OULUN YLIOPISTOLLINEN SAIRAALA OULASKANKAAN SAIRAALA VISALAN SAIRAALA 3/2009. Teema: Pandemiauhka - PDF\nOULUN YLIOPISTOLLINEN SAIRAALA OULASKANKAAN SAIRAALA VISALAN SAIRAALA 3/2009. Teema: Pandemiauhka\nDownload "OULUN YLIOPISTOLLINEN SAIRAALA OULASKANKAAN SAIRAALA VISALAN SAIRAALA 3/2009. Teema: Pandemiauhka"\n1 POHJOIS-POHJANMAAN SAIRAANHOITOPIIRI OULUN YLIOPISTOLLINEN SAIRAALA OULASKANKAAN SAIRAALA VISALAN SAIRAALA 3/2009 Teema: Pandemiauhka\n2 S E M I N A A R I Terve sielu terveessä ruumiissa Oulussa Seminaarissa käsitellään sielunhoidon ja hengellisen tukemisen merkitystä hoitotyössä, uskonnollisuuden ja terveyden välistä yhteyttä sekä terveyden edistämiseen liittyviä tekijöitä. Luennoitsijoina on alan kotimaisia ja ulkomaisia asiantuntijoita. Alustava seminaariohjelma löytyy Diakin nettisivuilta Hinta kahdelta päivältä 250 euroa ja yhdeltä päivältä 150 euroa. Ilmoittautumiset mennessä sähköpostilla DIAKONIA-AMMATTIKORKEAKOULU Diak Pohjoinen, Uusikatu 46, Oulu Apteekki lähelläsi Kastellin Apteekki sijaitsee kätevästi Oysin ja markettien läheisyydessä, Ranta-Kastellin ostoskeskuksen vieressä. Meille on helppo tulla Apteekkimme edessä on ilmaisia parkkipaikkoja. Myös liikuntaesteisillä on vaivaton pääsy apteekkiin. Joustavaa palvelua Käytössämme on reseptilääkkeiden suoratoimitus. Sama farmaseutti hoitaa asiasi alusta loppuun, eikä turhaa odottelua synny. Kajaanintie 79, OULU Puh , (08) Palvelemme: ma pe 9 18 la 9 15 TERVETULOA! OYS MUHOKSEN APTEEKKI 35 km MUHOKSEN APTEEKKI 100 km Pohjanpiirin toimitus toivottaa lämmintä ja rentouttavaa kesää kaikille! OULUJÄRVI ma-pe , la Valtatie 20, Muhos puh: Jos töiden jälkeen nälättää tai janottaa, poikkea viihtyisässä lähipaikassasi PELTOLASSA. kabinetti kabinetti hengelle hengelle järjestämme myös yksityistilaisuudet katettu järjestämme kesäterassi myös yksityistilaisuudet Katsoppa: Avoinna: ti to 16 02, pe 15 04, la 14 04, su Pasi Parkkila, päätoimittaja Olavi Määttä, vast. toimittaja Sopimukseni toimitustyöstä päättyy. Kiitän hyvin sujuneesta yhteistyöstä. 2\n3 Hannu Leskinen, sairaanhoitopiirin johtaja Talousarvion kaulaa on vielä kurottava Kuva : Katja-Maaria Kilponen Vuosi 2008 oli yleisen talouskehityksen osalta synkkä. Kansainvälisen finanssikriisin kärjistyminen syyskuun 2008 aikana johti myös Suomen kansantalouden kasvun nopeaan hidastumiseen ja käytännössä lähes pysähtymiseen loppuvuoden aikana, samalla myös kuntatalouden kehitysnäkymät heikkenivät selvästi. Tilanne ei ole korjaantunut. Kuntataloudessa odotetaan verokehityksen olevan varsin kehno, erityisesti ensi vuonna. Alueemme kunnat parastaikaa pyrkivät määrittämään näkymiä ja tavoitteita ensi vuosille. Tämän vuoden talousarvioita ovat monet yhteisöt repineet auki. Meidän kunnat ovat suuremmilta osin, ainakin hiljaisesti, hyväksyneet, että sairaanhoitopiirin tämän vuoden budjetin toteuttaminen on jo sinällään haastava. Meidän onkin erilaisin ratkaisuin pystyttävä toimimaan niin, että talousarviovuoden budjetilla pärjätään. Hallitus antoikin jo eväitä keskusteluun tulosyksiköiden kanssa käytyjen neuvottelujen pohjalta. Mielestäni on ensiarvoisen tärkeää yrittää saada pysyviä ratkaisuja aikaan. Tällöin ei ensimmäisinä ratkaisumalleina ole lomarahojen vaihto vapaaseen tms., vaan meidän on pystyttävä löytämään ratkaisuja, jotka samalla auttavat ensi vuoden talouden hallintaa. Samalla kannattaa ottaa lusikka kauniisti käteen työvoiman saannin suhteen ja toteuttaa ratkaisuja, joilla päästään irti osastojen sulku- ja avaamiskierteestä. Toimiva johto ja hallitus joutuvat kesän lopulla arvioimaan, onko löydetty riittävät ratkaisut talousarviossa pysymiseen. Huhtikuun perusteella näyttää siltä, että kaulaa on vielä kurottavana, mutta on täysin mahdollista onnistua. Huolimatta talouden uhkakuvista sairaanhoitopiiri saavutti hoitotakuun velvoitteet huhtikuun loppuun 2009 mennessä. Tästä saavutuksesta haluankin kiittää kaikkia urakkaan osallistuneita. Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä siirryttiin drg:n (diagnosis related groups) käyttöön hoitopalvelujen tuotteistuksessa, hinnoittelussa ja laskutuksessa. Drg-laskutus kattaa alkuvaiheessa somaattisen erikoissairaanhoidon vuodeosastopalvelut lähes kokonaisuudessaan kuntoutusta ja kardiologiaa lukuun ottamatta. Drg-laskutuksen tavoitteena on varmistaa, että palvelun tilaaja maksaa hoidosta vain todellisen, tarkkaan potilaskohtaiseen kustannuslaskentaan pohjautuvan hinnan. Samalla sairaala (palveluja tuottavat yksiköt) saa todellisia kustannuksia vastaavan korvauksen. Uutta laskutusjärjestelmää seurataan tarkasti ja tarkistuksia tehdäänkin alkaen välisuoritehintoihin tavoitteena, että hinnat vastaavat mahdollisimman tarkasti kustannuksia. Sairaanhoitopiirin ja koko terveydenhuollon palvelurakenteen uudistamistyö jatkuu v.2009 aikana kansallisten linjausten ja sairaanhoitopiirin strategiasuunnitelman mukaisesti. Sairaanhoitopiirin hallituksen käynnistämässä strategian uudistamisessa otetaan huomioon koko palvelujärjestelmään kohdistuvat kehittämistarpeet (mm. tuleva terveydenhuoltolaki). Uudistunut strategia esitellään päätettäväksi vielä vuoden 2009 aikana. Kokonaisuuteen liittyy myös erillinen omistajastrategiatyö, jonka perusteella sairaanhoitopiirin ja sen jäsenkuntien yhteistyö ja työnjako määritellään aikaisempaa tarkemmin. Synkän talouden painaessa päälle on entistä tärkeämpää muistaa kuitenkin katsoa tulevaisuuteen. Katseen pitää nähdä monien vuosien päähän. Tällöin tulevat strategiset valinnat entistä tärkeämmäksi ohjaamaan toimintaamme oikeina pitämiimme päämääriin. Sanat fokusoiminen+luopuminen ja osaamisen siirtäminen ovat tärkeitä, sillä tulevien vuosien työkuormaa on vaikea hallita muutoin kuin keskittymällä erikoissairaanhoitoon ja siirtämällä koulutuksen ja muun tuen avulla jo muualla hallittavaa työtä erva-sairaaloille ja terveyskeskuksille. Myös teknologian hyödyntäminen ja kumppanoituminen ovat tärkeitä termejä. Samoin juuri nyt on käytettävä energiaa löytää uusia, toimivia ratkaisuja. Ainoastaan tutkimuksen ja erilaisen kehitystyön kautta löydämme pysyviä, vaikuttavampia ja tuloksellisempia toimintatapoja. Tehokkuutta haetaan myös erilaisella yhteistyön lisäämisellä. Erityisen tarkastelun kohteena on ensiksi Kontinkankaalla toimivien yhteisöjen yhteistyö. Kesän painaessa päälle haluan myös muistuttaa kaikkia pitämään huolta omasta kunnosta. On vaikea jaksaa auttaa toisia, jos ei itse ole kunnossa. Kesätoimien erilaisuus ja lepo antavat tähän mahdollisuuksia. Hyvää kesää kaikille ps. Samalla kiitän Olavi Määttää hienon Pohjanpiiri -lehden toimitustyöstä. 3\n4 Pääkirjoitus Talousarvion kaulaa on vielä kurottava 5 Teema: Pandemiauhka sisältö A/H1N1-influenssavirusta seurataan pandemian varalta Valmiudet A/H1N1-influenssapandemian hoitamiseksi ovat olemassa Influenssapandemioita on ollut 1580-luvulta lähtien Aivolymfooman BBBD-hoidossa solunsalpaajat ruiskutetaan suoraan aivoihin Potilas: Aivolymfoomasta terveen kirjoihin Avohoitotalon rakentamistilanne Aistielinten ja syöpäsairauksien tulosyksikkö selvisi parhaimmaksi organisaatioksi Dosentit ja tohtorit 2008 Potilasasiamies on potilaiden tärkeä tukija Hajallaan oleva reumahoito odottaa uusia tiloja Paljon terveyspalveluja käyttävien hoito- ja palveluketjut tarkastelussa Siikalatva: Tukala talous kypsytti kunnat yhteen Sosiaali- ja terveyspiiri Helmen kovat haasteet: Väestön sairastavuus ja talous sekä lääkäreiden ja hoitajien saanti 21 Sairaanhoitopiirin johtaja Hannu Leskinen esittää: Eteläalueelle yksi vahva sosiaali- ja terveydenhuollon yhteistoiminta-alue 22 Lasten ja nuorten sekä keskosten tehoilla nyt uudet avarammat tilat 24 DRG (Diagnosis Related Groups) kuntalaskutuksessa 26 ehealth ja harvaanasuttujen alueiden terveyspalvelut 26 Kaisu Jänkälä lähti vapaalle 27 Ritva Saarenpää vuoden Hyvä ihminen 28 Matkalla: Matkakertomus reissusta Venezuelan Isla Margaritalle vuodenvaihteessa Vapaa-aika: Maukasta syötävää kasvisruokakurssilla 31 Kannen kuva: Kesä tulee (Kuva: Olavi Määttä)\n5 Teema: Pandemiauhka A/H1N1-influenssavirusta seurataan