti Britannian EU-eron puolesta viime torstain kansanäänestyksessä.”Maahanmuutto Euroopasta. Liian paljon ihmisiä tuli liian nopeasti”, sanoo mattoja myyvä Rob.”Maahanmuuttajia on tullut niin paljon. En vastusta maahanmuuttoa, tarvitsemme maahanmuuttajia, mutta jokin kontrolli on oltava ja maan on voitava valvoa rajojaan”, eläkeläinen Nicholas Harvey sanoo. Conor O'Leary\nNicholas Harvey kannatti EU-eroa maahanmuuton takia.\n”Maahanmuutto, vaikka se ei ollut pääsyy”, sanoo Kathleen Fitchford.Hanley on kuudesta yhteenkasvaneesta kaupungista syntyneen Stoke-on-Trentin kaupallinen keskus. Manchesteristä 70 kilometriä etelään sijaitsevassa Stoke-on-Trentissä asuu noin 250 000 ihmistä.Kansanäänestyksessä 69,4 prosenttia kannatti eroa EU:sta. EU:n puolesta äänesti vain 30,6 prosenttia.\nTulos ei ollut mitenkään poikkeuksellinen. Pohjois-Englannissa ero suurten ja pienten kaupunkien välillä oli äänestyksessä selvä. Isoissa kaupungeissa kuten Manchesterissä, Liverpoolissa ja Leedsissä enemmistö kannatti pysymistä EU:ssa, pikkukaupungeissa suurin osa puolestaan halusi EU:sta eroon.Pohjoisessa isojen ja pienten kaupunkien välille on syntynyt selvä juopa. Vaikka pohjoisen suurkaupungeissa kyräillään rikkaalle ja itsekkäälle Lontoolle, niistä monet menestyvät ja kukoistavat.Pienissä kaupungeissa varsinkin varttuneempi väki ajattelee eri lailla, kaikki tuntuu taantuvan. Nopeasti lisääntynyt maahanmuutto tuli vanhan ärtymyksen päälle, moni huomauttaa.”Stoke-on-Trent oli ennen hyvin vankkaa teollisuusaluetta, nyt teollisuutta ei enää ole. Keramiikkateollisuus on kadonnut, metalliteollisuus on kadonnut, kaivokset on suljettu”, Kathleen Fitchford huomauttaa.”Nuorille ei ole enää töitä”, Fitchford lisää.Tämä muutos jää satunnaiselta vieraalta helposti huomaamatta. Hanley vaikuttaa vauraalta kauppakaupungilta, keskustan katujen varret ovat täynnä punatiilistä rakennettuja vanhoja koristeellisia taloja.Vauraus tuntuu vain kasvavan, kun ajaa kymmenisen kilometriä Leekiin, jo 1200-luvulla tunnettuun kauppakaupunkiin. Parinkymmenen tuhannen asukkaan Leek sijaitsee Stoke-on-Trentin viereisellä Staffordshire Moorlandsin alueella, jossa EU-eroa kannatti 64,7 prosenttia äänestäneistä. Artikkeliin liittyvät\n”Olemme hukanneet Ison-Britannian nimestä sen ison. Suuruus on mennyttä, mutta uskon, että se saadaan nyt takaisin, tosin pidemmällä aikavälillä”, sanoo EU-eroa kannattanut David Palleley Leekin keskustassa.Hän ei tietenkään halua siirtomaita takaisin, itsenäisyys Brysselistä riittää.”Teollisuus on kadonnut ja ammattitaitoiset työntekijät sen mukana. Heidät on saatava takaisin, sillä se suuruus luodaan”, hän sanoo.Läheskään kaikille päätös eroäänen antamisesta ei ollut kuitenkaan helppo.”Mietin pitkään”, sanoo Palleleyn vaimo Ann Palleley.”Oli harmi, ettei vaihtoehtoja ollut kuin kaksi. Mustan ja valkoisen välistä puuttuivat harmaan sävyt. Jos olisimme saaneet kuulua EU:hun omilla ehdoillamme, uskon, että tulos olisi eri”, hän sanoo.Hänkin päätyi äänestämään eron puolesta.Eron puolesta äänestämiseen oli toki useita syitä.”En pidä pääministeri David Cameronista ”, Dave Timms sanoo Hanleyssä.\nHanleyssa asuva Dave Timms äänesti EU-eron puolesta, sillä hän ei pidä Britannian väistyvästä pääministeristä David Cameronista.\n”Vanhempani sanoivat vielä eläessään, että jos joskus pääsette äänestämään, äänestäkää eron puolesta”, eläkkeellä oleva Linda Aldrigde sanoo. ”Meidän suvussamme EU:ta on vastustettu aina.”Osa taas ei saanut koskaan päätettyä, kuten Mark Reynes.”Kummallakin vaihtoehdolla oli niin paljon plussia ja miinuksia, etten saanut päätettyä”, hän sanoo.Reynesin tyttöystävä Sam Preston päätti kannastaan vasta äänestyspäivänä. Hän on yksi harvoja eron puolesta äänestäneitä parikymppisiä.”Syitä oli lopuksi useita. Opiskelen sairaanhoitajaksi ja ajattelin eron turvaavan julkisen terveydenhuollon paremmin”, hän kertoo.\nMark Raynes ei äänestänyt torstaina, sillä hän ei osannut päättää, äänestääkö EU:n vai siitä eroamisen puolesta. Raynesin tyttöystävä Sam Preston sen sijaan äänesti EU-eron puolesta. Hänelle tulos oli silti šokki.\nEU-eron puolesta kampanjoineet ovat kansanäänestyksen jälkeen sanoneet, että lupaus lisärahasta julkiselle terveydenhuollolle oli ”virheellinen” eikä lisärahaa ole luvassa. Tulos oli Prestonille šokki, vaikka ”oma” puoli voitti.”Nyt sitten meitä kaikkia eron puolesta äänestäneitä kutsutaan rasisteiksi, mikä ärsyttää.”Hän sanoo, ettei maahanmuutto ollut hänelle mikään kysymys tai ongelma. ”En sitä paitsi edes usko, että ero EU:sta vaikuttaa maahanmuuttoon”, hän sanoo.Lue myös:Miksi britit äänestivät itsensä ulos EU:sta? HS listaa 10 syytä Brexit-leirin voitolle Mikä Britannian EU-erossa askarruttaa? Lähetä kysymyksesi Brexitistä HS:lle, etsimme vastauksen Kolumni: Brexit heijastaa globalisaation varjopuolia ja on poliittinen maanjäristys ”Tuomion tohtori” Roubini: Brexit voi olla EU:n tuho\nBritannian lippuja parinkymmenen tuhannen asukkaan Leekin kauppahallissa. Leek sijaitsee Stoke-on-Trentin viereisellä Staffordshire Moorlandsin alueella, jossa EU-eroa kannatti 64,7 prosenttia äänestäneistä.\nBritannian liput koristivat jäätelöautoa Leekissa.\nHanley/Leek. Lauantaina Hanleyn pikkukaupungin kävelykadulla selviää nopeasti, miksi niin moni äänesti Britannian EU-eron puolesta viime torstain kansanäänestyksessä.”Maahanmuutto Euroopasta. Liian paljon ihmisiä tuli liian nopeasti”, sanoo mattoja myyvä Rob.”Maahanmuuttajia on tullut niin paljon. En vastusta maahanmuuttoa, tarvitsemme maahanmuuttajia, mutta jokin kontrolli on oltava ja maan on voitava valvoa rajojaan”, eläkeläinen Nicholas Harvey sanoo. ”Maahanmuutto, vaikka se ei ollut pääsyy”, sanoo Kathleen Fitchford.Hanley on kuudesta yhteenkasvaneesta kaupungista syntyneen Stoke-on-Trentin kaupallinen keskus. Manchesteristä 70 kilometriä etelään sijaitsevassa Stoke-on-Trentissä asuu noin 250 000 ihmistä.Kansanäänestyksessä 69,4 prosenttia kannatti eroa EU:sta. EU:n puolesta äänesti vain 30,6 prosenttia.Tulos ei ollut mitenkään poikkeuksellinen. Pohjois-Englannissa ero suurten ja pienten kaupunkien välillä oli äänestyksessä selvä. Isoissa kaupungeissa kuten Manchesterissä, Liverpoolissa ja Leedsissä enemmistö kannatti pysymistä EU:ssa, pikkukaupungeissa suurin osa puolestaan halusi EU:sta eroon.Pohjoisessa isojen ja pienten kaupunkien välille on syntynyt selvä juopa. Vaikka pohjoisen suurkaupungeissa kyräillään rikkaalle ja itsekkäälle Lontoolle, niistä monet menestyvät ja kukoistavat.Pienissä kaupungeissa varsinkin varttuneempi väki ajattelee eri lailla, kaikki tuntuu taantuvan. Nopeasti lisääntynyt maahanmuutto tuli vanhan ärtymyksen päälle, moni huomauttaa.”Stoke-on-Trent oli ennen hyvin vankkaa teollisuusaluetta, nyt teollisuutta ei enää ole. Keramiikkateollisuus on kadonnut, metalliteollisuus on kadonnut, kaivokset on suljettu”, Kathleen Fitchford huomauttaa.”Nuorille ei ole enää töitä”, Fitchford lisää.Tämä muutos jää satunnaiselta vieraalta helposti huomaamatta. Hanley vaikuttaa vauraalta kauppakaupungilta, keskustan katujen varret ovat täynnä punatiilistä rakennettuja vanhoja koristeellisia taloja.Vauraus tuntuu vain kasvavan, kun ajaa kymmenisen kilometriä Leekiin, jo 1200-luvulla tunnettuun kauppakaupunkiin. Parinkymmenen tuhannen asukkaan Leek sijaitsee Stoke-on-Trentin viereisellä Staffordshire Moorlandsin alueella, jossa EU-eroa kannatti 64,7 prosenttia äänestäneistä. ”Olemme hukanneet Ison-Britannian nimestä sen ison. Suuruus on mennyttä, mutta uskon, että se saadaan nyt takaisin, tosin pidemmällä aikavälillä”, sanoo EU-eroa kannattanut David Palleley Leekin keskustassa.Hän ei tietenkään halua siirtomaita takaisin, itsenäisyys Brysselistä riittää.”Teollisuus on kadonnut ja ammattitaitoiset työntekijät sen mukana. Heidät on saatava takaisin, sillä se suuruus luodaan”, hän sanoo.Läheskään kaikille päätös eroäänen antamisesta ei ollut kuitenkaan helppo.”Mietin pitkään”, sanoo Palleleyn vaimo Ann Palleley.”Oli harmi, ettei vaihtoehtoja ollut kuin kaksi. Mustan ja valkoisen välistä puuttuivat harmaan sävyt. Jos olisimme saaneet kuulua EU:hun omilla ehdoillamme, uskon, että tulos olisi eri”, hän sanoo.Hänkin päätyi äänestämään eron puolesta.Eron puolesta äänestämiseen oli toki useita syitä.”En pidä pääministeri David Cameronista”, Dave Timms sanoo Hanleyssä.”Vanhempani sanoivat vielä eläessään, että jos joskus pääsette äänestämään, äänestäkää eron puolesta”, eläkkeellä oleva Linda Aldrigde sanoo. ”Meidän suvussamme EU:ta on vastustettu aina.”Osa taas ei saanut koskaan päätettyä, kuten Mark Reynes.”Kummallakin vaihtoehdolla oli niin paljon plussia ja miinuksia, etten saanut päätettyä”, hän sanoo.Reynesin tyttöystävä Sam Preston päätti kannastaan vasta äänestyspäivänä. Hän on yksi harvoja eron puolesta äänestäneitä parikymppisiä.”Syitä oli lopuksi useita. Opiskelen sairaanhoitajaksi ja ajattelin eron turvaavan julkisen terveydenhuollon paremmin”, hän kertoo.EU-eron puolesta kampanjoineet ovat kansanäänestyksen jälkeen sanoneet, että lupaus lisärahasta julkiselle terveydenhuollolle oli ”virheellinen” eikä lisärahaa ole luvassa. Tulos oli Prestonille šokki, vaikka ”oma” puoli voitti.”Nyt sitten meitä kaikkia eron puolesta äänestäneitä kutsutaan rasisteiksi, mikä ärsyttää.”Hän sanoo, ettei maahanmuutto ollut hänelle mikään kysymys tai ongelma. ”En sitä paitsi edes usko, että ero EU:sta vaikuttaa maahanmuuttoon”, hän sanoo.Lue myös:Miksi britit äänestivät itsensä ulos EU:sta? HS listaa 10 syytä Brexit-leirin voitolle Mikä Britannian EU-erossa askarruttaa? Lähetä kysymyksesi Brexitistä HS:lle, etsimme vastauksen Kolumni: Brexit heijastaa globalisaation varjopuolia ja on poliittinen maanjäristys ”Tuomion tohtori” Roubini: Brexit voi olla EU:n tuho


