Eurokriisiä ei saa peitellä. Perussuomalaiset haluavat tosiasiat julkisuuteen. — Reijo Tossavainen, toisinajattelija\n8.6.2012 12:18 Reijo Tossavainen 18 kommenttia ilmoita asiaton viesti\nEurokriisi on edennyt juuri niin kuin me perussuomalaiset olemme pelänneet ja varoittaneet. Meidät on haluttu vaientaa. Totuutta ei voi vaientaa ikuisesti.Perussuomalaiset tekivät jälleen välikysymyksen. Miksi? Siksi, että Etelä-Euroopan tilanne on äärimmäisen vaikea. On syytä pelätä, että huippukokouksessa 28.–29. kesäkuuta runnotaan kriisin varjolla läpi ennennäkemättömiä päätöksiä. Suomen talouden ja itsenäisyyden kustannuksella.Jo nyt huhutaan, että komission ehdotukset pankkien pelastuspaketista johtavat käytännössä yhteisvastuuseen. Eikä se jää siihen.Jos Keski- ja Etelä-Euroopan suurvallat ja kriisimaat saavat tahtonsa läpi, Suomi joutuu alistumaan yhteisvastuullisiin velkakirjoihin eli ”eurobondeihin”, Brysseliin keskitettyyn liittovaltiovarainministeriöön, eurooppalaiseen pankkiunioniin eli pankkitukeen ja talletussuojarahastoon, sekä Euroopan vakausmekanismin (EVM) muuttamiseen roskapankiksi josta rahoitetaan – ilman Suomen eduskunnan hyväksyntää – Etelä-Euroopan kriisipankkeja vuodesta toiseen.Sellaista emme voi hyväksyä. Sellaista ei kukaan voi hyväksyä ilman avointa keskustelua. Näin suuria päätöksiä ei voida runnoa läpi kiireellisellä aikataululla – eduskunnan ollessa kesälomalla – suuressa valiokunnassa suljettujen ovien takana.Eduskunnan on keskusteltava asiasta kunnolla niin että se muistetaan vielä vuosien kuluttua. Tilanne ja poliittiset reunaehdot on avattava koko kansalle.Kuin käsikirjoituksestaEuroopan tila on euroeliitille kiusallinen. Se on kuin suoraan käsikirjoituksesta. Mitään yllättävää ei ole tapahtunut. ”En ma iloitse, en sure, huokaa”, runoili Leino. Emme voi vaieta.Timo Soini varoitti Espanjan tulevasta romahduksesta Wall Street Journalissa jo vuosi sitten, 9. toukokuuta 2011: ”Pahin rytky on vielä tulossa. Espanjan asuntomarkkinat ovat kuin musta aukko, johon verrattuna pikkuinen Irlanti oli lasten leikkiä. Ongelmat eivät koske vain säästökassoja. Suuret espanjalaiset pankit piilottelevat tappioitaan, kuten tehtiin Irlannissakin jonkin aikaa. Kello käy, eikä ongelma katoa lisäajalla.”Paljastukset ovat vasta alkaneet. Hiljattain kansallistetun kriisipankki Bankian 41 miljoonan euron voitto muuttui yhdessä yössä 3 miljardin tappioksi, kun lukuja katsottiin tarkemmin. Bankia ei ollut yksin leikkimässä kuurupiiloa.Samalla Espanjan työttömyys kasvaa kasvamistaan. Se johtuu eurosta, niin surullista kuin se onkin. Eurojäsenyys estää Espanjaa devalvoimasta valuuttaansa saadakseen takaisin kilpailukykynsä. Sisäinen devalvaatio ei ole onnistunut.Kreikka on puolestaan joutunut ojasta allikkoon kestämättömien tukipakettien siivittelemänä. On käynyt juuri niin kuin olemme toistuvasti varoittaneet. Tukipaketit eivät toimi. Timo Soini kirjoitti jo kaksi vuotta sitten, 2. toukokuuta 2010: ”Kreikalla ei ole mitään mahdollisuuksia maksaa lainoja takaisin, vaan ne ajan oloon annetaan anteeksi! (…) Mikä siis avuksi? Ensin Kreikka ulos euroalueesta ja tulevan drakhman devalvaatio 30–40 prosentilla ja EU:n hajauttaminen talous- ja vapaakauppaliitoksi.”Asiantuntijat ovat samaa mieltä. Silti emme usko, että Kreikka jättäisi euron vapaaehtoisesti. Kreikkalaiset toimivat häikäilemättömän loogisesti. He odottavat meidän jatkavan tukirahoitusta maailman tappiin saakka. He ymmärtävät, että me olemme siihen kaikesta huolimatta valmiita, jos meidät on sidottu euron voimalla ”yhteiseen kohtalonyhteyteen”.Kuin käsikirjoituksesta on myös huippukokouksen asialista. Euron arkkitehdit odottivat tällaista kriisiä. He toivoivat, että sen myötä saataisiin pakotettua kansalaisten vastustama liittovaltio askelen verran eteenpäin. Jacques Delors tiesi tämän. Euro oli liittovaltiohankkeen käsikassara.Sen tietää myös ministeri Stubb. Hän näyttää suorastaan iloitsevan nykytilanteesta, kun hän kirjoittaa blogissaan (31.5.2012): ”Kriisit ovat aina tehneet EU:lle hyvää.” – EU ei pysty lisäämään valtaansa rehellisen demokraattisen prosessin kautta. Keskusvalta kasvaa uhkaillen ja tömistellen, kriisien varjolla.Suomen ja suomalaisten on syytä ymmärtää, mitä on tapahtumassa. Itsenäisyyttämme emme voi myydä.Mikä on Suomen linja ja kestääkö se?Pääministeri Katainen vakuutti aiemman välikysymyksemme yhteydessä (VK 2/2011 vp), että hallitus ei missään nimessä hyväksy eurobondeja: ”Emme hyväksy. Edes keskusteleminen eurobondeista on turhaa ennen kuin kaikki euromaat täyttävät Vakaus- ja kasvusopimuksen velkaantumiskriteerit.” (13.12.2011, PTK 85/2011 vp)On tunnettua, että kaikki euromaat eivät ikinä tule kyseisiä velkaantumiskriteerejä täyttämään.Nyt kuitenkin huhutaan, että Saksa olisi valmis eurobondeihin (muodossa tai toisessa), jos vain samaan aikaan Brysselin kontrollivaltaa lisätään. Jos Saksan linja vaihtuu, miten käy Suomen? Onko pääministeri sanojensa mittainen mies, vai olivatko puheet ulkokultaista teeskentelyä?Mitä tulee Espanjan laajamittaiseen pankkitukeen, hallitus näyttää olevan valmis käyttämään siihen suomalaisten rahoja. Ainakin ministeri Urpilainen antoi viime välikysymyksen (VK 4/2012 vp) yhteydessä ymmärtää, että Suomen piikki ei ole kiinni, eikä hallitus edes aio vaatia paljon puhuttaneita ”vakuuksia” EVM:n kautta ”lainattaville” (lue: lahjoitettaville) tukirahoille (24.4.2012, PTK 41/2012 vp).Suomesta tehty maksamisen maailmanmestariTilanne on täysin kohtuuton Suomen kannalta. Katainen perusteli viime joulukuussa hallituksen linjaa sillä, että muiden tukeminen on Suomen omassa intressissä, koska Suomi on riippuvainen viennistä. Hän myös linjasi, että ”Suomi haluaa olla täysivaltainen euromaa ja kantaa myös siihen kuuluvat vastuut vakauden luomisesta jäsenvaltioiden tasavertaisuutta kunnioittavalla tavalla.” (13.12.2011, PTK 85/2011 vp)Olisi kiinnostavaa nähdä Kataisen laskelmat, joiden mukaan tukipaketit maksavat itsensä takaisin. Rahasummat ovat aivan liian suuria, jotta niitä voitaisiin perustella viennin parantamisella. Sitä paitsi Suomen vientiä tuetaan paremmin suorin välinein – varsinkin kun nykyiset toimet eivät selvästikään toimi.Entä mitä Katainen mahtoi tarkoittaa jäsenvaltioiden tasavertaisuudella? Sitäkö, että Saksan vienti Kreikkaan on yli 40-kertaista Suomeen verrattuna, kun taas Suomen vienti on mitätöntä? Vai sitä, että Saksan pankeilla ja valtiolla oli 34 miljardin (eli 34 000 miljoonan!) euron saatavat Kreikasta, Suomella vajaan miljoonan? Onko tasavertaisuus Kataiselle sitä, että suomalaiset veronmaksajat osallistuvat tasavertaisesti saksalaisten ja ranskalaisten pankkien pelastamiseen?Saksan ja Ranskan pankit ovat syvissä ongelmissa ilman kriisiäkin. Suomalaiset pankit ovat koko lailla kunnossa. Euroalueen ulkopuoliset maat Ruotsi, Tanska, Iso-Britannia ja Sveitsi kärsivät yhtä lailla viennin tyrehtymisestä, mutta ne ovat rahoittaneet kriisimaita vain murto-osalla Suomen lahjoittamasta tuesta. Onko tasavertaisuutta se, että Suomesta on tehty maksamisen maailmanmestari?Liittovaltio syventäisi kansalaisten tyytymättömyyttäSuomen kansan ylivoimainen enemmistö vastustaa euroeliitin ajamaa liittovaltiokehitystä. Elinkeinoelämän valtuuskunnan (EVA) arvo- ja asennetutkimus (2012) paljasti, että vain 9 % vastanneista piti Euroopan liittovaltiota melko tai hyvin toivottavana; vastaajista 64 % vastanneista piti sitä hyvin tai melko epätoivottavana.Liittovaltiorakenteiden vahvistamisessa olisi vain yksi hyvä puoli. Se lujittaisi ja laajentaisi suomalaisten kriittisyyttä Euroopan unionia kohtaan. Silti emme sitä hyväksy. Se olisi väärin Suomea ja suomalaisia kohtaan. Kustannukset Suomelle olisivat mittaamattoman suuret.Kyse ei ole vain kriisimaiden rahoittamisesta. On ymmärrettävä Euroopan unionin sisäinen logiikka. Se kehittyy ja kasvaa omalla painollaan, vetäen kotiinpäin joka käänteessä. Jokainen myönnytys ja pykälän sivulausekin tulkitaan syvenevän integraation eduksi.Tiedämmehän, miten paljon valtaa suomalaisessa politiikassa on valtiovarainministeriön virkamiehillä. Emme kai kuvittele, että Euroopan liittovaltiovarainministeriö aikoisi jäädä kisassa toiseksi?Vallan keskittämistä ajavat kovimmin ne, jotka näkevät itsensä sitä käyttämässä.Liittovaltio lisäisi korruptiota ja heikentäisi demokratiaaKyse ei ole vain suomalaisten rahoista. Menetykset olisivat paljon suurempia. Suurimpia aineettomia menetyksiä olisi demokratian ja avoimen hallinnon radikaali heikkeneminen suomalaisessa yhteiskunnassa. Keskieurooppalainen hallintokulttuuri syrjäyttäisi pohjoismaisen perinteen.Eikä keskitetyn vallankäytön rehellisyys olisi parempaa kuin sen osissa. Korruption, hallinnon tehokkuuden ja lakien noudattamisen osalta Italia, Espanja, Portugali ja Kreikka ovat Maailmanpankin mukaan kehittyvien valtioiden tasolla.Ongelmat eivät rajoitu jäsenmaihin: huonot tavat ovat pesiytyneet unionin ytimiin asti. Kun puhutaan budjettivallan luovuttamisesta Brysseliin, on syytä muistaa, että unionin tilintarkastajat eivät ole 17 vuoteen hyväksyneet EU:n tilinpäätöstä. Rahoja on käytetty niin leväperäisesti, että EU:n budjetissa on vuosittain useiden miljardien eurojen arvosta virheitä ja väärinkäytöksiä.Vastaavia väärinkäytöksiä paljastui viime vuonna Euroopan parlamentista. Sisäisen tarkastuksen mukaan rahojen väärinkäyttö on pikemminkin sääntö kuin poikkeus. Henkilökunta on hyväksynyt itse omia kulujaan ja maksanut korvauksia sukulaisilleen. Virkamiehille on maksettu päällekkäisiä korvauksia. Hankintasopimuksista on löytynyt lähes 700 miljoonan euron edestä epäkohtia. – Suomessa tämä kaikki ei mediaa juuri liikuttanut. Kansalaisia olisi kiinnostanut.EU:n korruption kitkemiseksi ei tiettävästi ole otettu lainkaan todellisia askelia. Väärinkäytöksistä raportoivat tilintarkastajat on erotettu. Viimeksi on ehdotettu, että ”väärinkäsitysten välttämiseksi” unionin budjetti tarkastettaisiin ainoastaan joka 5. vuosi. Ongelmia ei haluta ratkaista: ne kiistetään ja vaiennetaan kuoliaiksi.Liittovaltio ja pankkiunioni maksaisivat Suomelle maltaitaDemokratian kannalta liittovaltiokehitys olisi katastrofi – erityisesti suomalaisille. Mitä enemmän valtaa keskitetään, sitä selvemmin se siirtyy suurille jäsenvaltioille ja niiden kansoille. Vaaleilla valitun presidentin ja komission luominen olisi Suomelle viimeinen tikki. Itsenäisestä Suomesta voitaisiin puhua historian kirjoissa.Toisaalta taloudelliset tappiot Suomelle voivat nousta ennennäkemättömän suuriksi. Tukipakettien takia olemme jo ajautumassa velkasuohon.Joulukuussa 2011 julkistimme laskelmamme Suomen vastuista: pahimmassa tapauksessa yli 35 miljardia euroa. Summaa pöyristeltiin. Kriitikot nauroivat. Virheitä ei löytynyt. Vähän myöhemmin Helsingin Sanomat julkaisi omat laskelmansa, joissa loppusumma oli yli 50 miljardia. Kukaan ei näyttänyt huvittuneelta. Sittemmin hallitus on itse myöntänyt (HE 150/2011 vp), että pahimmassa tapauksessa Suomen vastuut pelkästä ERVV:stä ovat yli 30 miljardia euroa. Sen lisäksi EVM:stä aiheutuvat vastuut voivat ilman eduskunnan nimenomaista suostumusta nousta yli 12 miljardiin euroon.Suurin lasku tulee kuitenkin EKP:n tappioiden kautta, kuten olemme toistuvasti varoittaneet.Kyse on kauhuskenaarioista. Ne ovat realisoitumassa silmiemme edessä.Pankkiunionin ja yhteisen talletussuojarahaston kustannukset tulisivat kaiken tämä päälle. Tarkkoja summia ei kukaan tiedä, mutta arvioita on tehty. Euroalueella on pankkitalletuksia noin 10 000 miljardia euroa; arviot talletussuojarahaston tarvittavasta koosta liikkuvat jossain 1000–2000 miljardin euron välillä. On syytä muistaa, että kyse ei ole kosmeettisesta talletussuojasta: rahoille tulee käyttöä pian, sillä talletuspaot ovat yltymässä kaikissa kriisimaissa.Toisen laskelman mukaan on aiempien pankkikriisien koon perusteella arvioitu, että Euroopan-laajuinen pankkikriisi maksaisi karkeasti 2000–3000 miljardia euroa. Jos Suomi maksaa siitä 1,8 %, hintalappu on suunnilleen 35–55 miljardia euroa. Jonkun on kenties kaikki tämä maksettava. Suomi ei voi siihen osallistua.Käytännössä Suomen osuus tulee olemaan vielä suurempi, kun Espanja kaatuu pois maksajien joukosta. Espanjan valtiovarainministeri on jo ilmaissut epävirallisen avunpyyntönsä. Espanjan kaatuessa EVM:n tukimatematiikka heittää häränpyllyä. Italia tulee perässä.Vastaavasti voidaan laskea, että jos otamme käyttöön eurobondit ja niiden kautta täysin yhteisvastuun, Suomen kannettavaksi tulisi euroalueen