pandemian varalta Teksti: Olavi Määttä Kuva : Pirjo Pyhäluoto OYS:n infektioiden torjuntayksikön osastonylilääkäri Hannu Syrjälä toteaa, että maailmalla on koko ajan monia merkittäviä infektiosairauksia, jotka tappavat vuosittain useita miljoonia ihmisiä, mutta ne eivät herätä sellaista mielenkiintoa kuin esimerkiksi tämä aluksi sikainfluenssaksi kutsuttu influenssa A(H1N1)-tauti. Maailman huomio suuntautui keväällä Meksikkoon, jossa todettiin uuden sikojen muuntuneen influenssaviruksen, A/H1N1, tarttuneen ihmisestä toiseen. Meksikossa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa vahvistetut tartunnat ovat olleet suhteellisen lieviä. Meksikossa on kesäkuun 3. päivään mennessä menehtynyt 97 ihmistä, Yhdysvalloissa 17 ja Kanadassa kaksi. WHO:n mukaan laboratoriovarmistettuja tapauksia oli todettu eri puolilla maapalloa Heistä 115 oli menehtynyt tautiin (kuolleisuus 0,7 %). Maailman huomion taustalla on pelko, että epidemia laajenee ihmisten välisen tartunnan kautta maailmanlaajuiseksi pandemiaksi, johon sairastuu ja kuolee huomattavasti enemmän ihmisiä kuin jokavuotisissa tavallisissa kausi-influenssoissa. Sikainfluenssa on influenssa A-viruksen aiheuttama sikojen äkillinen hengitystieinfektio. Sikainfluenssavirusta esiintyy myös siipikarjassa ja ihmisissä, mutta sen tarttuminen lajista toiseen on harvinaista. Todettu uusi influenssavirus sisältää sian, linnun ja ihmisen influenssavirusgeenejä. Tällaista yhdistelmää ei ole todettu koskaan aikaisemmin missään päin maailmaa. Nimitys sikainfluenssa johtuu siitä, että uusi virus muistuttaa geneettisesti läheisimmin sian influenssavirusta. Uusi virus tarttuu kuten muutkin influenssavirukset: yskiessä ja aivastaessa tai hengitystieeritteillä tahrautuneiden käsien välityksellä. Tartunnan saaneet ihmiset voivat tartuttaa virusta noin vuorokauden ennen oireiden ilmaantumista ja seitsemän päivän ajan sairastumisen jälkeen. Lapset ja henkilöt, joilla on muita perussairauksia, voivat tartuttaa virusta pidempäänkin. Oireinen henkilö on erityisen tartuttava muutaman ensimmäisen vuorokauden aikana. Toistaiseksi ei tiedetä täysin tarkkaan, miten herkästi uusi virus tarttuu ihmisestä toiseen. Se ei leviä elintarvikkeiden välityksellä, joten sianlihaa ja sianlihavalmisteita voi syödä turvallisesti. A/H1N1 aiheuttaa samanlaisia oireita kuin muutkin influenssavirukset. Yleisimpiä ovat äkillinen kuume (yli 38 astetta), kurkkukipu, yskä ja nuha. Muita mahdollisia oireita ovat jäsenten särky, päänsärky, vilunväristykset ja väsymys. Oksentelua ja ripuliakin voi esiintyä ja lapsilla vatsakipua. Tilanteen kehitys muistuttaa yhä enemmän tavallista kausi-influenssaa, mutta koska on kyse uudesta influenssaviruksesta, epidemian kulkua ja taudin vakavuutta on vaikea ennustaa. Vaikka tällä hetkellä näyttää siltä, että A/H1N1-influenssavirus on vakavuusasteeltaan kausiinfluenssan luokkaa, on täysin mahdollista, että virus muuntuu lähikuukausina todelliseksi pandemiavirukseksi, toteaa osastonylilääkäri Hannu Syrjälä Oulun yliopistollisen sairaalan infektioiden torjuntayksiköstä. Uuden viruksen aiheuttama tauti on määritelty yleisvaaralliseksi tartuntataudiksi (pandemialuokat 3 5), jolloin taudin tutkimus ja hoito ovat potilaalle maksuttomia. Maailman terveysjärjestö WHO on nostanut sen pandemialuokituksen tasolle 5. Pandemia alkaa, kun WHO nostaa pandemiahälytyksen luokkaan 6. Tällöin tartunnat leviävät helposti ihmisestä toiseen vähintään kolmessa maanosassa. Toistaiseksi tartunnat ovat levinneet laajasti väestössä Meksikossa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa. v 5\n6 T Pandemiauhka Valmiudet A/H1N1-influenssapandemian hoitamiseksi ovat olemassa Teksti: Olavi Määttä Kuvat : Pirjo Pyhäluoto Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin pandemiajohtoryhmän kokous , yläkuva vasemmalta Hannu Syrjälä, Pekka Ylipalosaari, Timo Hautala, Irma Teirilä, Päivi Hietapelto, Sari Nevakivi, Jorma Korhonen ja Juha Korpelainen; alhaalla kuva oikealta Aino-Liisa Oukka, Sirpa Ämmälä, Liisa Ukkola, Päivi Hirsso (Oulun terveyskeskus), Hannele Havanka (lääninhallitus), Matti Martikainen, Juha Putkonen ja Antti Koistinen. Tällä hetkellä emme oikein tiedä, millaiseksi tilanne kehittyy. Sen vuoksi meidän on pakko varautua myös pahimpaan eli A/H1N1-influenssapandemiaan niin valtakunnallisesti kuin alueellisellakin tasolla, tähdentää osastonylilääkäri Hannu Syrjälä OYS:n infektioiden torjuntayksiköstä. Ihmisten matkustus maiden ja maanosien välillä ja etenkin Meksikon, Yhdysvaltain ja Kanadan epidemia-alueilla voi tuoda koettavaksemme ärhäkän ja vaarallisen influenssaviruksen. Jos matkaaja tulee näiltä alueilta ja saa seitsemän vuorokauden kuluessa hengitystieinfektion, hän täyttää maantieteellisen epidemiologisen linkin. Näiden potilaiden tutkimiseksi ja hoitamiseksi meillä täytyy olla toimintamalli, Syrjälä sanoo. Syrjälä näkee nykyisessä epidemiatilanteessa yhtäläisyyksiä vuosina riehuneen espanjantaudin kanssa. Senkin aiheutti harvinaisen tappava influenssavirus A:n alatyyppi H1N1, joka on siis samanniminen kuin nykyinen sikainfluenssavirus. Espanjantaudinkin influenssa-aalto tuli ns. väärään aikaan eli keväällä ja rauhoittui kesäksi. Syksyllä tautiin kuoli miljoonia ihmisiä. Tavallisimmin influenssat tulevat ja saavat otteensa ihmistä syksyllä. Keväällä pohjoisella pallonpuoliskolla ei yleensä esiinny minkäänlaista influenssaa. On täysin mahdollista, että tämäkin virus muuntuu lähikuukausina todelliseksi pandemiavirukseksi, vaikka tällä hetkellä se näyttää olevan vakavuusasteeltaan kausi-influenssan luokkaa tosin sillä erotuksella, että hieman enemmän eli 5 6 % influenssaan 6\n7 T Pandemiauhka sairastuneesta väestöstä on joutunut Meksikossa ja Yhdysvalloissa sairaalahoitoon. Suurin sairaalahoitoon joutuvien ryhmä on ollut vuotiaat (10 13 %). Vanhemmat ikäluokat ovat A/H1N1:ssä selvästi aliedustettuina, kun kausi-influenssa iskee painotetusti lapsiin, iäkkäisiin ja eri perussairauksia omaaviin ihmisiin. On ajateltu, että mahdollisesti iäkkäämpien aikaisemmin sairastamansa influenssat ovat antaneet jonkinlaisen suojan, Syrjälä sanoo. Rokote koko väestölle syksyllä Suomessa on tarkoitus hankkia 5,3 miljoonaa H1N1 prepandeemista rokotetta, joka olisi näillä näkymin käytettävissä loppuvuodesta Prepandeemisen rokotteen tavoitteena on antaa väestölle ainakin osittainen suoja leviävää influenssavirusta vastaan, jolloin mahdollisen pandemian 1. aallon vaikutukset väestölle eivät ole niin haitallisia. Sairastuneiden ja sairaalahoitoa tarvitsevien määrän pitäisi vähentyä. Toukokuun loppuun mennessä Suomessa oli todettu neljä Meksikossa ja Yhdysvalloissa matkanneiden tartuntatapausta. WHO:n raportin mukaan laboratoriovarmistettujen tapausten määrä eri puolilla maailmaa on potilasta, joista on kuollut 115 (0,7 %). Kuolleisuus alkaa muistuttaa kausi-influenssaa. Vaikka influenssa A(H1N1) -viruksen aiheuttama taudinkuva ei tähänastisen kokemuksen perusteella vaikuta vaikealta, virus voi vielä muuntua vaikeammaksikin. Viikot ja kuukaudet antavat lisätietoa, mihin suuntaan mennään. Influenssavastaanotot ja -keskukset sekä influenssasairaalat Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin pandemiasuunnitelma on osa valmiussuunnitelmaa. Varautumissuunnitelmaa tehtiin jo v kansallisen suosituksen mukaisesti. Tuolloin jäivät valtakunnallisesti avoimeksi henkilökunnan suojautumista ja viruslääkeprofylaksiaa koskevat kysymykset. Ne on ratkaistu STM:n asettamassa työryhmässä, joka sai työnsä valmiiksi joulukuussa Vasta sen jälkeen influenssapandemiasuunnitelma oli mahdollista päivittää täysin riippumatta ajankohtaisesta tilanteesta. PPSHP:n alueen yleissuunnitelma on nähtävissä intranetissa. Yleisperiaate on se, että influenssapotilaat hoidetaan erillään muista päivystyspotilaista koko PPSHP:n alueella. Toistaiseksi Suomessa pyritään rajaamaan meneillään olevaa influenssa A(H1N1)-epidemiaa. Potilaan hoitopaikan valinta yksittäisten influenssapotilaiden hoidossa Valtaosa potilaista pärjää kotihoidossa Terveyskeskuslääkäri konsultoi tarvittaessa infektiolääkäriä