Tennislinkkejä joita itse käytät ? - Ylikerroin.com\nTennislinkkejä joita itse käytät ?\nViesti Kirjoittaja Goldman » 07.06.2004, 15:52\nOlisiko huono idea, että koottaisiin tähän tennislinkkejä mistä löytyy tennikseen liittyvää tietoutta.\nItsellä mm. seuraavat käytössä\nhttp://www.atptennis.com/en/ miesten tenniksen "raamattu"\nhttp://www.wtatour.com naisten vastaava\nhttp://tennis.matchstat.com/ mm.hyvät H2H tilastot\nHeittäkäähän lisää noi tuli itselle nopeasti mietittynä mieleen.\nViesti Kirjoittaja tennispro » 07.06.2004, 16:10\nwww.stevegtennis.com / Raamattu\nwww.daviscup.org / nimensä mukaisesti DC-infoa\nwww.livescore.com/tennis.dll / Jos kisojen kotisivuilla ei liveseuranta pelitä\nwww.tennis.fi / Suomipoikien ja tyttöjen edesottamuksia\nViesti Kirjoittaja BetMaker » 07.06.2004, 17:37\nLöytyy databasea, juniorirankingia ym.\nItaliankielinen tennisfoorumi. Erittäinkin aktiivinen.\nEngl.kielinen foorumi. Myös melko aktiivinen.\nViesti Kirjoittaja KR » 07.06.2004, 18:09\nhttp://www.tenniscorner.net/ OLI aiemmin HYVÄ mutta:\na) on nykyään täynnä banneria ja sun muuta että sanan tennis vois sieltä täältä erottaa\nb) Lisäksi F-secure oli äsken tunnistavinaan luvattoman Viruksen tyyppisen "Install" koodilatauksen...\nViesti Kirjoittaja timo » 09.06.2004, 13:30\nKR kirjoitti: http://www.tenniscorner.net/ OLI aiemmin HYVÄ mutta:\nKun lisää Explorerissa tuon etusivun rajoitettuihin sivuihin, sivusto pelittää paremmin ja jos on popup-blockeri päällä on nämä sivut ihan hyödyllisiä tennisvetoja pelaavan kannalta... Ehkäpä parhaat toimivat tilastot...


Lehman Brothers uskoo, että Nokian hyvät marginaalit ovat osoitus koko matkapuhelinkentän piristymisestä.\nSME Direktin haastattelemat 38 analyytikkoa odottavat Nokian osakekohtaisen tuloksen kohentuvan 0,79 euroon tänä vuonna. Aiemmin arviot olivat 0,69 euron luokkaa.\nMyynnin odotetaan nousevan 33,2 miljardiin, Dagens Industri kirjoittaa. Aiemmat myyntiarviot olivat 31 miljardin euron tasoa.\nKoko kännykkämarkkinan kooksi on tänä vuonna arvioitu 740 miljoonaa puhelinta. Nokian markkinaosuuden odotetaan kohoavan toisella neljäksellä 32,6 prosenttiin.\nMyös verkkopuolella Ericsson sai eilen hyvät arviot analyytikoilta.


Muutosvoimat: näkökulmien voima\nNäkökulmien voima paljastuu lokakuun valossa\nMieheni aamulla soitti työmatkaltaan: "Miten upea aamu olikaan lokakuun valoissa ja miten minun kannattaisi lähteä ulos siitä nauttimaan." Vastasin miehelleni: "Täällä on harmaata." Lähdin kuitenkin ulos kävelemään, sillä mieleni lepää, kun kehoni liikkuu.\nKun pääsin ulos niin ymmärsin, että ulkona ei ollutkaan harmaata, vaan rakastamani lokakuinen valo ei vain enää yltänyt kattojen ylle. Lokakuun valo paistoi suoraan sydämeni tasolta pitkin höyryävää veden pintaa. Se valo häikäisi minua miljoonilla heijastuksillaan veden pinnasta ja muistutti: Joskus on astuttava ulos huomatakseen, että harmaus johtui näkökulmasta, eikä valon poissa olosta.\nJotenkin useammilla tasoilla oivalsin yhtä aikaa, ettei valo ole koskaan poissa. Valo tarvitsee vain nähdä ja usein se on myös siellä missä sitä vähiten osaisi odottaa löytävänsä.\nNäkökulmien voima paljastuu lukemalla "väärin" otsikot\nOtsikko: "Masennus on verraten tuore pulma."\nMinulla on sellainen taito, että näen otsikoita ihan omalla tavallani. Usein tavalla joka luo hilpeyttä itselleni ja herättää aivan uuden näkökulman asiaan. Tällä kertaa näin kävi masennuksen kanssa, johon sain tuoreen näkökulman lukemalla tekstin alun seuraavasti: "Masennus on verraton tuore pulma." Mitä jos masennus onkin verraton, koska me tarvitsemme masennusta havaitaksemme tuoreesti pulmamme? Mitä jos kärsimyksen positiivinen merkitys onkin siinä, että kärsimys suuntaa huomion itsessämme siihen, joka tarvitsee huomiota ja tarvetta valita jotenkin toisin itselle ja suhteessa toisiin?


Kaponieeri: Seilin houruinhuone alias Saaristomeren tutkimuslaitos\nSeilin houruinhuone alias Saaristomeren tutkimuslaitos\nVuonna 1624 Seilin saarelle siirrettin paitsi Pyhän Yrjänän hospitaalin spitaaliset, myös Pyhän Hengen huoneen "vaivaiset". Viimeisen spitaalisen kuoltua 1785 Seili toimi lähinnä "hourujen" eli mielenvikaisten sijoituspaikka, ja heille rakennettiin 1800-luvulla nykyiset uusklassiset rakennukset. Vuodesta 1889 alkaen laitos oli varattu yksinomaan naisille ja sellaisena se toimi aina 1962 asti. Vuodesta 1964 alkaen siellä on toiminut Saaristomeren tutkimuslaitos. Laitos ei yleensä ole yleisölle avoinna, mutta Turun museokeskuksen retken yhteydessä päästiin sinnekin kurkistamaan. Ensin kuitenkin ulkokuvia.\nSisällä on muistoja aiemmilta ajoilta vitriinissä.\nJa V.S. on todellakin lyhenne sanoista "valtion sairaala".\nTilat on muutettu toimistoiksi ja tutkimustiloiksi, mutta yksi mielisairaalan aikainen huone on entisöity pakkopaitoineen ja rauhoittavaksi tarkoitettuine seinän ruutukuvioineen. Miksihän kuviointi ei ulottunut kattoon?\nMiten rauhoittava vaikutus kuvioinnilla sitten lieneekään ollut, oli se ainakin inhimillisimmästä päästä mielisairaisiin kohdistuneista hoidoista.\nOlin käynyt Seilissä neljä vuotta aiemmin. Silloin olimme missanneet päivällä vuoden ainoan päivän, jolloin museohuone on avoinna kaikille kävijöille. Mutta niin vain kävi että seuraavana talvena Aboa Vetus & Ars Novan taidenäyttelyssä oli esillä mainitun huoneen rekonstruktio!


Paikalliset Julkaistu 21.03.2019 10:59 (Päivitetty 21.03.2019 11:51)\nKehitysvammaisten uusi asumisyksikkö valmistuu Alajärven rantaan kesällä.\n– Alajärven kaupunki on jo aikaisemmin käyttänyt onnistuneesti massiivipuurakentamista Palotorin esiintymislavan seinä- ja kattorakenteissa, toteaa Alajärven kaupungin tekninen johtaja Jouni Hänninen.\nHän toteaa, että kehitysvammaisten asumisyksikön ulkoseinärakenteessa päädyttiin massiivipuun käyttämiseen sen hyvien ominaisuuksien vuoksi asumiskäytössä.\n– Lähtökohtana oli lamellihirsi tai clt. Urakointivaiheessa käytettäväksi materiaaliksi valikoitui ristiinliimattu, massiivinen 240 millimetriä vahva clt-levy, kertoo Hänninen.\n– Rakennus taipuu järvimaiseman myötäisesti ja iso osa asunnoista ja oleskelutiloista on suunnattu järvelle päin. Rakennuksen yhteydessä on sekä maisema- että aurinkoterassi.\nAinutlaatuinen monitoimihalli Suomessa\nAlajärven syksyllä valmistuva monitoimihalli on Hännisen mukaan monella tavalla nykyaikainen hybridirakennus.\n– Kovin montaa vastaavaa ei Suomesta tällä hetkellä löydy. Kantavat ala- ja välipohjarakenteet ovat betonia. Yläpohjan pitkä jänneväli on ratkaistu käyttämällä teräsristikoita, jotka ovat kyseisen tyyppisessä rakentamisessa ylivoimainen tapa rakentaa, Hänninen selvittää.\n– Niiden avulla on myös jätetty tulevaisuuteen laajennusmahdollisuus ilman kantavia välipilareita.\nUlkoseinärakenteessa on pyritty Hännisen mukaan huomioimaan monta seikkaa.\n– Sisäpuolinen ristiinliimattu 120 mm:n clt-puulevy valittiin sisäpintaan tasaamaan ilmankosteutta, parantamaan hallin äänimaailmaa ja samalla se toimii kestävänä sisäverhousmateriaalina. Myös osa rakennuksen väliseinistä on clt-levyä.\nUlkoseinän clt-levyn ulkopuolelle asennettiin energiatehokas mineraalivillaeristys ja tuulensuojaus.\nUlkoverhousmateriaaliksi on rakennuksen pitkille sivuille valittu uimahallin julkisivujen mukainen vaalea rappaus, joka toteutetaan levyrappauksena. Päätyjen verhousmateriaalina on värillinen kuitusementtilevy.\n– Julkisivuvärityksen ansiosta monitoimi- ja uimahallien rakennusmassat nivoutuvat yhdeksi kokonaisuudeksi, sanoo Hänninen.\nKatso myös: Alajärven uuden paloaseman tekijöistä päätökset, rakentaminen alkaa ensi syksynä


Jokainen tietysti valitsee vertailukohtansa itse. Minä arvioin, että keskivertosuomalainen mieltää demokraattisen nyky-Australian tarkoituksenmukaisemmaksi esimerkiksi kuin entisen Neuvostoliiton, jota ei käsittääkseni pidetä demokratiana tai sekulaarin valtion mallina missään asiassa. Uskonto ei tosiaan hävinnyt. Vielä kun tietäisi, kuka on hävittämässä uskontoa sekulaarissa Suomessa, jossa tiettävästi sekulaarin mallin puolesta puhuvat eivät moiti uskonnonvapautta. Minun puolestani kirkolliset voivat jatkossakin viljellä tämäntyyppistä argumentaatiota (NL ynnä muut olkiukot), vapaa-ajattelijoiden missio kun ei ole minun missioni, mutta yritän tässä nyt taas kerran ihan hyväntahtoisesti vinkata, että minusta ei vaan kannattaisi. En siis Matti yritä nyt ollenkaan ’käännyttää’ sinua tai sinne päinkään, kunhan tuon esille, miltä tämä keskustelu usein näyttää ja miksi. Ajattelen (toki tietoisena pyristelyjeni turhuudesta), että siitä olisi apua niille, joita kirkon tilanne huolestuttaa jne..\nOnpa outo keskustelu! Meinaatko, Pulkkinen, että konservatiivikristityn lapselle pitää pakko-opettaa liberaaliteologiaa ettei vain ala mennä yli? Jos uskovaisten pitäminen aisoissa on kouluopetuksen keskeisiä tavoitteita, niin epäilemättä yhteiskunnan siinä tapauksessa kannattaisi opettaa nimenomaan yleihumaania kaikkien uskontojen kritiikkiä. Ei kai ”lahkolaiselle” ole mitään mitään eroa sillä, minkä sortin luopio häntä koittaa rajoittaa, eikö ne ole ateisteja tiukan linjan kristityn mielestä myös liberaalikristityt piispoja myöten. Oman uskonnon opetuksessahan halutaan kuulla juuri niitä oman tunnustuskunnan tai lahkon mukaisia oppeja.\nTätä ketjua lukiessa tulee käsitys siitä, että nämä ”vapaa-ajattelijat” ovat innokkaita vastustamaan ja käyttämään paljon aikaansa näillä sivuilla vaikuttamiseen. Heille on kristityt ja kristinusko yms. todellinen uhka ja pakkomielteisen vastustamisen kohde. Heidän missionsa on mellastaa näillä sivuilla, joita jotkut kristityt lukevat (kaikilla ei ole tietokonetta).\nTätä ketjua lukiessa tulee käsitys siitä, että nämä ”vapaa-ajattelijat” ovat innokkaita vastustamaan ja käyttämään paljon aikaansa näillä sivuilla vaikuttamiseen. Heille on kristityt ja kristinusko yms. todellinen uhka ja pakkomielteisen vastustamisen kohde. Heidän missionsa on mellastaa näillä sivuilla, joita jotkut kristityt lukevat (kaikilla ei ole tietokonetta)