keskimääräinen julkisen sektorin velkataakka, joka on noin 90 % BKT:stä. Tämä tarkoittaisi Suomen julkisen velan lähes kaksinkertaistumista eli noin 80 miljardin euron lisätaakkaa.Tosiasiassa tilanne olisi jopa pahempi, sillä Suomi olisi jatkuvasti maksajapuolella, kun taas kilpailukykynsä menettäneet maat olisivat saamapuolella. Liittovaltio johtaisi pysyvään tulonsiirtounioniin. Suomalaiset rahoittaisivat kilpailukykynsä menettäneitä etelävaltioita vuodesta toiseen. Kotimaista sosiaaliturvaa olisi leikattava ja palveluja karsittava. Suomalainen hyvinvointivaltio ajettaisiin alas.Euro on epäoptimaalinen valuutta-alueOngelman ytimessä on se tunnustettu tosiasia, että euro on kaukana optimaalisesta valuutta-alueesta. Siitä varoittivat useat taloustieteilijät poliittiseen linjaan katsomatta, kuten Nobel-palkitut Milton Friedman (poliittisesti oikeistolainen) ja Paul Krugman (vasemmistolainen).Optimaaliselle valuutta-alueelle on yleensä määritelty seuraavat neljä kriteeriä:1) Työvoiman liikkuvuus on valuutta-alueella sujuvaa. Esimerkiksi byrokratia tai kieli- ja kulttuurierot maiden välillä eivät rajoita työvoiman liikkuvuutta.2) Valuutta-alueen valtiot käyvät aktiivisesti kauppaa keskenään.3) Suhdannesyklit ovat valuutta-alueen valtiolla samankaltaiset.4) Valuutta-alueella on yhteinen riskienjakomekanismi.Nykyinen euroalue ei täysin täytä yhtä ainutta kriteeriä (vain 2. kohta täyttyy jotenkuten). Investointipankki JP Morgan onkin laskenut (2012), että jopa 13:n M-kirjaimella alkavan maan (Makedonia, Madagaskar, Malawi, Malesia, Malta, Mauritania, Mauritius, Meksiko, Moldova, Mongolia, Montenegro ja Mosambik) hypoteettinen valuutta-alue olisi euroa optimaalisempi. Euroa epäoptimaalisempaa valuutta-aluetta on lähes mahdotonta edes tahtoessaan rakentaa.Euroa puolustelevat taloustieteilijät ovat viime aikoina inttäneet, että euro toimisi vain, jos euroalueesta tulee talousunionin eurobondeineen. Väite on virheellinen. Valuutta-alueen perusongelma ei poistuisi mihinkään, eikä etelävaltioista tulisi yhtään kilpailukykyisempiä kuin tänä päivänä. Järjestelmän ylläpitäminen vaatisi kasvavia tulonsiirtoja kilpailukykyisiltä mailta kilpailukykynsä menettäneille. Siinä ei enää kysyttäisi Suomen suostumusta.Kriisimaiden ongelmat johtuvat eurostaEuroalueen ongelmat eivät ole optimaalisen valuutta-alueen teoriaa tuntevalle yllätys. Niiden juuret eivät olekaan yksinomaan holtittomassa rahankäytössä, vaan pikemminkin yhteisvaluutassa itsessään. Tämän on myöntänyt jopa ministeri Stubb blogissaan (31.5.12): ”On helppo todeta EU-maiden erot vaikka taulukoimalla niiden korkotasoa, bruttokansantuotteen kasvua tai velkaantuneisuutta. Esimerkiksi Suomi pärjää tunnetusti kaikilla mittareilla hyvin ja vaikkapa Kreikka erittäin huonosti. Tämä ei olisi suuri ongelma, jos meillä ei olisi sama valuutta.”Silti virallisen linjan mukaan kriisi johtuu euromaiden julkisten sektoreiden velkaantumisesta. Siksi kriisin hoito on keskittynyt julkisen sektorin velkaantumisen hillitsemiseen. Tilastot osoittavat, että ongelma on syvällisempi.Vuosien 1999–2007 välillä kriisimaista (Kreikka, Espanja, Portugali, Italia ja Irlanti) ainoastaan Portugalin julkisen sektorin velka suhteessa BKT:hen kasvoi merkittävästi (49 prosentista 68 prosenttiin). Irlannin ja Espanjan julkisen sektorin velkataakat olivat melkein puolittuneet, ja vuonna 2007 ne olivat erittäin matalalla tasolla (25 % ja 36 %). Italia ja Kreikka olivat toki jo aiemmin velkaantuneita, mutta Italiakin leikkasi velkojaan 1999–2007 välillä.Tätä vasten sopii kysyä, miten kansallisen budjettivallan luovuttaminen Brysseliin estäisi ongelmat jatkossa. Todellinen kriisi johtuu kilpailukyvyn menettämisestä. Keskitetty liittovaltiovarainministeriö ei voisi asialle juuri mitään.Tilastot paljastavat, että kriisimaiden yhteinen nimittäjä on vaihtotaseiden romahdus vuosina 1999–2007. Samaan aikaan työkustannukset ja kuluttajahinnat nousivat niissä hälyttävän nopealla tahdilla. Kyse on siitä kilpailukyvyn menetyksestä, jonka epäoptimaalinen yhteisvaluutta aiheutti. Julkisen sektorin velkaantuminen oli seurausta tästä perusongelmasta. Kriisimaiden devalvaatiotarve on jossain 15–30 prosentin välillä. Kriisimaiden julkista sektoria ei saada kuntoon ennen kuin kilpailukyky on palautettu.Samaan aikaan yhteisvaluutta kannusti holtittomaan kuluttamiseen. Reaalikorot olivat kriisimaissa jopa negatiivisia 2000-luvun alussa. Se ruokki velaksi elämistä ja ylikuumensi kriisimaiden talouksia. Saksan ja Ranskan talouskehitystä seuraava EKP:n rahapolitiikka oli kriisimaiden kannalta liian löysää. Ongelmaan ei kuitenkaan ole yksinkertaista ratkaisua. Kyseessä on yhteisvaluutan sisäänrakennettu ongelma. Se tulee toistumaan jatkossakin.Sisäinen devalvaatio ei onnistuEuroeliitti myöntää kilpailukykyongelmat, mutta ei tee oikeita johtopäätöksiä. Sen sijaan, että tunnustettaisiin ongelmien johtuvan yhteisvaluutasta, jäsenmaat yritetään pakolla vääntää oikeaan muottiin. Se ei toimi. Tuloksena on vain kärsimystä ja syvempiä ongelmia.Kilpailukykyä on yritetty parantaa niin ns. sisäisellä devalvaatiolla, eli alentamalla palkkatasoa ja lisäämällä talouden joustavuutta. Tavoite on oikea, mutta epärealistinen. Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) mukaan kilpailukyvyn palauttaminen sisäisellä devalvaatiolla on pitkä ja tuskainen prosessi, jossa on onnistuttu hyvin harvoin. Rakenteelliset uudistukset vaikuttavat aikaisempien kokemusten perusteella positiivisesti kilpailukykyyn vasta useiden vuosien kuluttua.Mikä pahinta, sisäinen devalvaatio heikentää lyhyellä aikavälillä talouskasvua ja vaikeuttaa pyrkimystä saada samaan aikaan julkisen sektorin velkaantuminen kuriin. Ei olekaan yllättävää, että Irlantia lukuun ottamatta, kriisimaiden kilpailukyky on jatkanut heikentymistään viime vuosina. Sisäinen devalvaatio ei ole onnistunut.IMF on myös varoittanut Argentiinan vuosien 1998–2002 tapahtumien osoittavan, että sisäinen devalvaatio voi ajaa maan ns. deflaatioloukkuun, josta ei ole ulospäätyä ilman velkojenmaksun laiminlyömistä ja valuutan devalvaatiota. Kriisimaista ainakin Kreikan talous on jo deflaatioloukussa tai ainakin hyvin lähellä sitä. Nykypolitiikan jatkuessa on vain ajan kysymys, milloin muut kriisimaat ovat samassa tilassa.Mikä toimii, mikä eiHistoriallisesti julkisen sektorin velkaantuminen on käytännössä aina saatu kuriin valuutan devalvaation tai rahapolitiikan keventämisen aikaansaaman talouskasvun kautta. Hyvänä esimerkkinä on Suomen nousu 90-luvun lamasta. Kriisimailla ei ole kumpaakaan keinoa käytettävänään. EKP:n rahapolitiikka on jo hyvin kevyttä, eikä valuutan devalvaatio ole euromaille mahdollista.IMF:n simulaatioiden mukaan euroalueen nykytilanteessa budjettileikkaukset ja veronkorotukset voivat heikentää talouskasvua niin paljon, että julkisen sektorin velkaongelmat pahentuvat entisestään. Alustavat empiiriset tulokset näyttävät tukevan simulaatioita, sillä euroalueen kriisimaiden kohdalla julkisen sektorin velka suhteessa BKT:hen näyttää kasvavan sitä voimakkaammin, mitä kireämpää finanssipolitiikkaa harjoitetaan.Euroopan kriisipolitiikka on syvästi ja perusteellisesti epäonnistunutta. Kriisimaat eivät ole kyenneet juurikaan parantamaan kilpailukykyään, eikä niiden julkisen sektorin velkaantumista ole saatu aisoihin. Jos valitulla linjalla jatketaan, edessä on loputon tukipakettien sarja. Jos Suomi pysyy eurossa ja suostuu rahoittamaan muiden velkaongelmia, ennemmin tai myöhemmin se joutuu itse velkasuohon, josta se ei pysty nousemaan.Vertailun vuoksi on syytä muistaa Argentiinan onnistunut velkajärjestely ja devalvaatio. Argentiina yritti yli kolmen vuoden ajan (1998–2001) palauttaa kilpailukykyään sisäisellä devalvaatiolla. Lopulta se tunnusti epäonnistuneensa, lopetti velkojen maksun ja päästi valuutan kellumaan. Sen seurauksena Argentiinan talous supistui vain yhden neljänneksen (4,9 prosentin lasku BKT:ssa), minkä jälkeen talous kasvoi seuraavan kuuden vuoden aikana yli 63 %. Vastoin yleistä uskomusta Argentiinan nousu ei johtunut vain raaka-ainebuumista, vaan myös kotimaisen kysynnän ja investointien elpymisestä.On myös huomattava, että Kreikan vientisektori suhteessa BKT:hen on lähes kaksi kertaa suurempi kuin Argentiinan vientisektori ennen devalvaatiota. Kreikan talous hyötyisi devalvaatiosta enemmän kuin vuoden 2001 Argentiina. Kreikan haasteena on eurosta eroaminen, mutta monet tahot ovat pitäneet julkisuudessa esitettyjä maailmanloppuskenaarioita vahvasti liioiteltuina. Eurosta eroaminen johtaisi käytännössä jonkinlaiseen ”dollarisaatioon”, eli uuden valuutan rinnalla käytettäisiin euroa, kunnes tarvittavat toimet olisi toteutettu.Toinen tärkeä vertailukohta on Islanti. IMF listaa raportissaan (4.11.2011) seuraavia syitä Islannin sopeutusohjelman onnistumiseen: •\tPankkien tappioita ei maksatettu veronmaksajilla\t•\tFinanssipolitiikkaa ei kiristetty ensimmäisenä ohjelmavuonna\t•\tHyvinvointiyhteiskuntaa ei ajettu alas, vaan se säilytettiin ja sitä paikoin jopa vahvistettiin\t•\tPääoman liikkuvuutta rajoitettiin Pääomaliikkeiden rajoitusta lukuun ottamatta kaikki yllämainitut keinot olisivat olleet toteutettavissa myös euroalueella. Täällä on kuitenkin valittu päinvastainen linja, ja tulokset ovat sen näköisiä.Eurosta ei Suomelle selvää hyötyä, haittaa kylläEmme usko, että kriisimaat haluavat irtaantua eurosta, mikäli muut ovat valmiita rahoittamaan niitä. Kriisimaiden on joka tapauksessa vaikea muuttaa valuuttaansa. Sen sijaan taloutensa hyvin hoitaneelle Suomelle se olisi helppoa ja eduksi. Rahapoliittinen itsenäisyys lisäisi Suomen liikkumavaraa ja taloudellista uskottavuutta.Vastoin yleistä harhakäsitystä, eurosta ei ole ollut Suomelle kiistatonta etua. Ei edes ennen eurokriisin alkamista – puhumattakaan sen jälkeisestä ajasta, jolloin eurojäsenyys on vetänyt Suomen yhä syvemmälle kriisimaiden rahoittamiseen.Olemme viitanneet tältä osin useisiin asiantuntijalausuntoihin viime marraskuun välikysymyksessämme (VK 2/2011 vp). Niiden mukaan Suomen talouskasvu on ollut hitaampaa kuin verrokkimaiden (Ruotsi, Tanska, Iso-Britannia ja Sveitsi).Uudemmat tutkimukset vahvistavat eurokriittistä näkemystä. Makrotalouden konsulttitoimisto GnS Economicsin raportti (2012) arvioi, että Suomen vienti olisi noin 15 % korkeammalla tasolla, jos Suomella olisi oma valuutta. Analyysi perustuu tilastolliseen simulaatiomalliin. Tuloksen selittää se, että Suomen markka olisi Ruotsin kruunun tavoin devalvoitunut voimakkaasti vuoden 2008 finanssikriisin jälkimainingeissa ja näin parantanut vientisektorimme kilpailukykyä.On myös arvioitu, että metsäteollisuuden katkera ja kivulias siirtyminen pois Suomesta 2000-luvun aikana on johtunut ennen kaikkea Suomen eurojäsenyydestä.Euroon liittymistä perusteltiin sillä, että se toisi investointeja ja parantaisi vientiä. Suomen investointiaste on kuitenkin euroaikana ollut alhaisempi kuin ennen 1990-luvun lamaa, ja Suomi on euroaikana hävinnyt suorien investointien määrässä selvästi euron ulkopuolelle jääneelle Ruotsille. Suomen viennistä taas on mennyt euroalueelle koko 2000-luvun käytännössä sama määrä (n. 30 %). Vastaavasti vaihtotaseemme on heikentynyt, eli laskenut vuoden 2002 yli 12 miljardin euron ylijäämästä vuoden 2011 yli miljardin alijäämään.Toisena euron etuna on pidetty sitä, että se on – ennen kriisiytymistään – vauhdittanut Euroopan rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä. On väitetty, että tämän ansiosta suomalaisten yrityslainojen korkoero Saksan yrityslainoihin verrattuna on laskenut. Voidaan kuitenkin kysyä, missä määrin tämän johtui eurosta, sillä samaan aikaan norjalaisten, ruotsalaisten ja tanskalaisten yrityslainojen korkoero Saksan yrityslainoihin verrattuna on laskenut vastaavalla tavalla.Nyt kysytään viileää logiikkaaSuomen ratkaiseva ongelma on se, että jos se on mukana kriisimaiden pelastustoimissa, sen on oltava mukana loppuun asti. Ainut uskottava vaihtoehto on kieltäytyä osallistumasta tukitoimiin, jotka ovat kohtelevat Suomea epäoikeudenmukaisesti. Kyse ei ole siitä, pitääkö kriisimaita auttaa, vaan siitä, kuka auttaa ja millä rahoilla.Toisinaan tuntuu siltä, että euro on hallitukselle pyhä lehmä, jonka ongelmista ei voi keskustella rationaalisesti. Ehkä tästä johtuu, että joulukuussa vastatessaan välikysymykseemme pääministeri Katainen ei lainkaan vastannut kysymykseemme: ”Onko hallitus varautunut euron mahdolliseen hajoamiseen?” Kysymys on yhä