Jos aikuispotilas tarvitsee sairaalahoitoa, se järjestetään sisätautipäivystyksen kautta OYS:n osastolle 42, mieluiten ilmaeristyshuoneeseen. Mikäli potilas tarvitsee tehohoitoa, konsultoidaan tehopäivystäjää. Lapsipotilaiden hoidosta konsultoidaan lastenlääkäriä Kuljetus tapahtuu talon sisällä suoraan osastolle eikä potilas saa odottaa yhteisissä tiloissa. Kuljetuksessa käytetään potilaalla kirurgista suu-nenäsuojusta ja henkilökunnalla hengityksensuojainta ja suojakäsineitä Siihen liittyy oleellisena osana taudin leviämisen seuraaminen maan tasolla taudin toteamisella. Tällä hetkellä lähdetään siitä, että kesän aikana Suomessa esiintyisi vain yksittäisiä matkailuun liittyviä influenssatapauksia. Meillä on päivittäinen valmius lähettää näytteet Helsinkiin. Meksikon ja Yhdysvaltain kokemuksen perusteella sairaalahoitoa tarvitsee vain hyvin pieni osa potilaista. Nyt, kun meneillään oleva Influenssa A-virusinfektio on julistettu yleisvaaralliseksi tartuntataudiksi pandemiavaiheissa 3-5, potilas saa yhteispäivystyksestä mukaansa ns. Tamiflukuurin. Kotihoidossa olevat potilaat ovat viikon karanteenissa. Viruslääkeprofylaksia annetaan harkinnan mukaan myös altistuneille potilaiden omaisille. Jos potilas ei pärjää kotona, hänet otetaan infektio-osastolle tai tarvittaessa teho-osastolle. Jos tilanne pahenee niin, että alkaa tulla kymmeniä tai satoja potilaita, siirrymme pandemiavaiheen toimintamalliin. Silloin otamme käyttöön ne yksiköt, jotka on suunniteltu olevan käytettävissä pandemiavaiheessa. Syrjälä korostaa, että valmiudet ja suunnitelmat ovat pandemiaa varten Pohjois- Pohjanmaalla erittäin hyvällä mallilla. Influenssavastaanottoja on kunnissa eri puolilla sairaanhoitopiiriä. Niissä sairaanhoitaja tekee alustavan arvion. Lieväoireiset potilaat saavat lääkkeen ja lähtevät kotiinsa. Jos tilanne on epäselvä tai jos potilas on vaikeammin sairas, hänet lähetetään influenssakeskukseen, jossa laboratoriokokeet ja keuhkoröntgenkuvaukset ovat mahdollisia. Niissä toimii lääkärisairaanhoitajapari ympäri vuotokauden. Influenssakeskuksissa on myös vuodeosasto, jonne potilas voidaan ottaa tarvittaessa. Pandemiatilanteessa Oulun ja lähiympäristön väestön influenssakeskuksena on Oulun ammattikorkeakoulu, jossa hoidetaan hengitystieoireiset päivystyspotilaat. Muut päivystyspotilaat hoidetaan normaaliin tapaan OSYP:n päivystyksessä. Jos potilaat tarvitsevat sairaalapaikkoja, he siirtyvät alueen influenssasairaalaan, jona toimii Oulun kaupunginsairaala. Pandemian aikana se toimii normaalisti, jolloin sinne sijoitetaan ainoastaan hengitystieoireisia potilaita. Tästä valmiudesta on sovittu jo aikanaan lintuinfluenssaepidemiauhan yhteydessä. Syrjälän mukaan jokaiselle Oulun kaupunginsairaalaan nyt sijoitetulle potilaalle on pandemiatilanteen varalta tiedossa paikka, jonne heidät siirretään, jotta osasto saadaan pelkästään pandemiapotilaiden käyttöön. Väestön informointi keskeisessä asemassa Syrjälä korostaa, että kaiken avain on yleisön informointi sekä nykytilanteessa että varsinaisen pandemian aikana. Väestöllä pitää olla ajantasainen ja oikea tieto tilanteesta ja siitä, miten toimia. Siinä media, eri viestimet, on keskeisessä asemassa. Potilaiden tulee ottaa puhelimitse yhteyttä neuvontapuhelimeen, josta he saavat ohjeet, miten toimia. Tavoitteena on ohjata potilaat heti oikeaan hoitopaikkaan, etteivät he levitä tautia edelleen. Sairaanhoitopiirin eri puolille tulee neuvontakeskuksia. Sellainen keskus on jo Oulun kaupungissa oululaisten käytettävissä. Tähän mennessä väestölle on pyritty antamaan realistinen kuva tilanteesta, ettei heillä ole syytä minkäänlaiseen paniikkiin. Ylilyöntejäkin mediassa esiintyy, mutta yhteistyö toimii hyvin ainakin paikallisesti, Syrjälä korostaa. Hän vakuuttaa, että koko maassa toimitaan yhtenä kokonaisuutensa yhteisen linjauksen mukaisesti. Toiminnan johdossa on laaja asiantuntijaryhmä, jossa ovat mukana Sosiaali- ja terveysministeriön ja Terveydenhuollon ja hyvinvoinnin laitoksen edustajien lisäksi kaikkien viiden yliopistollisen sairaalan tartuntataudeista vastaavat lääkärit. Tämä työryhmä seuraa tilannetta läpi kesän. v 7\n8 T Pandemiauhka Influenssapandemioita on ollut 1580-luvulta lähtien Influenssa on yksi ihmiskunnan vanhimmista nykyisin tunnetuista infektiotaudeista. Influenssavirus A löydettiin vasta 1930-luvulla, mutta historiallisista lähteistä influenssaa voidaan jäljittää luotettavasti 1500-luvulle asti. Influenssavirus kuuluu niiden lukuisten mikrobien joukkoon, jotka ovat siirtyneet ihmisiin eläimistä. Viruksen tärkeimpänä luonnonsäiliönä ovat villit vesilinnut. Maailmanlaajuisia influenssapandemioita on esiintynyt ainakin luvulta lähtien vuoden välein. Influenssaa ei ole pelätty yhtä paljon kuin esimerkiksi koleraa, vaikka se on tappanut enemmän ihmisiä. Influenssan uhrit ovat olleet pääasiassa vanhuksia. Espanjantautiin vuosina menehtyi poikkeuksellisen paljon myös nuoria luvun aikana historian muut suuret tappajataudit katosivat länsimaista, mutta influenssa on edelleen voimissaan. Influenssavirus A löydettiin 1930-luvulla, ensin sioista ja sitten ihmisestä. Espanjantaudin toisen aallon aikoihin Yhdysvaltojen Keskilännessä sikoihin oli ilmaantunut uusi vakava tauti, joka muistutti oireiltaan influenssaa. Kuvaukset epidemiasta Mikä on influenssapandemia Influenssapandemiasta on kyse silloin, kun uuden influenssa A-virustyypin aiheuttama influenssa-aalto leviää nopeasti ympäri maapallon. Tällöin siihen sairastuu ja kuolee huomattavasti enemmän ihmisiä kuin jokavuotisessa kausi-influenssassa. Influenssapandemioita on esiintynyt vuosina 1918 (Espanjan tauti), 1957 (Aasialainen) ja 1968 (Hongkongilainen). Erityisesti Espanjantautiin verrattaessa on huomattava, että nykyinen terveydenhuoltojärjestelmä on eri tasolla kuin 1910-luvulla. Espanjantaudissa potilaat kuolivat tyypillisesti jälkitautina esiintyneeseen keuhkokuumeeseen, johon on nykyisin käytettävissä antibioottihoito. Näkymä yhdysvaltalaisesta sotilassairaalasta espanjantaudin aikaan. osoittavat, että tartuntareitti kulki ihmisistä sikoihin. Sikainfluenssan tutkimukset johtivat influenssaviruksen löytämiseen vuonna Ihmisen influenssavirus eristettiin vuonna Paiserutto ja musta surma Maailmassa on riehunut vuosisatojen varrella useita tuhoisia bakteerien tai virusten aiheuttamia kulkutauteja, jotka levisivät muun muassa kaupankäynnin ja löytöretkeilyn välityksellä. Vuosina Eurooppaa runteli mustana surmana tunnettu pandemia, jonka arvioidaan tappaneen miljoonaa ihmistä eli ainakin kolmasosan maanosan väestöstä. Mustansurman aiheutti Yersinia pestis -bakteeri. Kuolleisuus liittyy erityisesti taudin keuhkomuotoon. Kulkutautiepidemioita ovat aiheuttaneet myös kolera, erilaiset rokkotaudit, pilkkukuume, influenssa, hinkuyskä, kurkkumätä, sikotauti ja polio. Esimerkiksi Amerikassa löytöretkeilijöiden tuomat taudit surmasivat suuret joukot intiaaneja, joilla ei ollut vastustuskykyä eurooppalaisten tuomille viruksille ja bakteereille. Nykyisin ainoa kehittyneissä maissa yleisesti esiintyvä kulkutauti on ollut influenssa. Uutena vakavana tartuntatautina on tullut aids. Sen sijaan kolera on hyvin ajankohtainen ongelma esimerkiksi Afrikassa. Ryssänkuume Vuosina riehui Venäjältä alkunsa saanut ns. ryssän- 8\n9 T Pandemiauhka Pandemia käytännössä vain influenssa A -virus voi aiheuttaa pandemian epidemia alkaa tietyltä maantieteelliseltä alueelta ja leviää nopeasti koko maapallolle epidemian aiheuttajavirus on täysin uudentyyppinen, jolloin maapallon väestöiltä puuttuu immuniteetti sitä vastaan virus leviää helposti ihmisestä toiseen kuume. Influenssa eteni nopeasti jokireittejä ja rautateitä pitkin sekä höyrylaivojen mukana. Epidemia levisi pandemiana eri puolille maailmaa ja surmasi suuren joukon ihmisiä, enimmäkseen vanhuksia. Keskimäärin kolmasosa tai puolet väestöstä sairastui, mutta suhteellinen kuolleisuus oli melko pieni, kuten muidenkin influenssaepidemioiden aikana. Ryssänkuume levisi nopeasti rautateiden varsilta koko Suomeen Lappia myöten. Esimerkiksi Tampereella noin 30 % kaupungin