Vladimir Putin saapuu tänään Suomeen – aiemmilla vierailuilla ei ole vältytty välikohtauksilta | Suomen ja Venäjän suhteet | HS\nPäivitetty: 1.7.2016 8:36\nVladimir Putin ja Tarja Halonen Finlandiatalolla syyskuussa 2001.\nPietari Venäjän presidentti Vladimir Putin saapuu tänään perjantaina tapaamaan tasavallan presidentti Sauli Niinistöä Naantalin Kultarantaan presidentin kesäasunnolle. Vierailu järjestetään poikkeuksellisessa tilanteessa, Britannian yllätyksellisen EU-kansanäänestyksen ja Puolan Varsovassa järjestettävän Naton huippukokouksen välissä. Lisäksi vierailu on Putinin ensimmäinen Suomessa sitten Krimin valtauksen 2014.Keskeinen puheenaihe tapaamisessa tulee olemaan Itämeren turvallisuustilanne, joka heikkeni Venäjän vallattua Krimin yli kaksi vuotta sitten. Suomen ja Venäjän kahdenväliset kysymykset ovat odotusten mukaan jäämässä keskusteluissa pienempään rooliin.Toisin oli Putinin 16 vuotta kestäneiden presidentti- ja pääministerikausien alussa.Ensimmäisen valtiovierailun Suomeen presidentti Tarja Halosen vieraaksi 48-vuotias Vladimir Putin teki syyskuussa 2001. Vain muutama päivä myöhemmin WTC-tornit romahtivat terrori-iskussa Yhdysvalloissa. Pekka Sakki\nPutin laski seppeleen Mannerheimin haudalle Helsingissä 3. syyskuuta 2001.\nPutin oli noussut presidentiksi yllättäen ja panosti hyviin länsisuhteisiin. Niinpä hän teki historiaa laskemalla seppeleen Carl Gustaf Emil Mannerheimin (1867–1951) haudalle ja osoitti näin vetävänsä päinvastaista linjaa kuin Venäjän kommunistit. He eivät tsaarin armeijan kenraaliluutnanttina palvellutta Mannerheimia sulattaneet. Sanomalehti Kommersant kertoi presidentin vierailusta otsikolla ”Vladimir Putin lähti kumartamaan vihollista”.Yhä kesäkuussa 2016 Mannerheimin muistolaatan paljastaminen Pietarissa sai kommunistit pois tolaltaan.Vuonna 2001 Putinilla oli myös aikaa kuunnella suomalaisten vuorineuvosten arkisia huolia. HS:n mukaan heitä kiinnosti, miten oluen panemiseen käytettävän ohran laatua voisi parantaa Venäjällä ja kuinka helpottaa romun tuontia Venäjältä Suomeen. Lisäksi Putin ehti tavata arkkipiispa John Vikströmin, johon oli tutustunut Pietarin apulaiskaupunginjohtajana 1990-luvulla. Aikanaan he olivat pelanneet Turussa jalkapallo-ottelun. Piispan pojat oli voittanut Pietarin kaupungin joukkueen 2–1. Turvallisuuskysymyksiäkin sentään sivuttiin. Putin näki Baltian maiden lähestyvän Nato-jäsenyyden olevan virheaskel, vaikka asia olikin maiden itsensä päätettävissä. Tuolloin sanat tulkittiin Suomessa myönteisesti ja ajateltiin Putinin ymmärtävän Baltian maiden halua vahvistaa turvallisuuttaan. Baltian lehdistö puolestaan epäili Venäjän presidentin sovinnollisuutta jo tuolloin.Elokuussa 2005 sekä äänenpainot, tulkinnat että politiikka olivat muuttuneet. Ukrainan oranssi vallankumous oli säikäyttänyt Putinin ja yhdeksi syntipukiksi hän löysi kansalaisjärjestöt. SEPPO SOLMELA\nTarja Halonen, Pentti Arajärvi ja Vladimir Putin lähdössä Kultarannasta Turkuun elokuussa 2005.\nPresidentti Halosen vieraana hän silti kehui estoitta Suomen ja Venäjän suhteita. Sanomalehti Vedomosti sanaili pääkirjoituksessaan, että jotkin kehut saivat ehkä Halosen hätkähtämään, olihan hän sentään ”itsenäisen maan johtaja”.Suomen ja Venäjän historiallisista ja kulttuurisista yhteyksistä Putin nimittäin sanoi:”Kuinka voisin olla rakastamatta tätä, onhan tämä merkittäviltä osin minun”, Vedomosti lainasi uutistoimisto Ria Novostia. Putin ehti myös saunaan Pentti Arajärven kanssa. Lehtitietojen mukaan molemmat joivat oluen löylyjen jälkeen.Välikohtauksilta ei vältytty, ja paluumatkalla Putin joutui turvautumaan varakoneeseen. Jo lähdössä olleen lentokoneen jarruista löytyi vikaa.Lokakuussa 2006 pääministeri Matti Vanhanen pääsi ylistämään EU:n yhtenäisiä rivejä Lahdessa, kun Suomi EU-puheenjohtajamaana järjesti energiakokouksen ja kutsui Putinin mukaan.\nMatti Vanhanen, Vladimir Putin ja Tarja Halonen Lahden EU-kokouksessa vuonna 2006.\nVierailua edelsi kiihkeä väittely siitä, onko EU unohtanut ihmisoikeuksien puolustamisen, koska Venäjä on sille tärkeä energiantoimittaja. Lisäksi Venäjän ja Georgian välit olivat jo tuolloin diplomaattisessa kriisissä. Sotaan päädyttiin kaksi vuotta myöhemmin.” Demokratian ja ihmisoikeuksien puolustamisen selvittäminen oli annettu presidentti Tarja Halosen tehtäväksi Vladimir Putinin Suomen-vierailulla. Kerrotaan, että Halonen muotoili tiukasti EU:ta huolettavat kysymykset yhteisellä limusiiniajelulla”, sanomalehti Novaja Gazeta ironisoi. Marraskuussa 2006 seurasi EU–Venäjä-huippukokous. Sielläkään ei pystytty luettelemaan vain mukavia lukuja talouskasvusta, vaan pääuutisaiheiksi nousivat 7. lokakuuta murhattu toimittaja Anna Politkovskaja ja poloniumilla tapettu Aleksandr Litvinenko, joka kuoli huippukokouksen aattona. Lehdistötilaisuudessa Putin kiisti olevansa vastuussa Litvinenkon murhasta.Kesäkuussa 2009 suomalais-venäläisten perheiden yksityisistä lapsikiistoista tuli yhtäkkiä valtiotason politiikkaa. Pääministeriksi loikannut Putin tuomitsi suomalaisdiplomaatin, joka salakuljetti autossaan Suomeen viisivuotiaan Anton Salosen. Viimeistä kertaa ennen Krimin valtausta ja Ukrainan sotaa Putin kävi Kultarannassa kesäkuussa 2013 presidentti Sauli Niinistön vieraana. Saunat, saunaoluet ja niihin käytetyn ohran laatu olivat historiaa ja työvierailulle aikaa kuusi tuntia. Lehdistötilaisuudessa Putin kertoi tietovuotaja Edward Snowdenin majailevan Venäjällä.\nPutin ja Sauli Niinistö Kultarannassa kesäkuussa 2013.\nPoliittinen maailmankartta näyttää sangen erilaiselta kuin vuonna 2001, kun Putin tänään saapuu Suomeen. Tuolloin Baltian maiden Nato-jäsenyys oli vielä tulevaisuutta, nyt Britannia on eroamassa EU:sta. Suomessa vierailuja isännöivät presidentit ja pääministerit ovat vuosien mittaan vaihtuneet vaaleilla. Putin on 63-vuotias, kolmatta kautta presidenttinä, eikä Suomen itänaapurilla ole tietoa seuraavasta johtajasta.\nPietari Venäjän presidentti Vladimir Putin saapuu tänään perjantaina tapaamaan tasavallan presidentti Sauli Niinistöä Naantalin Kultarantaan presidentin kesäasunnolle. Vierailu järjestetään poikkeuksellisessa tilanteessa, Britannian yllätyksellisen EU-kansanäänestyksen ja Puolan Varsovassa järjestettävän Naton huippukokouksen välissä. Lisäksi vierailu on Putinin ensimmäinen Suomessa sitten Krimin valtauksen 2014.Keskeinen puheenaihe tapaamisessa tulee olemaan Itämeren turvallisuustilanne, joka heikkeni Venäjän vallattua Krimin yli kaksi vuotta sitten. Suomen ja Venäjän kahdenväliset kysymykset ovat odotusten mukaan jäämässä keskusteluissa pienempään rooliin.Toisin oli Putinin 16 vuotta kestäneiden presidentti- ja pääministerikausien alussa.Ensimmäisen valtiovierailun Suomeen presidentti Tarja Halosen vieraaksi 48-vuotias Vladimir Putin teki syyskuussa 2001. Vain muutama päivä myöhemmin WTC-tornit romahtivat terrori-iskussa Yhdysvalloissa. Putin oli noussut presidentiksi yllättäen ja panosti hyviin länsisuhteisiin. Niinpä hän teki historiaa laskemalla seppeleen Carl Gustaf Emil Mannerheimin (1867–1951) haudalle ja osoitti näin vetävänsä päinvastaista linjaa kuin Venäjän kommunistit. He eivät tsaarin armeijan kenraaliluutnanttina palvellutta Mannerheimia sulattaneet. Sanomalehti Kommersant kertoi presidentin vierailusta otsikolla ”Vladimir Putin lähti kumartamaan vihollista”.Yhä kesäkuussa 2016 Mannerheimin muistolaatan paljastaminen Pietarissa sai kommunistit pois tolaltaan.Vuonna 2001 Putinilla oli myös aikaa kuunnella suomalaisten vuorineuvosten arkisia huolia. HS:n mukaan heitä kiinnosti, miten oluen panemiseen käytettävän ohran laatua voisi parantaa Venäjällä ja kuinka helpottaa romun tuontia Venäjältä Suomeen. Lisäksi Putin ehti tavata arkkipiispa John Vikströmin, johon oli tutustunut Pietarin apulaiskaupunginjohtajana 1990-luvulla. Aikanaan he olivat pelanneet Turussa jalkapallo-ottelun. Piispan pojat oli voittanut Pietarin kaupungin joukkueen 2–1. Turvallisuuskysymyksiäkin sentään sivuttiin. Putin näki Baltian maiden lähestyvän Nato-jäsenyyden olevan virheaskel, vaikka asia olikin maiden itsensä päätettävissä. Tuolloin sanat tulkittiin Suomessa myönteisesti ja ajateltiin Putinin ymmärtävän Baltian maiden halua vahvistaa turvallisuuttaan. Baltian lehdistö puolestaan epäili Venäjän presidentin sovinnollisuutta jo tuolloin.Elokuussa 2005 sekä äänenpainot, tulkinnat että politiikka olivat muuttuneet. Ukrainan oranssi vallankumous oli säikäyttänyt Putinin ja yhdeksi syntipukiksi hän löysi kansalaisjärjestöt. Presidentti Halosen vieraana hän silti kehui estoitta Suomen ja Venäjän suhteita. Sanomalehti Vedomosti sanaili pääkirjoituksessaan, että jotkin kehut saivat ehkä Halosen hätkähtämään, olihan hän sentään ”itsenäisen maan johtaja”.Suomen ja Venäjän historiallisista ja kulttuurisista yhteyksistä Putin nimittäin sanoi:”Kuinka voisin olla rakastamatta tätä, onhan tämä merkittäviltä osin minun”, Vedomosti lainasi uutistoimisto Ria Novostia. Putin ehti myös saunaan Pentti Arajärven kanssa. Lehtitietojen mukaan molemmat joivat oluen löylyjen jälkeen.Välikohtauksilta ei vältytty, ja paluumatkalla Putin joutui turvautumaan varakoneeseen. Jo lähdössä olleen lentokoneen jarruista löytyi vikaa.Lokakuussa 2006 pääministeri Matti Vanhanen pääsi ylistämään EU:n yhtenäisiä rivejä Lahdessa, kun Suomi EU-puheenjohtajamaana järjesti energiakokouksen ja kutsui Putinin mukaan.Vierailua edelsi kiihkeä väittely siitä, onko EU unohtanut ihmisoikeuksien puolustamisen, koska Venäjä on sille tärkeä energiantoimittaja. Lisäksi Venäjän ja Georgian välit olivat jo tuolloin diplomaattisessa kriisissä. Sotaan päädyttiin kaksi vuotta myöhemmin.” Demokratian ja ihmisoikeuksien puolustamisen selvittäminen oli annettu presidentti Tarja Halosen tehtäväksi Vladimir Putinin Suomen-vierailulla. Kerrotaan, että Halonen muotoili tiukasti EU:ta huolettavat kysymykset yhteisellä limusiiniajelulla”, sanomalehti Novaja Gazeta ironisoi. Marraskuussa 2006 seurasi EU–Venäjä-huippukokous. Sielläkään ei pystytty luettelemaan vain mukavia lukuja talouskasvusta, vaan pääuutisaiheiksi nousivat 7. lokakuuta murhattu toimittaja Anna Politkovskaja ja poloniumilla tapettu Aleksandr Litvinenko, joka kuoli huippukokouksen aattona. Lehdistötilaisuudessa Putin kiisti olevansa vastuussa Litvinenkon murhasta.Kesäkuussa 2009 suomalais-venäläisten perheiden yksityisistä lapsikiistoista tuli yhtäkkiä valtiotason politiikkaa. Pääministeriksi loikannut Putin tuomitsi suomalaisdiplomaatin, joka salakuljetti autossaan Suomeen viisivuotiaan Anton Salosen. Viimeistä kertaa ennen Krimin valtausta ja Ukrainan sotaa Putin kävi Kultarannassa kesäkuussa 2013 presidentti Sauli Niinistön vieraana. Saunat, saunaoluet ja niihin käytetyn ohran laatu olivat historiaa ja työvierailulle aikaa kuusi tuntia. Lehdistötilaisuudessa Putin kertoi tietovuotaja Edward Snowdenin majailevan Venäjällä.Poliittinen maailmankartta näyttää sangen erilaiselta kuin vuonna 2001, kun Putin tänään saapuu Suomeen. Tuolloin Baltian maiden Nato-jäsenyys oli vielä tulevaisuutta, nyt Britannia on eroamassa EU:sta. Suomessa vierailuja isännöivät presidentit ja pääministerit ovat vuosien mittaan vaihtuneet vaaleilla. Putin on 63-vuotias, kolmatta kautta presidenttinä, eikä Suomen itänaapurilla ole tietoa seuraavasta johtajasta.