ajankohtaisempi.Jos Kreikka lähtee eurosta, on suuri riski, että koko euroalue alkaa pikku hiljaa hajota. Suomen kannalta olisi kohtalokasta jäädä viimeisenä miehenä uppoavan laivan kannelle. Valtiovarainministeriön rahoitusmarkkinaosaston ylijohtaja Pentti Pikkaraisen on arvioinut, että hallittu paluu omaan valuuttaan veisi noin vuoden. Pikkarainen on myös esittänyt, että Suomi palaisi tällöin kelluvaan valuuttaan, josta hänen mukaansa Ruotsilla ja monella muulla maalla on erittäin hyviä kokemuksia.Myös Suomen 90-luvun puolivälin rahapolitiikka perustui kelluvaan markkaan, joka Pikkaraisen mukaan toimi erinomaisesti talouden tasapainottajana. Pikkarainen ei myöskään usko eurosta irtautumisen pitkällä tähtäimellä vaikuttavan Suomen luottoluokitukseen, sillä terve julkinen sektori ja vahva rakennepolitiikka ratkaisevat. LopuksiOn korkea aika puhua asioista niiden oikeilla nimillä. Euroopan kriisi ei ole vain velkakriisi. Se on epäoptimaalisen valuutta-alueen kriisi.Epäoptimaalista valuutta-aluetta yritetään korjata luomalla liittovaltio. Integraatio ei toimi – lääkkeeksi tarjotaan enemmän integraatiota. Tämä oli euroeliitin tavoite alusta lähtien. Lääke on väärä ja sen kannattaminen on edesvastuutonta.Kriisin kustannukset ovat astronomisen suuria. Suomen lasku mitataan vähintään miljardeissa, ja pahimmassa tapauksessa kymmenissä – ajan kuluessa jopa sadoissa – miljardeissa. Mitä pidempään Suomi pysyy mukana, sitä isompi lasku meille tulee.Kysymys ei ole siitä, haluammeko euron säilyvän vai tuhoutuvan. Siitä on ihmisillä eri mielipiteitä, ja heillä on niihin oikeus. Kysymys on siitä, mitä kaikki tämä maksaa Suomelle.Meitä suomalaisia on peloteltu sillä, että kriisin laukeaminen tulisi Suomelle kalliiksi viennin heikkenemisen myötä. Kyllä – mutta onko meillä vaihtoehtoja?Otetaan vertauskuva avuksi. Keski- ja Etelä-Eurooppa on tällä hetkellä kuin taloudellinen Titanic, jonka kylkeen on eurolla sidottu pieni Suomi-vene. Titanic on törmännyt jäävuoreen. Sitä yritetään epätoivoisesti pelastaa. Tietenkin. Mutta mitä tekee Suomi? – Jos Suomi ajattelisi kylmän viileästi, se katkaisisi köydet välittömästi. Se ei voi pelastaa Titanicia, mutta se voi pelastaa itsensä. – Sen sijaan Suomi on ryhtynyt kietomaan lisää köysiä ympärilleen, jotta sitä ei voisi erottaa Titanicista mikään muu kuin kuolema.Olemmeko me perussuomalaiset itsekkäitä? Onko itsekästä ajatella vain Suomen etua? Oli tai ei, niin meidän on tehtävä, koska se on tässä ja nyt ainut järkevä ja oikeudenmukainen vaihtoehto.Itsekästä on pelkuruus, joka jääräpäisesti vetää Suomea syvyyksiin. Se on itsekästä, koska sen motiivien joukossa on menestyneiden poliitikkojen itsesuojeluvaisto – ja halu olla mieliksi eurooppalaisille kollegoille. – ”Tulkoon vedenpaisumus, mutta ei minun kaudellani.”Me kaikki tiedämme, ettei Suomen kansa kunnioita sellaista asennetta. Se arvostaa poliitikkoja, jotka tekevät rohkeita päätöksiä kansansa parhaaksi.Olemme surullisia. Pelkäämme pahinta, emmekä näe hallituksessa ketään, jolla olisi rohkeutta pysäyttää tämä hulluus.Perussuomalaisia on syytetty valittamisesta, jankuttavasta vastustamisesta, vaihtoehtojen puutteesta. Olemme tarjonneet vaihtoehtoja. Ne ovat olleet liian rohkeita, liian periaatteellisia.Aleksandr Solzhenitsyn kirjoitti Nobel-puheessaan vuonna 1970: ”Tavallisen rohkean ihmisen yksinkertainen teko on olla osallistumatta valheisiin, olla tukematta niitä. Tulkoot valheet maailmaan ja vaikka hallitkoot sitä, mutta ei minun kauttani.”Perussuomalaiset välikysymysEdellä olevan perusteella ja Suomen perustuslain 43 §:ään viitaten Perussuomalaiset esittää asianomaisen ministerin vastattavaksi seuraavan välikysymyksen:Hyväksyykö hallitus Espanjan kriisipankkien rahoittamisen suomalaisten veronmaksajien taskusta,hyväksyykö hallitus ERVV:n (Euroopan rahoitusvakausväline) ja EVM:n (Euroopan vakausmekanismi) käytön suoraan kriisimaiden pankkien pääomittamiseen,onko hallitus valmis rahoittamaan Kreikkaa vuodesta toiseen suomalaisten veronmaksajien rahoilla, ja jos ei, miten hallitus aikoo välttää sen tapahtumisen,hyväksyykö hallitus aiemmin ehdottomasti vastustamansa eurobondit, mikäli Saksa ryhtyy kannattamaan niitä,hyväksyykö hallitus yleiseurooppalaisen pankkituen ja pankkiunionin,hyväksyykö hallitus kriisimaiden rahoituksen projektibondien ja Euroopan investointipankin kautta,onko hallitus varautunut euron mahdolliseen hajoamiseen, ja jos kyllä, niin miten jaaikooko hallitus teettää selvityksen Suomen rahapoliittisista vaihtoehdoista esimerkiksi Ruotsin, Tanskan, Ison-Britannian tai Sveitsin malleja seuraten? Kommentoi 18 kommenttia Piditkö tästä kirjoituksesta? Näytä se!\nTietoa suosittelusta ❤ 1 Reijo Tossavainen 8.6.2012 12:53 Kreikan ensimmäisen apupaketin jälkeen noin vuosi sitten Stubb sanoi, että nyt asiat ovat kunnossa ja että on pölhöpopulismia väittää toisin. Katainen sanoi tuolloin, että nyt on otettu niskalenkki markkinavoimista.\nOliko nyt jo aika tunnustaa tosiasiat?\n❤ 1 Pentti Fabritius 8.6.2012 12:58 Eurosta on tullut uskonto,epätoivoinen sellainen.\n❤ 3 Henri Myllyniemi 8.6.2012 12:59 Tukkikkaa myös mahdolliset kiertotiet! Espanjan tapauksessa käytettäneen FROBia välikätenä. Tällöin ei pääomitettaisi suoraan pankkeja (kielletty EVM:n säännöissä), mutta ei myöskään raha menisi muodollisesti Espanjan kuningaskunnalle (Troikka).\nFROBin kautta kun pelataan niin vastineeksi ei tule mitään. Ei espanjalaispankkien osakkeita, jolloin uusina omistajina voisi puuttua poliittisiin sidosryhmiin pankkien johdossa. Nämä johtajat ovat olleet keskeisessä asemassa, kun tätä asuntokuplaa on pumpattu tietoisesti lypsämällä EMU:n valuvian vuoksi keinotekoisen halvalla. Poliittista kähmintää.\nSamoin, kun kontrollia ei voida ehdottaa kuningaskunnan kautta niin eräiden arvioiden mukaan Espanjan järjettömän suuri hallintobyrokratia monine portaineen jää niinikään "Espanjan sisäiseksi asiaksi". Politiikka tässäkin mukana.\nEi pääministeri Rajoy halua ymmärrettävästi kumpaakaan.\nJukka Kuhanen 8.6.2012 13:28 Mitä mieltä Reijo on Halla-ahon saamasta lainvoimaísesta rikostuomiosta ja kelpoisuudesta hallintovaliokunnan puheenjohtajan tehtäviin tuomion jälkeen?\nReijo Tossavainen 8.6.2012 13:43 En halua asettua tuomarin rooliin.\n❤ 1 Pekka Pulkkinen 8.6.2012 14:33 Yksinkertainen lääke edellä esitettyihin ongelmiin on hyvin yksinkertainen:\nHallitus heti nurin,uudet vaalit jonka jälkeen Suomi ulos EU:sta ja eurosta välittömästi.\nJouni Halonen 8.6.2012 14:42 Miten luulet tämän onnistuvan puoluekurin alaisten napinpainajien kinkereillä? Iso läjä tohveleita notkuu ison kivitalon käytävillä ja kuppiloissa rientääkseen suureen saliin täyttämään elämänsä ainoaa tehtävää, painamaan politbyroiden käskyjen mukaan nappia. Jotkut kylläkin tuhertavat itkua ja ilmoittautuvat poissaoleviksi. Että tällainen demokratia meillä provinssissa.\nJouni Halonen 8.6.2012 14:37 Kiroan sitä päivää, kun vihdoin itsenäinen Suomi ilmeisesti pakotettiin EU:n oman viidennen kolonnan avittamana. Muuten ei voi päättäjien toilailuja selittää, kuin ulkoisella kiristyksellä keinotekoisesti tehdyn laman keskellä. Ja vaihtoehdoton tyhmyys jatkuu. Samat saatanan sällit jakelevat vieläkin ohjeitaan, eivätkä älyä edes hävetä. Ja sekoomus kyselee neuvoja komukkakapitalisti Wahlroossilta, voi jeesus.\nJari Eteläsaari 8.6.2012 15:57 Hyviä pointteja tuossa persujen välikysymyksessä.\nOlisi toivottavaa että kansalaiset todellakin aktivoituisivat vaatimaan vastauksia niihin ja pohdiskelemaan tarkasti mitä vaikutuksia talouteemme nuo voivat aiheuttaa.\n❤ 1 Henry Björklid 8.6.2012 16:11 Erittäin hyvä ja tarpeellinen kirjoitus!\nPotki niitä muitakin kirjoittamaan joka lehteen, kommentointipalstalle ja sos.mediaan.\nEi anneta periksi! Pyydän myös jakamaan, kaikkia jakamaan alla olevaa addressia.\nLuulisi eduskunnan "KYLLÄ"-napinpainaja-zombieita hävettävän.\nReijo! Palaan asiaan. Nyt on hieman kiireitä, mutta muutaman tunnin kuluttua.\nTomi Virtovuo 8.6.2012 16:33 Kyllä useimmat tavalliset rivikansalaiset tietävät yllättävän paljon. Tyypillisin kommentti on "Pitääks ne "Hallitus" meitä ihan tyhminä?" Odottavalla kannalla ollaan ja seurataan kriisin kehitystä.\nHenry Björklid 8.6.2012 16:54 Näin on.\nMene mihin lehteen vain ja lue kommentteja, (monta linkkiä kommenteissa), niin huomaat, että kaikki suomalaiset kirjoitustaitoiset ovat, YLLÄTYS! YLLÄTYS!, pölhöpopulisteja!\nTomi Virtovuo 8.6.2012 20:18 Kyllä mä Henry tiedän. Sieltä löytyy myös yks mun frendeistä joka on nykyään kova sana nimimerkillään. Brightonissa aikoinaan koulua käynyt ja joka toinen päivä hän on 24 tuntia ollut netissä eduskuntavaalien jälkeen taistelemassa PS:n puolesta.\nHenry Björklid 8.6.2012 16:44 Tässä uutissatoa viime tunneilta:\n"MADRID/BERLIINI. Espanjan odotetaan pyytävän kansainvälistä talousapua pulassa olevien pankkiensa tukemiseksi. Asiasta kertoivat uutistoimisto Reutersille kaksi korkean tason EU-virkamiestä sekä yksi saksalainen lähde.\nHeidän mukaansa Espanja pyytänee virallisesti apua lauantaina sen jälkeen, kun euroalueen talousministerit ovat pitäneet puhelinkokouksen lauantaina. Tämän jälkeen euromaat myös kertovat asiasta.\nEspanjan vaikeudet ovat herättäneet pelkoja euroalueen tulevaisuudesta, sillä Espanja on selvästi suurempi valtio kuin tähän asti tukea saaneet euromaat Kreikka, Portugali ja Irlanti. Sen pitäminen pystyssä EU-rahoituksella olisi huomattavasti vaikeampaa."\n"Espanjan ongelmapankit tarvitsevat 40 miljardin euron pääomaruiskeen ja maan koko pankkisektori kaipaa 90 miljardia euroa päästäkseen kuiville."\nTalousSanomat: (samasta aiheesta):\n"Espanjan tilanne muuttui tukalammaksi sen jälkeen kun luottoluokittaja Fitch alensi eilen Espanjan luottoluokitusta kolmella pykälällä BBB-luokkaan, koska maa kärsii pankkisektorinsa kiinteistösijoituksista ja Kreikan kriisin vaikutuksista. Pankkien pääomitustarve voi Fitchin mukaan nousta 60–100 miljardin euron välille."\nAllekirjoita adressi ole hyvä - autat itseäsi ja perhettäsi. Älä luota pettureihin, myyvät maan ja ovat taloudellisesti täysin vastuuttopmia!\nKanna vastuuta - Kaada hallitus!\nHenry Björklid 8.6.2012 16:49 Talouselämä:\n"Uusimmat arviot: Espanjan pankkeihin uppoaa puolet Suomen kansantuotteesta\nEuroopan kansanpuolueen johtaja Antonio Lopez Isturiz sanoi haastattelussa torstaina niin ikään, että Espanjan pankkien avuntarve voi nousta 100 miljardiin euroon.\nVertailun vuoksi: Suomen bruttokansantuote oli viime vuonna 190 miljardia euroa. Toisin sanoen Espanjan pankkeihin kaadettava raha voi olla yli puolet Suomen koko kansantuotteesta."\nReijo Tossavainen 8.6.2012 18:33 Henry Björklid: Lähetä linkki Arhinmäen puheisiin, kun hän vaalien alla messusi jyrkin sanoin päinvastaista kuin mitä takinkäännön jälkeen. Olisi jutun väärtti ja paljon muutakin... Lähetä sähköpostiin reijo.tossavainen@gmail.com\nLapinmäen hyökkäyksen vuoksi ja muutenkin on paikallaan muistuttaa tosiasioista. Siis siitä kuinka valheellista vasemmiston politiikka on.\nJarmo Kanerva 8.6.2012 20:13 Tuolla on lupaukset vaaleja ennen ja tapahtumia vaalien jälkeen youtubista\nTäällä uutinen 7.6.2012: Katainen " Espanja ei tarvitse tukipakettia"\nKatsotaan voiko Katainen & Co luottaa ja puhuuko hänen jenginsä totta.\nToistaiseksi on jo otettu niskalenkki eurokriisistä, se maksaa enintään 1,4-1,9 mrd, saatiin vakuudet(vai takuudet) ja se oli ainoa mahdollisuus.\nVas ,KD, SDP vastusti ERMM ja EVM:tä vaalilupauksissa. Urpilainen julisti ettei alviä nosteta. *\n*(Tosin ei otettu niskalenkkiä eikä omaa vastuullisuutta, saatiin salatut ilmeisesti arvottomat vakuudet omalla rahalla kalliisti ja oli ainakin 10 muuta mahollisuutta.Vas, KD, SDP äänesti rahastojen puolesta ja alv nostettiin. )\nTörmäsin selitykseen, että Suomi on bkt:hen nähden ylivoimaisesti suurin Eu maksaja muutenkin. Tosi huonosti hoidettu omia etuja ja asioita.\nVesa Väyrynen 9.6.2012 07:26 Tossavainen kirjoittaa, "Euroopan kriisi on epäoptimaalisen valuutta-alueen kriisi".\nSe on sitä, mutta se ei ole pääasia, vaan keino ajaa liittovaltio kehitystä. Kiisi synnytettiin tahallaan. Euron sopimattomuus tiedettiin ennalta ja siitä olisi jo luovuttu, jos talouden tervehdyttäminen olisi päättäjien intresseissä. Tarkoitus on ajaa euroalue konkurssitilaan ja muodostaa liittovaltio. Kaikenlaiset muut selitykset ovat pölhöpopulismia ja naiviutta. Totuutta täytyy pystyä katsomaan silmiin ja myöntää, federalistit ajavat rikollisilla menetelmillä agendaansa.