Pullopostia Porvoon sarjakuvafestivaaleilla.\nPullopostia on 14 taiteilijan yhteistyönä toteutettu sarjakuva, joka käsittelee yksinäisyyttä. Projekti lähti liikkeelle Sarjakuvakeskuksen harjoittelijoiden aloitteesta. Idean kehitti Mia Collan, mutta mukaan lähti pian myös muita sarjiskeskuslaisia. Loput projektin osallistujat löytyivät tekijöiden lähipiiristä. Projektia on myös suunniteltu ja toteutettu Sarjakuvakeskuksen tiloissa.\nYksinäisyyttä käsitellään päähenkilön, Onnin, kautta. Hän kirjoittaa pulloposteina kirjeitä elämästään ystävälle, jota hänellä ei ole. Kasvutarinassa seurataan Onnia 9-vuotiaasta 20-vuotiaaksi. Pienten, usein arkistenkin tarinoiden kautta muodostuu kuvaus nuoren ihmisen elämästä ilman kavereita.\nOnnille suunniteltiin suurpiirteinen elämäntarina ja ulkonäkö, mutta muuten taiteilijoilla oli vapaudet kertoa Onnin elämästä omalla äänellään ja kädenjäljellään. Yksinäisyys on monelle läheinen ja samaistuttava teema, jota kukin tekijä on saanut käsitellä omalla tavalla haluamastaan näkökulmasta.\nProjektin tuloksena syntyi sarjakuvalehti, mutta myöhemmissä suunnitelmissa on pitää aiheesta näyttely ja levittää sarjakuvaa pulloposteina rannikolle. Parhaassa tapauksessa pullopostit voisivat piristää ja yllättää löytäjänsä.\nLehdessä on mukana tekijät: Liina Ilves, Verna Kuutti, Milla Martikainen, Ninni Kaarnaoja, Jonna Kuitunen, Apila Pepita, Saara Pirhonen, Annika Hokkanen, Aino Sutinen, Rosa Karhapää, Romy Räihälä, Iita Järn, Mia Collan ja Netta Alanko.\nSarjakuvalehti julkaistaan 13.2.2016 Å-Fest-sarjakuvafestivaaleilla Porvoossa. Lehti löytyy Sarjakuvakeskuksen pop-up pisteeltä. Sarjakuva saatavilla myös Sarjakuvakeskuksen liikkeestä ja verkkokaupasta.\nJonna Kuitunen selaamassa tuoretta lehteä Porvoossa.\nTeksti: Saara Pirhonen & Mia Collan\nPullopostia on Sarjakuvakeskuksen verkkokaupassa.


Hoksaa-lehden jatkokertomus 15. luku\nJos kaipaat selityst� oudolle sanalle, tekstin hyperlinkit johdattavat sinut sanastoon. N�in merkityille sanoille saat lyhyen selityksen jo viem�ll� hiiren sanan p��lle.\tViidestoista luku �Ettei se voinut olla Rover?�\neuraavalla viikolla Oskaria onnisti. H�n oli toimittanut Burnsin allekirjoittamia s�hkelomakkeita lenn�tintoimistoon ja oli juuri l�hd�ss�, kun operaattorien huoneesta pelmahti tuttu hahmo. Vivian puristi toisessa kainalossaan lehti�t� ja putoamaisillaan olevaa kirjekuorir�ykki�t�. Toisessa k�dess��n h�n roikotti hattuaan ja laukkuaan. Oli selv��, ett� h�n oli tehnyt l�ht�p��t�ksens� h�t�isesti. Oskar riensi auttamaan kirjenipun kanssa. �Kiitti paljon!� puuskahti Vivian ja jatkoi samaan hengenvetoon: �N�in sut t��ll� ja ajattelin, ett� haluisit ehk� l�htee pienelle kaupunkikierrokselle. Olet uus t��ll�, vai mit�.� Oskar vain tuijotti mykistyneen�, kuinka Vivian piilotti itsep�iset punaiset kiharansa hattunsa alle ja pakkasi Oskarin pitelem�t kirjekuoret olkalaukkuunsa. Tyt�n eloisuus ja suorasukaisuus tyrm�siv�t h�net joka kerta. �Joo�, sai Oskar lopulta suustaan. �Ett� l�het kierrokselle vai olet uusi t��ll�?� kiusoitteli Vivian. �Menn��n sit, ettei mua syytet� etanoinnista. Onhan t�� maailman nopeinta viestint��.�\nVivian poikkesi moniin State Streetin toimistorakennuksiin. Kauppiaat, laivanvarustajat ja osakev�litt�j�t saivat s��nn�llisesti s�hkeitse tietoa maailmanmarkkinatilanteesta. Joukossa oli viestej� Intiasta, Kiinasta, Argentiinasta ja monesta Euroopan maasta. �N�� on aamulla l�hetettyj�. Mutta ennen kun Atlantin yli saatiin vedetty� kaapeli, jossa sana kulki oli viestiliikenne Eurooppaan pakettilaivojen varassa. Sillon nopeusenn�tys oli kaksi viikkoa. Voit varmaan kuvitella, kuinka ensimm�isen Atlantin alittavan kaapelin laskua juhlittiin.�\nVivian pys�htyi Old State Housen kulmalle ja viittoi kohti rakennusta.\n�T�ss� n�ette Old State Housen, Massachusettsin osavaltion vanhan hallintorakennuksen, jonka parvekkeelta vuonna 1776 annettiin Yhdysvaltain itsen�isyysjulistus. Nyky��n rakennus on liiketilana, sill� p��tt�j�t ovat siirtyneet v�ljempiin uusiin tiloihin Beacon Hillin huipulle.� �T��h�n tosiaan on kaupunkikierros�, nauroi Oskar. Vivian taivutti niskansa kenoon n�hd�kseen Oskarin kasvot hattunsa lierin alta ja hymyili.\n�Ai mutta. Tied�t siis kaapelista. Millon se laskettiin?� kys�isi Oskar kiihtyneesti. �On mulle siit� kerrottu. Se kuuluu lenn�tinoperaattoriopiskelijoiden pakollisiin historiaopintoihin. Mutta se on pitk� juttu. Ennen kun toimiva yhteys saatiin, lojui Atlantin pohjassa miljoonien puntien eest� ihan hy�dyt�nt� kaapelia.�\nVivian odotti, ett� hevosen vet�m� raitiovaunu kolisti heid�n ohitseen ja jatkoi: �Koko kaapeliajatuksen is� oli newyorkilainen liikemies Cyrus West Field, jolla ei kai ollut mit��n muutakaan tekemist� niin, ett� se kerkes panna pystyyn kaikenlaisia kummia hankkeita. Eka yritys vuonna 1857 meni m�nk��n. Kaapeli katkesi matkalla, eik� sit� saatu en�� yl�s. Se vaan vajosi pohjaan.�\nHe ylittiv�t risteyksen ja k��ntyiv�t vasemmalle Washington Streetille. K�velless��n Vivian jatkoi selostustaan lierins� alta: �Seuraavana vuonna uus yritys. Fieldill� oli asiantuntijana s�hk�insin��ri Edward Whitehouse ja lis�ks mukana roikku William Thomson, teoreetikko, jota Field ja Whitehouse ei ois v�litt�ny kuunnella. Thomson nimitt�in varotti, ett� kaapeli on liian ohut ja huonosti eristetty. Laskemaan l�hdettiin kes�kuussa. Kaapeli oli niin painava, ett� se piti kuljettaa kahdessa p�tk�ss�. Toinen puolikas oli brittil�isell� taistelulaiva Agamemnonilla ja toinen Amerikan laivaston Niagara-nimisell� aluksella. Niin kun se kuuluisa vesiputous, tied�t kai. Sovittiin, ett� purjehdittas keskelle Atlanttia, yhdistett�s kaapelinpuolikkaat siell� ja l�hdett�s sitten seilaamaan vastakkaisiin suuntiin. Niagara laskis omaa puolikasta matkalla Newfoundlandiin ja Agamemnon omaa samalla, kun se purjehtis kohti Irlantia. Matka kohtauspaikalle oli t�ynn� kaikenlaista haaveria. Ensin kes�kuun loppuun sattu yks pahimmista myrskyist� miesmuistiin. Lontoon Times kirjotti, ett� mastot hipoi aaltoja ja v�likannen hiilivarastosta lenteli koksia kohti taivasta. Siin� se kaapelikin meinas luiskahtaa mereen. Mutta kapteeni vaan siihen brittil�isen tyynesti, ett� eih�n t�ss� mit��n h�mminki�, vaikka s�� ei nyt mit� suosiollisin kaapelin laskulle lienek��n.� �Mik� sen kapteenin nimi oli?�\n�Miten niin? Emm� muista�, tiuskahti Vivian ja jatkoi: �No, laivat l�ysi kuitenkin toisensa keskell� valtamerta, ja kaapelit yhdistettiin. Paluumatkalla Agamemnon joutui viel� valaan t�nim�ks ja kaapelikin katkesi pari kertaa, mutta t�ll� kertaa se saatiin ongittua esiin ja paikattiin. Sitten elokuun alussa Agamemnon saapui Irlantiin Valentin Bayhin. Kirkonkellot pauhasi, tykit jys�hteli, mukana olleita miehi� ly�tiin ritareiksi ja New Yorkissa j�rjestettiin soihtukulkue, joka oli sytytt�� kaupungintalon. Kummallakin puolella Atlanttia odotti vino pino viestej�. Ekana s�hk�tt��n ehtinyt Thomson sai niist� muutaman ehj�n� perille, mutta sitten Whitehouse, se insin��ri, ehti paikalle ja ajo Thomsonin pois l�hett�j�n pallilta.�\nT�ss� Vivian keskeytti kertomuksensa ja otti muutaman kiireisen askeleen kohti viereist� toimistorakennusta. �Pikkuhetki. Boston Globe odottaa jo p�iv�n uutiss�hkeit�. Inkkarien reservaatin mailta on l�ytyny kultaa ja nyt hallitus k�y kuumana. Yritt�� kai ostaa maat. Vaikka vetoa, ett� Sitting Bull pist�� hanttiin�, h�n huikkasi olkansa takaa ja katosi sanomalehden toimituksen ovesta sis��n. Oskar j�i kadun vilin��n seisomaan. Washington Street oli yksi Bostonin vilkkaimmista l�piajov�ylist�. Sit� pitkin p��si suorinta tiet� kaupungin etel�osista pohjoisiin, esimerkiksi sataman etel�isist� kolkista pohjoisille rautatieasemille. Kadulle oli rakennettu kahdet raiteet hevosraitiovaunulinjoja varten, ja Oskarin ohi jyristikin vaunu pullollaan etel�isten kaupunginosien piano- ja kenk�tehtaista sek� panimoista palaavia ty�l�isi�. S��npieksem�n n�k�inen kuski istui pukillaan vaunun ulkopuolella ja yritti saada kaiken irti yht� raakista hevosesta. �Sitten viel� Boston Evening Transcript. Sit� Burnsin ukkokin lukee. Se on hienoston konservatiivinen eliittilehti�, huomautti Vivian nen�nvarttaan rypist�en liittyess��n taas Oskarin seuraan. Kun s�hkeet oli jaettu, he k��ntyiv�t takaisin kohti kaupungin keskustaa ja Vivian jatkoi: �Mihin j�ink��n.. Niin. Siis Whitehouse. Sen piti l�hett�� kuningatar Victorian virallinen onnittelus�hke meren yli Yhdysvaltain presidentti Buchananille. Vaivaiset 99 sanaa. Newfoundlandissa odotti lehtimiehi� ja lenn�tinoperaattoreita. Viestin ois pit�ny saapua muutamassa minuutissa. Mutta koko s�hkeen l�pitulo kesti kuusitoista ja puoli tuntia! Ajattele! Siin�h�n ajassa jo pari sanomalehden numerookin ehtii menn� painoon ilman uutista kuningattaren s�hkeest�. Ent�s Buchananin vastaus, ei yht��n sen pitempi? Yli 30 tuntia! Ja onneton vastaanottaja s�hk�tti meren yli jatkuvasti: �toista�, �l�het� hitaammin� ja viimeks viel� ep�toivoissaan vaan �mit�???�.\nSilloin paniikki iski, ja Whitehouse yritti pelastaa tilanteen lis��m�ll� tehoja. Se kytki Thomsonin, sen teoreetikon, nimenomaisesta kiellosta huolimatta l�hettimiin voimakkaat generaattorit � oikeet �myrit. Mit� isommalle se tehoja v��ns sit� katkonaisempina viestit saapu perille. Harmissaan Whitehouse palasi Thomsonin pienitehoisiin l�hettimiin, mutta ei niist�k��n en�� ollu apua. Vahinko oli jo tapahtunut. Kaapelin eristeet s�k�n�. Sulaneet. S�hk�syk�ykset johtui langasta kaapelin metallikuoreen ja hajaantu mereen. Ei kalat niit� varmaan osannu tulkita. Syyskuussa kaapeli v�litti en�� sirpaleista tavusalaattia ja lokakuun lopussa linja mykistyi t�ysin. Ylistysvirret ja juhlinta vaihtui piikittelyksi. Field ja kumppanit vet�yty julkisuudesta. Mutta Field ei kumminkaan haudannut hanketta. Se otti seuraavaks kaapeliekspertiksi Thomsonin, joka suositteli paksumpaa ja paremmin eristetty� kaapelia ja huomautti viel�, ett� hyvin pienitehoinen akku riitt�isi. Vuonna 1865 p��stiin tositoimiin. Taas eka kaapeli katkes ja vajos pohjaan. Vasta 1866 - nelj�nnell� yritt�m�ll� - silloin maailman suurin laiva, Great Eastern, hoiti homman. Siit� l�htien eurooppalaiset ja amerikkalaiset on lakkaamatta voineet vaihtaa ajatuksia kesken��n. Sit� jouduttiin odottaan yhdeks�n vuotta, mutta lopputulos oli sen arvonen, vai mit�!�\n�Ilman muuta�, totesi Oskar mietteli��n�. H�n oli kiinnitt�nyt huomionsa kahteen pikkupoikaan, jotka kulkivat heid�n edell��n ilmapallot k�siss��n. He eiv�t roikottaneet palloja langasta kuten tavallisesti tehd��n, vaan piteliv�t niit� hankalan n�k�isesti k�siss��n. Vivian k��nsi taas p��ns� takakenoon n�hd�kseen Oskarin kasvot. �Noi pojat on Pemberton Squaren kuurojenkoulun oppilaita. Ne pitelee palloja siks tollalailla sormenp�ill��n, ett� ne tuntis mukulakivill� jyrist�vien vaunujen ��nen.�\n�Tuntis ��nen?� h�mm�steli Oskar.\n�Niin. Ennen koulun oppilaita j�i usein kaahareitten alle, kun ne ei ��nen perusteella osanneet varoa. Kuulemma koulun uus opettaja - Bell muistaakseni - keksi pallot. K�rrynpy�rien jyly saa pallojen pinnan pieneen liikkeeseen, ja kuurot tuntee sitten v�rin�st� vaunujen l�hestymisen ja osaa hyp�t� ajoissa pois tiet�.� Oskar seurasi poikien menoa. He katsoivat tarkkaan ja n�yttiv�t lis�ksi tunnustelevan pallojaan ennen kuin l�htiv�t ylitt�m��n katua. �Nerokasta. Pit��p� kokeilla�, Oskar tokaisi viel�kin ihmeiss��n. �Ehta yksinkertaista, mutta selv�sti toimivaa.�\n�Muuten, se kapteeni. Nimi oli Prudy!� hihkaisi Vivian tyytyv�isen� siit�, ett� viimein muisti.\n�Ootko ihan varma? Ettei se voinut olla Rover?� �Ehdottomasti ei. Muistan sen nyt kun eilisen p�iv�n.�\nOskar pani nimen mieleens� ja oli entist� tyytyv�isempi itseens�. H�n ajatteli Thomasia, Kontiota, Eurooppaan matkaavaa Oivaa ja kirjelippusta, jonka oli h�t�isesti l�hett�nyt laivalle Burnsin talosta ennen Oivan l�ht��.\nJatka kuudenteentoista lukuun Mies joka sai flyygelin laulamaan\nWashington Street Old State House\nEeva M�kel� elokuu 2008 | Kuval�hde: Lenn�tin: etc.usf.edu/clipart/