Terveyspalvelujen kehitys 1990-luvulla :: Terveyskirjasto\nTerveyspalvelujen kehitys 1990-luvullaSuomalaisten terveys18.7.2005Juha Teperi Terveydenhuollon ohjausjärjestelmän, kustannusten ja rahoituksen muutoksetTerveyspalvelujen tuottaminen ja käyttöTerveydenhuollon kehittämisen haasteitaKirjallisuutta\n1990-luvun alkupuolelle ajoittuneet lainsäädännön muutokset ja syvä taloudellinen lama vaikuttivat koko terveydenhuollon ohjaukseen, kustannuksiin ja rahoitukseen. Peruskunnilla on nyt valta ja vastuu järjestää palvelut parhaaksi katsomallaan tavalla. Vaikka lamavuosina vähentyneet terveydenhuollon voimavarat ovat kasvaneet vuodesta 1995 lähtien, Suomen terveydenhuoltomenot ovat pysyneet kansainvälisessä vertailussa melko matalalla tasolla. Sekä kuntien että palvelujen käyttäjien osuus palvelujen rahoituksessa kasvoi 1990-luvulla. Suuret rakenteelliset muutokset heijastuivat myös palvelujen tuottamiseen ja käyttöön. Erikoissairaanhoito selvisi murroksesta keskittymällä ydintehtäviinsä. Pitkäaikaishoito kohdistettiin eniten apua tarvitseville ja ehkäiseviä palveluita leikattiin. Kokonaisuutena terveydenhuolto kesti vaikean lamakauden ja hitaan toipumisen melko hyvin. Ikääntyneiden hoito ja hoiva, lasten ja nuorten ehkäisevät palvelut sekä mielenterveyspalvelut eivät kuitenkaan ole talouden nousukauden aikana kehittyneet suhteessa niiden tarpeeseen. Näkyvissä olevat haasteet tekevät järjestelmän määrätietoisen kehittämisen välttämättömäksi. Valtioneuvoston päätöksellä vuonna 2002 käynnistetyssä "Kansallisessa terveyshankkeessa" pyritään hoitoon pääsyn turvaamisen lisäksi varmistamaan henkilöstön saatavuus ja osaaminen sekä takaamaan toimiva perusterveydenhuolto ja ennaltaehkäisevä työ. Terveydenhuollon ohjausjärjestelmän, kustannusten ja rahoituksen muutokset\nEniten terveydenhuollon toimintaan vaikuttanut lainsäädännön muutos 1990-luvulla oli uusi laki sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuudesta. Vaikka terveydenhuollon järjestämisvastuu on viime vuosikymmeninä siirtynyt kunnille, on valtiolla ollut mahdollisuus ohjata kunnallista terveydenhuoltoa lähinnä investointeihin ja uusien virkojen perustamiseen korvamerkittyjen valtionosuuksien avulla. Rahat maksettiin toimintayksiköille tai kuntayhtymille sen jälkeen, kun käyttösuunnitelmat oli hyväksytty keskitetysti.\nVuoden 1993 alussa voimaan astuneen lain mukaan valtionosuudet maksetaan peruskunnille palveluiden tarvetta kuvaavan laskukaavan mukaisina summina. Purkamalla valtionhallinnon resurssiohjausjärjestelmä siirryttiin entistäkin hajautetumpaan terveydenhuoltoon, jossa peruskunnilla on valta ja vastuu järjestää terveydenhuoltopalvelut parhaaksi katsomallaan tavalla. Uudistuksen tärkeimpiä syitä lienevät olleet pelko aiemman kustannusperusteisen valtionapujärjestelmän menoja kasvattavasta vaikutuksesta sekä yleinen pyrkimys valtion keskushallinnon tehtävien hajauttamiseen. Samalla toivottiin, että peruskuntien asema suhteessa suuriin kuntayhtymiin vahvenisi. Toisaalta uudistuksen tullessa voimaan pelättiin, että eri kuntien asukkaat joutuisivat eriarvoiseen asemaan: taloudelliset tai poliittiset syyt saattaisivat johtaa päätöksiin, joiden tuloksena kaikkien kuntien asukkaille ei enää olisi tarjolla riittäviä terveyspalveluita.\nLakiuudistus tuli voimaan keskellä yksittäisen OECD-maan syvintä talouslamaa sitten toisen maailmansodan. Uusi järjestelmä joutui heti testattavaksi ääriolosuhteissa. 2000-luvun alussa on mahdollista tehdä johtopäätöksiä "kokeesta", jossa terveydenhuolto joutui ensin sopeutumaan syvään lamaan (1991–1994) ja tämän jälkeen elpymisvaiheeseen, joka toteutui yhteiskunnan eri aloilla eri tahdissa.\nKoko sosiaali- ja terveydenhuollon käyttömenojen reaaliarvo oli lamankin aikana edellisvuotta pienempi vain kerran (vuonna 1994). Terveydenhuoltomenojen reaalinen määrä oli edellisvuotta pienempi kolmena vuonna peräkkäin (1992–1994) (kuva « Terveydenhuollon kokonaismenot 1975–2002 v»1). Vuonna 1994 oltiin samalla tasolla kuin ennen 1980-luvun lopun korkeasuhdanteen aikaista nopeaa kustannusten nousua. Vuoden 1991 huippua vastaava menojen reaaliarvo ylitettiin seuraavan kerran vuonna 2002.\nKuva 1. Terveydenhuollon kokonaismenot 1975–2002 vuoden 2002 rahana (lähde: Tilastotiedote 5/2004, Stakes).\nLamavuosina sosiaali- ja terveydenhuollon käyttökustannusten osuus kunnallisesti järjestettyjen palvelujen kustannuksista kasvoi. Vaikka osa selittyy investoinneista pidättäytymisellä, suurempi selitys löytyy sosiaali- ja terveyssektorin aseman vahvistumisesta suhteessa muihin kunnallisiin palveluihin. Tällainen priorisointi ei ole yllättävää, sillä väestökyselyjen mukaan kuntalaiset luopuisivat viimeksi juuri sosiaali- ja terveyspalveluistaan.\nVaikka terveydenhuoltomenot ovat kasvaneet reaaliarvoltaan laman jälkeen, kasvu on aiempaa pienempää. Tästä osoituksena terveydenhuoltokustannusten bruttokansantuoteosuus painui alle seitsemään prosenttiin vuonna 1998 – ensi kerran vuoden 1984 jälkeen. Vaikka bruttokansantuoteosuus kääntyi uudella vuosikymmenellä Suomessa kasvuun, se oli vuonna 2002 alhaisin (7,3 %) Luxemburgin jälkeen Euroopan Unionissa.\nVuoden 1993 valtionosuusuudistuksen yhteydessä esitetty pelko kuntien eriarvoistumisesta ei ainakaan terveydenhuollon kustannusten osalta ole toteutunut. Lamaa edeltäneet suuret kuntien väliset erot pienenivät jonkin verran 1990-luvun lopulle tultaessa. Vaihtelu on kuitenkin edelleen merkittävää. Laskennallisten arvioiden mukaan noin kolmannes kuntien välisistä eroista johtuu eroista väestön tarpeissa. Vielä tarvetekijöiden tilastollisen vakioinninkin jälkeen kuntien erikoissairaanhoidon ja kansanterveystyön yhteenlasketut menot asukasta kohden vaihtelivat 555 eurosta 1 600 euroon vuonna 2001. Vaihtelu ei näytä niinkään selittyvän eroista kuntien taloudellisessa tilanteessa kuin kunkin kunnan historiallisen kehityksen mukanaan tuomasta palvelurakenteesta, paikallisesta poliittisesta päätöksenteosta ja tuottavuuseroista.\nTerveydenhuollon rahoittamisvastuussa tapahtui 1990-luvulla merkittäviä muutoksia. Valtion osuus rahoituksesta oli 1980-luvun loppupuolella vakiintunut noin 35 %:n tasolle. Vuodesta 1992 lähtien osuus on jatkuvasti pienentynyt, ja vuonna 2002 osuus oli enää alle 17 %. Palveluiden käyttäjien suorien maksujen osuus kohosi vuonna 1993 aiemmalta 15–17 %:n tasolta 20 %:iin, ja tällä tasolla se on pysynyt myös seuraavalle vuosikymmenelle siirryttyä. Vastaavasti Kelan ja erityisesti kuntien rooli rahoittajana vahvistui: vuonna 2002 kuntien osuus oli 43 %, kun se oli vielä viisi vuotta aiemmin 32 %.\nValtion vetäytyminen rahoitusvastuusta on osin näennäistä. Kun sosiaali- ja terveydenhuoltoon suunnattujen valtionosuuksien määrää pienennettiin vuonna 1993, yleisten valtionosuuksien määrää vastaavasti suurennettiin. Kun kuntien vastuuta kansaneläkejärjestelmän rahoittamisessa pienennettiin, muutos otettiin huomioon myös valtionosuuksia pienentämällä.\nKuntien mahdollisuuksiin kantaa kasvanutta rahoitusvastuutaan on merkittävimmin vaikuttanut yhteisövero. Se lisäsi koko 1990-luvun ajan kuntien verotuloja ja korvasi merkittävästi valtiolta saatavien varojen leikkausta. Yhteisöverotulojen huono ennustettavuus sekä jakaantuminen epätasaisesti, vauraimpia kuntia suosien, olivat kuitenkin ongelmia 1990-luvulla. Sittemmin järjestelmän ennustettavuutta on parannettu ja kuntien välistä tulojen tasausta on kehitetty.\nKotitalouksien rahoitusosuuden kasvun merkittävä syy oli sairauskuluvähennyksen poisto verotuksesta vuonna 1992. Myös Kelan maksamien (lääke- ja hoito-) korvausten tason lasku sekä julkisen terveydenhuollon kallistuneet asiakasmaksut vaikuttivat samaan suuntaan. Kymmenestä vertailukelpoiset tiedot toimittavasta EU-maasta ainoastaan Italiassa ja Espanjassa kotitalouksien suorien maksujen rahoitusosuus oli vuonna 2002 suurempi kuin Suomessa.\nProgressiivisen verojärjestelmän pohjalta rahoitetun terveydenhuollon vahvuus on se, että riskien tasaus suosii vähätuloisia ja samalla enemmän sairastavia. Suomen terveydenhuollon monikanavaisen rahoitusjärjestelmän kokonaisvaikutus kääntyi 1990-luvun loppupuolella progressiivisesta jonkin verran regressiiviseksi: tällä hetkellä pienituloiset käyttävät suurituloisia suuremman osan käytettävissä olevista tuloistaan terveydenhuoltopalvelujen tuottamiseen. Regressiivisen rahoituksen taustalla olevat maksupoliittiset ratkaisut ovat osasyy siihen, että ainakin osa terveydenhuollon palveluista ei jakaannu vain tarpeen vaan myös maksukyvyn mukaan (tästä enemmän luvussa Terveyspalvelujen käyttö eri sosiaaliryhmissä).\nTerveyspoliittisesti tilanne on epäedullinen, sillä Suomessa väestöryhmien väliset terveyserot ovat maan vaurausasteeseen suhteutettuna hyvin suuret. Vaikka terveydenhuollon mahdollisuudet vähentää pienituloisten ylikuolleisuutta ja ylisairastavuutta ovat rajalliset, tulisi terveydenhuollon toimia sosiaali- ja yhteiskuntapolitiikan yleistavoitteiden suuntaisesti.\nTerveyspalvelujen tuottaminen ja käyttö\n1980- ja 1990-lukujen vaihteen aikoihin ajateltiin yleisesti, että kunnat tulevat siirtymään sosiaali- ja terveyspalveluiden tuottajan roolista enemmän niiden ostajiksi. Tämän suuntainen kehitys oli alkanut jo 1980-luvulla erityisesti eräillä sosiaalipalvelujen lohkoilla (päihdehuolto, vanhusten laitos- ja kotipalvelut, vammaisten laitoshoito). Laman aiheuttama kulutuskysynnän pieneneminen, terveydenhuollon julkisten palveluiden määrän kasvu, julkisten tuottajien vahva asema sekä terveyspoliittinen huoli eriarvoisuuden kasvusta ja kustannusten noususta lienevät syitä siihen, että 1990-luvun aikana terveydenhuolto ei yksityistynyt.\nEdellä todettiin, että vaikka terveydenhuoltoon sijoitettavien voimavarojen reaalinen määrä on ollut kasvussa vuodesta 1994 lähtien, kasvu on kansainvälisesti vertaillen pientä ja samalla vähäisempää kuin mihin ilman lamaa olisi luultavasti päädytty. Kuinka rahoituksen tason suhteellinen lasku on heijastunut terveydenhuollon eri alueisiin – tai eri potilasryhmiin?\nMyöhemmin tässä osassa käsitellään yksitellen ja tarkemmin eri palveluja. Seuraavassa hahmotetaan yleistä kehitystä eri toimitalohkoja vertaillen. Vertailun tekevät hankalaksi erilaiset tilastointiin liittyvät muutokset sekä siirrot eri lohkojen välillä. Potilasryhmiä ja jonkin verran myös toimintayksiköitä siirtyi lohkolta toiselle, erityisesti erikoissairaanhoidosta perusterveydenhuoltoon.\nSomaattinen erikoissairaanhoito lisäsi 1990-luvun alkupuolella sekä tuottamiensa hoitojaksojen, avohoitokäyntien että hoidettujen potilaiden määrää. Tämä oli mahdollista toisaalta siirtämällä pitkäaikaispotilaita perusterveydenhuoltoon, toisaalta tuottavuutta lisäämällä (tarkemmin luvussa Erikoissairaanhoito). Vuodesta 1994 lähtien jatkuvat erikoissairaanhoidon voimavarojen ripeä kasvu on heijastunut mm. lääkärityövoiman kohdentumiseen: vuonna 2003 tehtiin sairaaloissa lääkärityövuosia 30 % enemmän kuin kymmenen vuotta aiemmin (kuva « Lääkäreiden henkilötyövuosien (htv) määrä erikoi»2).\nKuva 2. Lääkäreiden henkilötyövuosien (htv) määrä erikoissairaanhoidossa ja perusterveydenhuollossa (lähteet: Tilastokeskus/Kunnallinen henkilörekisteri; Stakes/SVT, Sosiaaliturva 2004).\nPsykiatrian alalla sairaalahoitopäivien määrä puolittui 1990-luvun aikana. Kuitenkin samana ajanjaksona hoitojaksojen määrä lisääntyi yli kolmanneksen. Keskimääräisen hoitoajan dramaattinen lyhentyminen selittyi toisaalta pitkäaikaispotilaiden siirtämisellä pois psykiatrisen erikoissairaanhoidon piiristä (vuoteen 1998 mennessä yli 65-vuotiaiden hoitopäivät olivat vähentyneet runsaan kymmenen vuoden aikana 80 % ja kehitysvammaisten hoitopäivät yli 90 %). Myös suurimpien psykiatrisen erikoissairaanhoidon piiriin jääneiden potilasryhmien hoitojaksot lyhenivät selvästi. Vaikka psykiatrian avohoitokäyntien määrä (erikoissairaanhoidossa ja kuntien mielenterveystoimistoissa) onkin kasvanut voimakkaasti, se ei asiantuntijamielipiteiden mukaan riitä täysin korvaamaan sairaalahoitojen lyhenemisen aiheuttamaa lisäpainetta.\nPerusterveydenhuollon vuodeosastoilla hoitojaksojen määrä kaksinkertaistui vuosina 1988–2000. Tämä johtuu vain osittain kokonaisten toimintayksiköiden siirtymisestä perusterveydenhuollon vastuulle. Ikääntyneiden potilaiden laajamittainen siirtäminen erikoissairaanhoidosta on merkinnyt potilaskirjon merkittävää muutosta vaativampaa hoitoa tarvitsevien potilaiden suuntaan. Perusterveydenhuollon sairaaloista on tullut selvemmin prosessin välivaiheen hoitajia: erikoissairaanhoidosta entistä nopeammin kotiutetuille täytyy löytyä hoitopaikka terveyskeskussairaalasta. Samalla osa pitkäaikaisempaa hoitoa vaativista potilaista on siirtynyt sosiaalipalvelujen piiriin. Sosiaalipalveluissa kasvu on ollut nopeinta palveluasuntojen osalta. Niissä asuvien henkilöiden määrä lähes kolminkertaistui vuosina 1988–2002. Sen sijaan kotipalvelujen piirissä olevien vanhusten lukumäärä näytti jopa jonkin verran pienentyneen 1990-luvulla (katso tarkemmin luku Vanhusten palvelut «Vanhusten palvelut»1).\nPerusterveydenhuollon sairaudenhoitoon liittyvillä lääkärin vastaanotoilla käyneiden määrä lisääntyi 90-luvulla syvimmän laman pientä notkahdusta lukuun ottamatta vuoteen 1997 asti. Tämän jälkeen lääkärissäkäyntien määrä terveyskeskuksissa on hiljalleen pienentynyt, samaan aikaan kun käynnit työterveyslääkärillä ovat lisääntyneet. Tavoitteista huolimatta kotisairaanhoidon määrä ei lisääntynyt.\nTodellista pienentymistä nähtiin useissa ennalta ehkäisevissä toiminnoissa (tarkemmin luvussa Perusterveydenhuolto «Perusterveydenhuolto»2). Kansainvälisesti vertaillen suurissa äitiysneuvolakäyntien määrissä saattoikin olla vähentämisen varaa. Kuitenkaan ei tiedetä, suuntautuiko lähes 20 %:n lasku oikeisiin äiteihin ja lapsiin. Vaikka lasten ja nuorten terveys ja hyvinvointi kehittyivät useiden osoittimien mukaan muita huonommin 1990-luvun aikana, lastenneuvolakäynneissä ja erityisesti koululais- ja opiskelijaterveydenhuollossa nähtiin suurimmat käyntimäärien pienenemiset (katso tarkemmin luku Perusterveydenhuolto «Perusterveydenhuolto»2).\nKarkean kokonaiskuvan mukaan niin somaattinen kuin psykiatrinenkin erikoissairaanhoito vastasivat 1990-luvun paineisiin keskittymällä ydintehtäviinsä. Tämä merkitsi suurten potilasryhmien siirtämistä perusterveydenhuollon (ja osin sosiaalihuollon) asiakkaiksi. Koska perusterveydenhuollonkaan voimavarat eivät kasvaneet, sen täytyi löytää aiemmin hoitamilleen pitkäaikaispotilaille uusia sijoituspaikkoja. Sosiaalihuollon ensisijainen tapa vastata haasteeseen oli lisätä palveluasuntojen määrää, ei niinkään kotipalvelujen määrää. Perusterveydenhuollon avopalveluista parhaiten pitivät puolensa sairausvastaanotot, erityisesti työterveyshuollossa. Ennalta ehkäisevien palvelujen määrää sen sijaan selvästi vähennettiin. Kuviin « Erikoissairaanhoidon toiminnan kehitys 1990-luvu»3 ja « Perusterveydenhuollon toiminnan kehitys 1990-luv»4 on kerätty eri lohkojen toiminnan muutosta kuvaavia tunnuslukuja.\nKuva 3. Erikoissairaanhoidon toiminnan kehitys 1990-luvulla (indeksi v. 1990 = 100). Psykiatrisiin avokäynteihin on laskettu mukaan myös kunnalliset mielenterveystoimistot; somaattisiin hoitojaksoihin on laskettu mukaan perusterveydenhuollon sairaaloiden somaattiset erikoisalat.\nKuva 4. Perusterveydenhuollon toiminnan kehitys 1990-luvulla (indeksi v. 1990 = 100).\nParhaiten lamasta ja sitä seuranneesta kasvuvaiheesta on selvinnyt akuuttiin sairaudenhoitoon liittyvä osa. Ehkäisevissä palveluissa on pienennetty toiminnan volyymia ja pitkäaikaishoidossa on keskitytty eniten hoitoa vaativiin. Terveyspoliittiset tavoitteet ehkäisevän työn painottamisesta ja avohoitoa sekä kotipalveluja suosivasta toiminnasta eivät kestäneet 1990-luvun paineissa. Väestöryhmien näkökulmasta katsottuna ja samalla karkeasti yksinkertaistaen työikäisten ja -kykyisten palvelut ovat säilyneet ennallaan tai lisääntyneet, lasten ja nuorten palveluita on leikattu ja vanhusten ja vammaisten palvelut on siirretty toteutettavaksi edullisemmin.\nTerveydenhuollon kehittämisen haasteita\nPitkällä aikavälillä terveydenhuollon uusia haasteita määrittelevät mm. väestön ikääntyminen, (lääketieteellisen) teknologian nopea kehitys, julkisen talouden tiukat rajat, terveydenhuoltojärjestelmään kohdistuvien odotusten kasvu ja yleinen globalisaatio. Lyhyemmällä aikavälillä korostuvat nykyjärjestelmässä havaitut kehittämistarpeet. Edellä olevaa kuvausta tiivistäen esiin nousevat seuraavat väestön hyvinvointiin ja terveyteen sekä järjestelmän toimintaan liittyvät haasteet.\n1990-luvulla heikennettiin eniten niiden ryhmien palveluja, joilla palveluiden tarve selvimmin lisääntyi. Yleisestä myönteisestä kehityksestä poikkesi todennäköisesti eniten lasten ja nuorten vakavien psykososiaalisten ongelmien lisääntyminen. Suomalaiset vanhukset ovat ikäänsä suhteutettuna vuosi vuodelta parempikuntoisia, mutta ikääntyneiden määrän nopea kasvu ja keski-iän nousu ovat jo nyt lisänneet palvelujen tarvetta huomattavasti. Vaikka väestön mielenterveydessä ei olekaan tapahtunut merkittäviä muutoksia, nykyinen palvelujen määrä ei riitä vastaamaan tarpeeseen. Kaikkien edellä mainittujen ryhmien palveluita tuleekin painottaa palvelujärjestelmää kehitettäessä.\nKansakunnan taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitysasteeseen suhteutettuna väestöryhmien väliset terveyserot ovat Suomessa poikkeuksellisen suuret. Haasteeseen vastaaminen onnistuu vain, jos käytetään yleisen yhteiskuntapolitiikan ja yli hallinnonalojen ulottuvia toimenpiteitä. Terveydenhuoltojärjestelmää kehitettäessä pitäisi tietysti ponnistaa kohti samoja päämääriä ja etsiä aktiivisia keinoja vähäosaisten terveyden parantamiseen. Vähimmäisvaatimuksena voitaneen pitää sitä, että terveydenhuoltojärjestelmä ei aktiivisesti lisää terveyseroja esimerkiksi palvelemalla pienituloisia muita huonommin. Tähän velvoittaa jo vuoden 1999 perustuslaki, joka määrää julkisen vallan turvaamaan jokaiselle riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut.\nTaloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD oli valinnut terveydenhuoltojärjestelmän Suomea koskevan maaraporttinsa erityisaiheeksi vuonna 1998. Melko perusteellisen katsauksen yleissävy oli myönteinen, ja perusratkaisut todettiin kestäviksi. Kehittämistarvetta todettiin hoitokäytäntöjen, kustannusten ja tuottavuuden vaihtelussa, palvelutuottajien välisessä koordinaatiossa sekä erikoissairaanhoidon tuottajien (sairaanhoitopiirien) ja ostajien (kuntien) epätasapainoisessa neuvotteluasemassa.\nJotta kaikki OECD:n maa-arvion keskeiset kehittämistavoitteet saavutettaisiin, tarvitaan (sosiaali- ja) terveydenhuollon alueellisen yhteistyön rakentamista. Kunnallisen järjestämistavan eduista kiinnipitäen on löydettävä rakenteita erikoissairaanhoidon, perusterveydenhuollon ja sosiaalihuollon palveluiden koordinoituun kehittämiseen alueiden väestön tarpeista lähtien. 1990-luvulla alueellista yhteistyötä kehitettiin mm. laatimalla hoito-ohjelmia, kehittämällä aluetietojärjestelmiä ja kokeilemalla sopimusohjausmenettelyjä. Näiden lisäksi on esitetty uusien "terveydenhuoltopiirien" perustamista vastaamaan palvelujen yhteensovittamisesta. Valtioneuvosto teki keväällä 2002 periaatepäätöksen terveydenhuollon tulevaisuuden turvaamisesta. Päätöksen mukaisesti käynnistettiin vuoteen 2007 kestävä "kansallinen terveyshanke", jonka viisi toimenpidealuetta ovat toimiva perusterveydenhuolto ja ennaltaehkäisevä työ, hoitoon pääsyn turvaaminen, toimintojen ja rakenteiden uudistaminen sekä terveydenhuollon rahoituksen vahvistaminen.\nKansallisen terveyshankkeen alkuvaiheessa on kiinnitetty eniten huomiota hoitoon pääsyn turvaamiseen. Vuonna 2004 tehtiin erikoissairaanhoitolakiin ja kansanterveyslakiin muutokset, jotka velvoittavat terveyskeskuksia ja sairanhoitopiirejä järjestämään kiireettömän hoidon määräaikojen puitteissa. Samalla sairaanhoitopiirien vastuulle on annettu laatia erikoisaloittain yhtenäiset kiireettömään hoitoon pääsyn perusteet. Uudistusten tavoitteena on taata yhdenvertaiset palvelut kaikille esimerkiksi asuinpaikasta riippumatta.\nEdellä mainittuja lakeja hyväksyessään Eduskunta edellytti, että säädösten toimeenpanon jälkeen seurataan perusterveydenhuollon ja ennaltaehkäisevän työn määrän ja voimavarojen kehitystä. Kansallisen terveyshankkeen erityinen haaste onkin viimeisten toimintavuosien aikana edetä tasapainoisesti kaikilla sille osoitetuilla toimenpidealueilla.\nTerveydenhuollon henkilöstökysymyksiin ei tässä luvussa ole juuri puututtu, sillä jäljempänä seuraa niitä erikseen käsittelevä luku «Terveydenhuollon henkilöstö ja henkilöstön hyvinvointi»3. Terveydenhuollon kyky vastata uusiin haasteisiin riippuu henkilöstöstä. Laman aikaiset henkilöstösupistukset ja voimakas nojautuminen epätyypillisiin työsuhteisiin ovat luomansa epävarmuuden kautta jättäneet jälkensä terveydenhuollon ammattitaitoiseen työvoimaan. Jatko- ja täydennyskoulutuksen käytön vähäisyys on omalta osaltaan pahentanut tilannetta. Tilannetta vaikeuttaa terveydenhuollon ammattilaisten palkkatason jälkeenjääneisyys. Viime vuosina työssä uupumisena ja ulkomaille siirtymisenä ilmenneet ongelmat uhkaavat kärjistyä, kun vuosituhannen vaihduttua merkit työvoimapulasta yleistyvät useissa ammattiryhmissä ja lähes koko maan alueella. Tarvitaan kansallista ja terveydenhuollon organisaatioiden henkilöstöstrategian ja -politiikan kehittämistä. Niiden tavoitteena tulisi olla riittävä, työssään hyvinvoiva ja osaava henkilöstö.\nKirjallisuuttaFinland. Special Features: Structural Policies, Health Care Reform. OECD Economic Surveys, Paris 1998. Heikkilä M, Roos M. Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelukatsaus 2004. Helsinki: Stakes, 2004. Häkkinen U, Laine J. Terveydenhuollon ja vanhusten laitoshoidon menot ja tarvekertoimet sairaanhoitopiireittäin ja kunnittain 2001. www.stakes.fi/palvelut/tst/tarve.xls Kansallinen projekti terveydenhuollon tulevaisuuden turvaamiseksi. Työryhmämuistioita 2002:3. Helsinki: Sosiaali- ja terveysministeriö, 2002. Laki sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuuksista. (733/1992) Lehto J, Blomster P. Talouskriisin jäljet sosiaali- ja terveyspalvelujärjestelmässä. Kirjassa: Uusitalo H, Parpo A, Hakkarainen A, toim. sosiaali- ja terveydenhuollon palvelukatsaus 2000. Raportteja 250. Helsinki: Stakes, 2000. Sosiaali- ja terveydenhuollon tilastollinen vuosikirja 2003. Suomen Virallinen tilasto (SVT); Sosiaaliturva 2003:4. Helsinki: STAKES, 2003. Terveydenhuolto 2000-luvulle. Terveydenhuollon kehittämisprojektin toimeenpano. Oppaita 1998:5. Helsinki: Sosiaali- ja terveysministeriö, 1998. Terveydenhuollon menot ja rahoitus vuonna 2002. Tilastotiedote 5/2004. Helsinki: Stakes, 2004. Artikkelin tunnus: suo00050 (000.050)© 2015 Kustannus Oy DuodecimArvioi artikkeli | Sisällysluettelo | Palaute | Tulosta | Lähetä artikkeli