18350 akku "vinkuu"...\nAihe: 18350 akku "vinkuu"...\n28.03.12, 13:47 #1\nTilasin ecigistä minilavan ja 2 akkua just tuli postista, eli AWIMR 18350 akkuja 2 kpl, laturina tollanen Trustfire TR-001 laturi, toinen akku latautuu nätisti tossa nyt tälläki hetkellä, mut toinen akku.. senku iskee paikoilleen niin kuuluu vain semmonen vinkuva ääni ja laturin valot sekoaa.\nNyt ku on toinen akku latauksessa, pistän tän vinkuvan akun tohon viereen niin punanen "lataa" valo muuttuu vihreeksi ja tän vinkuvan akun valo menee punaiseksi.\nOnko toi mahollisesti sökönä vai mikä tossa oikee on? Kellää kokemuksia vastaanvanlaisesta vai suoraa takas ecigille pistää vinkuva akku?\nedit: Asiaa ku mietti vähä niin, laturistahan se vinku kuuluu tietysti, siinähän se vika varmaan onki\nedit: Jahas, kuulemma ihan normaalia et laturi vinkuu ja valot sekoilee tolla laturilla, eli kait noi kunnossa on sit :P\n28.03.12, 14:27 #2\nVs: 18350 akku "vinkuu"...\nKunnossa on ja vinkuna tulee etenkin silloin, kun akku on todella tyhjä.\nItse kanssa huomannu että jos laturissa on puolitäys akku latauksessa ja viereen laittaa lennosta tyhjän akun, niin sen puolitäyden akun latausvalo voi muuttua heti vihreeksi. Ei kuitenkaan kannata irrottaa sitä akkua vielä, vaan hetken kun antaa olla siinä laturissa ja tilanne tasoittuu, niin molemmat valot on taas punaisina ja saa varmasti kummatkin akut täyteen.\nAika luotettavana tuota TR-001 laturia on pidetty, mutta eipä se elektroniikka sisällä tunnu kovin älykästä olevan.\n28.03.12, 16:35 #3\nJoo, alko toimiin vehkeet ihan OK, noin 30min ku anto istua laturissa, ei vingu enää ja valotki pelaa. Turhaa säikähin et hajonneet vehkeet tullu postista.\n24.04.14, 20:00 #4\nToi akun vinkuna tuntuu olevan ominaisuus tuossa TR-001 laturissa, itsellä palvellut hyvin jo pari vuotta, ei vaan viitsi laittaa lataukseen nukkumaan mennessä .\n24.04.14, 20:13 #5\nSaman huomion oon tehnyt tuon omankin laturin kanssa.\n24.04.14, 20:33 #6\nEi ne akut vingu siinä TR laturissa vaan siellä laturin sisällä olevat konkat on kuivunu, josta se vinkuna tulee.\n24.04.14, 21:19 #7\nkonkat on kuivunu\nMitä!???? Kaikissako noissa on kuivaneet konkat? Onko sulla tästä jotain parempaakin tietoa? Itse olen kyllä aina ollut siinä uskossa että se on se kela mikä siellä sirisee.\n25.04.14, 15:10 #8\nKuivuneet konkat kuulemma pitää tommosta ääntä, sähkömies joskus sano.\n25.04.14, 15:31 #9\nTai huonolaatuiset konkat / hakkurit pitävät ääntä myös\n12.05.14, 21:39 #10\nMulla laturi vikisee tyhjänä, siis meinaan että tyhjänä kun on seinässä niin jumalaton vikinä. Just tuollanen tr-001. Mie tykkään piettää laturia aina seinässä, niin ei tartte ottaa pois ja laittaa takas, uutena ei vinkunut vaan nyt noin puolen vuoden käytön jälkeen on alkanut vinkumaan.\n10.06.14, 19:28 #11\nMulla alkoi tr-001 vinkumaan akkuja ladattaessa ja jonkun ajan päästä pimeni toinen puoli, vihreä ledi palaa mutta ei lataa akkua mutta eipä vingukkaan enään kun toinen puoli pelaa vain. Siirtyi varalaturiksi ja ostin nitecoren jotta uskaltaa jättää laturin latamaan akkuja ihan yksikseenkin.\n20.06.14, 18:10 #12\nmulla vinkuu kanssa ja kyllä se on laturi mikä vinkuu. Itte kans tyhjiä akkuja latasin ja vinkuu konkat. Se tekee sitä tyhjälle sekä täydelle akulle, mutta ei latauksen aikana. Mä kyllä lataan öisinki kyllä siihen herää jos ne pamahtaa


Terveystalo on sekä lääkäreiden että opiskelijoiden valinta kiinnostavimmaksi työnantajaksi - Terveystalo\nTerveystalo/Uutiset/Terveystalo on sekä lääkäreiden että opiskelijoiden valinta kiinnostavimmaksi työnantajaksi\nTerveystalo on sekä lääkäreiden että opiskelijoiden valinta kiinnostavimmaksi työnantajaksi\nTerveystalo on lääkäreiden mielestä Suomen kiinnostavin työnantaja. Myös opiskelijat arvostavat Terveystalon houkuttavimmaksi terveysalan työpaikaksi. Lääkäreiden, lääketieteen opiskelijoiden ja korkeakouluopiskelijoiden työnantajamielikuvia selvittivät alkuvuodesta Mediuutiset sekä Universum.\nLääkäreiden työnantajamielikuvatutkimuksen mukaan lääkäreistä 39 % pitää Terveystaloa valtakunnallisesti kiinnostavimpana työnantajana. Terveystalo pitää kärkisijaa yhdessä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS:n kanssa. Terveystalo oli lääkärien mielestä houkuttelevin työnantaja jo kolmatta vuotta peräkkäin.\nMyös suomalaiset korkeakouluopiskelijat arvottavat Terveystalon terveysalan kiinnostavimmaksi työpaikaksi. Lääketieteen opiskelijoiden keskuudessa julkinen sektori, erityisesti terveyskeskukset ja isot sairaanhoitopiirit, ajavat yksityisten terveyspalveluyritysten ohi.\n- Olemme iloisia Terveystalon menestyksestä. Meillä työskentelevien asiantuntijoiden viihtyvyys näkyy myös asiakkaillemme hyvänä asiakaspalveluna. Oman henkilöstötutkimuksemme mukaan Terveystaloon on mukava tulla töihin joka aamu. Jopa 92 prosenttia on tyytyväisiä Terveystaloon työnantajana, kertoo Terveystalon henkilöstöjohtaja Johanna Karppi.\n- Erityisen kiinnostavaa on, että olemme myös muiden kuin terveysalan opiskelijoiden mielestä houkuttava työpaikka. Terveyspalvelut toimialana kehittyy vauhdikkaasti ja on todellinen näköalapaikka myös monen muun kuin terveysalan asiantuntijoille. Lääketieteen opiskelijoille julkinen sektori on pakollisen harjoittelun ja erikoistumisen vuoksi tyypillisin ensimmäinen työpaikka ja siksi varmasti myös kiinnostavin.\nLääkäreiden ja lääketieteen opiskelijoiden työnantajamielikuvaa tutki Mediuutiset ja suomalaisten korkeakouluopiskelijoiden työnantajamielikuvaa Universum alkuvuodesta 2015. Molemmat tutkimukset toteutetaan vuosittain.\nHyvä johtaminen on lääkäreiden mieleen\nYksityiset lääkäriasemat ja sairaalat ovat lääkäreiden mielestä kiinnostavimpia työnantajia. Lääkärit arvostavat työpaikassa mm. hyvää työilmapiiriä ja johtamista sekä kehittymis- ja koulutusmahdollisuuksia. Muita tärkeitä asioita ovat mahdollisuus vaikuttaa omiin työtehtäviin, työnantajan joustavuus, kohtuullinen työmäärä sekä korkealaatuiset työvälineet.\nLääkäreiden mielikuva Terveystalosta on Mediuutisten tutkimuksen mukaan hieman parempi kuin kaikista alan työnantajista keskimäärin. Terveystalon vahvuuksiksi mainittiin muun muassa kohtuulliset työajat ja joustavuus, maine menestyvänä ja arvostettuna työnantajana sekä hoitajien ja erikoissairaanhoitajien saatavuus työn tueksi.\n– Työnantajamielikuvatutkimuksen mukaan lääkärit arvostavat erityisesti hyvää johtamista. Terveystalossa on tehty järjestelmällistä työtä esimiestyön ja johtamisen kehittämiseksi. Hienoa, että työ näkyy myös tutkimustuloksissa, Johanna Karppi iloitsee.\nMediuutisten lääkärikyselyyn vastanneet pitävät tärkeimpinä asioina työpaikan valinnassa:\nHyvä työilmapiiri 64 %\nMahdollisuudet kehittyä ja kouluttautua haluamiinsa tehtäviin 40 %\nHyvä johtaminen 38 %\nLisäksi arvostetaan kohtuullisia työaikoja, joustomahdollisuuksia, korkealaatuista toimintaa ja palveluita.\nJohanna Karppi, henkilöstöjohtaja, Terveystalo, puh. 040 826 6228, johanna.karppi@terveystalo.com\nAnni Romu, viestintäpäällikkö, Terveystalo, puh. 050 571 1887 anni.romu@terveystalo.com\nTerveystalo on verkostoltaan Suomen suurin terveyspalveluyritys. Yhtiö tarjoaa monipuolisia terveys-, työterveys-, sairaanhoito- ja tutkimuspalveluja 150 toimipaikassa eri puolilla Suomea. Terveystalon asiakkaita ovat yksityishenkilöt, yritykset ja yhteisöt, vakuutusyhtiöt sekä julkinen sektori. Terveystalo työllistää valtakunnallisesti lähes 6 500 terveydenhuollon ammattilaista. Terveystalon verojalanjälki vuonna 2014 oli yhteensä 72,8 miljoonaa euroa ja samana vuonna Terveystalo investoi suomalaisten terveyspalvelujen kehittämiseen yli 15 miljoonaa euroa. Terveystalo on Suomalaisen Työn Liiton jäsen. www.terveystalo.com


Poista Search.easyrecipesnow.com | Poista Malware\nEtusivu / Selaimen kaappaaja / Poista Search.easyrecipesnow.com\nOpas Search.easyrecipesnow.com Poisto (Uninstall Search.easyrecipesnow.com)\nSearch.easyrecipesnow.com virus on petollinen selaimen kaappaaja, joka on suunniteltu valittaa niille, jotka ovat kiinnostuneita kulinaarisia. Nämä ihmiset ovat houkutellaan vuonna by pikalinkit sivustot, kuten Reseptejä Yksinkertaistettu, Food Network, Yummly ja Epacurious.\nKuten suurin osa Napaisuus Teknologian tuotteita, Helppo Reseptejä Nyt näyttää myös kätevä pääsy Amazon, Gmail, Yahoo, Youtube, Mynewswire.co uutiset ja reaaliaikainen sääennuste sovellus.\nImuroi poistotyökalupoistaa Search.easyrecipesnow.com\nUseimmat käyttäjät ovat haluttomia suorittamaan Search.easyrecipesnow.com poisto vain siksi, että he löytäisivät palvelun varsin kätevä ja en näe mitään vikaa. Totuus on, että sivusto on salaisuuksia valehdella pinnan alla. Poista Search.easyrecipesnow.com asap.\nVain ne, jotka jo kokemusta selain kaappaajat tietää, kuinka vaarallisia nämä näennäisen viaton ohjelmia voi olla. Hillitä näitä loisia, käyttäjät pitäisi saada työkaluja ja käyttää niitä säännöllisesti tarkistaa järjestelmän.\nRaporttien mukaan, tämä selain kaappaaja tarttuu tietokoneita vastaan niiden omistajien. Ohjelma sitten korvaa oletuksena hakukone ja ohjaa käyttäjän hakulausekkeet kautta sen omia palvelimia.\nTämän avulla kaappaaja upottaa hakutulokset ylimääräisiä sisältöä, kuten mainoksia ja myynninedistämistarkoituksessa linkkejä, ja, lopulta, luoda joitakin mainostuloja napsauttaa nämä linkit hallita kerätä.\nEasyRecipesNow voi tarjota hyödyllisiä linkkejä, mutta sinun ei pitäisi unohtaa, että se on edelleen mahdollisesti ei-toivotut ohjelma, joten sinulla on täysi oikeus luovuttaa tämän haittaohjelman ilman paljon huomiota. Voit poistaa Search.easyrecipesnow.com TIETOKONEESTA nopeasti seuraavat ohjeet lopussa artikkelin.\nEi ole väliä kuinka houkuttelevaa Search.easyrecipesnow.com palvelut voi tuntua, et voi paeta sitä, että tämä ohjelmisto tulee tietokoneisiin ilman käyttäjän lupaa. On olemassa muutamia tapoja kaappaajia soluttautua Kpl:\nVirus voi hiipiä avulla mainoksia, pop-up ja vastaavat sisältöä, joka näkyy, kun selaat web.\nKäyttäjät voivat myös saada tartunnan vaarallinen sivustot featuring epäilyttävää latauslinkit tai ohjelmiston päivitys ilmoitukset\nOhjelmisto nippujen voi piilottaa Search.easyrecipesnow.com asennus lupaa niiden Lisäasetukset-tai Mukautetut asetukset, joten sinun täytyy muistaa aina valita erityisesti nämä asetukset, kun suoritat uuden ohjelmiston asennus.\nMiten poistaa Search.easyrecipesnow.com?\nMiten sinusta tuntuu esittävän Search.easyrecipesnow.com poisto? Pelottaa, ahdistunut? Nämä tunteet ovat täysin ymmärrettäviä, varsinkin jos sinulla ei ole kokemusta haittaohjelmien poistaminen. Jopa kaikkein kevyt cyber infektioita voi pistää hanttiin, kun yrität heidän käytettävissään.\nAsiantuntijat ovat tietoisia kaikista poistaminen vahinkoja ja niiden seurauksia, joten niiden neuvoja on poistaa Search.easyrecipesnow.com TIETOKONEESTA automaattisesti. On olemassa lukuisia erikoistunut turvallisuus ohjelmia, jotka voivat helpottaa viruksen poistaminen prosessi ja tehdä vähemmän aikaa vievää.\nOpi Search.easyrecipesnow.com poistaminen tietokoneesta\nAskel 1. Manuaalinen Search.easyrecipesnow.com poisto opas\nAskel 2. Poistaa Search.easyrecipesnow.com selaimilta\nc) Poista Search.easyrecipesnow.com Mac OS X\nLöytää Search.easyrecipesnow.com ja muu kyseenalainen ohjelma. Napsauta se/ne ja paina Siirrä roskakoriin.\na) Search.easyrecipesnow.com poistaminen Internet Explorer\nb) Search.easyrecipesnow.com poistaminen Google Chrome\nc) Search.easyrecipesnow.com poistaminen Mozilla Firefox\nd) Search.easyrecipesnow.com poistaminen Microsoft reuna\nHakupalvelut lopettaa Search.easyrecipesnow.com\nPoistaa Search.easyrecipesnow.com ja asettaa uusi hakukone\nHaku-välilehdessä Poista Search.easyrecipesnow.com ja Aseta uusi palveluntarjoaja