asukkaasta sairastui ja heistä noin 1 % kuoli influenssaan ja sen jälkitauteihin, kuten keuhkokuumeeseen. Espanjantauti Espanjantauti on vakavin koskaan sattunut influenssapandemia. Arviot tautiin kuolleiden määrästä vaihtelevat miljoonaan. Tauti surmasi etenkin nuoria, ennestään terveitä aikuisia. Jopa 99 prosenttia kuolleista oli alle 65-vuotiaita. Se myös levisi tavallisista influenssaviruksista poiketen keskellä kesää. Viruksen tuhoisuutta lisäsi se, että sen synty osui ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheeseen. Sekä terveydenhoitojärjestelmät että väestö olivat heikentyneitä sodan jäljiltä. Luonteeltaan espanjantauti oli influenssa, jonka oireina olivat yskä, kuume ja särky. Jälkitauteina se saattoi aiheuttaa muun muassa keuhkokuumeen. Taudinaiheuttajaa ei kyetty tunnistamaan, sillä viruksia ei vielä tunnettu. Ei tiedetä varmuudella, missä virus sai alkunsa. Yhtenä vaihtoehtona on esitetty Kiinaa. Koska sotivissa maissa sotasensuuri salasi tautiuutiset, pandemia tuli julkisuuteen vasta, kun tauti levisi sodan ulkopuolella olleeseen Espanjaan. Näin sen nimeksi vakiintui espanjantauti. Tauti raivosi alkuvuoteen 1920 asti kolmessa aallossa eri puolilla maailmaa. Keskimäärin 30 prosenttia väestöstä sairastui ja sairastuneista kuoli noin kolme prosenttia. Suomeen tauti levisi kesäkuussa 1918 heti sisällissodan päätyttyä ja levisi eri puolille maata mm. kotiutettujen sotilaiden ja vapautettujen vankien mukana. Tautiin arvioidaan kuolleen kolmimiljoonaisesta väestöstä. Suomessa esiintyi neljä influenssa-aaltoa, joista viimeisimmän aikana sairastuvuus oli suurin mm. Oulun ja Lapin alueella. Espanjantaudin poikkeuksellisena piirteenä oli nuorten aikuisten suuri kuolleisuus. Myös odottavat äidit olivat erityinen riskiryhmä. Suurimmalla osalla potilaista tauti muistutti tavanomaista influenssaa, mutta vakavimmin sairastuneilla tauti johti keuhkoverenvuotoihin ja hengitysvaikeuksiin. Heidän kasvonsa sinertyivät, kunnes valkoihoista ei voinut erottaa tummaihoisesta. Monet hourailivat ja tulivat sekaviksi. Tämä espanjantaudin ankara muoto saattoi johtaa kuolemaan jopa parissa päivässä. Tautiin sairastui arviolta prosenttia maapallon kaikista ihmisistä ja heistä jopa yli kolme prosenttia kuoli. Aasialainen ja hongkongilainen Muita viime vuosisadan vakavia pandemioita olivat vuoden 1957 aasialainen ja vuoden 1968 hongkongilainen, joista ensimmäinen surmasi pari miljoonaa ja jälkimmäinen noin miljoona ihmistä. Aasialainen alkoi Kiinassa. Aiheuttajavirus todettiin nopeasti uudeksi alatyypiksi H2N2. Marraskuu 1957 oli maailmanlaajuisesti pahin kuukausi. Joulukuussa influenssa vaimeni, mutta toinen aalto esiintyi keväällä Aasialainen oli siis ensimmäinen pandemia, jonka aikana influenssarokotetta oli olemassa. Elokuussa ensimmäiset rokoteerät olivat valmiina. Rokotetuotanto oli kuitenkin liian hidas influenssan vauhtiin verrattuna. Suomeen saatiin rokotetta Saksasta, ja sitä kokeiltiin sairaaloiden henkilökuntaan. Saatavilla ollut rokote ei antanut toivottua suojaa aasialaista vastaan. Arviolta 30 % suomalaisista ( ) sairastui influenssaan. Kansakoululaisten sairastuvuus oli keskimääräistä suurempi, noin %. Influenssaan ja sen jälkitauteihin sairastuneista noin kaksi promillea (1 300) kuoli. Suurimmassa vaarassa kuolla olivat yli 65-vuotiaat. v 9\n10 Aivolymfooman BBBD-hoidossa solunsalpaajat ruiskutetaan suoraan aiv teksti: olavi Määttä Kuvat : pirjo pyhäluoto OYS:ssa on saatu lupaavia tuloksia imusolmukesyövän (aivolymfooma) hoidosta, jossa solunsalpaajat ruiskutetaan suoraan aivoihin. Elvytyskouluttaja Alpo Mikkonen ja anestesiologi Eila Sonkajärvi aloittamassa anestesiaa. Radiologi Matti Isokangas ja röntgenhoitaja Margit Erkkilä valvovat automaattista mannitoli-infuusiota. Monet lääkkeet eivät läpäise veri-aivoestettä, jolloin ne eivät vaikuta keskushermostossa. Joidenkin keskushermostosairauksien hoitaminen on tämän vuoksi vaikeaa, kuten mm. kasvainten hoitaminen, koska monet kemoterapialääkkeet eivät suuren kokonsa vuoksi läpäise veriaivoestettä. Aivoissa sijaitsevaa imusolmukesyöpää on OYS:ssa hoidettu ensimmäisenä koko Euroopassa uudella menetelmällä vuodesta 2007 lähtien. Vaikka seuranta-aika on vielä lyhyt, saadut tulokset rohkaisevat. Yhdysvalloissa samalla menetelmällä 80 prosentilla lymfooman uusineista potilaista tauti on saatu hallintaan. Meillä on tähän mennessä hoidettu uudella BBBD-hoidolla kuutta potilasta. Heistä kaksi ensimmäistä näyttää parantuneen, ja he elävät ja voivat hyvin. Kaksi potilasta on menetetty ja kahden hoito on vielä kesken, kertoo syöpätautien erikoislääkäri LT Outi Kuittinen OYS:n syöpätautien ja sädehoidon yksiköstä. Potilaat ovat valikoituneet hoitoon sen jälkeen, kun tauti on uusiutunut tavanomaisen hoidon jälkeen. Joillekin potilaille tavanomaista hoitoa ei ole voinut jatkaa sen sivuvaikutusten vuoksi. Keskeistä BBBD (blood brain barrier disruption) -hoidossa on veri-aivoesteen aukaiseminen. Veri-aivoesteen tehtävänä on suojella aivoja ympäristön myrkyiltä. Samalla se estää useimpien solunsalpaajien (sytostaattien) pääsyn verenkierrosta aivokudokseen. Tästä syystä aivolymfooman hoito on erittäin hankalaa perinteisin menetelmin ja hoitotulokset olleet hyvin huonoja. BBBD on uusiutuneen taudin ainoa parantumisen tarjoava hoitomuoto. BBBD-hoidossa aivovaltimot katetroidaan ja niihin ruiskutetaan vahvaa mannitolia eli tehokkaasti vettä imevää sokeriliuosta. Mannitoli avaa veriaivoesteen hetkeksi, jolloin solunsalpaajat ruiskutetaan suoraan aivovaltimoon. Sieltä ne pääsevät veri-aivoesteen ollessa auki siirtymään aivokudokseen, Kuittinen kertoo. Perinteisessä hoidossa vain pieni osa sytostaateista pääsee aivoihin. Tehoa on pyritty lisäämään suurentamalla annoksia. Se on kuitenkin potilaalle raskasta ja riskialtista. Aivot ovat herkkiä sädetykselle. Riskinä on dementoituminen. Potilas käy BBBD-hoidossa kahtena peräkkäisenä päivänä 3 4 viikon välein. Toimenpiteessä menee 1,5 tuntia. Hoitokertoja on Hoito vaatii paljon resursseja. Sen suunnitteluun ja toteutukseen osallistuvat radiologi, angioradiologi, syöpälääkäri ja -hoitaja sekä anestesiatiimi. Bonnin hoito ensisijainen Aivolyumfooma on harvinainen sairaus, mutta se kuitenkin lisääntyy nopeasti länsimaissa. Syytä lisääntymiseen ei tiedetä. Vielä 1970-luvulla vain 1 2 prosenttia kaikista lymfoomista oli aivolymfoomia, kun nyt osuus on ainakin OYS:n alueella viisi prosenttia. Sen tavallisimpia oireita ovat erilaiset psyykkiset oireet, 10\n11 oihin Aivolymfoomasta terveen kirjoihin teksti ja Kuva : olavi Määttä mania, apaattisuus, muistin huononeminen ja afasia, mutta myös muille aivokasvaimille tyypillisiä oireita, kuten kouristuksia ja halvauksia, voi esiintyä. Hoitamattomana aivolymfooma voi johtaa kuolemaan jopa muutamassa viikossa ensioireista. Vielä 1990-luvulla kaikki potilaat menehtyivät. Imusolmukesyöpien hoito mullistui 90-luvulla, kun markkinoille tulivat ensimmäiset syövän hoitoon tarkoitetut vasta-aineet. Niiden ansiosta lymfoomien hoitotulokset paranivat. Ensisijaisena hoitona on ns. Bonnin hoito, jossa lääke annetaan tiputuksena suoneen. Bonnin hoidon avulla prosenttia potilaista paranee. Se on nyt meillä ensilinjan hoitona, koska tämä BBBD on hyvin resursseja vaativa. Jatkuu seuraavalla sivulla Mies ja uusi harrikka. Tauno Koistinen pyrkii saamaan yleiskuntonsa kohdalleen päästäkseen pitkästä aikaa nauttimaan vauhdin hurmasta. Entinen imusolmukesyöpäeli aivolymfoomapotilas kiiminkiläinen Tauno Koistinen (46) tutkailee terveemmän miehen papereilla paluuta työelämään. Hän on päässyt eroon vakavasta sairaudesta uuden BBBD-hoidon tuloksena. Kaikki alkoi päänsäryillä keväällä Diagnosoinnin jälkeen käynnistettiin alkukesästä Bonnin hoitokuuri. Hoidot olivat rankkoja. Kuntoni romahti ja minua piinasivat keuhkokuume, keuhkotulehdus ja sydämen rytmihäiriöt, Koistinen kertoo. Bonnin protokollan mukaisella hoidolla tauti saatiin ensin selätettyä, mutta se uusiutui heti ensimmäisessä kontrollissa. Lääkärit joutuivat arvioimaan hoitoja uudelleen, sillä uudelleen aloitettu Bonnin