Aihe: Oppitunnin etusivulle 7.1 Tunnusluku – väestöilmiöiden suuruuden mittari 7.2 Poikkileikkaustieto – tieto vuoden vaihteesta 7.3 Perioditieto – tiedot tietyltä ajanjaksolta 7.4 Kohortti – saman tapahtuman kokeneiden ryhmä 7.5 Väestönmuutostapahtumille alttiina oleva väestö 7.6 Keskiväkiluku – kahden ajankohdan keskiarvo 7.7 Lexis-kuvio\n7.1 Tunnusluku – väestöilmiöiden suuruuden mittari\nVäestöilmiöiden yleisyyttä kuvataan väestötieteessä erilaisilla tunnus- eli mittaluvuilla. Tunnuslukujen laskeminen on pääsääntöisesti eri väestönmuutostapahtumien – syntymät, kuolemat, muutot jne. – suhteellisten osuuksien laskemista esimerkiksi koko väestöstä. Verrataan esimerkiksi vuoden aikana syntyneitä lapsia koko väestön määrään. Tunnusluvut esitetään usein joko prosentteina tai promilleina.\nPromilleluku ilmaistaan tuhatta (1 000) henkilöä kohti.\nEsimerkiksi syntyvyyttä tarkasteltaessa sanotaan, että vuonna 2015 Suomessa syntyi 10,1 lasta tuhatta henkilöä (tai asukasta) kohti, kun samaan aikaan Ruotsissa syntyi 11,7 lasta tuhatta henkilöä kohti.\nJoissakin tapauksissa kun väestönmuutostapauksia on vähän, tunnusluvut saatetaan ilmaista 10 000 ja 100 000 henkilöä kohti.


Mirjankuja 3 3, 02230 Espoo | Ylinkerros\nEtusivuMyyntikohteetMirjankuja 3 3, 02230 Espoo\n185 000,00 €\t49.5㎡ 2h, kk, kph\nMirjankuja 3 3, 02230 Espoo\nToimivapohjainen kaksio, jonka ikkunoista ja lasitetulta parvekkeelta avautuvat hienot ylimmän kerroksen esteettömät näkymät.\nNäppärän kaksion ikkunallisessa keittokomerossa on hyvin tilaa kokkailla ja makuuhuoneen viereinen vaatehuone tuo rutkasti säilytystilaa.\nOmalla tontilla sijaitsevaa yhtiötä ympäröivät helposti saavutettavat palvelut ja Matinkylän ranta ja rantaraitin ihanat ulkoilupolut ovat vain noin kilometrin matkan päässä.\nMetrolla matka-aika esim. Rautatientorille vain 19 min. ja Tapiolaan sujahtaa viidessä minuutissa.\nAsunto myydään vuokrattuna, vuokralainen on asunut asunnossa 2010 lähtien.\nSoita ja sovitaan sinulle sopiva aika esittelylle.\nMirjankuja 3, 02230 Espoo\nTilakuvaus 2h, kk, kph\nAsuinpinta-ala 49.5 ㎡\nKeittiön kuvaus Ikkunallisen keittokomeron varusteina sähköliesi, jääkaappi, pieni pakastin ja astiapesukoneliitäntä.\nKylpyhuoneen kuvaus Kylpyhuoneen varusteina wc-istuin, suihku, käsienpesuallas, peilikaappi ja pesukoneliitäntä.\nKiinteistön pinta-ala 1829.00 ㎡\nYhtiön nimi Asunto Oy Mirjankuja 3\nKattotyyppi ja kate Tasa/kumibitumi\nEnergialuokka Energialuokka: G2013. Todistuksen laatimispäivä 15.8.2021\nAsuinhuoneistojen määrä 42\nAutopaikat Toteutuneet 25\nYhtiön yhteiset tilat Ulkoiluvälinevarasto, kuivaushuone, verkkokellari\nTuotot 2.264,00 EUR/v\nLisätietoja Matinkylän Huolto Oy omistaa yhtiön käyttämän parkkialueen maapohjan. Rasitesopimus on saatu käytössä oleville parkkipaikoille. Autopaikat luovutetaan jonotus järjestyksessä.\nIsännöitsijä Pekka Jokela Priman Oy\nSuoritetut korjaukset Hallituksen kunnossapitotarveselvityksen mukaan; 2011 alapohjan tuuletuksen parantaminen, salaojien huuhtelu ja tarkistus, palovaroittimien uusinta 2012 ilmastoinnin nuohous ja säätö, kylmäkellarin muuttaminen ulkoiluvälinevarastoksi, patteriventtiilienvaihto ja lämmityksen tasapainotus, salaojien korjaus kartoituksen mukaan 2014 lämmönvaihtimien uusiminen, kiinteistöautomaation uusiminen, vesikattojen uusiminen, huippuimureiden uusiminen, porrashuoneiden ulko-ovien uusiminen 2015 sähkölukot ja koodilaitteet pääulko-oviin, lipputangon uusiminen 2016 hissien uusinta porrashuoneiden, välikäytävän ja kuivaushuoneen saneeraus, julkisivujen pesu (ei parvekeseinä)2018 kylpyhuoneiden silikonisaumojen uusiminen rättipattereiden tiivisteiden uusiminen, viemäreiden ja sadevesiputkien huuhtelu ja kuvaus 2020 parvekelasien huolto (seuraava huolto 2025). Tätä vanhemmat katso kunnossapitotarveselvitys.\nTulevat korjaukset Hallituksen kunnossapitotarveselvityksen mukaan; 2021 ilmanvaihdon nuohous ja säätö 2022-2025 saunaosaston saneeraus, kahden kylpyhuoneen saneeraus tarvittaessa, kuntoarvion mukaisia tarkastuksia ja korjauksia.\nHoitovastike 252.45 €/kk\nKokonaisvastike 252,45 €/kk\nMuut maksut Sauna 7,50EUR/kk, autopaikka 8EUR/kk\nPalvelut, päiväkodit ja koulut Lähikauppa n. 250m, Matinkylän Monitoimitalo n. 300m, jäähalli ja urheilupuisto n. 900m, Kauppakeskus Iso Omena n. 1km, Matinkylän ranta ja rantalentopallokenttä n. 1,2km,, Koulut: Alueella useita päiväkoteja mm. Matinkylän päiväkoti n. 300m, Tiistilän koulu n. 200m, Matinlahden koulu n. 1km,\nLiikenneyhteydet Lähipysäkki linjalle 137 aivan rakennuksen vieressä (yhteydet mm. Matinkylä (M), Matinkallio, Kuitinmäki), Matinkylä (M)n. 700m.