Ruotsalaiset naiset suomalaiset miehet pedersöre / Pornchat sex\n22.09.2017 22.09.2017 Ahonen Aku\nSUL:n valmennusjohtajan Jorma Kemppaisen mukaan suomalaismiehiä odottaa Ruotsissa kova haaste. Ruotsin miesten voittaminen näyttä tilastojen valossa haastavalta. Toivon mukaan niitä nähdän useita Tukholmassa, Kemppainen sanoo. Milja Thureson juoksee samat kolme matkaa kuin Latvala. Toiseksi tulivat ruotsalaiset, kolmannes änistä, ja kolmanneksi tanskalaiset, 20 prosenttia änistä. Ulkomailla voit jutella aivan puhtoisin mielin (lähes) kenelle tahansa. Kyselyssä ei voinut änestä oman maan uroita. Muutama virke sitten totesin, että useimmat heistä esittäytyvät, mikä tapahtuu yleensä kättelemällä. Kiekko: Sami Aartolahti Lahden Ahkera 56,56, Ville Kivioja Nokian Urheilijat 55,58 (58,43 -12 Pyry Niskala Vasa Idrottssällskap 61,17. Kuitenkin vain 12 prosenttia tanskalaisista valitsi suomalaiset komeimmiksi. He eivät myöskän tunkeile vaan esittävät kysymyksiä hyvän maun mukaan, mutta tarvittaessa myös pilke silmäkulmassa.\nAnteeks nyt vaan, mutta näin ei oo vielä kertaakaan tapahtunut mulle Suomessa! Ehkä oikeasti kyse on siitä, että suomalaiset miehet eivät ole valmiita tekemän alotetta ennen kuin promillet veressä ovat tarpeeksi kohdillaa. Ulkomaalaiset miehet ovat kohteliaita. Suomen joukkueen kovin takaisku on keihänheittäjän Antti Ruuskasen poisjänti nivusvaivan vuoksi. Se jos mikä on mielestäni värin. Tällä en todellakaan tarkoita sitä, että haluan jokaisen miehen pukeutuvan kauluspaitaan. Suomessa sivistyneen keskustelukumppanin löytyminen pättyy viimeistän klo 1, kun toisen kurkkuun on molskahtanut muutama Punainen kala. Korkeus: Mauri Kaattari Himangan Urheilijat Kalajoki 214 (217 -05 Jussi Viita Tampereen Pyrintö 224 (226 -14 Richard Östman IF VOM Vöyri 211/213i. Ainoa tapa tulla ymmärretyksi on huutaa yksinkertaisia lauseita toisen korvaan. Suomalaiseen sinkkumieheen vetosivat mahdollisena matkaseurana parhaiten Jenni Vartiainen, 19 prosenttia änistä, Kiira Korpi, 16 prosenttia änistä, ja Sara Chafak, 14 prosenttia änistä. Keihäs: Ari Mannio Lehtimäen Jyske Alajärvi 86,88, Tero Pitkämäki Seinäjoen Seudun Urheilijat 89,09 (91,53 -05 Teemu Wirkkala Toholammin Urheilijat 84,39 (87,23 -09) 4x100 m: Hannu Hämäläinen Hämeenlinnan Tarmo 10,43 (10,41 -10 Elmo Lakka Jyväskylän Kenttäurheilijat 10,63 (10,57 -14 Ville Myllymäki Kankaanpän seudun Leisku 10,39, Roope. Jos Suomessa vastakkasten sukupuolten edustavat sinkut keskustelevat, se ei tapahdu ilman taka-ajatuksia. Lähes 70 prosenttia naapurin naisista valitsi norjalaiset miehet Pohjolan kunkuiksi. Mainos, mainos - Vaihda aluetta -Oma ja ja kauneusOpiskelu ja työVlogit ja blogitRunot.\nHallimaaottelu kisataan lauantaina Tampereella joukkueet Ovatko ruotsalaiset naiset kauniimpia kuin suomalaiset Ruotsalaiset miehet : Suomalaiset naiset arvostavat meitä Miehet : 60 metri ä Eetu Rantala. Naiset : 60 metriä Anniina. Hieltä ei sästytä Harjulla katsaus Kalevan kisojen kestomatkoihin. He eivät häpeä mitän ruotsinlaivan baarityöntekijä Ruotsalaiset, waffen-SS miehet, jotka antoivat kaikkensa Ulkomaalaiset miehet - Kiintiösinkku Ulkomaalaiset miehet ovat parempia kuin suomalaiset Suomalaiset sinkkunaiset arvioivat Pohjolan komeimmiksi norjalaiset miehet. Lähes puolet änistä meni viikinkien jälkeläisille. Toiseksi tulivat ruotsalaiset, kolmannes änistä, ja kolmanneksi tanskalaiset, 20 prosenttia änistä. Minusta virolaiset naiset ovat kauniimpia kuin suomalaiset ja ruotsalaiset. He pitävät huolta ulkonäöstän ja eivät ole niin lihavia.\nAnteeksi jos loukkaa jotakuta.\nSuomalaiset eivät käytä tarpeeksi mekkoja ja korkokenkiä kesällä.\nMuka tulee halvan naisen maine kateellisia vain.\nSuomalaiset naiset ihailevat ruotsalaisia miehiä?\nMidget fucks busty ebony.\nTällä tarkoitan sitä, että he ovat selvästi kurkanneet peiliin ennen uloslähtöä. Suomalaisten sinkkumiesten mielestä länsinaapurin naiset ovat Pohjolan kauneimpia, kun suomalaisnaisia ei voinut änestä. Tanskassa valittiin ruotsalaiset miehet komeimmiksi 52 prosentin osuudella änistä. Nooralotta Neziri juoksee 100 metrin aitajuoksun ohella myös 100 metrin sileän. Suomalaisia sinkkuja oli vastanneista 890. Kuitenkin vain 11 prosenttia heistä piti suomalaista naista naapurimaiden mittelössä kauneimpana. Miesten maaottelussa Ruotsi voitti viime vuonna kolmatta kertaa peräkkäin.\nKaunis pillu seksi opetusvideo 143\nShemale bondage pillun hyväily Eroottinen hieroja seksiasennot kuvina\nPillun hierominen äkkilähdöt praha Seksisuhde thai hieronta seinäjoki\nSeksiseuraa joensuu energiahalli lahti Puhelinseksi live prostitutes in helsinki


Posted on 19th helmikuu 2020 15th marraskuu 2019 by sami\nJokainen on varmaan nykyisin tietoinen siitä, että aina aika-ajoin esillä on erilaisia ruokatrendejä. Ne vaikuttavat väistämättä myös ravintolamaailmaan. Uusimpina juttuina voidaan mainita esimerkiksi poke bowlit ja sushi. Joskus se, mitä löydämme lautaseltamme, kuvaa myös sitä mitä ympärillämme tapahtuu. Ravintoloiden tarjonnassa näkyy esimerkiksi kasvisruokailun kasvanut merkitys ja puhtaat raaka-aineet. Myös painonhallinta ja muu terveellisuus kiinnostaa ravintolaruoankin osalta. Huomiota on kiinnittänyt myös niin sanottu lehtikaalitrendi, kun erilaisissa ruoka-annoksissa sekä myös suomalaisissa kodeissa alettiin nähdä kasvavassa määrin juuri lehtikaalia. Avokado pasta ei ehkä päätynyt ravintoiloiden ruokalistoille saakka, mutta suomalaisissa kodeissa sitä kokkailtiin sitäkin enemmän. Lisäksi joskus käy niin, että esimerkiksi huippukokkipiireissä innostutaan jostakin tietystä raaka-aineesta tai mausteesta. Sitten sitä alkaa näkymään ravintoloiden ruoka-annoksissa yhä enemmän. Mausta saattaa päättyä jopa pikaruokaloiden listoille saakka. Suurimmat trendit ovat tullet jopa jäädäkseen, mutta yleensä ruokatrendit kuitenkin vaihtelevat muutaman vuoden välein. Ravintoiloissa näkyy kuitenkin muutkin kuin vain ruokatrendit. Myös muoti vaikuttaa esimerkiksi sisustuksen osalta – kannattaa huomata, että sisustus on itse asiassa oleellinen osa ravintolakokemusta, joten myös sillä on merkitystä. Jokainen haluaa elämyksiä, ja ravintolat ovat yksi tärkeimmistä elämyksien tarjoajista.\nRuokatrendit ovat kasvussa\nJotkut ruokatrendit syntyvät tarkoituksella, ja jotkut suorastaan vahingossa. Jotkut trendit saattavat olla keittiömestareiden käsissä, ja levitä jopa maailmanlaajuisiksi. Kuuluisana esimerkkinä toimii esimerkiksi yhdysvaltalaisen leipurin kehittämän croissantin ja donitsin yhdistelmä. Jossain vaiheessa mentiin jopa niinkin pitkälle, että tätä herkkua jouduttiin jonottamaan. Niin sanotun Cronutin voittokulkua ei mitenkään voinut estää. Joskus ruokatrendit lähtevät siis liikkeelle hyvinkin yksinkertaisesta ideasta, kun taas toisinaan taustalla voi olla esimerkiksi terveystietoisuus, kuten vaikkapa lehtikaalin kohdalla. Toisaalta, kuka olisi vielä 10 vuotta sitten arvannut, että avokadopastasta tulee todellinen hitti.\nJotkut yrittävät ravintola-alalla myös ennustaa seuraavia mahdollisia ruokatrendejä. Joskus ei tarvitse muuta kuin seurata, mitä ympärillä tapahtuu tai miettiä vaikkapa menneiden vuosikymmenten trendejä – usein trendit nousevat nimittäin jossakin vaiheessa uudelleen pinnalle, tämä ei ole ollenkaan epätavallista. Trendit ovat nimittäin luonteeltaan syklisiä. Se mikä joskus oli suosioissa, nousee yleensä jossakin vaiheessa uudelleen pintaan. Vaihtelua voi esiintyä esimerkiksi leivän kohdalla – toisinaan pinnalla on viljattomuus ja toisinaan leipä on todellinen hittutuote. Toisaalta vaikka esimerkiksi ravintoloissa tuore leipä on aina kova juttu, on leivän kokonaiskulutus Suomessa vähentynyt.\nRavintolat joutuvat kuitenkin ainakin jollakin tavalla vastaamaan trendeihin. Esimerkiksi kasvava gluuteenittomuuden trendi on aiheuttanut sen, että ravintoiloissa gluteenittomille annoksille on yhä enemmän kysyntää. Aivan lähitulevaisuudessa voidaan olettaa ihmisiä kiinnostavan yhä enemmän aito ja puhdas ruoka, ja ylimääräisen kikkailun voi unohtaa ainakin Suomessa. Puhdas, rehellinen ja terveellinen ruoka kiinnostaa, ja ehkä hieman erikoisemmat trendit siirtyvät ainakin hetkeksi aikaan sivuun. Toisaalta myös kasvisruoka ja erilaiset lihankorvikkeet kasvattavat edelleen suosiotaan.