hoito ei enää tehonnutkaan tautiin. Ratkaisut olivat vähissä. Ilman tehokasta hoitoa elinaikaa olisi vain viikkoja tai kuukausia. Sitten minulle tarjottiin mahdollisuutta uuteen BBBDhoitoon, jossa sytostaatit saadaan aivoja myrkyiltä suojaavan veri-aivoesteen läpi aivokudokseen. Hoito aloitettiin keväällä Kuudella hoitokerralla syöpä saatiin näkymättömiin. Hoidon aikana ei tullut yhtään infektiota. Sen aikana hän pystyi elämään lähes normaalia elämää. BBBD-hoito oli minulle huomattavasti kevyempi ja helpompi kuin Bonnin hoito. Lääkemäärät olivat paljon Bonnin hoitoa pienemmät, kun ne annetaan suoraan aivoihin eikä niitä tarvinnut tiputuksessa koko kehon kautta kierrättää. BBBD-hoitoa täydennettiin vielä korkea-annoksisella sytostaattihoidolla ja autologisella kantasolusiirrolla. Sen jälkeen kontrolleissa ei syövästä ole näkynyt merkkiäkään. Toukokuussa Koistinen kävi kuntoutuksessa. Kesäkuussa alkaa työkokeilu. Hän arvailee, että ammatin vaihto tulee esille, kun hän sai epilepsiadiagnoosin sairautensa yhteydessä. Aiemmin hän on ehtinyt toimia teollisuusautomaatioasentajana, suunnittelijana ja työnjohtajana. Lihaskunto ehti mennä heikoksi kahden vuoden aikana. Sitä täytyy pikku hiljaa vahvistella. Vanhat selkävaivatkin ovat tulleet esille. Tauno Koistisen puoliso, Marjaana, kirjoitti päiväkirjaa sairauden aikana. Merkinnöistä on juuri ilmestynyt omakustanteena kirja, Kunnes pimeä antaa periksi, joka on päiväkirjan pitäjän kertomus lähiomaisen kokemuksista sairaan rinnalla. Siinä kerrotaan puolison sairaudesta ja hoidon eri vaiheista sekä tunteista, joita sairaus, hoidot ja arkipäivästä selviytyminen aiheuttavat. Kirja kertoo, miten tärkeää on läheisen merkitys ja tuki syöpää sairastavalle ja miten arvokasta on saada luotettavaa tietoa ja tukea hoitoon osallistuvilta ammattilaisilta. Marjaana huomauttaa, että koko perhe on omalla tavallaan sairastanut syöpää. Sairautta ei perheessä salattu. 14-vuotiaan Oton ja 17-vuotiaan Roopen arki harrastuksineen pyrittiin isän sairauden aikana säilyttämään mahdollisimman normaalina. Se osoittautui parhaaksi mahdolliseksi tavaksi auttaa lapsia jaksamaan vaikeaa elämänvaihetta. Isän sairastuessa pojat olivat 11- ja 14-vuotiaita. v 11\n12 Potilaat, joilla sairaus uusiutuu Bonnin hoidon jälkeen, hoidetaan BBBD-menetelmällä edellyttäen, että he ovat siinä kunnossa, että voidaan aktiivihoitoa ajatella. Hoitoa annetaan vain, kun on mahdollisuus pysyvään paranemiseen. Kysymyksessä on todella vaikea potilasryhmä. Maailmassa ei ole montaa uusiutumisesta selviytynyttä potilasta, Kuittinen toteaa. Bonnin hoidossa veri-aivoeste kierretään nostamalla lääkeannosten määrä noin kymmenkertaiseksi, jolloin saadaan osa lääkkeistä aivoihin. Hintana ovat infektiot ja muut sivuvaikutukset. Kuoleman riski hoidossa on kahdeksan prosenttia. BBBD-hoidossa meidän ei tarvitse nostaa annoksia. Infektioita ja veriarvojen laskuja on vähemmän ja potilaat voivat hoidon aikana huomattavasti paremmin. Kuoleman riski on selvästi pienempi. Olemme sitä mieltä, että vaikka BBBD sitoo enemmän resursseja, se on potilaalle Bonnin hoitoa helpompi. Nyt odotamme pitkäaikaisseurannan tuloksia, joiden perusteella saatamme ruveta antamaan sitä jo ensi linjassa, Kuittinen sanoo. Suurin osa aivolymfoomapotilaista tulee OYS:aan oman sairaanhoitopiirin alueelta. Tarkoitus on tarjota hoitoa muuallekin, mutta muiden yliopistosairaaloiden erityisvastuualueiden potilaiden hoitamisesta ei ole päätöksiä. Outi Kuittinen on ollut vuosia jäsenenä sekä pohjoismaisessa aivolymfoomatyöryhmässä että maailman aivolymfoomatutkimusryhmässä. Hän korostaa BBBD-hoidossa laajan yhteistyön merkitystä, jossa on iso BBBD-hoitoa seuraavat radiologi Topi Siniluoto, erikoislääkäri Outi Kuittinen ja sairaanhoitaja Liisa Kyllönen-Ikonomidis. rooli ja paino syöpätautien klinikan lisäksi röntgenillä ja anestesialla. Minä valitsen potilaat ja annettavat lääkkeet. Radiologi ja anestesiologi huolehtivat hoidosta. Ilman radiologi Topi Siniluodon ja anestesiologi Eija Sonkajärven innostusta ja mukanaoloa tätä hoitomuotoa ei olisi saatu alkamaan tässä talossa, Kuittinen painottaa. v Avohoitotalon rakentamistilanne Ku va : Mat t i Yl ik ä r p pä Avohoitotalon rakentaminen on edennyt maanpäällisen rakennusrungon nostovaiheeseen, jolloin näkyvää lopputulosta Syyskuun loppuun mennessä rakennus saavuttaa lopullisen varsin massiivisen hahmonsa. elementtirakentamisesta johtuen syntyy nopeasti. Rakentamisessa on nyt hyvä vauhti päällä. Työntekijävahvuus työmaalla on kohonnut noin 70 työntekijään. Kohde on tällä hetkellä mahdollisesti Oulun alueen suurin talonrakennushanke, kertoo PPSHP:n tekninen johtaja Heikki Salumäki. Kesäkuun alussa menossa oli rakennuksen toisen kerroksen runkoelementtien asennus. Myös alempien kerrosten julkisivuelementtien asennus on käynnistynyt. Kesän aikana syyskuun loppuun mennessä rakennus saavuttaa lopullisen varsin massiivisen hahmonsa, kun rungon ja julkisivuelementtien asennusvaihe saadaan päätökseen. Rakennukseen tulee kaikkiaan viisi maanpäällistä kerrosta sekä kaksi maanalaista kerrosta, joihin tulee yhteensä noin 150 pysäköintipaikkaa. Rakennuksen runkovaiheen jälkeen käynnistyvät sisävalmistelutyöt. Urakka-aikaa rakentamiselle on jäljellä vielä vajaat puolitoista vuotta. Myös talotekniikan asennukset ovat jo käynnistyneet maanalaisissa kerroksissa. Tavoitteena on saada uusi sairaalarakennus toimintakuntoon vuoden 2011 alkuun mennessä. v 12\n13 Aistielinten ja syöpäsairauksien tulosyksikkö selvisi parhaimmaksi organisaatioksi Aistielinten ja syöpätautien tulosyksikkö on saanut parhaan organisaation kunniamaininnan Stakesin (nyk. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos) lomakkeella vuodeosastoilla toteutetun asiakastyytyväisyyskyselyn perusteella. Parhaan organisaation tittelin saa sairaala tai yksikkö, joka kerää eniten top box (5 = erinomainen) -arvosanoja Stakesin kehittämän lomakkeen avulla toteutetussa potilaskyselyssä. Tämä titteli siirtyi Aistielin- ja syöpäsairauksien tulosyksikölle Oulaskankaan sairaalasta. Vertailussa ovat mukana Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin yksiköt. Pisteissä ykkösestä ei jäänyt paljon jälkeen kakkoseksi tullut Lasten ja nuorten tulosyksikkö. Kysymyksessä on joka toinen vuosi osastoille ja joka toinen vuosi poliklinikoille suunnattu kysely. Stakes kokoaa, analysoi ja vertaa aineistot. Vertailuaineistosta voi havaita asiakaspalautteen selkeää paranemista koko tulosyksikössä, kertoo voittaneen tulosyksikön laatupäällikkö, kuntoutusohjaaja Anna-Liisa Piekkola. Aistielinten ja syöpäsairauksien tulosyksikköön kuuluvat iho-, syöpä-, silmä- ja korvatautien sekä foniatrian vuodeosastot. Useimmilla niistä tilanne on selkeästi parantunut edelliseen kyselyyn verrattuna. Paranemista on erityisesti tiedon saannissa ja yksilöllisten tarpeiden huomioimisessa. Parhaimman eli korkeimman piikin käyrästössä saa hoitajien ja lääkärien käytös. Lääkäreiden ammattitaito sai kolmanneksi korkeimmat pisteet. Hoitajien ammattitaito on arvioitu paremmaksi kuin edellisessä kyselyssä. Selvää parantumista on lääkäreiden antamassa informaatiossa ja kotiuttamisohjeissa samoin kuin ilmapiirin levollisuudessa, jossa olisi vielä vara parantaa, sillä siitä tuli kolmanneksi heikoin arvosana. Myös tiedonsaannin helppous ja sairaanhoidon vaikuttavuus ovat parantuneet samoin kuin hoitajien vastaaminen kutsuihin. Heikoimman arvosanan potilaat antavat sairaalarakennuksesta ja tiloista. Aikaisempaa paremman palautteen asiakkaat antavat röntgenin, fysioterapian ja laitoshuoltajien palveluista. Muutokset katsotaan yksiköissä. Kyllä aina on parantamisen varaa ja aihetta kiinnittää huomiota eri asioihin ja palautteeseen. Olemme tyytyväisiä, että meidän tulosyksikössämme on tällä kertaa eniten erinomaisia tuloksia, Piekkola sanoo. Tulosyksikön sisällä eniten asiakaspalautettaan on parantanut Silmätautien osasto 24. v Dosentit ja tohtorit 2008 Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri Aino- Liisa Oukka tarjosi kahvit oikein kermalla kuorrutetun täytekakun kanssa