Rinteen/Marin hallituksen politiikka ja siitä keskustelua.| Sivu 295 | Maanpuolustus.net\nFirst Edellinen 295 / 429\nJoo, siitä voi tulla hauskat neuvottelut.... varataan poppareita...\nSiis, ei minua haittaa tuo Marinin punaisuus. Ehkä se oli Demareille hyväksi, että mentiin kovasti vasemmalle, oltiinhan siellä oikealla oltu jo Lipposen ajoista saakka. Työväen puolue mikä unohti työväen.. ehkä se siitä pikkuhiljaa paranee...\nReactions: Rauhantekijä ja Väärinajattelija\nKetäs se punaisuus haittaisikaan mutta talouden realiteetit ne on punaisillakin.\nReactions: Kent Uranium, Erkki, Nhhk ja 2 muuta\nNiinpä. Sieltä tulee vielä kuntien ahdinko kohta, ja siitähän se soppa syntyy...\nMahtaa ketuttaa Marinia, kun toisiksi isoimman hallituspuolueen PJ:llä sentään on hajua talouden reaaliteeteistä, ja ei nuin vain sulata että rahaa otetaan noin vaan ja laitettaan sinne sun tänne kaikkeen kivaan vasemmistolaiseen tapaan. Voihan tässä käydä vielä niin, että kriisin mentyä ohitse, Marin joutuu sanomaan heipat Ohisalolle ja Andersonille ja tilalle tulee Keskustan painostuksesta Kokoomus.\nOmassa kuplassani on ollut keskustelua ja viestejä Saksasta, Ranskasta, UK:sta, Espanjasta ja Italiasta, että maiden hallitukset valmistautuvat kaikissa maissa yli kymmenen prosentin palkanlaskuun valtion ja kuntien työntekijöille. Julkisuudesta löytyvää lähdettä tälle ei ole ja on tietenkin ymmärrettävää, että eri hallitukset valmistelevat erilaisia skenaarioita, jotka eivät välttämättä tule käyttöön suunnitellussa laajuudessa ja aikataulut vaihtelevat.\nEhkä siinä mittakaavaa tälle korona- kriisille. Samaan aikaan, kun Suomi lisää lainarahaa ja selviää kriisistä ainoastaan ottamalla lisää Euro -lainaa, jossain kohtaa tulee keskusteluun myös lainan myöntäjän taholta, että kuluja pitää karsia.\nOli masentavaa katsoa telkun keskusteluja, onneksi lopetin. Vasemmalta vaadittiin rikkaille lisäveroja ja oikealta paikallisia joustoja. Thats it ja kaikki. Eikö isopalkkaiset, kaikki päivänsä asiaan käyttävät muka saa mitään muuta mieleen?\n1990-luvun laman jäljet sai korjata keskustaoikeistolainen hallitus. Ja 2007-2008 finanssikriisissä myös.\nOn kyllä mielenkiintoista seurata nyt, että vasemmistolaisin hallitus vuosikymmeniin joutuu nyt tekemään sitä vastuunkantoa, joka on perinteisesti tullut Kokoomuksen ja Keskustan niskoihin.\nKokoomus ei välttämättä halua hallitukseen muuta kuin vaalien kautta.\nReactions: Kent Uranium, Rauhantekijä, Erkki ja 5 muuta\nEi varmaankaan. Elleivät nyt ole kulisseissa mitään ihmeitä sopineet, niin hieman siinä saa vesi virrata Vantaanjoessa ennen kuin pääsevät sopuun...\nAinoastaan sen takia, että Keskusta sai läpi kymmenen kohdan vaatimuksensa eikä Rinne löytänyt yhteistä säveltä kokoomuksen kanssa. Ennen vaaleja pidettiin todennäköisenä SDP:n ja Kok:n hallitusta.\nReactions: Kent Uranium, Old Boy ja Protheon_93\nTuossa pitää muistaa, että kansa halusi Sipilän Keskustan oppositioon berneröimään.. vanhat Alkiolaiset sitten halusivat hallitukseen ja löivät vaatimukset, mihin sitten suostuttiin.... nyt sitten vähän kipuillaan kun ollaan liian vasemmalla...viimeksi oltiin liian oikealla...\nOn se kyllä jumalauta ihme että kun kaikki selkeästi tietävät mitä pitää tehdä omasta mielestä ja oikein, niin yhtään mitään ei saada aikaiseksi, paitsi al-Holin somaliämmät pitää tuoda Suomeen.\nHihat palaa tohon hommaan jo.\nOnneksi noi on kohta 3 kk kesälomalla niin tarvitsee kuunnella enää Ylipäällikön kryptistä puntarointia yleisistä asioista, yleensä hyvin yleisesiti.\nReactions: Pihatonttu, Lunni, arix ja 4 muuta\nYlipäällikkö ei lomaile vaan hoitaa tehtäväänsä 24/7/365.\nHallitus ja eduskunta joutaa hyvin lomailemaan. Tekevät luultavasti silloin vähiten vahinkoa.\nReactions: AKE-ukki, Pihatonttu, Lunni ja 4 muuta\nMutta jos saan vielä lisätä koska Oslossa on yleisesti perjantaisin karanteenissa tylsää, niin on se nyt jumankauta ihme että noita turkulaisia pukkaa jatkuvasti vuositolkulla tonne naapurin Kultarantaan Naantaliin fundeeraamaan maksetuille lomilleen...\nJa miksei meillä ole ikinä olut esimerkiksi espoolaista presidenttiä?\nEdes espoolaisilla ei ole mitään hajua mikä Espoon rooli yleensä on Suomen maantieteessä, ja yksikään espoolainen ei mene Espooseen kesäksi viikkotolkulla vetelehtimään!!\nEspoolainen Tasavallan presidentti ratkaisisi heti monta minua häiritsevää ongelmaa, siitä olen varma .\nMutta Niinistöhän on/oli espoolainen, kunnes joutui valtion majoitukseen.\nThe What? Luulin että ovat salolaisia koko kopla, tai pahempaa, Muurlasta. Perniöläisiä tuskin sentään kukaan julkiseen virkaan ehdottaisi, edes Kokoomuksesta...??


B-tytöille tahdoton tappio - Pallo-Iirot\nB-tytöille tahdoton tappio\nP-Iirojen B-tytöt kärsivät kolmannen peräkkäisen tappion ykkösessä, kun sarjanousija haki tahdottomalta kotijoukkueelta täydet pisteet ensimmäisen jakson maaleilla 1-2 (1-2). Varsinkin ensi jakso oli halutonta pelaamista, ja vaikka P-Iirot sai johtomaalin kulmurista, ei tarvittavaa rutistusta peliin löytynyt. Kentän paras pelaaja Iida Ranin laukoi kaksi kaunista maalia ja pisteet lähtivät vieraille.\nKotijoukkueen pelistä paistoi haluttomuus ja taistelutahdon puute. Näytti kuin olisi odotettu helppoja pisteitä, eikä uutta vaihdetta saatu päälle vieraiden mentyä yllättäen johtoon. Johtomaali syntyi kulmurin jälkitilanteesta, kun Elli Lamminen pääsi ampumaan sydämensä kyllyydestä johtomaalin 24. minuutilla. Koko ajan jakson vanhetessa alkoi näyttää siltä, että vartiointipeli ei toimi, tilasteissa oltiin myöhässä ja kaverilta odotettiin töitä, jotka olisi itsekin voinut tehdä. Näin Iida Ranin pääsi kahdesti ampumaan aivan vapaasti pallon maaliin. Avausmaalin hän sijoitti tolpan kautta, toisen upeasti maalivahdin yli nostaen.\nToisella jaksolla P-Iirot muutti pelinsä hyökkäävämmäksi, mutta jonkinlainen tahdonpuute näkyi ratkaisupaikoissa. Tilanteet tasoitukseenkin saatiin, mutta viimeistely oli hätäistä. Voisi sanoa, että ennen maanantain harjoituksia olisi tarve hieman miettiä ja hakea seuraavaan otteluun uutta taistelutahtoa.


LIFESTYLE BLOGEJA! - Blogit - Suomi24 Keskustelut\nVoisitteko linkkailla laadukkaita\nn. 17-20 vuotiaiden\nhttp://wunderland-julia.blogspot.com/ Julialla pirtsakka perus blogi\nKÄY TSEKKAA! =) kommenttii saa heittää :)!\nTuolta löytyy minu http://mantelista.blogspot.com/\nhttp://nomidrian.blogspot.com/ Jokin aika sitten perustettu blogi, ei mitään teini pissis blogi.\ntässä ois mun, oon kylläki 16-vuotias. :-)\n17-vuotiaan tytön lifestyleblogi\nmun blogi ois tossa, se on ihan lifestyle blogi mihin nyt kirjottelen ja lisäilen kuvia päivien tapahtumiin liittyen :) pienellä lukija määrällä mennään vielä ja uudet ovat tervetulleita!\nhttp://lapsuudenjaaikuisuudenvalilla.blogspot.com/ tuossa on yks blogi joka on tosin just aloitettu kirjoittamaan joten siellä ei vielä paljoa mitään ole\n17-v lukiolaisjätkän lifestyleblogi.\nhttp://espiiii.blogspot.com/ tossa nyt on mun lifestyle-blogi, sen saa päättää ihan itse onko se laadukas, mutta käykääpä katsomassa! (:\nKommentit ja uudet lukijat ovat aina tervetulleita :)\nlukiolaistytön blogi, tervetuloa uudet lukijat :))\n:--) hope U like it!\nmä oon kyl vast 14 mut silti :)) jos vaikka tykkäisit :)\nLifestyle/ tyyliblogi ilman jatkuvaa mainostamista ;)\n:)) 16 vuotias kirjottaa vähän kaikkee!\nSaa kommentoida ja mielelläni otan ideoita ja palautetta vastaan.\nkaverin uusi blogi mutta todella kivaa luettavaa ja paljon eri asioita oli vanhassakin blogissa ja kuvia on aina ja jotakin todella sievä :)\n-94 pojan lifestyleä.\nTällä puolen ruutua elämästään kirjoittelee vauhdikas nuori neiti, jonka sydämen on vienyt mm. urheilu, musiikki, pöllöt ja violetti. Sisältää joskus hieman syvällisempääkin pohdiskelua elämästä ja itseä askarruttavista asioista. Tutustu lisää :)!\nTeretulemast kärpäseksi kattoomme ;D\n25-vuotiaan Tamperelaisen höpinöitä ja ajatuksia arkisista asiosta. Pinnalla ovat niin muoti, kauneus kuin sisustuskin.\nRusinaharja on pirtsakan, elämästä nauttivan ja hulluksi hatuntekijäksi opiskelevan, käsityötä tekevän pukuompelija mörön lifestyle-blogi. Kirjoitan elämässäni tapahtuvista asioista, ajatuksistani. Pääasiallisena aiheena ovat käsillä aikaan saamani tuotokset, ajankohtaiset tapahtumat elämässäni ja tietysti materialionnellisuuden aikaansaannokset.\ntässä ois minun blogi, aloitin juuri kirjoittamaan sitä :) 16-vuotiaan lifestyle tyylinen blogi, kirjottelen itsestäni, kavereista ylipäänsä mun elämästä ja myös kirjoituksiin lisäilen kuvia aina kun mahdollista :)\nkohta 18 vuotta täyttävän hiusmuotoilijan lifestyle blogi :)\nOmasta mielestäni ainakin laadukas :)\nPuol toista vuotta kirjoteltu, tämmöstä sellasta tekstiä millon milloinkin:) Kuvailen silloin tällöin ja kirjoittelen tuntemuksiani :)\nyksi seuraamistani blogeista, ei kovin kauaa vielä kirjoitellut mutta edellistä blogia seuranneena tiedän että kannattaa seurata jatkossakin.. :)\nhttp://papupatapapupata.blogspot.com/ - Papu nyt vaan on ihana murteinensa!\nOlen 26, ja kirjoitan lifestyle-blogia, jonka keskipisteenä on maalaisromanttinen/amerikkalaistyylinen kotimme.\nLifestyle 22v. http://www.kustinkommelluksia.blogspot.com/\nKesällä 16-vuotta täyttävän tytön blogi; haaveilua, vaatteita, herkkuja, kosmetiikkaa ja paljon muuta :) Toivon blogille kovasti lisää lukijoita, ja kaikki ovat tervetulleita lukemaan, ehdottamaan postausideoita ja parannuksia!\nEi kaikkea voi muistaa heti aamusta;)\n17 vuotiaan tytön blogi kauneudenhoidosta, hiuksista ja arkipäivän asioista ;)\nhttp://whenismile-anni.blogspot.com/ KÄYKÄÄHÄN ZIIKAMASSA :) !!\nTeekkaritytön PR-keikkoja, korkkareita, arkea ja juhlaa! :)\nEdellinen blogini löytyy googlaamalla "Lihava Pupu".