Kyllä Hannusta on moneksi! – Maanantaikappale\nmaanantaikappale74\tLabradorinnoutaja Hannu\t 19 elokuun, 2019 19 elokuun, 2019 3 Minutes\nKuluvina viikkoina Hannu on kasvanut henkisesti teini-iästä huolimatta. Oppinut ottamaan hienosti korvat käyttöön, vaikka edellä kävelisi niin herkullisesti keinuva karvainen kermaperse huumavine tuoksuineen. Katse on tyhjä, kuohat suupielissä mutta korvat toimii. Toistaiseksi.\nHämärän rajamailla kuljemme, tiedän. On enää hetkestä kiinni, että Hannu hoksaa olevansa ihan oikea poika. Elkeitä näkyy jo, kyykkypisusta piittaamatta. Hannu täytti kahdeksan kuukautta juuri ja käyttäytyy kuin oikea teini. Jos Hannu olisi ihmislapsi, ei diagnoosia voisi kiistää. Hyperaktiivinen ADHD. Pienikin ärsyke ja pakka hajoaa. Tarkoitan oikeasti pientä, kuten ulkona harjoitellessa paikallaan istumista ohi leijaileva kuiva koivunlehti sytyttää Hannun sadasosasekunnissa. Sen jälkeen koko homma leviää. Keskittyminen on mennyttä. Hannu kun ei lehteä kiinni saa, saa remmi, minun käteni sekä koko pihatie kyytiä. Toiminnanhalu on valtaisa. Tekemistä pitää olla koko ajan, jos sitä ei ole Hannu kyllä keksii ihan itsekin.\nKaikki treeni tapahtuu parin sekunnin sykleissä. Hannun tahtiin, pikku hiljaa. Päivittäistä osaaminen ei ole, vaan teinimme yrittää tehdä mitä haluaa ja näyttää hölmistyneelle, kun palkkaa ei tipukaan jos istuu maahan käskyssä tai menee maahan käskyttäessä odottamaan. Ulkona Hannu osaa hienosti seurata vieressä, kunnes ei enää halua. Sitten jälleen ihmetellään miksi palkkaa ei tule, jos repii remmiä samalla. Palkkaa halutessaan Hannu hermostuu ja alkaa komentamaan hyppien päin, repimällä hihnaa, käsiä ja housuja.\nTeinit on luotu kokeilemaan rajojaan, niin se vain on. Miten sitä muuten voisi tietää missä raja kulkee? Vaikka kaikkea harjoittelee siitä asti, kun pikkuinen pentuna kotiin tulee, on silti testattava.\nHannu on todellinen nenäpäivän koira. Lenkille mennessä suloisesti svengaava Stevie Wonder alkaa korvamatona soimaan mielessä Hannun puolelta toiselle keinuvaa päätä katsellessa… I just called to say I love youuu…\nToiminnanhalu sekä oman mielenterveyden hyvinvointi on huomioitu päivittäin. Hannu harvemmin syö ruokakiposta, vaan ruokailuun olen käyttänyt aktivointileluja, etsi-leikkiä tai maitopurkkeja. Maitopurkkiin saa kätevästi ruoan ja syöminen on pienen työn takana. Ikeasta ostettu ruokakupin teline muuntui aktivointileluksi. Ostin telineen ja huovan Ikeasta.\nHuovasta leikkelin n 12 x 4 cm suikaleita ja solmin ne yksitellen ristikkoon kiinni. Hieman yli puoliväliin riitti huopa ja loput ristikosta pujottelin toisesta huovasta kolot kiinni siten, että syntyi palmikkokuviota.\nTuossa menee hetki nuuskutellessa ruokaa etsien. Hannun mielestä ihan ykkönen!\nAlempi on heilahtanut kuva. Innokkaasti maitopurkkia repivästä sähikäisestä on haastavaa saada tarkkaa ! Sormet syyhyten seuraan vierestä. Kuinka tekisikään mieli puuttua näyttäen, että ota tuosta kiinni ja nosta. Silloin kaikki valuisi lattialle toisen pään ollessa revittynä jo auki. Mutta ei. Hannu kiskoo pahvia pyörien ympyrää tölkin ympäri, käy kunniakierroksen ympäri keittiötä nuuskien ja jatkaa taas tölkkiympyrää. Noh, jokainen tyylillään. Pääasia, että on kivaa!\nHannu sairastaa edelleen. Hoitotoimenpiteisiin Hannulla on jo mennyt hermo. Riehuminen, pureminen, näykkiminen ja läähätys alkaa sillä samalla hetkellä, kun otan lääkepurkin käteeni. Pakkopaini alkaa. Alusta asti, ihan ensimmäisestä lääkitsemisestä, on palkattu namuilla ja vuolaasti kehuen kuinka reipas on mutta kuuroille korville menee. Namun Hannu tulisi hakemaan nopeasti ja sitten karkuun! Laminaatti rullalla Hannu sutii pois tilanteesta. Ja turhaan. Loppuun asti pitää viedä ja poikkeuksetta olen ollut mustelmilla. Nyt hain tilannetta rauhoittaakseni kuonokopan. Alkoi kyllästyttää ainaiset mustelmat sekä Hannun ahdistus. Nyt pari lääkitsemistä on mennyt rauhallisemmin kankaisen kuonokopan kanssa. Minä olen rauhallisempi, koska ei tarvitse väistellä vahingoittavia hampaita ja Hannu rauhallisempi, koska minäkin olen. Oli pakko löytää helpottava keino, koska lääkitys tulee jatkumaan näillä näkymin pitkään ellei lopun elämäänsä. Hannua vaivaa sitkeääkin sitkeämpi kokkibakteeri, korvassa, nivusissa, pepussa ja tassuissa. Hannulle sopii vain jäniksen ja peuran korvat sekä poron luut. Kaikki muut kokeilussa olleet ovat tuoneet oireita. Myös osa lääkkeistä. Nyt käytössä jälleen hyporuoka pahasti vahvistuneen oireilun vuoksi.\nHannulle kelpaisi kyllä kaikki. Ulkonakin. Jätä-käskyä treenataan ahkeraakin ahkerammin mutta olen yllättynyt, että suolitukokselta on vältytty. Hannuun uppoaa aivan kaikki mikä eteen tulee, välillä vähän sivustakin. Tumpit, roskat, nenäliinat, tupakka-askit, kakka-kasat, vanupuikot, sormipatterit, asfalttiin viime kesänä liiskaantuneet purukumit, tölkit, hiuspompulat, kepit, sammaleet, puiden lehdet, sepeli, kivet. Herää ajatus, että kumpaa pitäisi treenata, koiria vaiko ihmisiä jotka tuollaisia luontoon viskovat? Kotona kiistan aiheet jatkuvat. Kissamme pissahiekkalaatikko on herkullinen sekä mukaan lukien kodin muu irtaimisto. Hannu on jo popsinut kaikki matot, lelunsa, keittiön kalusteet. Eilen rappukäytävästämme löytyi hissin oven edestä sormiparisto. Oli sekunneista kiinni, ettei Hannu ehtinyt sitä nielaisemaan.\nJoku saattaa miettiä, että – Miksi ihmeessä päästät koiran ottamaan tuollaisia! Ja minä mietin siinä samalla – Miten ihmeessä ehdin joka paikkaan! Lenkit pitäisi tehdä silmät Hannussa kiinni ilman räpsyttelyä.\nJa siltikin olen niin ylpeä koiraemo. Kyllä Hannusta on moneksi!\nJulkaistu 19 elokuun, 2019 19 elokuun, 2019\nPrevious Post Miksi? Häh? Kuka! Mikä vastuu?\nNext Post Aika hurahtaa sekä rahat\n4 vastausta artikkeliin “Kyllä Hannusta on moneksi!”\n1 helmikuun, 2020 5:13 pm\n3 helmikuun, 2020 8:06 am\nTerkut lähetetty. Sain lipaisun kämmenelle =)\n3 helmikuun, 2020 9:19 am


- Tuotantoeläinten hyvinvointi on tuottajien etu ja kuluttajien toive - Maa- ja metsätalousministeriö - Maa- ja metsätalousministeriö\nTuotantoeläinten hyvinvointi on tuottajien etu ja kuluttajien toive\nEeva Loikkanen Tiina Malm Julkaisupäivä 7.4.2020 15.30 Blogit MMM\nEläinten hyvinvointi kiinnostaa myös kuluttajia yhä enenevässä määrin. Ruuantuotannon eettisyys ja ruuan alkuperä ovat asioita, joista halutaan ottaa selvää ja joihin voidaan omilla valinnoilla vaikuttaa. Eläinten hyvinvointi näkyy muun muassa puhtaana ja antibioottivapaana ruokana.\nMaaseudun kehittämisohjelma on yksi väline, jolla eläinten hyvinvointia edistetään. Mistä se on lähtenyt liikkeelle? Eläinten hyvinvointikorvaukset otettiin Suomessa käyttöön maaseudun kehittämisohjelmassa 2007-2013, tavoitteenaan kehittää tuotantoeläinten hyvinvointia. Helppoa alku ei ollut, mutta nyt eläinten hyvinvointikorvaukset ovat jo tärkeä osa tukipolitiikkaa. Eläinten hyvinvointikorvaukset ovat myös kehittäneet tuotantoa, lisänneet osaamista ja parantaneet tilojen kilpailukykyä.\nYli puolet Suomen kotieläintiloista on sitoutunut eläinten hyvinvointikorvauksiin - yhteensä sitoutuneita tiloja oli 6 058. Vuonna 2019 eläinten hyvinvointikorvaukseen sitoutuneita oli nautatiloista 54 %, sikatiloista 71 %, lammas- ja vuohitiloista 55 % ja siipikarjatiloista 72 %.\nMillaisena eläinten hyvinvointi näyttäytyy tulevaisuudessa? Aloitimme seuraavan rahoituskauden 2021-2027 valmistelut eläinten hyvinvointikorvausten osalta jo keväällä 2018 keskusteluilla sidosryhmien kanssa. Kävimme läpi muun muassa toimeenpanon tilannetta ja valvonnan kokemuksia, tuottajien ja neuvojien kokemuksia, tutkimustuloksia ja uusien tutkimusten tarpeita, eläinten hyvinvointilain valmistelun tilannetta sekä kehittämistarpeita ja -ideoita. Valmistelua on tehty pääosin eläinlajiryhmittäin.\nValmistelua tehdään yhdessä sidosryhmien kanssa - mukana on ollut muun muassa tuottajia, kuluttajia, neuvojia, tutkijoita, eläinlääkäreitä ja eläinsuojelujärjestöjä sekä virkamiehiä. Kaikissa keskusteluissa on korostunut positiivinen asenne ja tarve eläinten hyvinvointikorvauksia kohtaan. Valmistelussa haluamme paitsi vaikuttavuutta, myös yksinkertaisempia toimia hakijalle, jotta erilaiset tilanteet voisi ottaa paremmin huomioon. Haluaisimme, että tällä hetkellä jo olemassa olevia terveydenhuollon sähköisiä järjestelmiä hyödynnettäisiin paremmin. Valmistelu jatkuu eläinlajikohtaisissa jatkovalmistelun pajoissa.\nEläinten terveydenhoitoon ja hyvinvointiin liittyvä osaaminen sekä eläintautien ja lääkkeiden käytön hallinta ovat nykyään ja voivat olla myös tulevaisuudessa suomalaisen tuotannon vahvuuksia (Luonnonvarakeskus: Mikrobilääkkeiden kulutus tuotantoeläimillä). Uutena EU:n mittareissa on antibioottien käytön vähentäminen, joita jo nykyisilläkin toimillakin tuemme. Elintarviketurvallisuuteen, ympäristöön sekä tuotantoeläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvät korkeat vaatimukset tukevat meillä vastuullista tuotantoa ja tuotteiden korkeaa laatua. Terveiden ja hyvinvoivien eläinten sairauksien hoitokulut ovat pienemmät ja mikrobilääkkeiden vähentynyt käyttötarve vähentää mikrobilääkeresistenssiä.\nJatkossa eläinten hyvinvointikorvauksissa tilakohtaisilla hyvinvointisuunnitelmilla ja näiden säännöllisillä päivittämisillä pystyttäisiin seuraamaan ja kehittämään toimia eläinten hyvinvoinnista, terveydenhoidosta ja bioturvallisuudesta. Tilakohtaisella suunnittelulla järjestelmään saataisiin tarvittavaa joustavuutta nykyisen tukijärjestelmän ennalta määrättyihin useisiin yksityiskohtaisiin vaatimuksiin nähden.\nNeuvonnalla on erittäin iso merkitys eläinten hyvinvoinnissa ja terveydenhoidossa. Maaseutuohjelman vaikutuksien arvioinneissa todettiin, että osaamisen lisääminen on konkreettisesti parantanut eläinten hyvinvointia.\nTällä hetkellä on lisäksi käynnissä myös hallitusohjelman mukainen vapaaporsituksen edistämisen työryhmä. Työryhmä selvittää, miten voisimme tukea sika-alan tavoitetta porsitushäkeistä luopumiseksi. Työryhmä esittää myös vapaaporsituksen määritelmän ja sen, miten vapaaporsitusta voidaan edistää lainsäädännön ja tulevan rahoituskauden tukijärjestelmien kautta. Tulemme ottamaan työryhmän esityksen huomioon tulevan eläinten hyvinvointikorvauksen valmistelussa.\nTutkimushanke eläinten hyvinvointimerkinnöistä etenee ja tukee toteutuessaan hyvin ohjelman tavoitteita.\nEläinten terveydenhoitoon ja hyvinvointiin liittyvä osaaminen sekä eläintautien ja lääkkeiden käytön hallinta ovat suomalaisen tuotannon vahvuuksia. Suomessa on tehty ainutlaatuista ennaltaehkäisevää eläinten terveydenhuoltoa, mikä on johtanut vähäiseen eläintautien määrään ja mikrobilääkkeiden käyttöön. Haluamme myös vahvasti pitää kiinni, että näin olisi myös tulevaisuudessakin.\nSuomen EU-puheenjohtajakaudella maaseutujohtajien epävirallisessa kokouksessa esiteltiin suomalaista eläinten hyvinvointia.\nTervetuloa monimuotoiseen kosteikkoon!\nKirjoittavat vastaavat eläinten hyvinvointikorvauksista, joita rahoitetaan Euroopan Unionin maatalouden kehittämisen maaseuturahastosta.\nCAP27 EU ja kansainväliset asiat Eeva Loikkanen MMM Maaseutu Ruoka ja maatalous Tiina Malm


Tuli kesä ja kolarisuma – Moottori – Plaza\nViime kesäkuu osoitti jälleen petollisuutensa liikenteessä. 32 onnettomuutta on yli kolme kertaa enemmän kuin maalis- ja huhtikuussa ja lähes tuplasti enemmän kuin alkuvuoden talvikuukausina. Rattijuoppo mutkassa ulosMies, 24, ajoi illalla Toyota Yariksella yhdystietä 100 km/h -nopeudella. Autossa oli matkustajana edessä mies, 20. Kumpikaan ei käyttänyt turvavyötä. Suoran jälkeisessä, mäenharjanteelle jyrkkenevässä mutkassa Toyota lähti sivuluisuun, suistui vasemmalle tienluiskaan ja sinkoutui ilmalentoon törmäten lopulta puuhun. Kuljettaja kuoli ja matkustaja loukkaantui vakavasti.Tapahtumahetkellä oli päivänvalo. Sää oli pilvipoutainen ja lämpötila oli +16. Sorapäällysteisen tien pinta oli paljas ja kuiva. Nopeusrajoitus oli 80 km/h.Tlk:Kokematon kuljettaja oli humalassa. Hän ajoi ylinopeutta ja liian suurella tilannenopeudella. Kuljettajan asenne liikenneturvallisuuteen oli piittaamaton. Liikenneympäristö oli kuljettajalle vieras. Turvavyö olisi lieventänyt osallisten vammoja ja mahdollisesti pelastanut kuljettajan hengen.Suositukset:Alkolukko kaikkiin ajoneuvoihin. Asennekasvatuksen ja liikennevalvonnan tehostaminen. Automaattiset turvavyöt. Outo automaattivaihdeMies, 53, ajoi illan suussa Volkswagen Golfilla seututietä kyydissään etuistuimella mies, 51. Volkswagen lähestyi stop-merkillä väistämisvelvolliseksi osoitetusta suunnasta valtatien risteystä. Kuljettaja hiljensi vauhtiaan väistääkseen valtatien liikennettä. Risteävästä suunnasta valtatietä pitkin risteystä lähestyi naisen, 21, ajama Audi A3. Kuljettajan vieressä istui mies, 28. Audin saapuessa risteysalueelle Volkswagen lähti yllättäen ylittämään risteystä. Audi törmäsi Volkswagenin etukulmaan. Volkswagenin kuljettaja kuoli, muut osapuolet loukkaantuivat.Tapahtumahetkellä oli päivänvalo. Sää oli pilvipoutainen ja lämpötila +18. Kestopäällysteisen tien pinta oli paljas ja kuiva. Nopeusrajoitus oli 80 km/h.Tlk:Volkswagenin kuljettaja ei noudattanut väistämisvelvollisuuttaan. Hän ajoi liian suurella tilannenopeudella tullessaan risteykseen. On mahdollista, että kuljettajalla oli kiire ja että hän oli väsynyt. On myös mahdollista, että kuljettajan vähäinen kokemus automaattivaihteisella autolla ajamisesta vaikutti onnettomuuteen. Myös kuljettajan terveys saattoi vaikuttaa. Audin kuljettajalle tilanne tuli yllättäen. Turvalaitteet pelastivat Volkswagenin matkustajan hengen ja suojasivat Audissa olleita pahemmalta loukkaantumiselta.Suositukset:Autojen ajonhallintalaitteiden kehittäminen aistimaan liikenneympäristön liikennemerkkien viesti. Ajokoulutuksen antaminen sekä manuaali- että automaattivaihteisella autolla. Automaattivaihteisen auton käyttökoulutus pakolliseksi automaattivaihteisella autolla ajaville. Nopeusrajoitukseksi 60 km/h. Heräteraidat seututielle. Rattijuoppo hukkuiMies, 48, ajoi illalla Mercedes-Benz Vito -pakettiautolla yksityistietä suurella nopeudella. Jyrkässä mutkassa auto ajautui vasemmalle, viisti sillankaiteen alkupäätä, sinkoutui ilmalentoon, törmäsi joen kivikkoiseen vastapenkkaan ja kaatui kyljelleen veteen. Mercedes-Benzin törmäysnopeus oli vähintään 73 km/h. Kuljettaja kuoli.Tapahtumahetkellä satoi vettä. Lämpötila oli +9. Sorapäällysteisen tien pinta oli märkä ja liukas. Nopeusrajoitus oli 80 km/h.Tlk:Humalainen kuljettaja ajoi liian suurella tilannenopeudella. Kuljettaja oli lähtenyt ajamaan muiden estelyistä huolimatta. Hänen asenteensa liikenneturvallisuuteen oli piittaamaton. Autossa oli kuluneet eturenkaat ja kulunut tuulilasi. Sillankaide oli liian lyhyt ja matala. Kuljettaja ei käyttänyt turvavyötä, eikä turvatyyny toiminut suunnitellulla tavalla. Kuljettaja hukkui.Suositukset:Alkolukko. Älykkäät nopeudenhallintalaitteet. Törmäystutka. Sillankaiteen pidentäminen ja korottaminen. Nopeusrajoitukseksi 50 km/h. Varoitusmerkki jyrkkenevästä mutkasta. Renkaiden kunnon tärkeydestä tiedottaminen ja valvonta. Renkaankuluneisuudesta varoittavien innovaatioiden kehittäminen. Turvatyynyjen toiminnan tarkastaminen 10 vuoden välein pakolliseksi. Turvavyöautomatiikka, joka estää auton liikuttamisen, jos turvavyö ei ole