niille OYS:ssa työskenteleville henkilöille, jotka ovat v väitelleet tohtoreiksi Oulun yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa tai jotka on nimitetty dosenteiksi saman vuoden aikana järjestettyyn tilaisuuteen olivat tulleet paikalle vasemm. Jouko Miettunen (dos., psykiatria), Satu Winqvist (toht., neurologia), Teija Dunder (toht., Lapset ja nuoret), Maarit Valkealahti (toht., kirurgia), Jenni-Riikka Tahkola (toht. sisätaudit) ja Hannu Tuominen (dos. patologia). Paikalla eivät olleet Jouko Laurila (dos. anestesia), Jouni Heikkinen (toht. kirurgia), Hanna Juntti (toht. lapset ja nuoret), Jouko Järvenpää (toht. naistentaudit ja synnytykset), Liisa Kantojärvi (toht. psykiatria), Eeva Liisa Löfgren (toht. korva-, nenä- ja kurkkutaudit) ja Kari Palosaari (toht. radiologia). v Kuva : Pirjo Pyhäluoto 13\n14 Potilasasiamies on potilaiden tärkeä tukija teksti ja Kuva : olavi Määttä Potilaat osaavat käyttää potilasasiamiehen palveluja yhä aktiivisemmin. Yhteydenottojen aiheena ovat usein puutteellinen tiedon saanti, tyytymättömyys hoitoon ja kohteluun tai hoitoon pääsyn ongelmat. Ammatillinen empaattisuus on aina paikallaan, kun kohtaa ja kohtelee ihmisiä. Se on kykyä ei vain kuunnella, vaan ennen kaikkea kuulla, mitä potilas sanoo, potilasasiamies Hilkka Manner korostaa. Potilasasiamiehen tehtävät Neuvoa potilasta potilaslain soveltamiseen liittyvissä kysymyksissä, joita ovat mm. oikeus hyvään terveyden- ja sairaanhoitoon ja siihen liittyvään kohteluun potilaan tiedonsaantioikeus potilaan itsemääräämisoikeus alaikäisen potilaan asema laillisen edustajan tai omaisen tiedonsaantioikeus ja toimivalta tietosuoja-asiat neuvoa, miten potilas voi toimia ollessaan tyytymätön hoitoon tai kohteluun neuvoa ja avustaa tarvittaessa potilasta potilasvahinkolain tarkoittaman potilasvahinkoilmoituksen, muistutuksen tai kantelun tekemisessä tiedottaa potilaan oikeuksista ja toimii potilaan oikeuksien edistämiseksi ja toteuttamiseksi Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin potilasasiamies Hilkka Manner on ollut päätoimisesti tehtävässään kuluvan vuoden alusta lähtien. Sitä ennen hän hoiti tehtävää sivutoimisesti johtavan sosiaalityöntekijän tehtävästä vuodesta 2000 lähtien. Viime vuoden hän oli vuorotteluvapaalla. Potilaat ja omaiset tuntuvat olevan entistä valveutuneempia peräämään oikeuksiaan, jos he kokevat siihen olevan aihetta. Passiivisista ja hoidon kohteena olevista potilaista on tulossa yhä aktiivisempia erikoissairaanhoidon palvelujen kuluttajia. Vuodelta 1993 oleva laki potilaan asemasta ja oikeuksista edellyttää potilasasiamiehen valitsemista kaikkiin terveyden- huoltoa tai kuntoutusta järjestäviin yksiköihin niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla. Mannerin toiminta-alueeseen kuuluvat OYS:n lisäksi Visalan ja Oulaskankaan sairaalat. Ensimmäinen potilaille merkittävä laki oli potilasvahinkolaki vuodelta Se antoi mahdollisuuden tehdä epäillystä potilasvahingosta vahinkoilmoituksen potilasvakuutuskeskukselle. Potilasvakuutuksen ottaa aina hoidon järjestäjä. Ykkösasia työssäni on potilaan oikeuksien korostaminen, niistä asioista keskusteleminen ja tiedottaminen oikeuksista. Toiseksi tärkeintä on asioista ja mm. potilaan oikeuksista tiedottaminen sairaaloiden henkilökunnalle. Hyvin tärkeätä on 14\n15 myös alueellinen yhteistyö sairaanhoitopiirin alueen kunnissa ja yksityisissä laitoksissa toimivan potilas asiamiesverkoston kanssa, Manner kuvaa työtään. OYS:n erityisvastuualueen (Erva) alueen sairaaloiden potilasasiamiehet yhteistyössä ovat tehneet mm. potilaan oikeuksista oppaan, johon voi tutustua intranetissä. Työ on vaikuttamista monella tasolla. Hoitovahingot kysytyttävät eniten Kun hoidon lopputulos ei aina ole tai se ei tunnu hyvältä, asiakas ottaa yhteyttä. Niistä osa suuntautuu potilasasiamiehelle. Huono lopputulos tai hoitotulos ei ole aina henkilövahinko tai hoitovirhe, jos toiminnassa on toimittu asianmukaisesti. Potilaslaki lähtee siitä, että hoidon on oltava laadultaan hyvää. Yksi kulmakivi on potilaan kohtelu eli tapa, jolla hoidetaan ja suhtaudutaan potilaaseen. Potilasvahingot kysytyttävät eniten. Tilastoimme kaikki yhteydenotot ja myös niiden aiheet, Manner kertoo. Hoitovahingoista otetaan eniten yhteyttä. Kysymys voi olla hoidon virhe, väärä diagnoosi, röntgenkuvien väärä tutkiminen, leikkausten yhteydessä voi tapahtua vahinkoja jne. Niissä tapauksissa on kenenkään vaikea sanoa, mikä vahingoista on korvattava potilasvahinko. Arvioitaessa täytyy ottaa huomioon lähtötilanne ja potilaan yksilölliset olosuhteet esimerkiksi riskien suhteen. Viime kädessä potilas päättää, laitetaanko potilasvahinkoilmoitus vireille. Jos hän esimerkiksi epäilee vahingon sattuneen ja on tulossa lääkärille kontrolliin, kehotankin häntä usein keskustelemaan ennen ilmoitusta lääkärin kanssa. Yhteydenottojen määrää lisää se, että lääkärit ja hoitajat kertovat potilaan tilanteesta liian vähän ja myös epäselvästi. Myös kohtelusta tulee palautetta. Jos potilas kokee, että häntä on kohdeltu huonosti ja ettei hän ole saanut riittävästi tietoa ja hänelle on vastattu ylimielisesti, hän voi lähteä hakemaan tietoa potilasvahinkoilmoituksen avulla, Manner sanoo. Toisin kuin menneinä vuosina, lääkärit ja muu henkilökunta suhtautuvat potilasvakuutukseen nykyisin asiallisesti eikä se ole enää minkäänlainen mörkö. Hoitoon pääsyä koskevan lain myötä potilaat kiinnittävät huomiota myös hoitoon pääsyn oikeaan ajoitukseen ja tehtäviin tutkimuksiin. Tyytymättömyys nousee esille, jos heidät ohjataan muualle hoitoon tms. Tänä päivänä kysytään paljon oikeudesta saada kopiota omista sairausasiakirjoista röntgenkuvineen. Heitä kiinnostaa myös oikeus saada tietoa lähimmäisten potilasasiakirjoista ja sairauksista. Ihmiset haluavat tietää, mitä heistä on kirjattu ja missä sairauden kanssa mennään. Siksi potilasasiakirjoihin asiat on merkittävä huolella. Vaikka laissa puhutaan potilaan oikeusturvasta, potilasasiakirjojen kirjaamisessa on kysymys myös ennen kaikkea henkilökunnan oikeusturvasta, Manner korostaa. Pahimmillaan sinne saatetaan kirjata hoidon kannalta epäoleellista tietoa. Esimerkki tällaisesta on se, että henkilön kaaduttua tiellä työmatkalla ja tultua kipeän jalkansa kanssa lääkärille hän törmää potilaskertomuksessa kymmenen vuoden takaiseen mainintaan alkoholin liikakäytöstä, vaikka hän ei olisi maistanut tippaakaan vuosikausiin. Siitä voi kuitenkin syntyä vakuutusihmisille virheellinen mielikuva kaatumisen syystä. Tietosuojarikkomus on mahdollinen, jos esimerkiksi alan opiskelijat keskustelevat kovaan ääneen potilaan tilanteesta niin, että jopa ao. potilas saattaa olla kuulolla viereisessä pöydässä. Palautteista kehittämisen ideoita Potilasasiamiehen arkityö on informatiivista verkostotyötä, luentojen pitämistä, asiakkaiden ja omaisten kanssa keskustelua, yhteydenpitoa lääkäreiden ja osastonhoitajien kanssa. Informoin ja autan tarvit- Potilaslaki Laissa säädetään Hoitoon tarvitaan potilaan suostumus. Hoidon on tapahduttava yhteisymmärryksessä potilaan kanssa. Potilaalle on annettava tiedot hänen terveydentilastaan, hoidon laajuudesta, riskitekijöistä ja hoidon vaihtoehdoista. Potilasasiakirjoissa olevien tietojen tulee olla virheettömiä ja asianmukaisia. Potilaalla on oikeus tarkistaa hänestä potilasasiakirjoihin merkityt tiedot ja tarvittaessa vaatia oikaisemaan virheellinen tieto. Hoitoa jonottamaan joutuvalle on ilmoitettava hoitoon pääsyn ajankohta. Hoitoon tyytymätön voi tehdä muistutuksen hoitolaitokselle. Hoitolaitoksella on oltava potilasta avustava potilasasiamies, joka antaa potilaalle tietoa tämän oikeuksista ja avustaa tarvittaessa potilasta muistutuksen, kantelun tai korvaushakemuksen teossa. Lapsipotilasta hoidettaessa potilaan mielipide on otettava huomioon silloin, kun lapsi on kyllin kehittynyt sen ilmaisemaan. Lääkäri tai muu ammattihenkilö arvioi lapsen kehittyneisyyden. Lapsen huoltajalla ei ole oikeutta kieltää hoitoa, jota tarvitaan alaikäisen henkeä tai terveyttä uhkaavan vaaran torjumiseksi. Potilasta on hoidettava yhteisymmärryksessä hänen