Iloa ja hyvää mieltä arkipäivään – Tsasounan suunnalta\nIloa ja hyvää mieltä arkipäivään\nItsensä arvostamiseen kuuluu huolenpito niin ruumiin kuin mielen kunnosta. Jokainen toivoo itselleen mielen hyvinvointia nimitimmepä sitä onnellisuudeksi, mielenrauhaksi, tyytyväisyydeksi, iloksi. Se liittyy olennaisesti jokaiseen päiväämme, ja olemme myös itse vastuussa sen löytymisestä. Hyvä olo ja mielekäs elämä koostuvat pienistä ja enimmäkseen arkisista asioista kuten itsensä arvostamisesta, toimivista ihmissuhteista, tutusta säännönmukaisuudesta ja päivärytmistä, mielen ja ruumiin kunnosta. Kaiken kaikkiaan hyvä olo ja mielekäs elämä koostuvat pienistä yksinkertaisista palasista. Vanha kansanviisaus kehottaa arvaamaan oman tilansa ja antamaan arvon muillekin. On tärkeää tuntea omat voimavaransa; itsensä vähättely ei ratkaise mitään. Tervettä on oppia sanomaan ei ja olemaan terveesti itsekäs. Epäonnisina päivinä on hyvä palautella mieliin, missä on hyvä ja onnistunut. Itsekunnioitus syntyy ihmisten välisessä kanssakäymisessä. Itsensä arvostamiseen kuuluvat niin fyysisestä kuin psyykkisestä kunnosta huolehtiminen.Tarvitsemme sekä yksityisyyttä että yhdessäoloa toisten kanssa. Ihmissuhteet perustuvat vastavuoroisuudelle; on siis oltava valmis kuulemaan myös ystävien huolia ja ilon aiheita. Säännönmukaisuus on tärkeää hyvinvoinnille. Päivän rytmittäminen ja rutiinit lisäävät turvallisuuden tunnetta ja selviytymisen kykyä, eikä aikatauluista pidä tehdä liian tiukkoja. Hiljentyminen ja tauot kuuluvat kiireisiin päiviin. Hyvä mielen ja ruumiin kunto tukevat toisiaan. Terveellinen ruoka, riittävä liikunta ja lepo tekevät hyvää keholle ja virkistävät mieltä. Mielen hyvinvointi on jotain sellaista, jota jokainen toivoo itselleen, nimitimmepä sitä onnellisuudeksi, mielenrauhaksi, tyytyväisyydeksi tai iloksi. Jokianen meistä toivoo itselleen ja läheisilleen hyvää ja mielekästä elämää. Se koostuu itselle tärkeistä yksilöllisistä seikoista: mitä pidän tärkeänä, mihin uskon, mitä toivon, mitä tavoittelen. Useimmille hyvää arkea kuvaavat onnellisuus ja mielenrauha, tyytyväisyys ja ilo. Tyytyväisyys rakentuu usein pienistä ja enimmäkseen hyvin arkisista perusasioista. Sen edellytykset ovat pitkälti meissä itsessämme, ainutkertaisuudessamme, ainutlaatuisuudessamme, mahdollisuuksissamme. Ihmissuhteet ovat tärkeitä hyvän olon yllä-pitäjiä ja tuki vaikeuksien tullen. Kokemus tarpeellisuudesta ja hyväksytyksi tulemisesta omassa ympäristössä tukee mielen hyvinvointia. Jokaisella pitäisi olla halutessaan mahdollisuus kuulua johonkin, osallistua, olla vuoro-vaikutuksessa muiden kanssa, tulla kuulluksi ja vaikuttaa tärkeinä pitämiinsä asioihin. Ulottuvillamme on aina monia hyvän mielen ja ilon lähteitä. On kuitenkin syytä pohtia, mistä oikein puhumme, kun puhumme ilosta? Tarkoitammeko ilon nimissä tarjoiltua räiskyvää remakkuutta ja pikkutuhmille vitseille hohottamista? Tarvitsemmeko ilolle aiheen oman itsemme ulkopuolelta? Jos näin on, ei ihme, että ajatus Jumalasta, pyhyydestä tai pyhän läsnäolosta saa tavoittelemaan harrasta ilmeettömyyttä. Evankeliumista kuitenkin löytyy toivomus, tai lupaus, “että teidän ilonne olisi täydellinen”. Ja apostoli Paavali asettaa ilon toiselle sijalle heti rakkauden jälkeen hengen hedelmien listalla. Ilo ei ole tehtävissä eikä käskettävissä. Ilo on armolahja. Ilo on useinkin hiljaista, melkein näkymätöntä. Se on tyyntä tyytyväisyyttä, levollista liittymistä oman elämäntilanteen eri puoliin, itseen ja toisiin ihmisiin. Yhteys omaan sisimpään – mistä Jumalan valtakunta sanan mukaan löytyy – saa näkemään, että ilo on jo koko ajan olemassa ja vain odottaa antaakseen tuntea armon, että saan olla mitä ja kuka olen, ihminen tunteineen ja tarpeineen. Ilo on kokemus yhteydestä, niin itkussa kuin naurussakin. Ilo on voimaa, yksi elämän voiman laaduista. Luonnossa sen näkee kukkaniittyjen heleässä ja keveässä kauneudessa ja kuulee lintujen kevätlaulujen pohjattomassa riemussa. Koko luomakunta on puhdasta ilon julistusta, joka tarttuu: elän, olen olemassa minäkin. Luonnolla on aina ollut merkittävä osa suomalaisten elämässä. Niin syksyn pimeys kuin kevään puhkeaminen voivat vuorotella voiman antajina. Myös tänä päivänä voisimme ottaa luonnosta mallia ja antaa itsemmekin levätä ja elpyä ja samalla hyväksyä myös se, ettei kukaan aina ole parhaassa terässä. Nauru on ilmaista iloa; toivottavasti emme koskaan kadota kykyämme leikkiä, vapauttaa itsessämme asuva lapsi. Musiikki, taide, kirjallisuus antavat elämyksiä ja sisältöä elämään. Jokainen tarvitsee myös unelmia ja toivoa. Toivo on luottamusta siihen, että elämä kantaa, vaikka olosuhteet ja ympäröivä todellisuus puhuisivat aivan muuta. Se auttaa meitä jaksamaan ja ottamaan vastaan elämän tuomat haasteet. Aina emme voi kovin paljon vaikuttaa elämäämme, saati hallita sitä kokonaan. Elämään kuuluvat myös surut ja pettymykset. Arkea voi horjuttaa yllättävä käänne tai vakava vastoinkäyminen. joskus vain sairastuu, vaikka on yrittänyt pitää huolta terveydestään, joutuu vaikeuksiin, vaikka on yrittänyt olla rehellinen ja kunnon kansalainen tai ei saa työtä, vaikka miten yrittäisi. Terveys on hyvän elämän keskeisiä asioita. Mutta itsensä terveiksi tuntevilla voi olla erilaisia sairauksia, ja sairaallakin on aina myös terveyttä jäljellä. Myös vakavasti sairas voi elää hyvää elämää, tärkeintä on jäljellä oleva toimintakyky, mahdollisuus toteuttaa itselle tärkeitä asioita, olla riittävän itsenäinen ja tulla mahdollisimman pitkälle toimeen omin neuvoin. Monien muutosten maailmassa tunnemme joskus olevamme eksyksissä. Elämän ja maailmankatsomuksen pohjaksi tarjotaan monenlaista tietoa ja uskomusta. Elämälle antaa tarkoitusta, turvaa ja sisältöä se, että itse tietää, mitä arvostaa ja kunnioittaa ja minkälainen on oma asioiden tärkeysjärjestys. Se vaikuttaa myös elämän asenteeseen: miten suhtaudun elämään ja etenkin sen mukanaan tuomiin kolhuihin. Moni meistä elää kuitenkin tulevan toivossa odottaen aina jotain parempaa ikään kuin lottovoittoa. Silloin nykyhetki jää ehkä elämättä, ja jätämme huomaamatta käyttämättä monet sen tarjoamat mahdollisuudet. Nostamme usein myös onnellisuuden riman liian korkealle. Olisi parempi laskea se sellaiselle korkeudelle, että itse kykenee ylittämään sen. Elää omien mittojen mukaan tyytyväisenä eikä toisten mittojen mukaan tyytymättömänä. Mielekkään elämän kannalta on tärkeää asettaa omat tavoitteensa ja pyrkiä saavuttamaan ne pienin askelin, vähän kerrallaan lähtökohtana itsensä arvostaminen.\nRakkaat muistot ovat suunnaton hyvän olon lähde.\nJokainen toivoo olevansa omassa yhteisössään hyväksytty ja kuuluvansa johonkin. Jokainen myös tarvitsee toista ihmistä, läheisyyttä ja hyväksyntää voidakseen säilyttää tasapainonsa. Myös minuus ja käsitys itsestä syntyvät vuorovaikutuksessa. Toisen ihmisen avulla me näemme itsemme ikään kuin peilistä. Toinen on tuki ja auttaja. Ystävän kanssa ilo kaksinkertaistuu ja suru puolittuu. Vaikka olemme ainutlaatuisia, synnymme jäseniksi erilaisten ihmisten muodostamaan yhteisöön. Kehitykseemme ja käyttäytymiseemme vaikuttaa vuorovaikutuksemme muiden kanssa. Tutkimusten mukaan johonkin yhteisöön, vaikkapa harrastusryhmään, vaikkapa tiistaiseuraan kuuluminen vähentää stressiä ja lisää terveyttä, jopa elinikää. Myös vaikeassa elämäntilanteessa tarvitsemme ympärillemme tuttuja ihmisiä. Jokainen ihminen kaipaa turvallisuutta. Toisella se on hänessä itsessään, ja hän saattaa viihtyä sekä yksin että muiden kanssa. Toisella turvallisuuden tunne rakentuu enemmän itsen ulkopuolelle ja hän kokee olonsa turvalliseksi enimmäkseen vain silloin, kun asiat ovat omassa hallinnassa. Ystävien ja sosiaalisen kanssakäymisen ohella tarvitsemme tilaa myös itselle ja ajatuksille. Tarvitsemme hiljaisuutta, mietiskelyä, latautumista ja muista vetäytymistä. Vapaaehtoinen yksinäisyys on jopa edellytys sille, että voimme hyvin henkisesti. Mutta yksinäisyys voi olla myös pelottavaa. Silloin se on hyvin todellista: läheisiä ihmisiä ei ole ja tuntuu kuin joutuisi elämään muiden ulkopuolella. Me myös kestämme yksinäisyyttä eri tavoin. Taakka yksinäisyys on yleensä silloin, kun olemme siihen pakotettuja. Usein yksinäisyyttä kuvataan erheellisesti ystävien määrällä eli mitataan määrällistä yksinäisyyttä. Sen sijaan laadullinen yksinäisyys on nykyisin yleistä: kuulutaan vain heikosti johonkin ryhmään ja syvälliset suhteet puuttuvat. Ihmissuhteet eivät ole itsestäänselvyyksiä, vaan vaativat hoitoa ja huolenpitoa. Hyvään ihmissuhteeseen kuuluu keskinäinen kunnioitus, toisen mielipiteiden arvostus ja kuunteleminen. Kuuntelemisessa olennaista on kyky olla läsnä ja asettua toisen asemaan. Se ei aina ole helppoa, mutta ei sitä ole aina puhuminenkaan. On opeteltava keskustelemaan sinua kiinnostavista asioista ja miettimään, mitä haluaisit kertoa lapsuudestasi, tästä päivästä, toiveistasi. Yksinäisyyden karkottaminen on monesti itsestä kiinni. On rohjettava lähteä muiden pariin, vaikka ei aina haluaisikaan. Aina ei ole helppoa lähteä kotoa tai liittyä muiden seuraan. Moni pelkää tilanteita, joissa tutustuisi uusiin ihmisiin. On helpompi jäädä taka-alalle kuin joutua huomion kohteeksi. Sosiaalisten tilanteiden pelkoa voi kuitenkin vähentää ja itsetuntoa vahvistaa – samoin valmistautua etukäteen kiperiltä tuntuviin tilanteisiin. Kannattaa myös muistaa, että monet muut ovat yhtä epävarmoja ja ujoja tutustumaan toisiin. Kun on saanut astuttua ensimmäisen askeleen, seuraavat ovat jo helpompia.\nYstävän kanssa ilo kaksinkertaistuu ja suru puolittuu.\nMielen kuntoa voi vaalia monin tavoin:\n* Anna vapaa hetki mielellesi kävelemällä, unelmoimalla, rentoutumalla.\n*Ilahduta ystävää tai tuntematonta kanssaihmistä.\n* Nuku riittävästi.\n* Nauti hetki hiljaisuudesta.\n*Naura tai itke sydämesi pohjasta.\n* Innostu uudesta asiasta.\n* Laiskottele hyvällä omallatunnolla.\n* Koe mielihyvää asiasta jonka sait tehdyksi.\n* Lue kirja tai nauti musiikista.\nHyvinvoinnista huolehtimiseen liittyvät myös terveellinen ja monipuolinen ravinto, riittävä liikunta ja lepo. Ne tekevät hyvää keholle mutta virkistävät myös mieltä. Ruoka on ihmiselle enemmän kuin pelkkää ravintoa, se on myös nautinto ja elämänhalun symboli. Hyvä ruoka antaa myös hyvän mielen. Ruuan merkityksestä terveydelle on saatavilla paljon tietoa. Myös ravintoaineiden merkitystä mielen hyvinvoinnille on alettu tutkia enemmän. Ruokailun liittäminen osaksi päivärytmiä on tärkeää. Kiireettömästi nautittu ruoka mukavassa seurassa on arkipäivän ylellisyyttä, joka helposti jää kiireen alle. Esimerkiksi lounastauko työpäivässä rytmittää työtä sen lisäksi, että elimistö saa polttoainetta. Samalla tulee vaihdetuksi kuulumisia työkavereiden kanssa. Ruuan valmistamiseen osallistuminen ja yhteiset ateriat perheessä ovat tärkeitä niin yhdessäolon kuin lasten kehittymisen ja viihtymisen kannalta. Ruokailutilanteeseen ei tule aina kiinnittäneeksi erityistä huomiota, etenkään yksin asuessa. Sillä on kuitenkin suuri merkitys sille, että syömisestä tulee miellyttävä tapahtuma eikä vain ohimenevä tankkaushetki. Kannattaa kattaa itselleenkin pöydän ääreen ja miettiä myös ruuan ulkonäköä. Yksinsyöminen ei aina ole ilo, eikä itselleen tule aina valmistaneeksi monipuolista ateriaa. Jos mahdollista, kutsu ruokavieras silloin tällöin. Ystävän kanssa syödessä ei ole tärkeintä se, kuinka hienosti ruoka on onnistunut vaan aterian jakaminen. Kiireettömästi nautittu ruoka mukavassa seurassa on arkipäivän ylellisyyttä\nLiikkumalla terveyttä ja hyvää mieltä\nSäännöllisesti liikkumalla voi parantaa ja ylläpitää fyysistä kuntoa. Mutta omista mieltymyksistä ja tarpeista lähtevällä, haastavalla ja sopivasti kuormittavalla liikunnalla on myös mielen hyvinvointia edistäviä ja iloa tuottavia vaikutuksia. Liikunta on myös tapa saada vaihtelua, virkistystä, jännitystä, iloa ja mielekästä tekemistä elämään. Liikunnan yhdistäminen vaikkapa musiikkiin tuo mukaan esteettisen kokemuksen. Kävelemällä säännöllisesti vähintään tunnin kolmesti viikossa voi jopa lievittää masennusta. Kävelemien aktivoi aistit ja aivot pumppaamalla verta ja sen mukana happea. Luonnossa on helpompi ajatella myös omaa elämäänsä ja vaikeatkin asiat tuntuvat asettuvan kohdalleen, Liikunta on tarpeen kaiken ikäisille. Säännöllisen liikunnan avulla työteho, mieliala ja terveys paranevat. Liikunnalla on merkitystä myös iäkkäille toimintakyvyn säilymisessä ja ennenaikaisen vanhenemisen ehkäisemisessä. Fyysinen aktiivisuus pidentää elinikää ja antaa suojaa useita yleisiä pitkäaikaissairauksia vastaan. On jopa sanottu, että tunti liikuntaa lisää tunnilla elinikää. Terveyttä edistävään liikuntaan ei aina vaadita merkittäviä muutoksia ajankäytössä. Avainsanoja ovat säännönmukaisuus a arkiset tavat. Yhteensä puoli tuntia jonkinlaista liikuntaa joka päivä on hyvä nyrkkisääntö. Fyysisen kunnon kohottamiseen tarvitaan lisäksi puoli tuntia hikiliikuntaa kolmesti viikossa. Liikunta auttaa ja tukee myös vaikeuksissa. Se vähentää ahdistusta ja jännitystiloja, unettomuutta ja unihäiriöitä. Se lisää itseluottamusta ja suoriutumiskykyä, parantaa aloitteellisuutta ja ajattelukykyä. Myös aivot tarvitsevat liikuntaa toimiakseen keskittyneesti. Esimerkiksi käveleminen aktivoi aistit ja aivot pumppaamalla verta ja sen mukana happea. Samalle se on hyvä keino saada etäisyyttä mieltä askarruttaviin asioihin; liikkuessa aivot voivat hengähtää ja ajatukset selkiytyvät fyysisen rasituksen myötä. Terveys ja sairaus ovat henkilökohtaisia kokemuksia. Terveyttä tavoitellaan siksi, että sen avulla on mahdollista saavuttaa jotain. Mutta vaikka ihminen on sairas, hän voi tuntea muilta osin itsensä terveeksi ja edistää omaa terveyttään.\nRaamatussa puhutaan paljon ilosta. Jo VT puhuu hurskaan ilosta Jumalassa. Psalmeissa kuvaillaan voimakkain värein sen eri muotoja. Minä iloitsen ja riemuitsen sinussa, veisaan sinun nimesi kiitosta, sinä Korkein” jne. Hurskas iloitsee Herran laista, ja Jumalan suurista töistä luomakunnassa ja pelastusteoista. Nehemia sanoo Israelille: “Ilo Herrassa on teidän väkevyytenne”. UT:ssa ilo on evankeliumin sanoma murheellisille sydämille. Se julistettiin jo Vapahtajan syntyessä. Jeesuksen tuoma Jumalan valtakunta on iloa Pyhässä Hengessä, jota kukaan ei ota pois sen saaneilta. Kun Jeesus sen antaa, se muuttaa murheenkin iloksi, jolloin se antaa voimaa ilolla kärsimäänkin Jeesuksen nimen tähden. Jeesus itse ja hänen työnsä on ollut aina hänen opetuslastensa ilon lähteenä. Hän, joka täällä maan päällä vaeltaessaan oli tuskien mies, sai kuitenkin sisimmässään kokea alati taivaallisen, pyhän riemulähteen pulppuilevan. Se johtui hänen katkeamattomasta yhteydestään taivaalliseen Isään. Uskonveljien ja –sisarien seurassa uskovat iloitsevat. Veljien usko ja vaellus ilahduttaa. Kristityt iloitsevat myös Jumalan teoista syntisten joukossa, samoin kuin niistä taivaan enkelitkin iloitsevat. Jumala tahtoo täyttää meidät ilolla, ja hänen palvelijansa auttavat meitä siihen. Rukous voi tehdä ilomme täydelliseksi. Raamatun mukaan kristittyjen tulisi aina iloita, Herran omistamisesta, ja siitä, että saa tehdä Herran työtä, jopa kiusauksistakin. Suurena ilon aiheena on, että nimemme on kirjoitettuna taivaissa, jonka vuoksi sopii iloita kirkkauden toivossa, Uudessa Jerusalemissa on Karitsan morsiamella oleva täydellinen lohdutus ja siunaus ja siis täydellinen ilo. Tämä Jeesuksen tuoma perintöoikeus on vaelluksen voima ja ilon lähde. On selvää, että tämä ilo, josta Raamatussa puhutaan, on aivan toisenlaatuista kuin se, mitä tavallisesti iloksi sanotaan. “Se ilo, jota kristinusko tarkoittaa, on jotakin aivan uutta, alkuperäinen voima ja luonteeltaan aivan erikoislaatuista, joka ei kokeinamme empiirisen ilon tavoin ole riippuvainen mistään kohteesta, vaan on iloa itsessään, iloa Kristuksessa, uusi tapa elää ja tuntea. Tämä ilo on sen rakkauden toinen puoli, joka myös on jotain aivan erikoisen uutta, ei sellaista, joka suuntautuisi johonkin kohteeseen pyytääkseen sitä omakseen, vaan päinvastoin säteilee omasta sisimmästään, joka antaa, lämmittää ja valaisee” (Odeberg).