Maailman pienin poliittinen testi – Pasi.fi\nMaailman pienin poliittinen testi\nTeinpä äsken taas yhden poliittisen testin netistä. Tällä kertaa kyseessä oli The Advocates for Self-Government -järjestön jo kuuluisakin World’s Smallest Political Quiz, joka sisältää vain kymmenen kysymystä. Näiden perusteella sitten jakaudutaan poliittiseen kenttään, jonka kärjet ovat libertaari, vasemmistoliberaali, konservatiivi ja “statisti” (eli suuren julkisen sektorin kannattajat). Kaikkien keskellä puolestaan ovat keskustalaiset.\nItse luonnollisesti päädyin libertaarikategoriaan. Pisteet olivat 60% henkilökohtaisista vapauksista (amerikkalaisille tärkeä, mutta meille eurooppalaisille epäolennainen henkilökorttikysymys verotti raskaasti) ja 90% taloudellisista vapauksista. Tulokset näkyvät kaaviona ohessa. (Klikkaa kuvaa suuremmaksi.)\nTässä kaikki kymmenen kysymystä suomennettuna, jos joku haluaa tehdä testin, mutta ei pähkäillä kaikkien sanojen merkityksiä. Vastausvaihtoehdot ovat A: samaa mieltä, M: ehkä, D: eri mieltä. On myös huomattava, että kysymysten painotukset ovat varsin amerikkalaisia. Huom! Väärinkäsitysten poistamiseksi: En ole itse täysin samaa mieltä näiden kaikkien kysymysten kanssa, kuten yltäkin selviää!\nHenkilökohtaiset asiat (Personal issues)\nValtion ei tulisi sensuroida puhetta, lehdistöä, mediaa tai Internetiä\nAsepalveluksen tulisi olla vapaaehtoista. Yleistä asevelvollisuutta ei tulisi olla.\nEi pitäisi olla lakeja, jotka koskevat vapaaehtoisten aikuisten välistä seksiä.\nAikuisten huumeiden hallussapidon ja käytön kieltävät lait on kumottava.\n(Pakollista) kansallista henkilökorttia ei tulisi olla.\nTaloudelliset asiat (Economic Issues)\nLoppu “yhtiöiden sosiaaliturvalle.” Valtion ei pidä tukea yrityksiä.\nValtion esteet kansainväliselle vapaalle kaupalle on purettava.\nIhmisten on saatava hallita omaa eläkettään; sosiaaliturva on yksityistettävä.\nValtion sosiaalituet on korvattava yksityisellä hyväntekeväisyydellä.\nVeroja ja valtion menoja on leikattava 50% tai enemmän.\nPosted on 16.1.2007 Author PasiCategories In Finnish, Politics, Vaalit'07Tags politiikka, testi\nPrevious Previous post: Ehdokkuus\nNext Next post: Kaverille apua


’Suomalainen’-singlen äänitykset – Anssi Kela – Virallinen sivusto\nKeikkarapsa: Talvi on asennekysymys\nHelmikuussa minut kutsutaan esiintymään ETNO:n hyvän tahdon lähettiläänä kahteen EU:n yhdenvertaisuuden teemavuosi 2007 –kampanjan käynnistävään tilaisuuteen. Toinen järjestetään EU-edustustossa ja toinen eduskunnassa. Kuulostaa kovin viralliselta. Tulee kuitenkin lupauduttua mukaan. Hieman myöhemmin käy mielessä, että odotetaankohan minun puhuvan jotain teemaan sopivaa? En minä osaa! Toisaalta ajatus siitä, että puhumisen sijasta vetäisin vain jonkun Mikan faijan BMW:n, tuntuu ihan yhtä huonolta. Mikä siis neuvoksi? Entä jos tekisin laulun, jonka sanoitus käsittelee rasismia ja syrjintää?\nTeen kappaleen, jonka nimeksi tulee Suomalainen. Alkuperäinen tarkoitus on siis esittää sitä vain näissä ETNO:n tilaisuuksissa. Kantaesityksen jälkeen puhelin alkaa kuitenkin soida ja sähköpostiinkin saapuu tasaisin väliajoin tiedusteluja siitä, mistä kappaletta olisi mahdollista saada. Huhtikuun alussa soitetaan lopulta oikein työministeriöstä asti ja kysytään paljonko laulun levyttäminen mahtaisi maksaa? Otan tässä vaiheessa yhteyttä levy-yhtiöön ja kerron, että nyt tuntuu olevan aika vahvaa painetta kappaleen julkaisuun. Kannattaisiko tehdä single? SonyBMG:ltä soitellaan puolestaan työministeriöön ja kuviosta päästäänkin pian yksimielisyyteen: äänitetään single. Työ- ja opetusministeriöt tilaavat sitä jaettavaksi EU:n teemavuoden ja SEIS-projektin (Suomi Eteenpäin Ilman Syrjintää) kampanjoissa. Ei siinä mitään. Tempaistaan rasismia vastaan. Ongelmana on vain aikataulu: jotta single olisi toukokuun alussa fyysisesti kampanjoiden käytössä, olisi valmiin masterin oltava tehtaalla muutaman päivän päästä. Tulee vähän kiire.\nOnneksi vapaa studio ja äänittäjä löytyvät kuitenkin melko nopeasti. Uskollinen orkesterinikin vastaa vihellykseen ja niin kokoonnumme varhain perjantaiaamuna 13. huhtikuuta Vallilan Inkfish-studiolle. Nappuloiden taakse livahtaa Teropekka Virtanen. Harjoituksia ei ennen sessiota ehditty järjestää, joten istahdamme aluksi rinkiin ja näytän akustisella kitaralla millaisesta biisistä on kyse. Opettelemme soinnut ja rakenteen. Päätämme lähestyä sovitusta akustisella ja leppoisalla, bossa-novaan viittaavalla poljennolla. Soitamme kappaleen pariin kertaan ja se alkaakin heti saada jonkinlaista hahmoa. Kehoitamme Teropekkaa painamaan rec-nappulaa. Parin oton jälkeen toteamme, että rummut ja basso ovat varmaankin siinä. Soitamme Villen kanssa akustiset kitaramme uudestaan päällesoittona, Saara tekee samoin pianonsa kanssa. Biisi alkaa jo muistuttaa musiikkia.\nHaluan silti kokeilla vielä jotain muuta. Palaamme takaisin lähtökuoppiin, tällä kertaa varustautuneina sähkökitaroin. Minulla on etiäinen siitä, että kappaleessa saattaisi olla potentiaalia myös ripeänä rokkina – siis mahdollisimman erilainen lähestymistapa juuri äänitettyyn verrattuna. Vaihdamme aluksi sävellajia siten, että pystyn kiekaisemaan laulumelodiat korkeammasta rekisteristä. Nostamme sitten volyymiä sekä tempoa ja ryhdymme soittamaan. Aluksi yhtyeen keskuudessa vaihdellaan epäileviä katseita, mutta ensimmäiseen kertovärssyyn saavuttessa ilmeet ovat vaihtuneet tyytyväisiin virneisiin: tämähän toimii! Soitamme biisin kertaalleen ja ryhdymme jälleen äänityspuuhiin. Rumpu- ja bassopohjista tulee taas valmista parilla otolla. Todella nopeaa toimintaa; Teropekka ihmettelee, että harvemmin pääsee todistamaan moista. Tämä on taas yksi osoitus siitä, miten hyvin tämä yhtye toimii. Ketään ei tarvitse opastaa kädestä pitäen, kenellekään ei tarvitse vääntää rautalangasta. Riittää kuin näyttää kerran, että tämä menee näin – sen jälkeen vain soitetaan. Kaikki tietävät oman tonttinsa ja löytävät oman tilansa. Ei kysyttävää.\nMeillä on nyt samasta kappaleesta pohjat kahteen täysin erilaiseen versioon. Tässä vaiheessa on vielä mahdotonta sanoa kumpaan näistä kannattaisi satsata enemmän, joten päätämme tehdä molemmat valmiiksi. Pistetään singlelle sitten tarvittaessa vaikka kumpikin. Antin työt on joka tapauksessa tehty ja hän poistuu kotiin potemaan flunssaa. Myös Ketonen katsoo olevansa täällä vain jouten ja kotiuttaa itsensä. Ryhdymme Villen ja Saaran kanssa tekemään päällesoittoja rokkiversioon. Saara laulaa myös stemmoja. Puntaroidessamme kitarasovituksia teemme havainnon, että tämä onkin aiemmin rumpalina toimineen Villen neitsytlevytys kitaristina. Soitto näyttää sujuvan, joten jätän hänet äänittämään Teropekan kanssa ja poistun itse takavasemmalle pallottelemaann sähköposteja kuvaaja Jouko Lehtolan kanssa. Singlen kansilla on aivan yhtä kiire kuin musiikillakin. Uusia kuvia ei ehditä ottaa, joten yritämme löytää Jönssin arkistoista kanteen sopivan kuvan.\nSeuraavaksi päiväksi jää lauluja ja minun kitaroitani. Nopeampaan versioon livahtaa jopa pieni kitarasoolo, jossa tapaillaan kappaleen teeman hengessä itämaista skaalaa. Soitettuani kitarat suoritan laulut. Tässä vaiheessa alkaa tuntua vahvasti siltä, että rokkiversio toimii akustista paremmin: reimampi poljento tukee kappaleen paikoitellen melko kiukkuista tekstiä. Kelly tulee laulamaan stemmoja ja soittamaan perkussiivisia instrumentteja. Kastanjetteja ei löydy, mutta yllättävän lähelle päästään lusikoilla ja tulitikkurasialla. Rauhallinen versio tuntuu kaipaavan vielä jonkinlaista maisemointia, joten vääntelen delay-pedaalista suhinaa ja pulputusta. Huomaan, että Millan introon tuli jo aikanaan äänitettyä näitä aivan samoja pulinoita. Ei se mitään. Kuuntelemme molempia versioita, enkä enää keksi mitään lisättävää. Taisi tulla valmista. Teropekka jää miksaamaan.\nLevy-yhtiössä ollaan kanssani samoilla linjoilla: laitetaan kumpikin versio singlelle, rokimpi veto ykkösraidaksi. Versiot pitäisi vain jotenkin nimetä. ”Sähköinen versio” ja ”akustinen versio” kuulostavat jotenkin tylsiltä. Eikä ”akustinen versio” sitä paitsi ole edes täysin akustinen. Lopulta päätän nimetä ne Kieslowskin hengessä ”Siniseksi” ja ”Valkoiseksi”. Sopii jälleen tähän suomalaisuus-teemaan… Erilaisten versioiden julkaisemisessa samalla singlellähän ei ole varsinaisesti mitään uutta. Yleensä on kuitenkin tapana julkaista remixejä, edittejä tai demoversioita – kahden näin erilaisen tulkinnan lyöminen samalle levylle lienee hieman harvinaisempaa. Kukin valitkoon oman suosikkinsa.\nTulee olemaan mielenkiintoista nähdä, miten Suomalainen otetaan vastaan. En ole aikaisemmin tehnyt näin suoraan yhteiskunnallisesti kantaaottavaa laulua – tuntuu, ettei sellaisia muutenkaan juurikaan tehdä tällä hetkellä. Kaivanko verta nenästäni? Haluavatko radiot soittaa laulua, jonka teksti saattaa ärsyttää osaa kuulijoista? Tulenko saamaan turpaani nakkikioskilla?\n2 kommenttia artikkeliin ’Suomalainen’-singlen äänitykset\nmuistan kun kuulin ensimmäisen kerran, olin menossa Kajaaniin autossa. Sininen versio muistaakseni.\nEnpä ole biisin julkaisun jälkeen tainnut olla nakkikioskilla, joten olen säästynyt vihaisen väkijoukon pieksennältä.