käytössä. Väärä ajolinjaMies, 18, ajoi aamupäivällä Volkswagen Ventolla kantatietä kyydissään etuistuimella mies, 17, sekä takana mies, 18. Vastakkaisesta suunnasta lähestyi naisen, 66, ajama Renault-Burstner -matkailuauto, jossa oli edessä matkustajana mies, 75. Jyrkässä kaarteessa Volkswagen ajautui vastaantulevien kaistalle. Matkailuauton kuljettaja yritti väistää oikealle, mutta autot törmäsivät. Volkswagenin kuljettaja kuoli ja matkustajat loukkaantuivat lievästi. Matkailuauton kuljettaja ja matkustaja loukkaantuivat erittäin lievästi.Tapahtumahetkellä oli päivänvalo. Sää oli tihkusateinen ja lämpötila +12. Kestopäällysteisen tien pinta oli märkä. Nopeusrajoitus oli 60 km/h.Tlk:Volkswagenin kokematon kuljettaja ajoi liian suurella tilannenopeudella ja käytti virheellistä ajolinjaa. Tien kulunut keskiviivamerkintä vaikeutti oikean ajolinjan valitsemista. Kuljettaja ei seurannut liikennetilannetta ja -ympäristöä. On mahdollista, että matkustajat häiritsivät kuljettajaa. Liikenneympäristö saattoi olla kuljettajalle vieras. Volkswagen oli vanha ja siitä puuttuivat nykyaikaiset turvarakenteet. Tien geometria vaikeutti matkailuauton kuljettamista.Suositukset:Tien pysty- ja vaakageometrian muuttaminen vastaamaan kantatien vaatimuksia. Älykkäät nopeudenhallintalaitteet. Törmäystutka. Keskikaide. Tiedotusta liikennetilanteiden seuraamisen merkityksestä. Erilaisten ajosuoritusta heikentävien tilanteiden ja riskien harjoittelun lisääminen kuljettajakoulutukseen. Autokannan uusiutumisen edistäminen. Takaa tulevan eteenPoika, 15, ajoi illalla pienipyöräisellä Jincheng-mopolla valtatietä ajoradan oikeassa reunassa 30−40 km/h. Mopoilijan takaa lähestyi miehen, 37, ajama Toyota Avensis, jossa oli matkustajina edessä poika, 7, takana vasemmalle nainen, 37, ja oikealla turvaistuimessa tyttö, 2. Toyotan nopeus oli 80−100 km/h. Lähestyessään mopoilijaa Toyotan kuljettaja ohjasi vasemmalle ja valmistautui ohittamaan mopoilijan. Toyotan ollessa lähes mopon kohdalla mopoilija ohjasi yllättäen vasemmalle tarkoituksenaan kääntyä vasemmalla olevaan yksityistien liittymään. Toyota törmäsi mopoon. Mopoilija kuoli.Tapahtumahetkellä oli päivänvalo. Sää oli pilvipoutainen ja lämpötila +5. Kestopäällysteisen tien pinta oli paljas ja kuiva. Nopeusrajoitus oli 100 km/h.Tlk:Mopoilija ei havainnut takaa tullutta henkilöautoa. Hän ei noudattanut ryhmittymistä koskevia säännöksiä. Mopossa ei ollut suuntavilkkuja, eikä taustapeilejä. Mopoilijan kypärä ei ollut kiinni ja se irtosi törmäyksessä. Kunnollinen nauhakiinnitys olisi pitänyt kypärän mopoilijan päässä ja mahdollisesti pelastanut hänen henkensä. Toyotan kuljettajalle tilanne tuli yllättäen, eikä hän ennakoinut mopoilijan kääntymistä vasemmalle. Kuljettaja ei käyttänyt ohittaessaan äänimerkkiä. On mahdollista, että tapahtumat autossa häiritsivät kuljettajan havainnointia.Suositukset:Vanhempien vastuun korostaminen nuorten mopoharrastuksessa. Ns. suorakaidekääntyminen pakolliseksi mopoille taajaman ulkopuolella. Tiedotusta äänimerkin käyttämisestä kevyen liikenteen varoittamiseksi. Pienten mopojen huomiomerkintöjen kehittäminen, huomioliivi. Hälytysajo yllättiMies, 18, ajoi varhain aamulla Volkswagen Passatilla kaupungin keskustassa kyydissään naismatkustaja. Molemmat käyttivät turvavyötä. Kuljettaja lähti ylittämään risteystä 40−45 km/h -nopeudella. Samanaikaisesti risteykseen saapui hälytysajossa miehen, 26, ajama paloauto. Paloautossa oli kyydissä kolme miestä ja sen nopeus oli 45−55 km/h. Paloauto törmäsi Volkswagenin kylkeen. Volkswagenin matkustaja kuoli ja kuljettaja loukkaantui lievästi.Tapahtumahetkellä sää oli kirkas ja aurinkoinen. Lämpötila oli +13. Tien pinta oli kuiva. Nopeusrajoitus oli 40 km/h.Tlk:Risteyksen näkemä oli huono. Volkswagenin kokematon kuljettaja ajoi tasa-arvoiseen risteykseen liian suurella tilannenopeudella. Kuljettaja oli ajanut koko yön ja hänen ajovireytensä oli alentunut. Hän ei käyttänyt aurinkolaseja, vaikka aurinko paistoi kohti matalalta ja kirkkaasti. Kuljettajan huomio oli osin kiinnittynyt muualle. Matkustajan penkki oli käännetty makuuasentoon, mikä heikensi turvalaitteiden suojaavaa vaikutusta. Muiden väistämisvelvollisuus hälytysajossa olevaan ajoneuvoa kohtaan saattoi aiheuttaa paloauton kuljettajalle väärää turvallisuuden tunnetta. Kuljettajan kokemus hälytysajosta oli vähäinen. Hän luotti siihen, että saattoi ajaa turvallisesti risteysalueen yli hälytysvalojen ja sireeniäänen turvin. Ohjeen mukainen vasteaika saattaa aiheuttaa hälytysajossa olevalle kuljettajalle riskikäyttäytymistä.Suositukset:Katuliittymien näkemien parantaminen. Peilit näkemiltään puutteellisiin risteyksiin. Liikenneturvallisuuden huomioiminen myönnettäessä lupia rakennelmiin katualueelle. Nopeutta rajoittavia rakenteita leveille risteysalueille. Aurinkolasit vakiovarusteeksi autoihin. Hälytysajoneuvokoulutuksessa erityistä huomiota turvalliseen ajamiseen kaikissa liikenneympäristöissä. Huono näkemä jäi huomioimattaMies, 15, ajeli iltapäivällä Derbi Senda -mopolla taajamassa. Mopoilija lähestyi suurella nopeudella liikennemerkillä väistämisvelvolliseksi osoitetusta suunnasta yhdystien nelihaaraliittymään tarkoituksenaan ajaa suoraan sen yli. Samanaikaisesti paikkaa lähestyi risteävästä suunnasta yhdystietä pitkin miehen, 65, ajama kuorma-auto 45−50 km/h -nopeudella. Myös kuorma-auto oli tarkoitus ylittää risteys suoraan. Ajolinjojen risteämiskohdassa mopo törmäsi kuorma-auton vasemmalle sivulle taka-akseliston etupuolella olevaan alleajosuojaan. Kypärää käyttänyt mopoilija kuoli.Tapahtumahetkellä oli päivänvalo. Lämpötila oli +28.Tie oli asfalttipäällysteinen. Nopeusrajoitus oli yhdystiellä 40 km/h ja pääkadulla 50 km/h.Tlk:Mopoilija saapui liittymään niin suurella nopeudella, ettei ehtinyt väistämään oikealta tullutta kuorma-autoa. Kasvillisuus rajoitti risteyksen näkemää, mikä esti osapuolia näkemästä toisiaan ajoissa. Kokematon mopoilija ei seurannut liikennetilannetta, eikä noudattanut väistämisvelvollisuuttaan. Taustalla vaikuttivat myös mopoilijan piittaamattomuus ja elämäntilanne. Rekan kuljettaja käytti tietyömaan takia kiertotietä ja ajoi liian suurella tilannenopeudella. Liikenneympäristö oli molemmille osapuolille tuttu, mikä saattoi vähentää tarkkaavaisuutta.Suositukset:Liikennevalvonta, -valistus ja -koulutus. Elämänhallinnan tukitoimien lisääminen. Risteyksen näkemien raivaus ja stop-merkki. Nopeusrajoituksen alentaminen. Liittymäalueen korottaminen. Kasvavien liikennemäärien huomioiminen kiertoteiden liikenteenohjauksessa. Hyvä ajoasu mopoilijoille. Mopoilijoiden suojauksen kehittäminen. Kuorma-auton rakenteen muuttaminen törmäysystävälliseksi. Ylinopeudella väärälle kaistalleNainen, 50, ajoi yöllä valtatietä Volkswagen Passatilla 120−140 km/h -nopeudella. Vastakkaisesta suunnasta lähestyi miehen, 32, ajama rekka 85 km/h -nopeudella. Loivassa kaarteessa Volkswagen siirtyi vastaantulevien kaistalle. Rekan kuljettaja yritti väistää oikealle, mutta autot törmäsivät. Törmäyksen jälkeen rekka kaatui poikittain valtatiellä ja tukki ajoradan. Volkswagenin turvavyötön kuljettaja kuoli ja rekan turvavyötön kuljettaja loukkaantui lievästi.Tapahtumahetkellä oli valoisaa. Sää oli pilvipoutainen ja lämpötila +14. Päällystetyn tien pinta oli kuiva.Tlk:Volkswagenin kuljettaja siirtyi tietoisesti rekan eteen. Taustalla vaikuttivat kuljettajan mielenterveysongelmat. Kuljettaja ajoi huomattavaa ylinopeutta. Rekan kuljettaja ei voinut ennakoida tilannetta. Turvavyö olisi estänyt rekan kuljettajan loukkaantumisen.Suositukset:Päihdeongelmaisten jatkohoidon järjestäminen kontrolloidusti. Mielenterveysongelmaisten ajo-oikeuden harkinta. Lääkäreiden ilmoitusvelvollisuuden kehittäminen. Liikennelääkärijärjestelmä. Etualleajosuoja kaikkiin raskaisiin ajoneuvoihin. Tekniikka, joka estää auton ajamisen, jos turvavyö ei ole käytössä. Liikennevalvonnan resurssien lisääminen. Keskikaide. Itsetuhotapausten poistaminen tieliikenneonnettomuustilastoista. Masentuneen tekoMies, 37, ajoi aamupäivällä Honda Accordilla valtatietä 80−100 km/h -nopeudella. Vastakkaisesta suunnasta lähestyi miehen, 48, ajama rekka 88−90 km/h -nopeudella. Suoran alussa Honda siirtyi osittain vastaantulevien kaistalle. Rekka väisti oikealle tien reunaan, mutta autot törmäsivät. Rekan perävaunun vaihtokuormakori irtosi ja kaatui. Hondan turvavyötön kuljettaja kuoli.Tapahtumahetkellä sää oli kirkas ja aurinkoinen. Lämpötila oli +24. Tien pinta oli paljas ja kuiva. Keskiviiva oli täristävä. Nopeusrajoitus oli 80 km/h. Tieosuudella oli automaattista nopeudenvalvontaa.Tlk:Tutkijalautakunta pitää todennäköisenä, että Hondan kuljettaja ohjasi tahallaan päin rekkaa. Taustalla vaikutti kuljettajan masennus. Rekka oli kunnoltaan määräysten vastainen. Turvavyö suojasi rekan kuljettajan loukkaantumiselta. Tieosuus oli vaarallinen. Tapahtumapaikan läheisyydessä on tapahtunut useita vakavia onnettomuuksia.Suositukset:Keskikaide. Kuljettajan vastuun korostaminen tiedotuksessa. Itsemurhariskin tunnistamisen ja seurannan kehittäminen mielenterveystyössä. Aktiivinen tiedottaminen elämänhallinta keinoista ja avunsaantipaikoista. Ajoneuvojen kunnon tarkistaminen säännöllisesti ja puutteiden korjaaminen. Turvavyöhön kytketty automatiikka, joka rajoittaa nopeuden 30 km:iin/h, jos turvavyö ei ole käytössä. Kuorma-auton ohjausvaihteen parempi suojaus. Mönkijäkuskin sairauskohtausMies, 72, ajoi aamulla rekisteröimättömällä maastomönkijällä kapea, kumpuilevaa ja kaarteista yksityistietä 15−20 km/h -nopeudella. Alkavalla suoralla, loivassa alamäessä mönkijä suistui vasemmalle tien yli maastoon ja törmäsi puuhun. Kuljettaja kuoli.Tapahtumahetkellä sää oli pilvipoutainen ja lämpötila +20. Tien pinta oli paljas ja kuiva. Nopeusrajoitus oli 80 km/h.Tlk:Kuljettaja menetti ajoneuvonsa hallinnan sairauskohtauksen seurauksena. Hän ei loukkaantunut törmäyksessä, vaan kuoli sairauskohtaukseen. Kuljettajalla oli jo vuosia ollut ajokykyyn vaikuttavia sairauksia. Tapahtumahetkellä häneltä puuttui täysin terveydelliset edellytykset kuljettaa ajoneuvoa turvallisesti. Tästä huolimatta kuljettajalla oli voimassa oleva ajo-oikeus. Mönkijä oli kunnoltaan ja rakenteeltaan määräysten vastainen.Suositukset:Ajamisen välttäminen omatoimisesti, kun sairaus voi johtaa tajunnan tason heikentymiseen tai sairauskohtaukseen. Lääkäreiden koulutuksen terävöittäminen ilmoitusvelvollisuuden noudattamisen, ajokieltomenettelyn sekä sairauksien ja liikenneriskien välisen yhteyden osalta. Ilmoitusvelvollisuuden noudattaminen ja kehittäminen. Liikennelääkärijärjestelmä. Iäkkäiden asiointimatkojen tukeminen. Maastomönkijällä ajamisen valvonnan lisääminen ja lainsäädännön selkiyttäminen. Päin puutaMies, 41, ajoi aamulla yhdystietä soralaittein varustetulla rekalla noin 70 km/h -nopeudella. Jyrkässä kaarteessa rekka ajautui suoraan vasemman kaistan yli ja törmäsi ojassa kasvaneeseen kookkaaseen puuhun. Turvavyötä käyttänyt kuljettaja kuoli.Tapahtumahetkellä oli kesäkeli. Sää oli pilvipoutainen ja lämpötila +14. Tien pinta oli märkä. Nopeusrajoitus oli 80 km/h.Tlk:Kuljettaja menetti autonsa hallinnan nukahtamisen tai muun hetkellisen tajunnan menetyksen tai toimintakyvyn puutoksen takia. Tutkijalautakunnan tietoon ei tullut mitään erityistä selittävää tekijää.Suositukset:Isojen puiden poistaminen tiealueelta riittävän leveälti. Aktiivinen vireys- ja kaistavahti. Koeajossa kokemattomallaMies, 47, pyysi tuttavaltaan koeajoon moottoripyörää. Hän ajoi päivällä Suzuki 750 -moottoripyörällä yhdystietä 130−150 km/h -nopeudella. Kaarteessa moottoripyörä ajautui aivan tien vasempaan reunaan. Motoristi jarrutti takajarrulla lähes 18 metriä, ajautui vasemmalle ulos tieltä ja törmäsi rajusti puuhun. Motoristi kuoli.Tapahtumahetkellä sää oli aurinkoinen ja kirkas. Lämpötila oli +27. Tien pinta oli paljas ja kuiva. Nopeusrajoitus oli 60 km/h.Tlk:Voimakkaasti lääkeaineiden vaikutuksen alainen kokematon motoristi ajoi kovalla nopeudella ja menetti ajoneuvonsa hallinnan. Hänen asenteensa liikenneturvallisuuteen oli piittaamaton. Motoristilla oli kypärä, mutta se ei ollut kiinni ja irtosi törmäyksessä.Suositukset:Moottoripyörää ei tule antaa koeajoon kokemattomalle kuljettajalle. Nuorten vaarallinen testausMies, 19, oli myöhään illalla ajelemassa autolla kapealla yksityistiellä kyydissään mies, 16. Kumpikaan ei käyttänyt turvavyötä. Kuljettajan ehdotuksesta 16-vuotias siirtyi kuljettajaksi ja kiihdytti voimakkaasti arviolta 55−70 km:iin/h testatakseen auton kiihtyvyyttä. Kiihdytyksessä auton takapää irtosi tiestä ja auto ajautui oikealle, jolloin kuljettaja teki ohjausliikkeen vasemmalle. Auto ajautui vasemmalle ulos tieltä ja kääntyi katolleen. 