Itsekin olen kuullut kaikenlaisia kummitusjuttuja, mutten ole nähnyt kummitusta koskaan. Jotakin outoa olen kuitenkin kokenut.\n1980-luvun alkupuolella, vuonna 1982, muutimme erääseen kerrostaloasuntoon. Se oli kolme huonetta ja keittiö. Isän ja äidin makuuhuoneessa oli jotakin kummaa: Huoneessa oli hämärää, koska päivänvalo ei päässyt valaisemaan sitä kunnolla. Huoneesta oli kulku parvekkeelle ja ikkuna oli sellaiseen ilmansuuntaan päin, ettei huoneeseen päässyt aurinko paistamaan suoraan.\nOllessani yksin kotona, menin tuohon ko. huoneeseen. Siellä tuli sellainen olo kuin en olisi ollut huoneessa yksin - aivan kuin joku tarkkailisi.\nEn pelännyt tuota huonetta, mutten siellä viihtynytkään. Tuo outo tunne rajoittuikin ainoastaan tuohon makuuhuoneeseen.\nSamantapainen tunne: aivan kuin joku tarkkailisi lähellä, tuli myös tuon kerrostalon viereisessä metsässä. Se oli todella hämärä paikka. Suuria kuusia kasvoi niin tiheässä, että jopa keskellä kirkkainta kesäpäivääkin siellä tietyssä kolkassa oli hämärää. Näiden kuusien väleissä kasvoi pienempää (joulukuusen korkuista) kuusipuuta. Ne olivat kitukasvuisia, harvaoksaisia. Maassa oli, siellä täällä, kuoppia jotka olivat kuin pommien tekemiä. Ei kuitenkaan suuria. Maassa lojui vanhoja peltiämpäreitä, jotka olivat ruostuneet niin, ettei pohjia eikä alaosista ollut enää mitään jäljellä. noin 20 cm oli ruostunut olemattomiin. Lisäksi maassa lojui kaikkea epämääräistä sälää. Eräs löytö oli vanha, ehkä lääkepullo. Pieni ruskea, jonka etiketistä oli kaikki teksti häipynyt aikojen saatossa. Kun avasin pullon korkin, ilmoille pöllähti aivan karseä, väkevä löyhkä.\nPaikassa mielen valtasi niin kolkko tunne, että siellä ei kauaa viihtynyt. Ihan tuntui siltä kuin jokin olisi ollut läsnä.\nSamanlainen, paitsi astetta pelottavampi paikka oli erään maantieltä talon pihaan johtavan tien varrella. Tuo tie kulki metsäkaistaleen halki, ja kun siellä liikuin yksin, olin kuulevani kuin ääni olisi käskenyt poistumaan paikalta. "Lähde pois täältä." olin kuulevinani, kun katsoin eräästä kohdasta sitä synkkää metsikköä ja sammaleista kalliorinnettä.\nNoihin aikoihin olin 11-12-vuotias.\nMyöhemmällä iällä, kolmikymppisenä, vuonna 2004 muutin 1950-luvulla rakennettuun kerrostaloon. Asuin 8. kerroksessa ja hissi nousi 9. kerrokseen asti. Mutta ullakolle mennäkseen piti nousta portaat ylös. Kymmeniä askelmia.\nKun ullakolle meni, aistin selkeästi jonkin oudon fiiliksen ja siihen sisältyi juuri sellainen jonkin läsnäolon. Tunne oli niin väkevä, etten viihtynyt tuolla ullakolla kovinkaan kauaa. Pois vaan ja nopeasti.\nKun portaat laskeutui alas ja meni kohti hissin ovea, näin että vastapäätä oli asunnon ovi. Postiluukussa ei ollut nimeä, ja kerrottiin ettei tuossa asunnossa ollut asunut kukaan aikoihin. Kun odotin hissiä ja katselin tyhjän asunnon ovea, olin aistivani jotain sellaista, ettei tuon asunnon kohdalla ollut ihan kaikki okei. Aivan kuin se ullakolla aistimani tunne olisi ollut jollakin tapaa sidoksissa tuohon tyhjillään olleeseen asuntoon.\nTämän lisäksi tuo outo, epämiellyttävä tunne valtasi minut aika ajoin myös 8. kerroksen asunnossa, missä asuin.\nEikä tässä vielä kaikki: kun olin muuttamassa tuohon taloon, niin ennen muuttoa kävin katselemassa talon pihapiiriä. Tuolloin koin jotakin ennennäkemätöntä. Yhtäkkiä, ollessani piha-alueella yksin, keskellä sitä pihaa olin kuulevani äänen: "Älä muuta tähän taloon."\nKun myöhemmin muutin taloon, niin pian sain todeta että talon asukkaista useimmat olivat hyvin töykeää ja epäystävällistä väkeä. Eräät vihasivat minua ja täysin ilman yhtään mitään järjellistä syytä.\nJokin siinä talossa tuntui olevan vialla. Asuttuani talossa 14 kk, muutin pois.\nEn tiedä, mistä nämä tuntemukset tulivat? Välillä olen pohtinut niitä asioita, enkä ole keksinyt tapauksille selitystä.\nKirjoittanut nimimerkki Muistelija (keski-ikäinen mies)


Wienin parhaat nähtävyydet - koe ainakin nämä 8 kohdetta!\nEtusivu » Kaupunkilomat » Wienin tärkeimmät nähtävyydet – 8 kohdetta, joita ei kannata jättää väliin\nWienin tärkeimmät nähtävyydet – 8 kohdetta, joita ei kannata jättää väliin\nKuvankaunis Wien tarjoaa matkailijalle loputtomasti kiinnostavaa nähtävää ja koettavaa: kaupungissa on rutkasti nähtävyyksiä ja elämyksiä, jotka kuuluvat aitoon Wienin-lomaan. Koe ainakin nämä kahdeksan paikkaa!\nItävallan pääkaupunki Wien on täynnä historiallisia nähtävyyksiä, joista kiinnostavimpia on aivan keskustan tuntumassa Hofburgissa sijaitseva espanjalainen ratsastuskoulu. Matkailijat pääsevät seuraamaan komeiden Lipizzaner-orien taitavia esityksiä näyttävissä iltagaaloissa, joiden ohjelmistossa on hyvin vakuuttavia ohjelmanumeroita korkeita hypyistä vaikuttaviin tansseihin.\nWienin espanjalainen ratsastuskoulu noudattaa yli 400 vuotta vanhoja harvinaisia perinteitä, sillä renessanssiajoilta tuttuja tansseja ei esitetä enää muualla. Hevoset käyvät läpi pitkän koulutuksen, sillä niitä koulutetaan kuuden vuoden ajan ennen kuin ne ovat valmiita esiintymään yleisölle. Myös ratsastajat kouluttautuvat vähintään kymmenen vuotta ennen esityksiä.\nEspanjalainen ratsastuskoulu on kiinnostava vierailukohde ja kulttuurillisesti merkittävä nähtävyys, sillä se valittiin Unescon maailmanperintökohteiden joukkoon vuonna 2015.\nTonavan tuntumassa sijaitsevan Prater-huvipuiston yhteydessä kohoava Riesenrad on Wienin tunnetuin maailmanpyörä, mutta myös kaupungin kuuluisimpia nähtävyyksiä. Punaisista hyteistä tunnettu maailmanpyörä on paitsi suosittu nähtävyyskohde myös paikka, jossa järjestetään runsaasti yksityistilaisuuksia.\nKuva: Flickr / radim77\nRiesenradin punaisista hyteistä avautuu näkymä pitkälle Wienin yläpuolelle.\nRiesenradin punaiset vaunut ovat Wienin ikonisimpia tuntomerkkejä, ja vuonna 1897 rakennettu maailmanpyörä kuuluu kaupungin katukuvaan. Riesenrad poltettiin toisen maailmansodan aikana, mutta rakennettiin uudelleen ja palautettiin käyttöön vuonna 1947.\nHyteissä järjestetään runsaasti yksityistilaisuuksia, mutta helpoin tapa kokea Riesenrad on ostaa kymmenen euron hintainen lippu ja hypätä hyttiin muiden matkailijoiden seuraksi. Hytistä avautuu esteetön näkymä Wienin yli, ja selkeänä päivänä näkymät ulottuvat pitkälle kaupunkiin. Myös vieressä sijaitseva Praterin huvipuisto näyttää hauskalta ylhäältä käsin.\n3. Schönbrunnin linna\nMuutaman kilometrin päässä Wienin keskustasta sijaitseva Schönbrunnin linna on näyttävä kohde kaikkina vuodenaikoina, mutta parhaimmillaan linna ja sen puutarha ovat kesällä. Schönbrunnin palatsi on koko Euroopan parhaiten säilyneitä barokkirakennuksia ja se on myös Unesco-kohde.\nPalatsin rakentaminen alkoi jo 1600-luvulla, kun keisari Leopold I antoi määräyksen rakennustöiden aloittamisesta. Linna kuitenkin sai hulppeat koristukset vasta myöhemmin keisarinna Maria Teresian aikana, kun hän maalautti julkisivun keltaiseksi ja koristelutti sisätilat hyvin näyttäviksi.\nKuva: Flickr / Joachim Bomann\nSchönbrunnin palatsi on parhaimmillaan kesällä, jolloin rakennuksen edustalla sijaitsevaan puutarhaan on helppo tutustua.\nNykyisin palatsi on hyvin suosittu kohde, ja se on avoinna päivittäin läpi vuoden. Keisarillisessa linnassa järjestetään runsaasti tapahtumia, ja juhlasalien koristeellisia kattomaalauksia sekä kattokruunuja on mahdollista päästä katselemaan paikan päällä.\nTiesitkö, että maailmankuulu sacher-kakku on lähtöisin juuri Itävallan pääkaupungista? Jos haluat maistaa palan alkuperäisen reseptin mukaan valmistettua herkkua, ota suunta Wienin keskustassa sijaitsevaan kuuluisaan Hotel Sacheriin.\nKuva: Flickr / valix\nAlkuperäisellä reseptillä valmistettua sacher-kakkua saa vain Hotel Sacherin kahvilasta.\nLuksushotellin yhteydessä toimiva historiallinen kahvila tarjoaa mahdollisuuden tutustua perinteiseen wieniläiseen kahvilakulttuuriin ja on oiva paikka herkutella perinteisellä herkulla. Kakkua on valmistettu samalla reseptillä vuodesta 1832 lähtien. Suklaakakku täytetään ohuella kerroksella aprikoosihilloa ja kuorrutetaan hekullisella suklaalla. Perinteinen sacher-kakku tarjoillaan makeuttamattoman kermavaahdon kanssa.\nAivan Wienin keskustan sydämessä Stephansplatzilla sijaitseva Stephansdom eli Pyhän Tapanin tuomiokirkko on kaupungin suosituin vierailukohde. Näyttävään keskiaikaiseen goottilaiseen katedraaliin voi tutustua omatoimisesti tai ohjatuilla tutustumiskierroksilla, ja kirkossa riittää kävijöitä kaikkina päivinä.\nKuva: Flickr / mightymightymatze\nStephansdom-kirkko on Wienin tunnetuin nähtävyys, missä voi vierailla kaikkina viikonpäivinä.\nRakennus on paitsi erittäin näyttävä arkkitehtoninen nähtävyys myös edelleen toiminnassa oleva kirkko. Stephansdomilla järjestetäänkin edelleen jumalanpalveluksia seitsemän kertaa päivässä kaikkina muina päivinä paitsi sunnuntaisin, jolloin jumalanpalveluksia pidetään kymmenen kertaa päivässä.\nKirkon arkkitehtuurin lisäksi tuomiokirkko on myös erinomainen maisemapaikka, sillä kävijöillä on pääsy kirkon torneihin katsomaan niistä avautuvia näkymiä. Myös kirkon alapuolella sijaitsevissa katakombeissa on mahdollisuus vierailla.\n6. Taide- ja luonnonhistorian museot\nWienin komeimpien rakennusten joukkoon kuuluvat kulttuuri- ja luonnonhistorian museot ovat tuttuja useimmille kaupungissa vierailleille. Ostoskatu Mariahilfer Straßen tuntumassa sijaitsevat museot ovat helppoja vierailukohteita useimmille Wienin-kävijöille.\nKaksi ulkoa päin lähes identtistä museota sijaitsevat vastapäätä toisiaan, ja tarjoavat runsaasti mielenkiintoista nähtävää. Luonnonhistorian museossa voi nähdä muun muassa valtavia dinosaurusten luurankoja ja esimerkiksi kuuluisan, 29 500 vuotta vanhan Willendorfin Venus -patsaan. Museo on kiinnostava kohde niin lapsille kuin aikuisillekin.\nKuva: Vienna Tourist Board\nTaide- ja luonnonhistorian museot sijaitsevat aivan suositun Mariahilfer Straße -kadun vieressä.\nWienin taidehistorian museo on nimensä mukaisesti täynnä taidetta. Museokierroksella voi tutustua eri aikakausien taiteen parhaimpiin paloihin, ja museossa on esillä niin egyptiläistä, kreikkalaista kuin muuta eurooppalaistakin taidetta.\nKeskustan tuntumassa sijaitseva Naschmarktin torialue on paikka, missä järjestetään Wienin tunnetuimmat markkinat. Alueella sijaitsee 120 kojua ja ravintolaa, jotka kattavat lukuisien eri maiden keittiöt. Tarjolla on muun muassa wieniläistä, intialaista, vietnamilaista ja italialaista ruokaa.\nKuva: Flickr / Julien\nRuokatorin puolelta voi ostaa eväät piknikille tai herkkutuliaiset kotiväelle.\nRuokatorin lisäksi Naschmarktilla järjestetään sunnuntaisin kirpputori, jossa voi tehdä löytöjä vanhoista musiikki-instrumenteista käytettyihin matkalaukkuihin ja historiallisiin pienesineisiin. Tori jakautuu kahteen osaan: sunnuntaisin järjestettävään kirpputoriin sekä maanantaista lauantaihin avoinna olevaan ruokatoriin.\nNoin neljän kilometrin päässä keskustasta sijaitseva Belvederen palatsi on Unescon maailmanperintökohde ja jokaisen itävaltalaisesta taiteesta kiinnostuneen matkailijan vierailukohde.\nPalatsissa sijaitsee koko maailman paras kokoelma itävaltalaista taidetta, ja Belvederin vetonaula on itävaltalaistaiteilija Gustav Klimtin tunnetuin teos Suudelma.\nBelvederen linna on Unesco-kohde.\nBelvederen kokonaisuus koostuu kahdesta palatsista, jotka rakennettiin 1700-luvun alussa prinssi Eugen Savoijilaisen kesäasunnoksi. Barokkirakennus on Euroopan parhaimmistoa, ja ylä- sekä alapalatsien lisäksi Belvederen vetonauloihin kuuluu myös näyttävä puutarha, joka on parhaimmillaan alkukesästä.\n>> Lue lisää vinkkejä Wieniin Rantapallon kohdeoppaasta!\nKuvat: Istockphoto, Flickr / radim77, Joachim Bomann, valix, mightymightymatze, Vienna Tourist Board ja Julien\nManilan nähtävyydet – seitsemän parasta kohdetta kaupunkilomalle\nNäin onnistuu halpa loma Wienissä – lue budjettivinkit\nWien hemmottelee herkuttelijaa – katso kymmenen ravintolavinkkiä ja löydä kaupungin kiinnostavat makuelämykset\nJapani on muutakin kuin Tokio! Tutustu Kioton tunnetuimpiin nähtävyyksiin – olet ehkä nähnyt niistä ainakin yhden