Pk-yrittäjän vero- ja lakiuutiset: maaliskuu 2019 | Talenom\nPk-yrittäjän vero- ja lakiuutiset: maaliskuu 2019\nLähettänyt 1. huhtikuu 2019 - 8:27 käyttäjä Talenom_markkinointi\nHenkilöveroilmoituksen korjaamistapa on muuttunut\nVerohallinto on alkanut postittaa esitäytettyjä veroilmoituksia. Veroilmoitukset lähetetään satunnaisessa järjestyksessä huhtikuun loppuun mennessä. Veroilmoitus on erilainen kuin ennen: se ei ole enää täytettävä lomake vaan tuloste verotustiedoista. Veroilmoitus näkyy myös OmaVero-palvelussa, johon kirjaudutaan verkkopankkitunnuksilla tai mobiilivarmenteella.\nJos veroilmoituksessa on täydennettävää, määräpäivä on joko 7.5., 14.5. tai 21.5.2019. Täydentäminen onnistuu sähköisesti OmaVero-palvelussa. Veroilmoitusta voi edelleen täydentää paperilla, mutta korjaamistapa on muuttunut. Korjauksia ei enää merkitä suoraan esitäytetylle veroilmoitukselle vaan tiedot on ilmoitettava lomakkeilla, jotka on mainittu veroilmoituksessa.\nVeronpalautuspäivä ja jäännösveron eräpäivät eivät ole enää samat kaikille. Suurimmalla osalla maksupäivät aikaistuvat. Suurin osa saa veronpalautuksen tililleen jo 6.8.2019, jos tilinumero on Verohallinnon tiedossa. Yleisimmät jäännösveron eräpäivät ovat 1.8.2019 (1. erä) ja 1.10.2019 (2. erä).\nVeronpalautuspäivä tai jäännösveron eräpäivät voivat siirtyä eteenpäin, jos veroilmoitukseen tulee muutoksia. Uudet päivämäärät näkyvät uudessa verotuspäätöksessä, joka lähetetään, kun veroilmoitukset on käsitelty.\nTulolähdejakoa koskevat muutokset on vahvistettu lailla. Yhteisöjen verotuksessa elinkeinotulon verottamisesta annettua lakia sovelletaan kaikkeen toimintaan lukuun ottamatta maatilatalouden tuloverolain mukaan laskettavaan maatalouden tuloon. Muutoksia soveltaa ensimmäisen kerran verovuonna 2020.\nMuutos tarkoittaa sitä, että jatkossa yhteisö voi vähentää kaikki tulonhankkimismenot ja vähennyskelpoiset korkomenot elinkeinotulolähteen tuloista.\nMuutos koskee muun muassa osakeyhtiöitä ja osuuskuntia. Tulolähdejako ei muutu asunto-osakeyhtiöiden, keskinäisten kiinteistöosakeyhtiöiden ja esimerkiksi yleishyödyllisten yhteisöjen verotuksessa.\nYhteisöjen elinkeinotulolähteeseen lisätään uusi muun omaisuuden omaisuuslaji. Muun omaisuuden piiriin luetaan esimerkiksi luonnollisen henkilön osakesijoituksia passiivisesti hallinnoivan holdingyhtiön osakeomistukset, osakaslainat sekä sellaiset hyödykkeet, joita ei käytetä yhteisön tulonhankkimistoiminnassa.\nElinkeinotulolähteen omaisuuslajien menot voidaan vähentää kaikista tulolähteen tuloista. Tilanne muuttuu aiempaan, jolloin henkilökohtaisen tulonlähteen menot ovat olleet vähennyskelpoisia ainoastaan saman tulonlähteen tuotoista. Myös muuhun omaisuuteen kuuluvan kiinteistön tai kiinteistöyhtiön osakkeiden luovutuksesta syntyneet tappiot ovat jatkossa vähennyskelpoisia elinkeinotulolähteen kaikista tuloista, toisin kuin nykyisin. Rajoituksena henkilöyhtiöiden yhtiöosuuksien sekä muiden kuin kiinteistöyhtiöiden osakkeiden luovutustappiot, jotka ovat jatkossa(kin) vähennyskelpoisia vain muun omaisuuden luovutuksesta syntyneistä veronalaisista voitoista verovuonna ja viitenä seuraavana vuonna.\nKonserniavustuksen antajina ja saajina voivat jatkossa olla kaikki sellaiset osakeyhtiöt ja osuuskunnat, joiden verotuksessa sovelletaan elinkeinotulon verottamisesta annettua lakia. Konserniavustuksen antajien ja saajien piiri laajenee huomattavasti nykyisestä.\nSähköisten julkaisujen arvonlisäverokanta alenee\nTasavallan presidentti on vahvistanut arvonlisäverolakimuutokset, joiden myötä sähköisiin kirjoihin ja sanoma- ja aikakauslehtiin sekä lehtien irtonumeromyyntiin sovellettava verokanta alenee 24 prosentista 10 prosenttiin. Muutos tulee voimaan 1.7.2019.\nAlennettua verokantaa sovelletaan, kun veron suorittamisvelvollisuus syntyy lain tultua voimaan.\nSähköisen julkaisun käsite kattaa monenlaisia tuotteita. Veroedun ulkopuolelle suljetaan vain pääasiassa mainoksia, videosisältöä tai kuunneltavaa musiikkia sisältävät julkaisut. Esimerkiksi sähköisessä muodossa olevat tietokannat eivät ole sähköisiä julkaisuja, koska ne eivät muodosta julkaisulle tyypillistä kerronnallista kokonaisuutta. Tietokoneohjelmia tai -pelejä ei myöskään pidetä sähköisinä julkaisuina.\nLiikuntatilojen luovutus liikunnan opetuspalvelujen käyttöön\nTuoreessa KHO:n ratkaisussa oli kyse uimahalli- ja sisäliikuntapalveluja tarjoavan yhtiön soveltamasta arvonlisäverokannasta silloin, kun se luovuttaa liikuntatilojen käyttöoikeutta tilapäisluonteisesti sellaisen toimijan käyttöön, joka ei harjoita tiloissa alennetun verokannan alaista liikuntapalvelujen myyntiä vaan yleisen verokannan alaista liikunnan opetuspalvelujen myyntiä.\nYleistä verokantaa alemman verokannan soveltamisen tarkoituksena on ollut alentaa kulutushintoja. Mikäli tilojen käyttäjä ei käytä tiloja verosta vapautettuihin tai alennetun verokannan alaisiin liikuntapalveluihin, alennetun 10 prosentin verokannan soveltamiselle liikuntatilojen käyttöoikeuden luovuttamisessa ei ole ollut perusteita. Tiloja tarjoavalla yhtiöllä ei ollut oikeutta soveltaa alennettua 10 prosentin verokantaa liikuntatilojen käyttöoikeuden tilapäisluonteiseen luovuttamiseen tahoille, jotka käyttivät tiloja yleisen verokannan alaiseen liikunnan opettamiseen.\nKHO 21.2.2019 T:682\nVuosilomalakiin tulee muutoksia 1.4.2019 alkavasta lomanmääräytymisvuodesta lähtien. Muutoksilla turvataan työntekijälle EU-lainsäädännössä edellytetty oikeus neljän viikon palkalliseen vuosilomaan, vaikka hän olisi joutunut olemaan poissa työstä sairauden tai lääkinnällisen kuntoutuksen vuoksi. Lisäksi pidennetään aikaa, jonka kuluessa työntekijä voi pitää työkyvyttömyyden vuoksi siirretyn vuosilomansa.\nVuosilomalakiin lisätään säännökset työntekijän oikeudesta vuosilomaa täydentäviin lisävapaapäiviin. Työntekijä saa lisävapaapäiviä tilanteissa, joissa hän ei sairaudesta tai lääkinnällisestä kuntoutuksesta johtuvan poissaolon vuoksi ole ansainnut vähintään 24 vuosilomapäivää. Jos työntekijä on lomanmääräytymisvuoden aikana ansainnut vähintään 24 lomapäivää, lisävapaapäiväsäännös ei tule sovellettavaksi.\nLakiin yksityisyyden suojasta työelämässä (ns. työelämän tietosuojalaki) tehdään tietosuoja-asetuksesta ja kansallisen tietosuojasääntelyn muutoksista johtuvat muutokset. Muutokset ovat pääosin vain teknisluonteisia. Laissa täsmennetään myös sitä, että työnantaja voi kerätä työntekijän tietoja ilman hänen suostumustaan vain laissa erikseen säädellyissä tapauksissa. Työelämän tietosuojalain muutokset tulevat voimaan 1.4.2019.\nPK-YRITYSTEN HALLITUSTYÖN HAASTEET\nKauppakamarit ovat toteuttaneet PK-hallitusbarometrin, johon vastasi 1100 yritysjohtajaa eri puolilta Suomea. Barometrin mukaan PK-yritykset panostavat hallitustyöhön ja ovat löytäneet myös ulkopuolisia hallituksen jäseniä.\nToisaalta tulevaisuus haastaa hallituksen osaamisen esimerkiksi kasvutavoitteiden, kansainvälistymisen ja teknologisen murroksen muodossa, mikä huolettaa erityisesti toimitusjohtajia.\nMoni kaipaa hallituksiin lisää vaihtuvuutta, sillä lukuisista hallituksista löytyy myös vapaamatkustaja. Yli 40 %:lla vastaajien yrityksistä oli vähintään yksi ulkopuolinen hallituksen jäsen. Ulkopuolisiin jäseniin ollaan myös varsin tyytyväisiä, kun heidän saamansa keskimääräinen arvosana on 4,1 (asteikko 1-5).\nEniten hallituksen jäseniltä odotetaan liiketoimintaosaamista, yritystalouden ja rahoituksen hallintaa sekä kokemusta strategisesta työskentelystä. Myös uuden teknologian osaamisen arvostus on noussut kahden vuoden takaisesta. Henkilökohtaisista ominaisuuksista arvostetaan eniten yhteistyökykyä, selvästi enemmän kuin itsenäistä ajattelutapaa ja kykyä kyseenalaistaa. Vastauksista löytyy myös kommentteja ”joo joo -miehiä ei hallituksiin tarvita”.\nPK-yritysten hallituksen jäsenet ovat keskimäärin 52-vuotiaita. Naisten osuus jäsenistä on 25 prosenttia ja 32 prosenttia suuremmissa, vähintään 250 työntekijän yrityksissä. Hallitustyössä ei ole laajasti mukana nuoria henkilöitä, sillä nuorin hallituksen jäsen on keskimäärin 42-vuotias.\n44 prosenttia vastaajista katsoo, ettei hallituksessa ole riittävää osaamista yrityksen tulevien haasteiden, esimerkiksi kasvutavoitteiden, kansainvälistymisen ja teknologisen murroksen kannalta. 40 prosenttia vastaajista katsoo, ettei hallituksen jäsenistössä ole riittävää vaihtuvuutta ja kolmannes kertoo, etteivät kaikki jäsenet panosta ja osallistu hallitustyöhön riittävästi. Kauppakamaerin yhteenvedossa todetaan, että hallituksen kokoonpanon kehittämiseen on panostettava yrityksissä.\nPk-yrittäjän vero- ja lakiuutiset: heinä-elokuu 2019\nTalenomin sähköiset asiakasjärjestelmät tietoturvasertifioitu\nPk-yrittäjän vero- ja lakiuutiset: kesäkuu 2019\nPk-yrittäjän vero- ja lakiuutiset: huhtikuu 2019