19-vuotias mies sinkoutui osittain ulos kattoluukusta ja kuoli.Tapahtumahetkellä oli valoisaa. Sää oli pilvipoutainen ja lämpötila +13. Sorapäällysteisen tien pinta oli irtonainen. Nopeusrajoitus oli 80 km/h.Tlk:Kuljettaja oli kokematon, eikä hänellä ollut ajo-oikeutta. Voimakas kiihdyttely soratiellä takavetoisella autolla johti ajohallinnan menetykseen. Auto oli vanha, eikä vastannut nykypäivän turvallisuustasoa. Turvavyö olisi estänyt matkustajan ulossinkoutumisen ja pelastanut hänen henkensä.Suositukset:Auton kortittomalle luovuttavan henkilön vastuun korostaminen ajokorttia hankittaessa. Automatiikka, joka estää auton käytön, jos turvavyö ei ole käytössä. Ei ajokuntoa eikä -oikeuttaMies, 25, ajoi aamulla Mercedes-Benz -henkilöautolla seututietä yli 100 km/h -nopeudella. Oikealle kääntyvässä kaarteessa auto suistui vastaantulevien kaistan yli tien luiskaan, palautui tielle, kulki loivasti tien poikki, kääntyi sivuluisuun ja kimposi lopulta maatalousliittymästä ilmalentoon ja törmäsi puuhun. Turvavyötä käyttänyt kuljettaja kuoli.Tapahtumahetkellä oli valoisaa. Lämpötila oli +12. Öljysorapäällysteisen tien pinta oli kuiva. Nopeusrajoitus oli 80 km/h.Tlk:Kuljettaja oli alkoholin, lääkkeiden ja huumeiden vaikutuksen alainen. Hänellä ei ollut ajo-oikeutta ja hänen asenteensa liikenneturvallisuuteen oli piittaamaton. Kuljettaja ajoi ylinopeutta. Hän todennäköisesti teki liian voimakkaan ohjausliikkeen siirtyessään tienluiskasta takaisin ajoradalle ja menetti näin lopullisesti autonsa hallinnan. Auto oli vanha, eikä siinä ollut erityisiä turvarakenteita.Suositukset:Tekniset laitteet, jotka estävät alkoholin ja huumeiden vaikutuksen alaisena ajamisen, valvovat nopeusrajoitusten noudattamista ja tunnistavat kuljettajan ajo-oikeuden. Päihdetyön toimintamallien kehittäminen. Rattijuopumukseen toistuvasti syyllistyneiden seuraamuksien kehittäminen. Kuljettajan katseen suuntautumista seuraavat ja ohjaamattomuuden tunnistavat laitteet. Autokannan uusiutumisen edistäminen. Rattijuoppo ajoi ulosMies, 53, ajoi illalla Fiat Puntolla yhdystietä noin 80 km/h -nopeudella. Suoralla Fiat ajautui oikealle ulos tieltä, kulki metsätieliittymän yli, sinkoutui ilmalentoon, pyöri useita kertoja katon kautta ympäri ja päätyi lopulta kyljelleen tielle. Turvavyötön kuljettaja lensi ulos autosta ja kuoli.Tapahtumahetkellä oli valoisaa. Lämpötila oli +19. Öljysorapäällysteisen tien pinta oli kuiva. Nopeusrajoitus oli 100 km/h.Tlk:Kuljettaja oli vahvassa humalassa. Turvavyö olisi estänyt kuljettajan ulossinkoutumisen ja turvalaitteet todennäköisesti pelastaneet kuljettajan hengen.Suositukset:Alkolukko. Automatiikka, joka rajoittaa nopeuden 15 km:iin/h, jos turvavyö ei ole käytössä. Liikaa vauhtia ja huono ajokuntoMies, 37, ajoi iltapäivällä Kawasaki ZXR750 -moottoripyörällä seututietä noin 120 km/h -nopeudella. Suoran jälkeisessä mäenharjanteella olevassa kaarteessa moottoripyörä ohjautui oikealle ulos tieltä, törmäsi kiveen, sinkoutui ilmalentoon ja törmäsi lopulta kallioleikkaukseen. Motoristi kuoli.Tapahtumahetkellä oli päivävalo. Sää oli pilvipoutainen ja lämpötila +20. Öljysorapäällysteisen tien pinta oli paljas ja kuiva. Nopeusrajoitus oli 80 km/h.Tlk:Moottoripyörän tulosuunnasta katsottuna saa ensin vaikutelman, että tie jatkuu suorana. Motoristi lähestyi onnettomuuspaikkaa kuitenkin niin suurella nopeudella, ettei hän ehtinyt ajoissa havaita tien kaartumista vasemmalle mäenharjanteella. Motoristi oli alkoholin ja lääkkeiden vaikutuksen alainen. Hänen asenteensa tieliikenteeseen oli piittaamaton. Motoristilla oli asianmukainen kypärä ja ajosaappaat, mutta ei muita asianmukaisia ajovarusteita.Suositukset:Alkolukko kaikkiin ajoneuvoihin. Ajoneuvokohtainen nopeudenrajoitin. Liikennevalvonnan ja -valistuksen lisääminen. Motoristi jätti väistämättäMies, 25, ajoi aamupäivällä Honda CBF600 Hornet -moottoripyörällä valtatietä. Motoristi teki henkilöauton edessä u-käännöksen ja lähti ajamaan voimakkaasti kiihdyttäen. Motoristi ohi risteysalueella kaksi henkilöautoa 120−140 km/h -nopeudella. Samanaikaisesti vastakkaisesta suunnasta saapui 24-vuotiaan kuljettajan ajama rekka noin 90 km/h -nopeudella. Rekan kuljettaja havaitsi tilanteen, jarrutti ja yritti väistää, mutta moottoripyörä törmäsi rekkaan. Motoristi kuoli.Tapahtumahetkellä sää oli aurinkoinen ja kirkas. Lämpötila oli +27. Tien pinta oli paljas ja kuiva. Nopeusrajoitus oli 80 km/h.Tlk:Motoristin teko oli itsetuhoinen. Hänellä olisi ollut sivusuunnassa riittävästi tilaa väistää vastaan tullutta rekkaa. Taustalla vaikutti motoristin psyykkinen sairaus.Suositukset:Itsetuhoisten henkilöiden hoitoonohjauksen tehostaminen. Motoristi vauhdilla kaarteeseenMies, 55, ajoi illansuussa Yamaha XJR1300 -moottoripyörällä yhdystietä 119−133 km/h -nopeudella. Vasemmalle kaartavassa mutkassa moottoripyörä ajautui ulos tieltä, törmäsi vastaluiskaan ja sinkoutui ilmanlentoon. Motoristi kuoli.Tapahtumahetkellä sää oli kirkas ja aurinkoinen. Lämpötila oli +28. Tien pinta oli paljas ja kuiva. Nopeusrajoitus oli 80 km/h.Tlk:Kokematon motoristi ajoi erittäin suurella nopeudella.Suositukset:Ennakoivan ajon kurssi pakolliseksi ennen ajokauden alkua. Suojaavien selkä- ja rintakehäpanssareiden suositteleminen. Moottoripyörien tehojen ja maksiminopeuksien rajoittaminen teknisin ratkaisuin. Sairauskohtaus yllättiMies, 45, ajoi myöhään illalla linja-autolla valtatietä kyydissään 28 matkustajaa. Linja-auto ajautui oikealle ojaan ja kääntyi kyljelleen. Kuljettaja kuoli ja neljä matkustajaa loukkaantui.Tapahtumahetkellä oli hämärää. Sää oli pilvipoutainen ja lämpötila +15. Tien pinta oli kuiva. Nopeusrajoitus oli 80 km/h.Tlk:Kuljettaja sai äkillisen sairauskohtauksen. Hän menehtyi siihen. Kuljettaja tunsi olonsa huonoksi jo jonkun aikaa ennen tapahtumaa, mutta ei ymmärtänyt oman tilansa vakavuutta. Myöskään matkustajat eivät ymmärtäneet terveydellisen tilan vakavuutta selkeistä oireista huolimatta. Loukkaantuneet matkustajat eivät käyttäneet turvavyötä. Turvavyö olisi estänyt 3 matkustajan loukkaantumisen. Neljännen matkustajan vammoihin muiden turvavöiden käytöllä olisi ollut vaikutusta. Suurin osa loukkaantumattomista matkustajista käytti turvavyötä, joka suojasi heitä.Suositukset:Lääkärintarkastukset kahden vuoden välein ammattikuljettajille, joilla on todettu riski saada ajokykyyn vaikuttava sairaus. Kansalaisrohkeutta puuttua yhteisvastuullisesti liikenteen selkeisiin turvallisuusasioihin. Erityisen huomion kiinnittäminen matkatavaroiden asetteluun ja kiinnitykseen matkustamotiloissa. Turvavyön käytön valvontajärjestelmä. Alkoholi vaikuttiMies, 55, ajoi päivällä sähkökäyttöisellä nelipyöräisellä invakulkuneuvolla yhdystietä. Kulkuneuvo suistui tieltä ojaan. Kuljettaja jäi kulkuneuvon alle ja kuoli.Tapahtumahetkellä sää oli kirkas ja lämpötila +30. Tien pinta oli paljas ja kuiva.Tlk:Kuljettaja oli vahvasti alkoholin vaikutuksen alainen. Hänen ajokokemuksensa ko. kulkuneuvolla oli vähäinen.Suositukset:Alkolukko. Ajoneuvolain ulkopuolelle jäävien ajoneuvojen turvallisuuden parantaminen. Turvakaari tai -kehikko inva-ajoneuvoihin. Huomio muualla31-vuotias kuljettaja ajoi illalla Volvo S40 -henkilöautolla valtatietä kyydissään etuistuimella mies, 25, ja takana oikealla mies, 17. Suoralla Volvo ajautui loivasti oikealle niin, että oikeanpuoleiset pyörät olivat sorapientareella. Kuljettaja ilmeisesti säikähti ja käänsi voimakkaasti ensin vasemmalle ja sitten oikealle. Auto lähti sivuluisuun vasemmalle ulos tieltä ja kääntyi katon kautta ympäri. Edessä matkustanut turvavyötön mies sinkoutui ulos autosta ja menehtyi myöhemmin onnettomuudessa saamiinsa vammoihin.Tapahtumahetkellä sää oli kirkas ja lämpötila +12. Tien pinta oli tasainen ja kuiva. Ajo-olosuhteet olivat hyvät. Nopeusrajoitus oli 100 km/h.Tlk:Volvo suistui tieltä liian voimakkaiden ohjausliikkeiden seurauksena. Kuljettajan huomio oli suuntautunut pois ajotapahtumasta. Kuljettajalla oli diagnosoituja silmäoireita. Kuljettaja ja takamatkustaja käyttivät turvavyötä, joka esti loukkaantumisen. Turvavyö olisi estänyt etumatkustajan sinkoutumisen ulos autosta ja vakavat vammat.Suositukset:Käynnistyksen estoon kytketty turvavyö. Kuljettajalle enemmän vastuuta matkustajien käyttäytymisestä. Ääntävien reunaviivojen käytön lisääminen. Pakenija väärälle kaistalleMies, 23, ajoi yöllä pakettiautolla valtatietä 100−120 km/h -nopeudella. Vastakkaisesta suunnasta lähestyi miehen, 43, ajama kuorma-auto korkeintaan 100 km/h -nopeudella. Kuorma-autossa oli 10- ja 12-vuotiaat matkustajat. Kaarteessa pakettiauto ajautui vastaantulevien kaistalle ja törmäsi kuorma-autoon. Pakettiauton turvavyötön kuljettaja kuoli. Kuorma-auton turvavyötä käyttänyt kuljettaja loukkaantui.Tapahtumahetkellä oli kuiva kesäkeli. Sää oli pilvipoutainen. Nopeusrajoitus oli 100 km/h.Tlk:Pakettiauton kuljettaja ajoi ylinopeutta. Hän pakeni poliisia. Tutkinta on kesken. Vastaantulevien kaistalleNainen, 39, ajoi aamupäivällä henkilöautolla valtatietä kyydissään etuistuimella 10-vuotias matkustaja. Molemmat käyttivät turvavyötä. Vastakkaisesta suunnasta lähestyi miehen, 52, ajama rekka korkeintaan 100 km/h -nopeudella. Suoralla henkilöauto ajautui vastaantulevien kaistalle ja autot törmäsivät. Henkilöauton kuljettaja kuoli ja matkustaja loukkaantui. Rekan turvavyötön kuljettaja loukkaantui lievästi.Tapahtumahetkellä oli kuiva kesäkeli. Sää oli kirkas. Nopeusrajoitus oli 100 km/h.Tlk:Henkilöauto ajautui vastaantulevien kaistalle. Tutkinta on kesken. Ylinopeudella suoralla ulosMies, 35, ajoi illalla henkilöautolla pääkatua yli 70 km/h -nopeudella. Autossa oli etuistuimella 51-vuotias matkustaja. Kumpikaan ei käyttänyt turvavyötä. Suoralla auto suistui vasemmalle ulos tieltä. Matkustaja kuoli ja kuljettaja loukkaantui.Tapahtumahetkellä oli tihkusade. Tien pinta oli märkä. Nopeusrajoitus oli 50 km/h.Tlk:Kuljettaja ajoi huomattavaa ylinopeutta märällä tiellä. Tutkinta on kesken. Törmäys suorallaMies, 27, ajoi yöllä henkilöautolla valtatietä yli 120 km/h -nopeudella. Kuljettaja ei käyttänyt turvavyötä. Vastakkaisesta suunnasta lähestyi miehen, 26, ajama henkilöauto 100−120 km/h -nopeudella. Kuljettaja käytti turvavyötä. Suoralla 27-vuotiaan miehen kuljettama henkilöauto ajautui vastaantulevien kaistalle ja autot törmäsivät. 27-vuotias kuljettaja kuoli ja 26-vuotias kuljettaja loukkaantui.Tapahtumahetkellä oli kuiva kesäkeli. Sää oli pilvipoutainen. Nopeusrajoitus oli 100 km/h.Tlk:27-vuotiaan miehen kuljettama henkilöauto ajautui vastaantulevien kaistalle. Tutkinta on kesken. Kypärä murtuiMies, 25, ajoi yöllä moottoripyörällä seututietä yli 70 km/h -nopeudella. Oikealle kääntyvässä kaarteessa motoristi ajautui ulos tieltä ja törmäsi puuhun. Kuljettaja kuoli.Tapahtumahetkellä oli hämärää. Sää oli pilvipoutainen. Osittain öljysorapäällysteisen tien pinta oli kostea. Nopeusrajoitus oli 50 km/h.Tlk:Motoristi ajoi ylinopeutta. Hän teki ajovirheen ja menetti pyöränsä hallinnan. Kuljettaja käytti kypärää, mutta se murtui törmäyksessä. Tutkinta on kesken. Havaintovirhe risteyksessäMies, 77, ajoi iltapäivällä pakettiautolla kohti valtateiden risteystä tarkoituksenaan kääntyä vasemmalle. Risteävästä suunnasta lähestyi miehen, 29, ajama rekka 100−120 km/h -nopeudella. Pakettiauto ajoi risteykseen lähestyvästä rekasta huolimatta ja autot törmäsivät. Pakettiauton matkustaja kuoli ja kuljettaja loukkaantui.Tapahtumahetkellä oli kuiva kesä. Sää oli kirkas. Nopeusrajoitus oli 100 km/h.Tlk:Pakettiauton kuljettaja teki havaintovirheen ja kääntyi risteyksessä rekan eteen. Rekan kuljettaja ajoi ylinopeutta. Tutkinta on kesken. Motoristi vauhdilla risteykseenMies, 26, ajoi moottoripyörällä kokoojakatua yli 70 km/h -nopeudella kohti katujen risteystä. Risteävästä suunnasta lähestyi naisen, 32, ajama henkilöauto korkeintaan 40 km/h -nopeudella. Ajoneuvot törmäsivät risteyksessä. Moottoripyöräilijä kuoli.Tapahtumahetkellä oli kuiva kesäkeli. Sää oli kirkas. Kokoojakadun nopeusrajoitus oli 50 km/h ja henkilöauton ajaman kadun 40 km/h.Tlk:Motoristi ajoi risteykseen ylinopeutta. Hän luotti omiin oikeuksiinsa. Henkilöauton kuljettaja ei havainnut moottoripyörää. Tutkinta on kesken. Aurinko häikäisiMies, 31, ajoi iltapäivällä moottoripyörällä pääkatua. Kadun varteen oli pysähtyneenä miehen, 41, kuljettama rekka. Motoristi törmäsi pysähtyneen rekan perään. Motoristi kuoli.Tapahtumahetkellä oli kuiva kesäkeli. Sää oli kirkas. Nopeusrajoitus oli 60 km/h.Tlk:On mahdollista, että aurinko häikäisi motoristia. Hän ei havainnut liikennetilannetta. Tutkinta on kesken. Päin punaista?Mies, 19, ajoi yöllä henkilöautolla seututietä yli 80 km/h -nopeudella. Auto lähestyi valo-ohjattua seututeiden risteystä. Risteävästä suunnasta seututietä pitkin risteystä lähestyi miehen, 18, ajama henkilöauto, jossa oli edessä ja takana 20-vuotiaat matkustajat. Risteyksessä 19-vuotiaan kuljettajan auto törmäsi toisen henkilöauton kylkeen. 18-vuotias kuljettaja kuoli.Tapahtumahetkellä oli kuiva kesäkeli. Sää oli kirkas. Nopeusrajoitus oli 60 km/h.Tlk:19-vuotias kuljettaja ajoi ylinopeutta. On mahdollista, että hän ajoi päin punaista. Tutkinta on kesken. Kiireessä peräänMies, 23, ajoi iltapäivällä henkilöautolla valtatietä 100−120 km/h -nopeudella. Hänen edellään ajoi mies, 25, henkilöautolla kyydissään edessä 71-vuotias matkustaja. 23-vuotiaan kuljettajan auto törmäsi edellä ajaneen perään ja sinkoutui vastaantulevien kaistalle. Vastakkaisesta suunnasta lähestyi miehen, 55, ajama rekka rajoituksen mukaisella nopeudella. Henkilöauto ja rekka törmäsivät. Henkilöauton 23-vuotias kuljettaja kuoli. Toisen henkilöauton matkustaja sekä rekan kuljettaja loukkaantuivat.Tapahtumahetkellä oli kuiva kesäkeli. Sää oli kirkas. Nopeusrajoitus oli 100 km/h.Tlk:Henkilöauton 23-vuotias kuljettaja ajoi ylinopeutta. Hänellä oli kiire ja hänen huomionsa oli suuntautunut muualle. Tutkinta oli kesken. Käännös eteenMies, 61, ajoi illan suussa moottoripyörällä valtatietä. Moottoripyörän takana ajoi mies, 75, henkilöautolla, jossa oli 69-vuotias matkustaja. Molempien ajoneuvojen nopeus oli rajoituksen mukainen. Motoristi kääntyi vasemmalle takaa tulleen eteen ja ajoneuvot törmäsivät. Motoristi kuoli.Tapahtumahetkellä oli kuiva kesäkeli. Sää oli pilvipoutainen. Nopeusrajoitus oli 80 km/h.Tlk: Motoristi kääntyi henkilöauton eteen. Tutkinta on kesken.