HUS - Uusimmat leikkausmenetelmät\nUusimmat leikkausmenetelmätTällä hetkellä valittu\nPerinteisten leikkausmenetelmien lisäksi käytössämme ovat alan uusimmat diagnostiset ja hoidolliset menetelmät, kuten tähystysleikkaukset ja robottiavusteinen kirurgia sekä ruokatorven tähystinlaitteen avulla suoritettava ruokatorven limakalvon osapoisto alkavassa limakalvoon rajoittuvassa syövässä tai syövän esiasteissa. Klinikkamme kokemus rintaontelon sisäisissä (ns. thoraxin) tähystyskirurgisissa toimenpiteissä on Pohjoismaiden suurimpia ja toimimme myös kansainvälisenä koulutuskeskuksena yhteistyössä useiden eurooppalaisten yliopistosairaaloiden kanssa varsinkin keuhko- ja ruokatorvikirurgian alalla.\nKlinikka on kehittänyt keuhkopussin syövän eli mesoteliooman leikkaushoitoa ja liittänyt keuhkopussin syöpäleikkaukseen rintaontelon sisäisen lämmitetyn solunsalpaajahuuhtelun, mikä pienentää taudin uusiutumisriskiä rintaontelossa. Välikarsinan kasvaimien poisto on usein mahdollista robottiavusteista tekniikkaa hyväksi käyttäen. Tarvittaessa käytämme sydän-keuhkokonetta välikarsinan suuriin suoniin kasvavien syöpien, esimerkiksi kateenkorvan syövän, poistoleikkauksiin.\nEnnen leikkausta syöpätaudin levinneisyys sekä eri hoitomahdollisuudet arvioidaan moniammatillisessa asiantuntijaryhmässä, johon kuuluu rintaelinkirurgien eli ns. thoraxkirurgien lisäksi syöpälääkäreitä, keuhkolääkäreitä, röntgenlääkäreitä ja patologeja.\nJoskus pahanlaatuinen tauti ei enää ole parannettavissa esimerkiksi laajan levinneisyytensä tai potilaan leikkaushoitoa estävän huonokuntoisuuden vuoksi. Tällaisia potilaita varten käytössämme on uudenaikaisia, oireita lievittäviä hoitomenetelmiä. Näitä ovat esimerkiksi erilaiset laserhoidot ja tähystyksessä asetettavat mm. ilmateiden ja ruokatorven tukoksien avaamiseksi tarkoitetut henki- ja ruokatorven seinämän myötäisesti laajenevat metalliverkot, jotka avaavat syövän aiheuttaman tukoksen ja tällä tavoin mahdollistavat usealle potilaalle hengenahdistuksen helpottumisen tai kohtuullisen suun kautta tapahtuvan ruokailun.


Lappohjan putkitehdas menestyi Länsi-Uudenmaan turvallisin työnantaja 2016 -haasteessa - SSAB\nUutisarkisto Lappohjan putkitehdas menestyi Länsi-Uudenmaan turvallisin työnantaja 2016 -haasteessa\n27.6.2017 11.16 CEST 6 min luettu\nSSAB:n Lappohjan putkitehdas oli ensimmäistä kertaa mukana Länsi-Uudenmaan Kauppakamarin alueensa työnantajille järjestämässä haasteessa ja sai kunniakirjan kahdessa kategoriassa - työtapaturmattomasta vuodesta 2016 sekä parhaasta turvallisuuskehityksestä.\nHaasteeseen osallistuneet 30 eri alan yritystä vierailivat toistensa toimipaikoilla ja kartoittivat niiden turvallisuuteen liittyviä toimintatapoja. Lappohjan tehdas ja Nordkalk Oy Ab, Tytyrin kaivos arvioivat toistensa turvallisuusasioita. Tavoitteena oli oppia toisilta.\n”Kesäkuun puolivälissä tehtaalla on takana 771 päivää ilman poissaoloon johtaneita tapaturmia. Henkilöstömme on sitoutunut turvallisuustyöhön ja se on suurin tekijä siinä, että olemme päässeet turvallisuuskehityksessä näin pitkälle,” totesi turvallisuus- ja tehdaspalvelupäällikkö Ben Jansson.\n”Olemme panostaneet turvallisuustyöhön ja erityisesti inhimillisiin tekijöihin liittyvään koulutukseen jo pitkään,” kertoi Ben Jansson.\nKoko henkilöstö on käynyt läpi parin viime vuoden aikana Inhimilliset tekijät – koulutuksen, jonka tarkoituksena on vaikuttaa asenteisiin, jotka vaikuttavat turvallisuuteen paljon. Koulutus sisälsi 2-3 koulutustilaisuutta/henkilö/vuosi.\nTurvallisuus on osa jokaista työpäivää\nViikoittain pidettävät puolen tunnin tuotantokokoukset, joihin aamu- ja iltavuoro osallistuvat yhtä aikaa, alkavat aina turvallisuusasioilla.\nTurvallisuushavainnot, vaaratilanneilmoitukset sekä mahdolliset tapaturmat käsitellään järjestelmällisesti ja pyritään selvittämään juurisyyt. Joskus tapaturmien tutkinta on johtanut jopa muutoksiin tuotantolinjassa, koska toiminnan lähtökohtana on aina turvallisuus.\nJoka kuukaudelle valitaan turvallisuusteema, jota käsitellään tuotantokokouksessa ja josta jaetaan tietoa inforuuduilla ja ilmoitustauluilla.\nTuotantopalaverissa läpikäyty aineisto muun muassa turvallisuuteen liittyen on saatavilla myös ilmoitustauluilla. Turvallisuus- ja tehdaspalvelupäällikkö Ben Jansson (vas.) ja työsuojeluvaltuutettu, kouluttaja Ulf Heimberg.\nUusien työntekijöiden perehdytysohjelma on monivaiheinen ja kestää nyt kaikkiaan noin kolme kuukautta.\n“Turvallisuustyö on jatkuvaa ja järjestelmällistä. Uusi työntekijä osallistuu aluksi kolmepäiväiseen perehdytykseen, jonka jälkeen opastaja perehdyttää häntä omaan tehtävään,” kertoo työsuojeluvaltuutettu ja kouluttaja Ulf Heimberg.\n”Toisena perehdytyspäivänä tehdään ensimmäinen turvakierros, jotta työntekijälle tulee heti käytännössä tutuksi turvallisuushavaintojen teko järjestelmään. Hänen kanssaan käydään läpi aiemmin tapahtuneita tapaturmia ja niiden korjaavia toimenpiteitä,” hän jatkaa.\nLappohjan tehtaalla on omat kouluttajat, jotka hoitavat työturvallisuus- ja tulityökorttikoulutukset sekä trukkikorttikoulutukset.\nLappohjassa valmistettavien tuotteiden käyttökohteita ovat muun muassa huonekalut ja polkupyörät sekä ristikkorakenteet ja paalut rakentamiseen. Myös autoteollisuuteen toimitetaan putkituotteita.\nRaaka-aine SSAB:n Lappohjan putkitehtaalle tulee pääasiassa Raahen ja Hämeenlinnan tehtailta.


Mielipide · 6.8.2020\n1960-ja 70-luvuilla, kun olin lapsi ja nuori, vietin kesät Otanlahdessa. Ei koskaan uitu siellä pohjukassa, kun kaikki tiesivät, että siellä oli mutaa ja likaista vettä.\nNyt ranta elää uutta tulemista, ja siellä vietetään aikaa eri porukoissa vauvasta vaariin. Kun vielä nautitaan hyvää ruokaa ja juomaa, niiden seurauksena olisi tarvetta käydä paikassa, jossa kuninkaatkin käy yksin.\nKuuluu kysymys: Mis on veesee? Ei oo, mee puskaan ja tee se!\nJoten olisikos aika miettiä, onko muun muassa tällä vaikutusta veden laatuun?\n”Kun vielä nautitaan hyvää ruokaa ja juomaa, niiden seurauksena olisi tarvetta käydä paikassa, jossa kuninkaatkin käy yksin. ”\nViime torstai oli Kepun suuri päivä. Yhtä suuri kuin Nasan, joka lähetti Perseverance-mönkijänsä Marsiin. Kumpi noista kahdesta Kepun puolejohtoon pyrkivästä ladystä vetää pidemmän korren. Se selviää meille kuukauden päästä Oulussa pidettävässä puoluekokouksessa.\nJos se on Annika Saarikko, niin altistaako hän itsensä kepun takavuosien naispuheenjohtajien surullisenkuuluisaan kaartiin. Vielä on hyvin muistissa, kun Anneli Jäätteenmäki joutui jättämään postinsa puheenjohtajana alle aikayksikön vuosisadan alussa.\nSaman koki Mari Kiviniemi kahdeksan vuotta myöhemmin, kun hänen johdollaan Kepu koki ennätysmäisen vaalitappion. Mari sai politiikasta tarpeekseen ja nykyään hän johtaa yritystä, jolla ei ole poliittisia murheita.\nKatri Kulmuni otti ohjat miehisistä käsistä noin vuosi sitten. Valtiovarainministerin posti meni käsistä, mutta puoluejohtoaan hän yrittää varjella viimeiseen ”hengenvetoon” saakka.\nMikäli Annika valitaan Kepun johtoon, aĺkaa hänen valintansa ensilukemat näkymään samaan aikaan, kun Perseverance raketti alkaa tavoittamaan Marsin pinnan joskus helmikuulla 2021. Perseverance raketin saapumiseen liittyy suunnattomia riskejä, mutta niin liittyy Annikan aloittamiseen Kepun saralla.\nMikäli hän tulee valituksi, mutta Kepun kannatus ei nykyisestä friskaannu, on Annikan poliittinen ”tähti” myös himmennyt. Siinä on myös vaarassa, että Kepun pysyvä kannatus jää pyörimään sinne 10 prosentin alapuolelle. Ehkä tämä muistetaan milloin se alkoi? Silloin kun Perseverence raketti ammuttiin Marsiin.


Thrifty kohdetta, Sveitsi - Rentalcars.com\nAutonvuokraus Autovuokraamot Thrifty Sveitsi\nThrifty kohdetta, Sveitsi\nAlta löydät listan Thrifty autovuokraamon toimipisteiden erikoistarjouksista kohteessa Sveitsi\nKun teet haun edulliselle autonvuokraukselle kohteessa Sveitsi, Thrifty on yksi 134 autovuokraamosta, jota vertaamme keskenään etsiessämme sinulle sopivaa autonvuokrausta sopivaan hintaan. Alla on lista paikoista kohteessa Sveitsi, joissa Thrifty autovuokraamolla on toimisto. Tee haku ja varaus tänään Rentalcars.comin kautta Thrifty autovuokraukselle kohteessa Sveitsi - voit olla varma, että saat vuokra-autosi parhaaseen hintaan.\nRentalcars.com on Traveljigsaw Limited yhtiön rekisteröity tavaramerkki ja yhtiö on Englannissa ja Walesissa rekisteröitynyt osakeyhtiö (Yrityksen numero: 05179829). Yhtiön rekisteröity osoite on 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ALV-numero: GB 855349007. ID: 55C1B


Le Club Accorhotels | Europcar Autovuokraamo\nOta hyöty irti autonvuokrauksesta!\nSaat Le Club-pisteitä autonvuokrauksesta Accor A|Club -kortilla!\nVain Accor Le Clubilaisille!\nAccor Le Club -korttilaisille jopa 25% alennus autonvuokrauksesta sekä 250 Le Club-pistettä!\nEdut saat yli 150 maassa, kun varaat nyt ja esität voimassaolevan Accor Le Club -korttisi autoa noutaessasi.\nÄlä epäröi, vaan varaa heti ja nautit kaikista Le Club -kortin tuomista eduista!\nAccor Le Club -korttilaiset saavat 10 - 20% alennuksen Europcarin kansainvälisistä julkaistuista hinnoista yli 150 maassa (alennus riippuu maasta ja vuokra-ajasta) sekä 250 Le Club-pistettä per vuokraus. Kortti tulee esittää autoa noutaessa. Europcarin hinnat sisältävät kaikki pakolliset maksut (verot, perusvakuutukset, mahdollisen rekisteröintimaksun), joten piilokuluja ei tule. Yleensä hinnat sisältävät vapaat kilometrit (tarkista tämä varausvahvistuksestasi).\nEuropcar myöntää Le Club -pisteitä Euroopan autovuokrauksista, paitsi matkanjärjestäjien sopimushinnoista, palkintovuokrauksista, sijaisautovuokrauksista, pitkäaikaisvuokrauksista, Chauffeur Service - palvelusta ja muista erikoishinnoitelluista vuokrauksista.


Viikkoraha tekee talouden tutuksi | Raha | HS\nViikkoraha tekee talouden tutuksi\nPohdimme, mikä olisi paras tapa saada käyttörahaa. 12-vuotiaan Laura Laitisen mielestä on hyvä harjoitella säästämistä jo nuorena.\nMitä mahtaa maksaa asunto Helsingin keskustassa? Entä paljonko rahaa menee vuoden pianotunteihin?Nämä ovat tärkeitä asioita monelle aikuiselle, mutta monen ammattilaisen mielestä koululaistenkin on jo hyvä alkaa tutustua rahaan ja sen arvoon. Hyvä keino tähän on esimerkiksi neuvotella vanhempien kanssa itselleen viikkoraha. Laura Laitinen, 12, saa yleensä pari euroa viikossa. ”Mutta joskus äiti unohtaa maksaa, ja saan sitten myöhemmin kerralla enemmän.”Omat rahansa Laura säästää ja käyttää sitten tarpeen tullen vaikkapa elokuvalippuun tai haluamaansa vaatteeseen. Vanhemmat taas maksavat kaiken välttämättömän, kuten puhelinlaskut ja joukkoliikenteen matkakortin.Erilaisia tapoja viikkorahan antoon on monia. Joissakin perheissä lapset eivät saa säännöllisesti rahaa, vaan tarpeen mukaan hankittavista asioista neuvotellaan erikseen. Lauran mielestä tässä on huono puoli se, ettei ylimääräistä kerry.”Sitten ei ole mahdollista laittaa mitään säästöön.”Toisissa perheissä koululainen saa esimerkiksi kuukaudessa suuremman summan, josta sitten pitää itse maksaa myös tärkeitä kuluja. Tällöin hyötynä on se, että omista rahoista oppii ottamaan vastuuta jo nuorena.”Mutta liian suuri summakin on huono. Enkä minä osaisi vielä huolehtia tuollaisista asioista”, Laura tuumii. Hän uskoo, että malli voisi toimia sitten isompana, esimerkiksi yläasteen lopulla. Lauran mielestä rahaa voi muutenkin jakaa eri ikäisille eri tavoin.”7-vuotiaalle ei esimerkiksi tarvitse antaa vielä kauheasti, kun ei sen ikäisellä varmaankaan ole vielä oikein tarvetta.”Monet asiantuntijat ovat samaa mieltä. Vanhempia neuvotaan antamaan lapselle hiukan rahaa käytettäväksi, jotta tämä oppii käsittämään sen arvon.Laura on ainakin jo kiinnittänyt hintoihin huomiota: kun häneltä kysytään, mitä mikäkin voisi maksaa, vastauksista iso osa osuu oikeaan tai hyvin lähelle.”Kahden huoneen asunto kaupungissa maksaa ehkä sata tai kaksisataa tuhatta”, hän arvioi. ”Pianotunnit voisivat olla, hmm, kolmesataa euroa?”Ei aivan metsään! Tällä tietämyksellä Lauralla on hyvät eväät, kun hän vanhempana alkaa huolehtia omista menoistaan.\nLaura Laitinen kävi Suomen Pankin rahamuseossa Helsingissä tutustumassa rahan historiaan.