Suomen EU-politiikan tavoitteet Kreikan ja Italian puheenjohtajakausilla (VNK) - Eurooppatiedotus\nEtusivu› Ajankohtaista›Uutinen›Suomen EU-politiikan tavoitteet Kreikan ja Italian puheenjohtajakausilla (VNK)\nHallituksen EU-ministerivaliokunta käsitteli 20. joulukuuta Suomen EU-politiikan tavoitteita Kreikan ja Italian puheenjohtajakausilla. Sevillan Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti puheenjohtajuutta hoitavat jäsenvaltiot antavat ensimmäistä kertaa yhteisen toimintaohjelman koko vuodelle.\nKreikan ja Italian toimintaohjelman pääaiheet ovat EU:n laajentuminen ja tulevaisuustyö, Lissabonin strategia, oikeus- ja sisäasiat sekä ulkosuhteet. Suomi pitää vuoden 2003 toimintaohjelman tavoitteita hyvinä.\nLiittymissopimus uusien jäsenmaiden kanssa allekirjoitetaan 16.4.2003. Uudet jäsenmaat osallistuvat EU-kokouksiin liittymissopimuksen allekirjoittamisesta lähtien. Suomen omana tavoitteena on liittymissopimuksen kansallinen ratifiointi vuoden 2003 aikana. Työskentelyyn 25 jäsenen unionissa on valmistauduttava omaksumalla entistä tehokkaampia työskentelytapoja. Neuvoston toiminnan kehittämisestä on tehty yksityiskohtaisia linjauksia Helsingin ja Sevillan Eurooppa-neuvostoissa. Nämä päätökset on toimeenpantava täysimääräisesti. Laajentuminen edellyttää myös uusia päätöksiä mm. unionin työkielistä. Suomi on valmis merkittäviin uudistuksiin.\nEU:n tulevaisuutta käsittelevän konventin päättymisen jälkeen on varattava riittävä valmisteluaika ennen uuden hallitusten välisen konferenssin (HVK) aloittamista. Suomi korostaa, että valmisteluaika on välttämätön, jotta EU:n uudesta perustamissopimuksesta voidaan käydä kansalaiskeskustelua ja sekä hallitus että eduskunta pystyvät ottamaan perusteellisesti kantaa uudessa HVK:ssa esille tuleviin aiheisiin.\nLissabonin kilpailukykystrategiaa käsittelevä ns. kevään Eurooppa-neuvosto pidetään 21. – 22.3.2003 Brysselissä. Kilpailukykystrategian edellyttämien rakenneuudistusten toteuttaminen on Suomen keskeinen tavoite. EU on jäljessä aiemmin tehtyjen sitoumusten toimeenpanossa, ja tämä kuilu pitää kuroa päättäväisesti umpeen. Yhteisölainsäädäntöä valmisteltaessa on huomioitava vaikutukset kilpailukyvylle. Suomi haluaa edistää erityisesti tietoyhteiskuntaan, yhteisiin rahoitusmarkkinoihin, bioteknologiasektoriin sekä tutkimukseen ja innovaatioihin liittyviä hankkeita. Kevään Eurooppa-neuvostossa on tehtävä päätöksiä telekommunikaatiosektorin vahvistamiseksi.\nJohannesburgin kestävän kehityksen huippukokouksessa elo-syyskuussa 2002 sovitut kansainväliset kestävän kehityksen sitoumukset pitää toimeenpanna.\nSuomi korostaa, että Tampereen Eurooppa-neuvoston sitoumuksista on pidettävä kiinni oikeus- ja sisäasioissa.\nVuoden 2003 aikana Suomen pitää aloittaa valmistautuminen omaan puheenjohtajakauteensa vuoden 2006 jälkipuoliskolla. Sevillan Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti joulukuussa 2003 hyväksytään ensimmäinen Eurooppa-neuvoston kolmivuotinen strateginen ohjelma, joka kattaa vuodet 2004 – 2006, jona aikana puheenjohtajuudesta vastaavat Irlanti, Alankomaat, Luxemburg, Britannia, Itävalta ja Suomi.\nVALTIONEUVOSTON TIEDOTUSYKSIKKÖ TIEDOTE 338/2002


Vastaus: Fivaldi -mobiilisovellus? - Visma Community\nOnko Fivaldiin tulossa tai olemassa minkäänlaista mobiilisovellusta tilitoimiston asiakaskäyttöön?\nEsimerkiksi laskujen hyväksyntää varten olisi näppärä olla olemassa sovellus, josta tämän nopeasti saisi tehtyä ja lasku pääsisi kierrätyksessä eteenpäin. Samoten kuittipalvelua ei taida olla vielä olemassa? Tällä hetkellä asiakas on joutunut ostamaan palvelu ulkopuolelta, kuten eTasku, jotta kuitit saisi suoraan kirjanpitoon ilman erillisiä toimenpiteitä.\nKyllähän kuitit voi skannata ostolaskujen kierrätysohjelmaan, vaikka niistä ei yritetäkään tunnistaa dataa. Itse esim. harrastan sitä, että kerään samalle tilille kirjattavia ostolaskuja samalle skannausalustalle, ja skannan ne Fivaldiin.\nJos noita ei kauhean paljon ole kuukaudessa, niin eihän se niin kovin suuri vaiva ole. Tiedän aika monia Fivaldin käyttäjiä, jotka tätä harrastavat. Pitäisi tiestysti pyrkiä parempiin toimintamalleihin, joissa noita paperisia kuitteja ei tulisi niin paljon.\nItsekin käyttäisin kyllä mielellään eTaskua, mutta sillähän ei käsittääkseni saa kuitin kuvia tallennettua Fivaldiin.\nNäin on, voi skannata. Haen asialla nyt asiakkaan käyttömukavuutta.\nMobiilisovelluksen kautta kuiteista on näppärä ottaa valokuva heti tapahtumahetkellä kirjanpitoon eikä niistä sen jälkeen tarvitse huolehtia.\neTaskua käyttäviä on meidän asiakaskunnassa useampia ja totta kyllä on, että kuittien kuvia ei Fivaldiin saa sitä kautta kuten ostolaskujen kierrätyksestä. Kuittiaineisto on pitänyt tallentaa erikseen sähköiseen muotoon.\nSähköiseen arkistoon siirron luulisi olevan myös mahdollista?\ntekijä Heidi Tiainen\nKiitos näistä kysymyksistä ja palautteista.\nUudistamme Fivaldin ostolaskuprosessia jatkuvasti. Toimme kesällä Webmaksatus-toiminnallisuuden, johon voi tutustua tarkemmin täällä https://community.visma.com/t5/Visma-Fivaldi-kayttovinkit/Visma-Fivaldi-Kasikirja-OSTOLASKUJEN-KIERR....\nWebmaksatusta on nyt syksyn mittaan kehitetty käyttäjien palautteiden perusteella ja kehitystä jatketaan ja laajennetaan. Tulemme huomioimaan mobiilikäytön entistä paremmin ostoprosessin kehityksessä ja tutkimme myös erilaisia tapoja toteuttaa tämä kuitti-toiminnallisuus.\nTiedotamme uusista ominaisuuksista päivitystiedotteissa, jotka löytyvät Fivaldi Web-sivulta Tiedotteet -osiosta ja Communitystä Lataa materiaaleja -osiosta kirjautumisen takaa.\ntekijä Sinikka Rajamäki (Päivitetty 12-11-2019 11:29 tekijä Sinikka Rajamäki )\nFivaldi web on responsiivinen eli skaalautuu eri laitteille (kännykkä, tabletti, tietokone). Sovelluksia ei kuitenkaan ole mobiilioptimoitu/testattu kaikilla eri laitteilla, joten käyttökokemus voi vaihdella laitteesta riippuen ja toimii paremmin tabletilla kuin kännykällä.\nMainitsemasi eTaskun vaihtoehtona on meillä myyty lähinnä Visma.net Expenseä. Expenseä käytetään matka- ja kululaskujen syöttämiseen ja sieltä saadaan myös tapahtumat vastaavasti kirjanpitoon, mutta ilman kuvia myös. Mikäli haluat kuulla lisää Expensestä, olethan yhteydessä myyntiimme.\n- Sinikka / Visma Sovellustuki


Työvaatteet myymälään | Resta24\nTarjoamme kaikki miesten työvaatteet ravintolaan; kokin vaatteet, kokkitakit, kokkihousut, tarjoilijan vaatteet, esiliinat, työkengät ja paljon muuta miehille. Työhousut miehille ja paljon muita miesten ja naisten työvaatteita ravintolaan löydät kattavasta valikoimastamme, jonka olemme valinneet vankkaan ammattitaitoomme nojaten. Tilaaminen on helppoa, nopeaa ja edullista. Tutustu valikoimaamme!\nFarkut miehille Jaden, tummanharmaa\nFarkut miehille Jaden, sininen\nKauluspaita miehille Jules, lyhyt hiha, savunsininen\nPaita miehille Jules, pitkä hiha, savunsininen\nVillatakki miehille Cristiano, harmaa\nKauluspaita miehille Lius, lyhyt hiha, bordeaux/valkoinen\nKauluspaita miehille Lius, lyhyt hiha, beige/valkoinen\nKauluspaita miehille Lius, pitkä hiha, sininen/valkoinen\nKauluspaita miehille Lius, pitkä hiha, bordeaux/valkoinen\nFarkut miehille Dover, valkoinen


Talouskriisi voi näkyä kotimaisissa animaatioelokuvissa | Yle Uutiset | yle.fi\n20.2.2009 klo 16.20päivitetty 20.2.2009 klo 16.21\nTalouskriisi voi ravistella eniten sellaisia yrityksiä, jotka tekevät elokuvien ohella myös esimerkiksi mainoksia. Krohnin mukaan mainospuolen tilausten vähentäminen saattaa johtaa osaavan henkilökunnan lomauttamiseen tai pahimmassa tapauksessa myös irtisanomisiin.\nKrohn sanookin kotimaisten elokuvantekijöiden olevan tyytyväisiä siitä, että kulttuuriministeri Stefan Wallin on esittänyt elokuvataiteeseen kohdistuvaa talouden elvytyspaketti.\nSe, että taloustilanne ei vielä näy elokuvien tuotannossa ei hänen mukaansa myöskään tarkoita sitä, ettäkö se ei voisi näkyä tulevaisuudessa.\nUlkomailla jo ongelmia elokuvien rahoituksessa\nPelkästään elokuvia tekevät tahot ovat enemmän suojassa talouden alamäeltä. Tämä johtuu etenkin siitä, että Suomessa yksityinen rahoitus on elokuva-alalla vielä hyvin vähäistä.\nUlkomailla tilanne on jo toinen. Berliinin filmijuhlilla vastikään vieraillut Krohn sanoo, että festivaalin yhteydessä käytetyissä puheenvuoroissa oltiin hyvin huolestuneita yksityisen rahoituksen hupenemisesta huonon taloustilanteen seurauksena.\nToimitusjohtaja sanoo myös uskovansa, että elokuvalle on kysyntää myös talouden synkempinä aikoina.\n- Elokuvalipun tai dvd:n hinta on hyvin edullinen suhteessa laadukkaaseen elämykseen. Siitä syystä elokuva ei varmaankaan ole ensimmäinen säästökohde.\nkulttuuriIrina KrohnelokuvatSuomen elokuvasäätiöTalouskriisikotimaiset elokuvatlaskusuhdanneelokuvan tyylilajitaloudellinen tilaanimaatio


Hallanoroja: Pentutilaus tehty\nEilen lähdettiin Atsan kanssa iltamassa kohti Siilinjärveä. Olin päivällä soitellut labraan progesteronista tuloksia ja sieltä ilmoiteltiin, että yrittämään voisi lähteä. Niinpä päätin lähteä kokeilemaan astutusta. Perillä päästin Atsan autosta ja heti neiti ryntäsi häntä hulmuten tulevan sulhonsa luokse häkille. Ajattelin, että katselkoot toisiaan häkissä vapaana, niin eipä aikaakaan, kun pariskunta oli jo nalkissa. Siinä ei paljoa ehditty tuumata, kun pideltiin jo koiria paikallaan.\nTänään tulin vielä uudelleen Siilinjärvelle kokeilemaan Atsan kanssa olisiko meillä vielä juoksu millä mallilla. Onni pörhisteli itseään komeana häkissä ja Atsa oli aivan myyty sulhostaan. Ei tarvinnut taas paljoa odotella, kun koirat nakottivat peput vastakkain. Ajattelin, että tämä taitaa jo riittää ja menimme Martan kanssa sisälle papereiden kirjoitteluun. Atsa tuli myös sisälle, kun autossa oli niin kuuma odotella. Siellä neiti halusi kovasti rapsutteluja ja taisi Onnin puruluutkin mennä parempiin suihin. Ulkona päätettiin ottaa vielä pariskunnasta kuvia, niin Onnilla näytti vielä olevan virtaa jäljellä. Päätin vielä laittaa Atsan Onnin häkkiin, että saavat vielä leikkiä hetken, kun olin varma, ettei ne muuta jaksa enää tehdä. Mitä vielä! Koirat leikkivät jonkin aikaa ja kohta oltiin taas nalkissa. Täytyy myöntää, että Onni oli kyllä nimensä veroinen uros :) Nyt sitten vain odotellaan, mitä tästä rakkauden täyteisestä hetkestä kehkeytyy. Pentutilaus on pistetty alulle :)\nAnonyymi 18. toukokuuta 2014 klo 17.33\nOnpa kiva, kun olet ruvennut pitämään tätä blogia; täältä voi kätevästi käydä lukemassa teidän kuulumisia! Hienoa, että astutustouhut sujuivat niin mallikkaasti. Rapsutuksia Atsalle, ja toivotaan, että massu rupeaisi pyöristymään - täällä pidetään kyllä kovasti peukkuja pystyssä! T: Anna\nMaarit Knuutinen 18. toukokuuta 2014 klo 17.56\nKovasti täällä odotellaan pieniä masuasukkeja :)