kanssaan. Potilaalla on oikeus hyvään terveyden- ja sairaanhoitoon sekä siihen liittyvään kohteluun. Potilaan hoito on järjestettävä ja häntä on kohdeltava ihmisarvoa, vakaumusta ja yksityisyyttä loukkaamatta. Lisäksi laki korostaa potilaan tiedonsaanti- ja itsemääräämisoikeutta, aktiivista osallistumista hoitoon sekä alaikäisen potilaan asemaa. taessa tekemään potilasvahinkoilmoituksen, jonka potilas aina itse allekirjoittaa. Potilas voi tehdä myös kantelun lääninhallitukseen, Valviralle, oikeuskanslerille tai eduskunnan oikeusasiamiehelle. Kertyvät potilaspalautteet käytetään hyödyksi kehittämistyössä. Potilasasiamiehen työ on osa laatutyötä. Palautteita tuodaan esille vuosiraportissa ja yksiköissä pidettävissä palavereissa ja ne nousevat esille myös henkilöstön koulutuksen aiheiksi. Hilkka Manner haluaa korostaa selkeyttä potilaiden kanssa käytäviin keskusteluihin, viestintään. On monenlaisia tapoja kohdata ja kohdella ihmisiä. Ammatillinen empaattisuus on aina paikallaan. Se on kykyä ei vain kuunnella, vaan ennen kaikkea kuulla, mitä potilas sanoo. Toisilla ihmisillä on erinomainen kyky istahtaa rauhassa toviksi potilaan kanssa niin, että tämä kokee tulleensa hyvin kohdelluksi. Toisaalta pitkänkin keskustelun jälkeen saatetaan olla yhtä kiukkuisia kuin sen alkaessa, Manner toteaa. v 15\n16 Hajallaan oleva reumahoito odottaa uusia tiloja Teksti ja kuva : Olavi Määttä OYS:n reumasairauksien vuodeosastolla, osasto 37, odotetaan innolla rakenteilla olevan avohoitotalon valmistumista. Osaston toiminnot ovat nykyisellään hyvin hajallaan ja välimatkat ovat pitkiä eri toimipisteiden välillä. Reumapotilaiden hoitoon osallistuu monen eri vastuuyksikön henkilöstöä eri tulosyksiköissä, kertoo osastonhoitaja Kaarina Palomäki. Reumasairauksien vuodeosastohoito on järjestetty sisätautien tulosyksikön osastolla 37 vuodesta 1994 sen jälkeen, kun Päivärinteen sairaalan toiminta päättyi. Samalla osastolla on hoidettu sekä konservatiivista että ortopedistä hoitoa tarvitsevat potilaat. Reumatautien poliklinikkatoimintaa on ollut sekä sisätautien että kirurgian poliklinikalla. Fysiatrian palvelut on antanut S-fysiatria, jonka tiloissa ovat myös toimintaterapeutin työtilat. Jalkojenhoitajan työtilat ovat sisätautien poliklinikalla. Reumapotilaiden suonensisäisiä lääkehoitoja on toteutettu sekä sisätautien poliklinikalla että vuodeosastolla. Ortopediset toimenpiteet on tehty lyhkisaleissa 4 ja 5, mitkä sijaitsevat kirurgian poliklinikalla. Isojen nivelten tekonivelleikkaukset on tehty keskusleikkausosastolla salissa 11. Tarvittavat kipsaukset on tehty kirurgian poliklinikalla. Osastolla 37 hoidetaan myös munuaissairauksia sairastavia potilaita, kardiologisia toimenpidepotilaita ja erilaisia sisätautipäivystyspotilaita edellä mainittujen reumapotilaiden lisäksi. Uusi reumayksikkö avohoitotaloon Avohoitotalon 4. kerroksen uuteen reumayksikköön tulevat tilat sekä konservatiivista että ortopedistä vuodeosasto- ja poliklinikkatoimintaa varten. Samaan kerrokseen tulee kolme huonetta fysioterapiatoimintaa varten, kaksi huonetta toimintaterapeutille ja kaksi huonetta jalkojenhoitajalle. Fysioterapeuttien toimitilat sijoittuvat ortopedin vastaanottotilojen välittömään läheisyyteen sujuvan yhteistyön mahdollistamiseksi. Kerroksessa on tilat myös kuntoutusohjaajalle ja sosiaalityöntekijälle. Yksikköön on suunniteltu oma tilansa reumapotilaiden suonensisäisten lääkehoitojen toteuttamista varten. Lyhkisalit sijoitetaan kaksi kerrosta alemmaksi toiseen kerrokseen. Keskusleikkausosastokin on sen jälkeen paljon lähempänä vuodeosastoa verrattuna nykyiseen tilanteeseen. Reumapotilaiden palvelujen keskittämisellä samaan yksikköön pyritään parantamaan ja yksinkertaistamaan reumapotilaiden hoitoprosessia. Yhteisellä hoitohenkilöstöllä pyritään turvaamaan osaamista kriittisissä pisteissä poissaolojen varalle, kertoo reumaortopedi Susanna Yli-Luukko. Reumayksikössä tullaan hoitamaan reumapotilaiden lisäksi sellaisia avohoitotalossa hoidettavia lyhkipotilaita, jotka tarvitsevat pidemmän kuin yhden vuorokauden sairaalahoitoa toimenpiteensä jälkeen. v Lääkkeet jonottamatta Isokatu 45, Oulu Puh , , Avoinna JOKA PÄIVÄ: ma pe , la su Apulaisosastonhoitaja Marja-Leena Kauppi ja reumaortopedi Susanna Yli-Luukko ovat tarkastamassa, miten haukiputaalainen Olavi Glad toipuu polvileikkauksesta osastolla\n17 HUCCO-hanke Paljon terveyspalveluja käyttävien hoito- ja palveluketjut tarkastelussa Monimutkaisista terveysongelmista kärsivät eivät saa aina hoitoa, joka vastaa heidän tarpeitaan tai palveluita, jotka ovat joustavasti yhteen sovitettuja. Asiakkaiden moninainen hoidon tarve ylittää usein organisaatioiden ja eri ammattiryhmien väliset rajat. Hoito on hajanaista ja eriytynyttä, eikä hoidon kokonaisuutta pystytä ottamaan riittävästi huomioon. Terveyspalveluita paljon tarvitsevat asiakkaat käyttävät huomattavan osan terveydenhuollon palveluista. On arvioitu, että 25 prosenttia asiakkaista käyttää 80 prosenttia palveluista. Toisaalta terveyspalvelujärjestelmä ei toimi parhaalla mahdollisella tavalla, jotta se pystyisi vastaamaan näiden asiakkaiden moninaisiin ja vaikeasti määritettäviin terveystarpeisiin. Palveluita usein käyttävät asiakkaat kuormittavat huomattavasti terveyspalvelujärjestelmää ja aiheuttavat hoitohenkilöstössä turhautumista. Palveluohjaus on asiakaslähtöinen työtapa ja erityisen hedelmällinen silloin, kun asiakkaalla on pitkäaikainen ja monimutkainen palveluiden tarve. Oulunkaaren seutukunta, Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri, Oulun kaupunki, Oulun yliopiston terveystieteiden laitos ja teknologia-alan yrityskumppanit ovat lähteneet yhteistyössä toteuttamaan kansallisen tason pilottihanketta. Hankkeessa rakennetaan asiakaslähtöinen ja teknologiaa hyödyntävä palveluohjauskonsepti, jonka vaikuttavuus ja käytettävyys arvioidaan. Hanketta rahoittaa Euroopan aluekehitysrahasto Oulun lääninhallituksen kautta ja Oulunkaaren seutukunta. Hankkeen kokonaisbudjetti on euroa ja se toteutetaan vuosina Tässä valtakunnallisesti ainutlaatuisessa hankkeessa selvitetään paljon terveyspalveluita tarvitsevien asiakkaiden palveluja hoitoketjuja sekä pyritään löytämään menetelmiä, joilla hoitoa voidaan tehostaa. Hanke on tarpeellinen, koska pieni joukko ihmisiä käyttää suuren osan terveyspalveluista ja palveluiden käyttö jakaantuu epätasaisesti, joten palvelutarjonnan saatavuus koko väestölle heikentyy. Oulunkaaren seutukunnan terveyskeskuksissa Iissä, Pudasjärvellä, Utajärvellä ja Vaalassa on lähdetty kokeilemaan asiakaslähtöistä ja tehostettua terveyspalveluohjausta paljon palveluita tarvitsevien asiakkaiden hoitoon. Mukaan kutsuttuja seutukuntalaisia on noin 400. Lisäksi Oulun kaupungin Höyhtyän terveysasemalla asiakasrekrytointi aloitetaan syksyllä Oma palveluohjaaja monisairaan tukena Uskomme, että asiakaslähtöisellä terveyspalveluohjauksella voidaan tehostaa palveluprosesseja ja ohjata palveluiden käyttöä sekä asiakkaiden että terveyskeskuksen ja sairaalan kannalta tarkoituksenmukaisella tavalla, sanoo projektipäällikkö Outi Kanste. Taustalla on englantilainen hoitajajohtoinen pitkäaikaissairaiden ja monimutkaisista terveysongelmista kärsivien asiakkaiden palveluohjausmalli. Jokaiselle hankkeeseen valikoituneelle asiakkaalle nimetään oma palveluohjaaja, joka on kokenut terveydenhoitaja tai sairaanhoitaja. Näin hoitoa pyritään järkeistämään, jotta se olisi laadukkaampaa asiakkaalle ja kustannustehokkaampaa kunnille. Hankkeeseen valikoituneet asiakkaat asioivat ensisijaisesti oman palveluohjaajansa kanssa. Palveluohjaajat vastaavat asiakkaan hoidon ja palveluiden koordinoinnista. Toimivia työmenetelmiä etsitään hankkeen aikana. Asiakkaille on laadittu räätälöity palvelusuunnitelma yhteistyössä asiakkaan kanssa ja moniammatillisen tiimin osaamista hyödyntäen. Paljon terveyspalveluita tarvitsevien asiakkaiden hoitoon rakennetaan toimintamalli moniammatillisena ja organisaatiorajat ylittävänä yhteistyönä. Mallissa korostuu säännöllinen yhteydenpito, hoidon jatkuvuuden turvaaminen, luottamuksellisen hoitosuhteen