Digitointipalvelu — Jyväskylän yliopisto\nEtusivu > Sidosryhmäpalvelut > Yliopistopaino > Digitointipalvelu\nKlikkaa kuvaa avataksesi esitteen\nKun teette tilausta digitointipalvelua varten, kannattaa huomioida muutamia tärkeitä seikkoja. Alla olevan linkin takaa löytyy pdf-muotoinen tilauslappu, jonka voitte tulostaa ja sen jälkeen täyttää. Lomakkeella haluamme tietää mm. tallennustavoista, tiedostomuodoista, alkuperäisen materiaalin käsittelytavoista, jne. Kääntöpuolelta löytyy myös huomioita tekijäoikeuksiin. Lisätietoihin kannattaa laittaa laajemmasti tietoa. Tilauslomake toimii samalla muistilistana, että mitä asioita pitää ottaa huomioon tilausta tehdessä.\nAvaa tästä tilauslomake digitointipalveluun.


Kuun vaiheet puutarhan hoidossa | Puutarha Studio\nPihan toteutus ja istuttaminen -verkkokurssi\nUudenkuun aikana nautitaan puutarhasta.\nKasvava kuu on hyvää aikaa kylvää ja istuttaa maanpäälisiä kasveja, kuten kukkia ja tomaatteja. Tästä on muutama poikkeus.\nVähenevällä kuulla kylvetään ja istutetaan maanalaisia kasveja, kuten juureksia. Tästä on muutama poikkeus. Myös lannoitus on hyvä tehdä tällöin ja rikkaruohojen kitkeminen.\nTavallisessa kalenterissa oleva valkoinen pallo on täydenkuun päivä ja musta pallo on uudenkuun päivä. Täydenkuun päivän jälkeen alkaa vähenevä kuu uudenkuun päivään asti. Uudenkuun päivän jälkeen alkaa kasvava kuu aina täydenkuun päivään asti.\nKuun vaiheiden avulla kitkeminen helpottuu huomattavasti, samoin koko pihanhoito on selkeämpää. Siinä säästää myös selvää rahaa, kun kasvit ja nurmikko lähtevät hyvää kasvuun ja viljelylaatikoista saa kunnon sadon. Eikä kasvit kuole väärän ajankohdan takia.\nKurssia pääset katsomaan linkistä Kuun vaiheet ja puutarhanhoito -verkkokurssi\nKurssin suljetussa Facebook ryhmässä on viikon tärkeimmät puutarhatyöt kuun mukaan ajoittaen. Se varmistaa, että mikään tärkeä pihatyö ei mene ohi, vaan se tulee tehtyä ajallaan ja kuun mukaan parhaana ajankohtana. Silloin usein homma on myös helppoa ja kevyttä.\nUUTTA - Sama puutarhatöiden viikkolistaus löytyy myös kurssialustalta ja se tulee kumpaankin sivustolle edellisenä sunnuntaina. Eli ehdit hyvin suunnitella tulevan viikon työt.\nVähenevä kuu on hyvää aikaa kitkeä rikkaruohoja, sillä tällöin rikkaruohot lähtevät helpommin ja eivät kasva niin nopeasti takaisin.\nOn myös erityiset #kitkemispäivät, joiden ajankohta vaihtelee vuosittain. Listaan ne Sarin puutarhat -blogiin ja muistuttelen Facebook sivulla.\nKerran viikossa on hyvät kastelupäivät, jolloin kastellaan sisäkukat ja ulkokasvit. Ennen niitä päiviä on erittäin huonot päivät kasteluun. Siitä lisää blogijutussa Viherkasvien kastelu kuun mukaan.\nSarin puutarhat -blogin sivupalkissa ja ylävalikossa on Pieni Kuukalenteri ajankohtaisista puutarhatöistä.\tSiinä on merkattuna Kastele -päivät, eli ne parhaat päivät kasvien kasteluun, niin kasvit voivat hyvin.\tÄlä kastele-päivinä kasteleminen lisää ötököitä kasveihin. Muistuttelen näistäkin Puutarha Studion Facebook sivulla


Esinekoosteet - P e k k a S u o m ä k i\nSuomalaiset osaavat olla valikoivia. Maailman nopein kansa ei uskonut, että kouluammuskelujen kaltainen vitsaus voisi rantautua Suomeen. Ei, vaikka kolajuoma teki saman jo yli puoli vuosisataa sitten. Taloudellisen taantumankin ajateltiin kiertävän pohjoiset syrjäseudut – samaan tapaan kuin ilmastonmuutoksen. Taisteluun sikainfluenssaa vastaan kansalaiset sen sijaan nousivat ripeästi ja hamstrasivat hengityssuojaimet niitä todella tarvitsevilta, niiltä rakennusalan ammattilaisilta, joilla toistaiseksi on työpaikka.\nKaiken tämän ja paljon muun havaitsemiselta ei voi välttyä, vaikka vastaanottimen kuva olisi viisi kertaa huonompi kuin suositukset edellyttävät. Riittävän terävää jälkeä piirtävät myös lehdet kokosivun ilmoitusten lomassa.\nEsine- ja materiaalikoosteissa tarkastellaan ajan ilmiöitä ja esitetään niihin liittyviä hajahuomioita. Teosten pääasiallinen materiaali on löytö- ja hylkytavara, jota onneksi riittää joksikin aikaa, vaikka talouskasvu tyrehtyisikin.


Blogrundschau Holz Technik 19/2015 - 2019 | Muut\nTärkein MuutBlogrundschau Holz Technik 19/2015\nPöytälevyt ja ritilät\nAseta päällystekivet - Osa 1\nEilen ennen Jugendweihling oli etualalla, eilen äidit ja torstaina me miehet ovat poissa. Teoriassa Jugendweihlingin pitäisi nyt juhlia uudelleen, eikö? Mutta mielestäni osa on edelleen asemassa "Ei koskaan enää alkoholia...". ?\nKäytämme miehiä, miesten tai mitä tahansa päivää, rauhassa päivinä perheen ja ystävien kanssa. Lounaaksi ja illalliseksi on grillattu ja tietysti myös pieni juoma. Niin pienet taunut naisille "Tänään on ihmisen päivä, sinun täytyy palvella minua." Tietenkin, mutta se on itse asiassa päivä kaikille ja ystävät ovat tietenkin vaimon ja lasten kanssa.\nMinun on myönnettävä, että noudatan Holzwerkstatt blogi ei aina voi seurata. Olen luultavasti unohtanut erikoiskoulutuksen. Olen kuitenkin aina kiinnostunut siitä, miten hankkeet toteutetaan ja ennen kaikkea dokumentoidaan. Jokainen panos, että ruokapöytä on jälleen nerokas projekti.\nVirkistyshuone DIY Työ blogi Se on melkein valmis ja nyt se on puutarhanhoito. Se on varmasti lähellä miesten päivää uuden leikkikentän kanssa, mutta ensi vuonna voimme tavata grillin. 10t: n maaperä on jo jaettu.\nKyllä, miesten päivähanke. Tilauksen tulee olla luonnollinen ja välttää, että pullon korkkien ympärillä ei ole Käyttö kotona rakensi magneettisen kiinniottimen kiinteään pullonavaajaan. Se on vain viileä ja tietysti se on vain tilaus. Kukaan ei saa animoida täällä niin avata lisää pulloja.\nat Puu ja metalli se on tänään kivestä. Oikeastaan looginen, eikö? Ratkaisevaa tällaisessa työssä, tietenkin, valmistelut, jotka näytetään meille tässä hyvin. Professional on valssattu ja tasoitettu. Siellä olet vielä kiinnostunut tuloksesta.\nMeillä on jälleen kerran magneetteja projektissa - myös miesten päivän projekti? Joillakin ihmisillä on vaikeaa lyödä pieniä koukkuja näppäimistöllä torstai-iltana. Want Haluamme ajatuksen Puu Projektit Blogspot mutta älä alaa. Ratkaisu on mahtava ja pieni ihme.\nPieni otsikko mahtavaan työhön. Tämä syntymäpäivälahja kellari työntekijät on todella tullut suureksi ja näyttää hyviä taitoja. Voi ystävyys kestää niin kauan kuin tämä Douglas-ilta on.\nOuto mutta erittäin mielenkiintoinen ajatus istutuksesta näyttää meille DIY-volution, Se olisi täydellinen ratkaisu vaimolleni. Tämä ei tekisi kasvejamme niin rapeiksi. Mutta en halua paljastaa liikaa, sinun pitäisi vain katsoa projektia.\nJoten minulla on tänään yksi asia: äitienpäivään osallistui eilen huomattavasti enemmän panoksia kuin nykypäivänä. Missä tasa-arvo on? Me miehet ovat aina takaisin jotenkin. Se ei voi pysyä näin. Miehet yhdistyvät... Ei, se kuulostaa oudolta. Haluamme jättää kaiken sellaisenaan.


Miten pitkälle Istut Vuodestalaajakuva TV ? - Tips for you - Tipsed.Com\nMiten pitkälle Istut Vuodestalaajakuva TV ?\nJos olet aikeissa ostaa uuden laajakuvatelevisio, olet luultavasti ihmettelevät, kuinka suuri näytön pitäisi olla sopivaksi huoneeseen.Perinteiset viisaus sanoo max pois television sopimaan huoneeseen.Että on, ostaa suurimman televisiossa, että sinulla on varaa ja että huoneessa voi mukavasti hoitaa.\n(Kuva: Flickr.com, kiitos Alan)\nmiten laaja pitäisi istua alkaen laajakuvatelevisio on tärkeää pistevääristymät.Tehdessään tätä määritystä ei ole eroa laajakuvatelevisio ja säännöllinen televisio.\nOli aika, jolloin sen uskottiin pilata näön jos istui lähelle televisiota.Se ei ollut totta silloin ja se ei ole totta nyt.Suurin huolenaihe on kanssa saada päänsärkyä aiheuttama yrittämällä keskittyä koko näytön jos olet sulkea.Mukaan American Medical Association, tämä johtuu näköhermon kuitenkaan liian ahdas.Jos alkaa kehittyä päänsärky, siirry kauemmaksi televisiosta.\nRyan McVayn / Valueline / Getty Images\nMonet uskovat, että mitä suurempi televisio, sitä parempi.Tämä ei ole totta, jos televisio overpowers huone ja on niin suuri, että katselu on epämiellyttävä.Haluat ostaa iso näyttö, mutta ei yksi niin suuri, että et katsella sinun suosikki ohjelmia.\nparhaiten koko huoneeseen on menossa riippuvat täysin etäisyydelle valkokankaasta että oleskelualue sijaitsee.Kauempana istuimet, suuremman näytön pitäisi olla optimaalinen katselu.\nSiellä on sekä pienin ja suurin etäisyys paras näkymä näytön.Jos mahdollista, sinun pitäisi yrittää löytää näytön koon, jossa on sinun katseluetäisyys jossain keskellä.\nSeuraavia kokoja suosittelemat tigerdirect.com on lueteltu minimistä maksimiin etäisyys jalkoina:\n26-tuumainen näyttö koko - 3 jalkaa6 jalkaa 32-tuumainen näyttö koko - 3 jalkaa 7 jalkaa 37-tuumainen näyttö koko - 4 jalkaa 8 jalkaa 42-tuumainen näyttö koko - 5 jalkaa 10 jalkaa 47-tuumainen näyttö koko - 6 jalkaa 12 jalkaa 60-tuumainennäytön koko - 7 jalkaa 15 jalkaa\nHaluat myös ottaa huomioon televisio seistä itse.Jos ostat uuden television jalustan, se ei todennäköisesti kysymys.Jos käytät vanhaa jalusta sitten haluat olla varma, että uusi televisio mahtuu.\nMiten löytääkuuntelevansa kuvaajayhtälön