Mari O'Netti: Kettuja, kettuja, kettuja!\nKettuja, kettuja, kettuja!\nIhana kuosi tässä Eurokankaan trikoossa! Jo joskus keväällä tätä siellä pyörittelin, mutta viimein tällä viikolla kävin ostamassa pätkän kettuja itselleni. Ajatuksissani oli vihreäpohjainen kettukangas, mutta se oli päässyt loppumaan. Ehkä hyvä niin, vaikka tämän kankaan pohjaväri melkoisen ruman ruskea onkin.\nMinulta on aina silloin tällöin kyselty aikuisten tunikoita myös hihallisena versiona. Nyt olen saanut kaavoitettua 3/4-hihallisen tunika-/mekkokaavan ja tässä samalla tein siitä mallikappaleen. Omastani halusin mekkomittaisen ilman mitään applikointeja, kun tarkoituksenani on käyttää tätä lähinnä hihattoman tunikan alusmekkona. Tykkään nykyisin niin kovasti pukeutua kerroksittain.\nOlen muutaman päivän yksin kotona, joten jouduin räpsäämään sovituskuvat peilin kautta...\nLähettänyt Mari klo 20.26\nKorea kassi kameralle\nAstetta rockimpi lintuemo


Tietoja sukunimestä Iinatti\nIinatti on Suomessa esiintyvä sukunimi.\nIinattien lukumäärä eri vuosina:\nSukunimien yleisyyslistalla Iinatti on sijalla 5 303.\nIinatteja tiedetään asuneen ainakin oheisen kartan mukaisilla paikkakunnilla. Asuinpaikkakartta (violetit merkit) osoittaa kymmenen Iinatin asuinpaikan. Paikkatiedot perustuvat vuosina 1939–1958 aikuisiässä kuolleiden ja lisäksi 1952–1958 eläneiden vanhusten tietoihin, eivätkä ne kata kaikkia tämännimisiä.\nVuosina 1955–1965 kuolleet Iinatit asuivat osapuilleen oheisen kartan mukaisilla paikkakunnilla. Kartalla on 13 Iinatin kotipaikka kuolinhetkellä.\nSuomen sodissa 1939–1945 kaatui tai muuten menehtyi yksi Iinatti. Lukumäärä kattaa puolustusvoimain palveluksessa olleet mutta ei sotien siviiliuhreja.\nIinatti (paikannimi) Katuosoitteissa\nIinatti on Suomessa paitsi sukunimi myös paikannimi. Maassamme on yhteensä 2 sen nimistä paikkaa. Ne näkyvät oheisella kartalla. Paikkojen tyyppi on kylä, kaupunginosa tai kulmakunta sekä talo.\nPaikannimillä ja henkilönnimillä on monesti jokin yhteys. Onko sukunimellä Iinatti jotain tekemistä näiden paikkojen kanssa ei näy tästä. Se tulee tarkistaa muualta.\nSana Iinatti esiintyy katuosoitteissa seuraavasti: Iinatintie. Sijainti on merkitty oheiseen karttaan punaisella.\nRuotsissa Iinatti oli 30 ihmisen sukunimi vuonna 2020.\nVenäjäksi Ийнатти ("Ijnatti") tarkoittaa nimeä Iinatti. Jotkut nimet voidaan kirjoittaa venäjäksi useammallakin eri tavalla.\nLatviaksi nimi kirjoitetaan Īnati.\nEnnen vanhaan, kun oikeinkirjoitus horjui, käytettiin sukunimistä mitä erilaisimpia kirjoitusmuotoja. Ijnattj on esimerkki ”vanhanaikaisesta” kirjoitusasusta. Iinatti olisi voitu kirjoittaa vaikkapa näin. Todelliset vanhat kirjoitusasut selviävät kirkonkirjoista; tämä esimerkki on tietokoneella keksitty.\nAlkusointuiset nimet ovat sellaisia, jotka alkavat mahdollisimman samalla tavoin. Alkusointuinen nimi on vaikkapa Iina Iinatti.\nSamankaltaisia nimiä kuin Iinatti\nSläktnamnet / Surname Iinatti, Finland.


Tpi's reading diary: Christian Rönnbacka: Operaatio Troijalainen\nA nice police novel about an officer who infiltrates a vicious criminal gang which is smuggling drugs. An interesting main character who is ready to go slightly on the sidetrack of the law. The book has a pretty good balance of tension and sometimes wry humor.\nÄänikirjana kuunneltu dekkari. Etukäteen kyseessä oli itselle aika tuntematon teos, kirjailija oli kyllä nimenä jotenkin tuttu.\nAntti Hautalehto on rikosylikonstaapeli, joka päättää vaihtaa työpaikkaa avioeronsa jälkeen. Pienen paikkakunnan rauhallinen työtahti katkeaa, kun tarvitaan peiteoperaatioon ruotsinkielentaitoista, hyvät erätaidot omaavaa ja uskaliasta poliisia. Antti soluttautuu huumejengiin, joka pelaa sen verran kovilla korteilla, että kiinnijääminen olisi varma kuolemantuomio. Juuri ennen jengiin soluttautumistaan Antti oli kohdannut kiinnostavan naisen, joka oli tullut tekemään rikosilmoitusta jo jonkin veran aikaisemmin tapahtuneesta raiskauksesta. Asia oli tullut uudelleen ajankohtaiseksi, kun raiskaaja oli alkanut lähetellä uhkaavia tekstiviestejä naisen puhelimeen. Ja kaiken lisäksi joku hajottaa viattomia puutarhatonttuja ihmisten pihoista, kun näin julkeaan tekoon voisi syyllistyä?\nHyvin vetävää tekstiä, jossa pari kertaa kuuntelu loppui todella täpäriin paikkoihin, kun matka loppui vähän liian aikaisin. Pieniä ylläreitäkin normaalin dekkariformaattiin verrattuna kirjassa oli ja kerronta tasapainotteli rajun ja humoristisen välillä pääsääntöisesti aika mukavasti. Ehkä sarjan lukemista pitää jossain vaiheessa jatkaa.\nLähettänyt tpi klo 12:38\nFields of Fire (Frontlines #5) by Marko Kloos\nDonna Tartt: Jumalat juhlivat öisin (The Secret H...


Hyödyllistä tietoa lomalle:Ensiapuohjeet kesäksi 2012 (Punainen Risti)Vinkkejä matkapahoinvoinnin nujertamiseksi (Yle)Kirjoitus johtajien lomailusta Kaikuluotain-blogissaPoimintoja Työpisteestä:Kesälomalaisen ja kesätyöläisen vinkkipankkiIhana rusketus voittaa ihosyöpäriskinIhanat itikat kuuluvat kesäänVältä pahimmat lomamokat Miten pomo voi jäädä onnistuneesti lomalle? (Duunitohtori)\n> Onnistuneen loman resepti\nOnnistuneen loman resepti 19.6.2012 10:00 – Ennen lomaa et todennäköisesti ehdi saada kaikkia töitä valmiiksi. Hyväksy se. Valitse, mitkä työt teet valmiiksi ennen lomalle lähtöä. Elämä töissä jatkuu loman jälkeenkin. – Tee lista niistä töistä, jotka jäävät kesken. Päätä 1–2 asiaa, joihin tartut heti palattuasi. Näin tekemättömät työt eivät rasita lomalla. Jätä lista työpöydälle odottamaan ja unohda sen sisältö loman ajaksi.\n– Mieti, mitä lomalta haluat. Väljästi suunniteltu ohjelma antaa ryhtiä, mutta ei sido liikaa. Jos aikataulut ovat kovin tiukkoja, saatat tulla töihin stressaantuneempana kuin lomalle lähtiessäsi. – Ihminen noudattaa lomalla erilaista rytmiä kuin arjessa, ja siihenkin voi valmistautua ajoissa henkisesti. Työrytmistä tasaantuminen voi ottaa muutaman päivän, kunnes vähitellen uni paranee ja stressi katoaa. Keho alkaa vähitellen siirtyä lepotilaan ja aineenvaihduntakin muuttuu lomalaiselle sopivaksi. – Huolehdi lomarauhasta. Laita esim. sähköpostiin lomavastaaja ja puhelin kiinni. Jos työasiat tulevat loman alkupäivinä mieleen, voit kirjata ajatuksesi ylös, mutta siirry sitten muiden asioiden pariin.\n– Lomailuun liittyviä hyödyllisiä linkkejä löydät oikealta.\nohoolipa kiva sivu!26.4.2013 9:39UnelmaTerkkuja ja hyvää kesää!Mukavia ohejeita kesälomalle lähtijöille. Itse olen valmistautunut kesälomalle koko kevään. Tämä on ensimmäinen pitkä kesäloma ja se jatkuu... Terkkuja kaikille, sekä hyvää kesää ja lomaa ;)T. Tapani16.6.2013 7:38Tapsa


Vuorotyön unirytmi • AnotherStory\nTiedän, olen ollut hiljainen. Tiedän, voisin tsempata. Ja kyllä, joka päivä harmittaa eilistä enemmän se, etten ole päivittänyt blogia.\nElämä vie. Tai no oikeastaan ei edes elämä, vaan työ. Ajatus siitä, että kun työkseen tekee ”aivot narikkaan” -tyyppistä hommaa, vapaa-aikana voi harrastaa ja tehdä kivoja juttuja, on unohtunut johonkin. Viime aikoina olen tehnyt niin fyysistä hommaa, että työpäivän jälkeen olen nukkunut päikkärit ja sitten koomaillut loppupäivän ja odottanut seuraavan aamun vaille viiden herätystä. Ajatus siitä, että menisi oikeasti aikaisin nukkumaan, jottei päikkäreitä tarvitsisi ottaa, on selkeästi mulle liian vaikeaa. Olen ollut aina iltatyyppi; saan parhaat ideat iltaisin ja iltaisin olen virkeimmilläni. Edes melatoniinin käyttö ei ole auttanut väsymään. Ainakaan tarpeeksi.\nEi sillä, ettenkö pitäis aamuvuoroista. Ne on oikeesti kivoja, kun saa ittensä ylös sängystä aikaisin ja kotiin pääsee niin mukavan aikaisin. Jos jaksaisin, ehtisin tehdä loppupäivän aikana vaikka mitä! Siivoilisin vähän, keittäisin kupin kahvia, päivittäisin blogia, valokuvaisin, käytäis Peten kanssa kaupassa, tehtäis hyvää ruokaa ja illan vois sitten röhnöttää sohvalla ja painua sänkyyn yhdeksältä.\nJoo, tämä voisikin toimia, jos työvuorolistassa olisi jatkuvasti kuuden aamuja. Mutta kun ei ole. Olin salaa tyytyväinen, kun tulossa on nelipäiväinen viikko ja joka aamu aloitan työt kuudelta. Jes, ehdin ehkä saamaan vähän rytmiä ja voisin kokeilla mennä sänkyyn oikeasti jo yhdeksältä. Tai ainakin puoli kymmeneltä. Tämä ajatus vesittyi heti sillä, kun ennen ensimmäistä aamuvuoroa edeltävänä päivänä mulla on iltavuoro. Just. Tarviin siis ainakin yhdet päikkärit silloin ekan aamukuuden vuoron jälkeen.\nMutta. Tätä se vuorotyö on. Itsepähän olen pääni tähän tilanteeseen pistänyt. Täytyy varmaan tehostaa melatoniinin käyttöä rauhoittavalla musiikilla ja teellä. Ja jos yrittäis heti työpäivän jälkeen tehdä jotain, ettei kroppa huuda päikkäreitä. Tai jos mielikin huutaa päikkäreitä, yrittäis selvitä puolen tunnin powerpäikkäreillä.\nLatasin muuten kännykkään yhden unisovelluksen, joka lupaa täydellisen yöunen unisyklien perusteella. En ole päässyt sovellusta käytännössä kokeilemaan, mutta idea vaikuttaa simppeliltä. Sovelluksessa on kolme vaihtoehtoa; tiedän koska menen nukkumaan, tiedän koska pitää herätä ja jos nukun parhaillaan. Tai no, ei nyt ihan just nyt, silloinhan sovellusta olisi mahdotonta käyttää 😀 Sovelluksen mukaan kestää 14 minuuttia saada unen päästä kiinni ja unen pituus mitataan sykleissä. Yksi unisykli kestää aina puolitoista tuntia. Jos menen esimerkiksi tänään töiden jälkeen nukkumaan 23.55, sovellus ehdottaa herätyskellon soivaksi klo 7.39, 9.09 tai 10.39. Ja tietysti lyhyempiäkin unia saa valita.\nOnko jollain muulla samanlaisia ongelmia vuorotyön kanssa? Miten psyykkaatte itseänne väsymään iltaisin? Entä miten selviätte työvuorosta, kun takana on vain muutaman tunnin yöunet?


TYÖPAJA : Arktisen Upeeta 2013 : Pohjoismaisen elokuvan festivaali\nVuorovaikutteisen elokuvan työpaja\nYliopiston päärakennus C141\nto 16.2. klo 9.00–18.00 ja pe 17.2. klo 9.00–18.00\nVapaa pääsy. Ennakkoilmoittautuminen 8.2. mennessä osoitteeseen laura.etelaaho[at]gmail.com.\nChris Hales ja Teijo Pellinen ohjaavat festivaaleilla kaksipäiväisen mediataiteen työpajan, jonka aiheena on interaktiivisen median luominen. Workshopissa valmistetaan vuorovaikutteinen elokuvateos, joka esitetään Kampus Kinossa yhdessä Halesin ja Pellisen muiden töiden kanssa festivaalilauantaina klo 20.00.\nTyöpajan tarkoituksena on havainnollistaa vaihtoehtoisten, aktiivisesti muuttuvien tarinarakenteiden mahdollisuuksia perinteisen elokuvakerronnan hallitsemalla kentällä. Vuorovaikutteinen elokuva valmistetaan aste asteelta, missä yhteydessä osallistujilla on myös mahdollisuus harjoitella videokuvaus- ja editointitekniikoita. Kameroiden avulla tallennetaan aluksi materiaalia, joka käsitellään digitaalisesti ja liitetään lopulta yhteen interaktiivisten toimintojen kanssa. Käytännön töiden ohella työpajassa perehdytään vuorovaikutteisen elokuvan menneisyyteen ja tulevaisuuteen – sekä niihin syihin, miksi interaktiivista elokuvaa ylipäätään pitäisi nähdä ja tehdä!\nTyöpajan järjestävät Nordic Glory Festival ry. ja Jyväskylän yliopiston Taiteen ja kulttuurin tutkimuksen laitos. Opetuskielenä toimii englanti.\nTyöpajaan on rajattu määrä osallistumispaikkoja, joten toimi nopeasti!\nEnnakkoilmoittauminen 8.2.2012 mennessä osoitteeseen:\nlaura.etelaaho [at] gmail.com\nOsallistujia pyydetään ilmoittamaan, mikäli heillä olisi ottaa mukaan oma kannettava tietokone sekä liikkuvaa kuvaa tallentava kamera. Koneella olisi hyvä olla olemassa jonkinlainen videoeditointiohjelma, esimerkiksi Adobe Director, Flash, DVD Studio Pro tai Quartz Composer.\nKs. myös vuorovaikutteinen elokuvaesitys .