Robotti ratkaisi Rubikin kuution 2,39 sekunnissa | Tiede | HS\nRobotti ratkaisi Rubikin kuution 2,39 sekunnissa\nKäsipelillä kuuluisa Rubikin kuutio on pystytty ratkaisemaan noin viidessä sekunnissa. Tavallinen pulliainen pääsee pienellä harjoittelulla noin kahteen minuuttiin.Roboteilla on kuution ratkomisessa omat sarjansa, sillä ne ovat ylivoimaisia. Lokakuussa Floridassa Yhdysvalloissa valmistettu robotti ratkaisi kuution 2,39 sekunnissa. Ennätystä mittasi virallisesti Guinessin ennätyskirjan edustaja. Edellinen robotin ennätys oli 3,2 sekuntia.Nopean robotin rakensi 17-vuotias opiskelija Zackary Gromko Bradentonista Floridasta. Videolla Gromko tekee ennätyksen lukionsa Saint Tapanin juhlasalissa. Jokaisella yrityksellä robotti saa tahkot saman värisiksi muutamassa sekunnissa, ja lukion oppilaat hurraavat. Gromko sanoo, että robotin nopeus perustuu visuaaliseen algoritmiin ja matematiikan alaan, jota sanotaan ryhmäteoriaksi. Matemaattisesti on todistettu, että kuution voi aina ratkaista alle 20 siirrossa, ja kone hyödyntää tätä.Gromko alkoi rakentaa robottiaan noin vuosi sitten, hän kertoo haastattelussa. Ensiksi robotti skannaa kuution kahdella kameralla ja löytää nopeasti ratkaisun. Kuutiota se pyörittää vikkelästi kuuden ”käsivarren” avulla. Varret on liitetty moottoreihin. Se on yksi nopean ratkaisun salaisuus. Kuutio on kuin häkissä robotin käsivarsien sisällä.Kuutio oli virallisesti hyväksytetty järjestössä, joka antoi ohjeet kuution muodosta. Gromkon mukaan ennätyksen voi puristaa laitteella 1,8 sekuntiin, kertoo 10News.Yksi syy rakentaa robotti oli Zackaryn mukaan se, että hän on itse liian hidas ratkomaan kuutiota.Suomessa Rubikin kuutiota on ratkottu jopa jaloilla. HS:ssä julkaistiin vuosi sitten video, jossa Niko Ronkainen ratkaisee kuutioita esimerkiksi jaloillaan.\nIhminen käyttää Rubikin kuution ratkaisuun yleensä jopa 60 siirtoa. Kone tarvitsee alle 20 siirtoa.\nTimo Paukku Robotti ratkaisi Rubikin kuution 2,39 sekunnissa


ABE kortti ?\nKertokaapas millaista yhdistelmää saa isolla E:llä kuljettaa. Tämä on varmasti moneen kertaan koluttu asia, mutta kun en jaksanut koluta Googlea.\nMinä hankin taannoin ajokorttiuudistuksessa sen "E" kirjaimen entiseen AB korttiin lisseeksi, kun sen sai ihan ilmaiseksi.\nMikä on tuon "iso-E":n ja ns. "pikku-e":n ero ?\n"Pikku g" täytti vuosia ja nyt hänkin on sitten "iso G".\n=> eli siis ABE kortilla esim 3500 kokonaispainoinen m-auto saa vetää 2000kg jarrullista vaunua, jos vain sen vetoauton rek.otteessa on mainittu ko. vetokyky.\n=> ja A Be kortilla max. 750kg jarruton\nja kirjoita Googleen "ake", siellä on paljon muutakin tietoa!\nEi tuollaista korttia ole olemassakaan.\nBECE kortti, niin ei tarvitse mietti mitä saa vetää ja mitä ei. Täytyy vaan tarkistaa veturin ja kärryn yhteensopivuus.\nEnpä ole minäkään kuullut että täysperävaunu kortin vois suorittaa sihteerikortilla. Eiköhän se ensin pidä olla se C jotta voi E:n ajaa :).\nPikku e on sit ihan eri asia\nSe pikku e on myös ajokortissa E isolla.\nMun kortissa näin A BE C, jos se taas olis ABCE silloin se ois iso E.\n"Perävaunu-Info" löytyy netistä:\nJarruttoman kevytperävaunun suurin\nsallittu koknaismassa on 750kg. Kuitenkin\nenintään puolet vetoauton omasta massasta.\nAuton valmistaja voi rajoittaa vedettävän\nvaunun kokonaismassan alhaisemmaksikin.\nKun jarrullisen yhdistelmän (auto ja\nperävaunu) kokonaismassa ylittää 3500kg\nja kun perävaunun kokonaismassa on\nsuurempi kuin vetoauton omamassa, edellytetään\nkuljettajalta vähintään ABE-ajokorttia.\nNormaali ABC-ajokortti ei riitä.\nVedettävän perävaunun leveys voi\nolla vetoautosta riippumatta max. 260 cm.\n(HUOM: kansainvälisessä liikenteessä\nmax. leveys on 255 cm)\nKuormaus tulee suorittaa niin, että vetokoukkuun\nkohdistuu ns. aisapainoa väh. 25 kg.\nPerävaunu 01-luokka (kok. massa 750kg tai alle)\nPerävaunu 02-luokka (kok.massa 750-3500kg)\nvuosikatsastus joka toinen vuosi.\nRekisteröinti päivämäärä tai kilven loppunumero\nei ratkaise katsastuskuukautta.\nKatsastus on suotitettava kalenterivuoden\nVetoauto saa vetää perävaunua jossa\nkokonaismassa on suurempi kuin auton\nsallittu perävaunumassa (jos ajokortti riittää)\nTodellinen vedettävä massa\nei saa olla isompi kuin auton valmistajan sallima.\nEsim: Auto saa vetää 500kg jarrutonta perävaunua\nperävaunun kok.massa on 750 kg\nperävaunun oma massa on 200 kg\nperävaunun kantavuus on 550 kg\nkuorma saa olla enint.\n500-200 kg =300 kg\nTämä yhdistelmä ei vaadi "Pikku E"-korttia.\nEsim: Auto saa vetää 1200kg jarrullista perävaunua\nperävaunun kok.massa on 1700 kg\nperävaunun oma massa on 400 kg\nperävaunun kantavuus on 1300 kg\nmutta kuorma saa olla enint.\nTässä tapauksessa vaaditaan "Pikku E"-kortti.\n=> siis onko olemassa erikseen iso E ja pikku e ?\nMinun kortissani on AIVAN SELVÄSTI "A BE ** **" eli siis iso E.\n"siis onko olemassa erikseen iso E ja pikku e ?"\nVastaus: Ei ole, mutta "pikku E" on!\nSe sinun E on pikku E, iso E tarkoittaa täysperävaunu = rekka korttia. Täysperävaunua et voi lähteä ajamaan AB tai B henkilöauto kortilla kun ei ne rekan perävaunut taida onnistua Bemarilla vetää. Siis ensin on ABC ja sit voi mennä vaikka kurssikeskukseen koulutukseen jossa siihen perään saa sen ison E:n.\nTon pikku E:n voi saada myös tuolla akkojen kortilla. Siis sun AB E** on sihteerikortti lisättynä pikku E:llä.\nPELLELLÄ edes korttia\nKortti on tietenkin ryypätty ja eihän sitä varastetulla autolla tarvitakaan.\nAattelin vaan , kun on toi varastettu rekka alla, että saanko sillä BE kortilla ajaa yli 100 km/h.\nSiehä se varsinainen pelle olet ...\nOnhan se iso E jos kerran kortissa niin lukee.\ntoinen asia onkin sitten, että ison B:n jälkeen ilman isoa C:tä sitä kutsutaan pikku-e:ksi ... kyllä on tosi tyhmä juttu.\n"toinen asia onkin sitten, että ison B:n jälkeen ilman isoa C:tä sitä kutsutaan pikku-e:ksi ... kyllä on tosi tyhmä juttu."\nIson C:n kanssakin kyseessä voi olla "pikku E".\nEsim. A BE C* **\nPelle P... kirjoitti:\nEi ammattikuski tommosta paskaajauha mutta PELLET ne täällä jaksaa jauhaa PASKAA\nMinullakin on tuo ABE merkintä ajokortissa, vaikka olen alunperin ajanut vain h-autokortin\nEli helppo huudella kun asia on outo\nAikoinaan tavallisella henkilöautokortilla sai vetää henkilöauton perässä melkein minkälaista perävaunua tahansa, jos sai sen yhdistelmän vetoautolla liikkeelle. Juuri nämä henkilöautokortit sai siirtymäkauden aikana vaihtaa ilman inssiä BE kortiksi. Monet pitkään matkailuvaunua menestyksellisesti vetäneet karavaanarit olisivat muuten joutuneet käymään inssissä osoittamassa käytännön ajotaitonsa. Moni sen aikainen karavaanari on vieläkin vaunua vetämässä liikenteessä.\nPikku E on silloin jos E on B:n perässä, eli BE.\nIso E on silloin jos E on C:n perässä, eli CE.\nABE, BE, ABEC ja BEC ovat pikku E kortteja.\nABECE, BECE, ABECED JA BECED ovat iso E kortteja.\nJotkut esittää asian selvästikin ja yksinkertaisesti HYVÄ ÄRJY\nOmassa kortissa kirjaimet A BE CE DE ei tarvii ajatella mille kalustolle kortti riittää.\nJa väliin mahtuu vielä pari EEEEE:tä nimittäin C1E ja D1E\nmää haluun ABEC1ECD1ED-kortin\nJa eläköön suomen paska byrokratiajärjestelmä, joka luo vain sekaannusta.\nEi kai se, että sinun ymmärryksesi on vajavainen, tee suomea ja sen järjestelmää paskamaiseksi????\nAlion 1972 huhtikuussa yksityisen kuorma-autokortin ja uusiessani sen 1977 sain silloisen ammattikortin johon tuli myös rekkakortti ja sen jälkeen ajoin linja-autokortin ja minulla oli sen jälkeen ADECEDE kortti taskussa. 2004 täytin 50 v ja lääkärintarkastuksessa menetin perästä neljä kirjainta (omasta pyynnöstäni) ja sen jälkeen oli minulla A BE kortti, kysymys kuuluu mitä ajoneuvoja saan kuljettaa nyt\nEli saanko kuljettaa\nmopoa ja mitä muuta lisäksi\nVastatkaa selvällä suomenkielellä eli vääntäkää rautalangasta, kiitos\nNo kyllä ite tiedät sen.\nSaat ajaa mopoa,moottoripyörä ja traktoria. Ja sitten tietysti alle 3500kg autot ja niihin peräkärryt rek. kirjan mukaan.\nSensijaan et saa aja mopoautoa jos sinulla on kortti hyllyllä mutta mopoa saat aja sen aikaa.\nSinulla ei kyllä ole koskaan ollut ADECEDE koska sellaista korttia missä B puuttuu ei ole olemassa.\nsattunut olemaan rautalankaa käsillä,että sitten joudut käymään Trafin sivuilla niin sieltä tulee se oikea tieto,jos viitsit vaivautua.\nEi satu, pikku e oikeuttaa vetäisemään snadia eeroa takusiin.\nAjokorttilaki 4§ 6 mom. BE: Ajoneuvoyhdistelmät, joissa on B-luokan\nvetoauto (henkilö tai -pakettiauto) ja hinattava ajoneuvo, jonka kokonaismassa\non enintään 3500 kg.\nKutsutaan myös pikku eeksi. Sai ilmaiseksi jonottamalla joskus\n1990-luvun puolivälissä. Nykyisin suoritettava ajokoe. Ei vaadi teoriaa,\neikä autokoulua. Tietenkin alla oltava se B.\n"Inssiajo" on terminä täysin vanhentunut. Juontaa siitä, kun katsastus\noli valtion monopoli ja ajokokeen ottivat vastaan katsastusmiehet.\nOvat koulutukseltaan insinöörejä tai teknikoita. Nykyisin ajokokeen\nottaa vastaan liikenneopettajan pätevyyden omaava henkilö. Ei insinööri,\npoislukien jotkut vanhat virkamiesajan gubbet, joilla on tämä pätevyys.\nOvat kylläkin jo eläköityneet pois.\nAura Fest keräsi erikoisjärjestelyin 7 500 kävijää