rakentaminen, asiakkaan voimavaroja tukeva ja asiakaslähtöinen tehostettu ohjaus sekä aktiiviseen omahoitoon tukeminen. Toimintamalliin sisältyy myös palveluiden koordinoinnista, työnjaosta ja hoitovastuusta sopiminen sosiaalitoimen, perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon välillä. Myös potilasjärjestöt ovat mukana yhteistyöverkoston rakentamisessa. Toimintamallissa käytetään videopuhelinteknologiaa hoidon suunnittelussa ja paljon kotihoidon käyntejä vaativien asiakkaiden kotona. Järjestelmä mahdollistaa asiakkaan joustavan yhteydenpidon terveyskeskukseen ja virtuaalisen kotikäynnin sekä terveyskeskuksen tai erikoissairaanhoidon lääkärin konsultaation suoraan asiakkaan kotiin. Videopuhelinjärjestelmään liitetään myös etävalvontaa ja turvahälytysjärjestelmiä. Ensimmäiset yhteydenotot asiakkaisiin on aloitettu lokakuussa Asiakkaiden ja palveluohjaajien kokemukset toimintatavasta ovat olleet erittäin myönteisiä. Myös kansainväliset tulokset vastaavista palveluohjausmalleista ovat olleet lupaavia. Palveluohjauksella on todettu myönteisiä vaikutuksia asiakkaiden elämänlaatuun ja terveydentilaan. Sen on todettu vähentävän sairaalahoitojaksojen tarvetta ja avoterveydenhuollon lääkärikäyntejä. Terveyspalveluohjausmalli tarjoaa uuden tavan organisoida tämän haasteellisen asiakasryhmän hoitoa, tehostaa palveluprosesseja ja edistää palveluiden joustavuutta. Toimintamalli rationalisoi palveluiden käyttöä, jolloin pystytään hillitsemään terveydenhuollon kustannusten nousua. Tuloksia voidaan hyödyntää suunniteltaessa kustannusvaikuttavia ja näyttöön perustuvia toimintatapoja paljon terveyspalveluita tarvitseville asiakkaille. Hankkeessa tehdään systemaattista tutkimusta, jossa uuden toimintamallin vaikuttavuutta ja käytettävyyttä arvioidaan moninäkökulmaisesti asiakkaiden ja palvelujärjestelmän kannalta. Vertailukuntina ovat Kiiminki, Muhos ja Taivalkoski. Hanke pohjautuu Oulunkaaren seutukunnan verkostoituneen terveydenhuollon toimintamalliin, jossa pyritään perusterveydenhuollon vahvistamiseen sekä kumppanuuteen ja joustavaan integraatioon erikoissairaanhoidon kanssa. v 17\n18 Tukala talous kypsytti kunnat yhteen Terveydenhuollon puitelaki ja kuntatalouden vaikeudet kypsyttivät Pulkkilan, Piippolan, Kestilän ja Rantsilan muodostamaan Siikalatvan kunnan. Siikalatvan kunnantalon edustalla kunnanjohtaja Tuomo Haapalahti ja sivistys- ja perusturvajohtaja Raimo Tieva. Vahva kokemus yhteistoiminnasta oli tärkeä ja hyvä pohja liitosratkaisulle, korostaa Siikalatvan kunnanjohtaja Tuomo Haapalahti. Alueella on lähetty hakemaan parempaa tulevaisuutta ja poistamaan päällekkäisiä kustannuksia. Nähtiin se, että yhdessä kunnassa rakenteiden muuttamiseen on edellytyksiä paremmin kuin monissa pienissä kunnissa. Keskeisin päämäärä järjestelyissä on peruspalvelujen turvaaminen, Haapalahti selventää. Kunta ei ole suuri liitoksen jälkeenkään. Kun pienkuntaraja Suomessa on 6000 asukasta, Siikalatva on vain hieman sitä suurempi 6400 asukkaallaan. Väestökehitys ei lupaa lisäystä ainakaan lähitulevaisuudessa. Liitoskeskusteluissa olivat mukana myös Haapavesi ja Pyhäntä, mutta liitos niissä tyrmättiin. N asukkaan Pyhäntä uskoo selviävänsä yksin. Sen vahvuutena Siikalatvaan verrattuna on poikkeava väestörakenne. Siellä nuorten osuus on selvästi Siikalatvaa suurempi ja talouskin on suhteellisen hyvä. Sairastavuudessa olemme keulilla, toteaa Siikalatvan sivistys- ja perusturvajohtaja Raimo Tieva. Väestö on keskimääräistä vanhempaa, kun asukkaista yli 20 % on yli 65-vuotiaita. Myös syntyvyys vähenee. Sairastavuudeltaan alue on maan mustin mukaan lukien Utajärvi ja Vaala. Haapavesi oli kansantauti-indeksillä mitaten vaikeimmassa asemassa. Haapalahti ja Tieva korostavat, miten valtionosuuskertoimet sosiaali- ja terveydenhuollon osalta eivät pysty vastaamaan huimaan sairastavuuteen, ja seurauksena on talouskriisi. Kertoimet perustuvat väestörakenteeseen sekä syrjäisyys- ja sairastavuustekijöihin. Sairastavuuskerroin ei pysty antamaan alueelle samanlaisia edellytyksiä kuin muualla maassa, kun otetaan huomioon väestön hoidon tarpeet. Huomioon ei oteta kansansairauksien suoraa vaikutusta terveysmenoihin. Sairastavuusindeksin määrittelyssä pääasiassa kuolleisuutta ja alle 55-vuotiaden työkyvyttömyyseläkkeellä oloa suhteutetaan normaaliväestöön. Viidenneksi suurin maitopitäjä Siikalatvalla joka viides ihminen (20 %) saa toimentulonsa maataloudesta. Kunta on maan viidenneksi suurin maitopitäjä. Maatiloja on lähes 400. Maatalouden lisäksi vahvaa osaamista ja työllistäjää edustavat mm. Rautaruukin putki- ja palkkitehdas ja sen ympärille syntynyt konepaja Pulkkilassa ja lihanjalostusyritys Kylmänen Food Oy Rantsilassa. Leskelän Puutarhakylä Lamujoen rannassa on uutena mahdollisuutena käynnistymässä Piippolassa. Rantsila on alueella ainoa, jossa väkimäärä lisääntyy. Yksi selittäjä on sen lyhin yhteys Ouluun. Rantsilasta 15 %, Kestilästä ja Pulkkilasta 4 5 % käy päivittäin työssä Oulun seudulla. Alijäämätaloutta Uuden Siikalatvan talous on tiukoilla. Kuntien yhdistämistuki, 7,5 milj. euroa tarvittaisiin taseen korjaamiseen, mutta tarpeita on muitakin. Yhteinen kattamaton alijäämä on päälle 5 milj. euron. Uuden kunnan lähtötilanteessa budjettialijäämä on 1,8 milj. euron tienoilla. Porkkanaraha on suunniteltu käytettäväksi kattamattomien alijäämien kattamiseen, elinkeinoelämän kehittämiseen ja harmonisointiin. V talouden pitäisi olla tasapainossa. Yhteisöveron tuotto tulee painumaan hyvin pieneksi, mikä tuo lisää haastetta muutoinkin haastavaan taloussuunnitteluun. Peruspalvelujen turvaamiseksi joudutaan miettimään muutoksia palvelurakenteeseen. Tieva ja Haapalahti korostavat, että v käynnistyneessä terveydenhuollon yhteistyössä on alkuvaivojen jälkeen onnistuttu hyvin niin toiminnallisesti kuin taloudellisestikin. Työ on jatkunut luontevasti terveyspalvelualueella vastuukuntapohjalta. Haapaveden perusturvalautakunta on yhteinen lautakunta, jossa on edustus kunnista. Siikalatva on tilaajan roolissa. Tilaajan ja maksajan ääntä on herkästi kuunneltu. Tavoitteena on menojen kasvun hillitseminen. Yhteistyössä on saatu myös ote terveyden edistämistyöhön eri projekteilla. Jäisikö sosiaali- ja terveyspiiri Helmi välivaiheeksi kehityksessä kohti suurempaa kokonaisuutta, jossa kenties koko Oulun eteläinen muodostaisi yhden terveyspiirin? Haapalahti ja Tieva eivät näe, että se toisi lisäarvoa nykyiseen toimintaan. Helmi-yhteistyö on hyvässä sisäänajovaiheessa. Onko se lopullinen? Sitä on vaikea sanoa, kun aika, lainsäädäntö ja haasteetkin voivat muuttua. v 18\n19 Sosiaali- ja terveyspiiri Helmen kovat haasteet: Väestön sairastavuus ja talous sekä lääkäreiden ja hoitajien saanti tekstit ja Kuvat : olavi Määttä Pohjois-Pohjanmaan sairastavimman väestön hoito asettaa kovia haasteita vuoden alusta toimineelle sosiaali- ja terveyspiiri Helmelle. Taloustilanne pakottaa tarkastelemaan kriittisesti palvelurakennetta. Ponnistamista riittää myös lääkäreiden ja hoitohenkilökunnan saannissa alueelle. Sosiaali- ja terveyspiiri Helmen palvelut tuottaa Haapaveden kaupunki. Kaupunginjohtaja Jouko Luukkonen katsoo edessä olevan kustannusten karsimista. Hyvät kuljetusyhteydet Monipuolinen elinkeinorakenne Parhaimmat EU-tuet lähimpänä Oulua Monipuolinen tonttitarjonta Turvallinen ympäristö lapsiperheelle Hyvät peruspalvelut RAAHE Kunta keskellä Suomea Siikalatva (08) Sosiaali- ja terveyspiiri Helmi on Haapaveden, Siikalatvan ja Pyhännän vastaus terveydenhuollon puitelain linjaukseen, joka edellyttää kuntia järjestämään ao. palvelut joko yksin, yhteistoiminta-alueena (kuntayhtymä) tai isäntäkuntamallilla. Kyse on viimemainitusta toimintamallista, jossa Haapavesi toimii isäntäkuntana ja järjestää palvelut Helmen alueen väestölle. Entisen Siikalatvan terveyspalvelualueen toimintaa laajennettiin v alusta kaikkiin laissa säädettyihin kansanterveys ja sosiaalipalveluihin ja niiden hallintoon. Samalla nimi muuttui sosiaali- ja terveyspiiri Helmeksi. Päivähoito on rajattu yhteistoiminnan ulkopuolelle. Pyhäntä huolehtii edelleen itse alueensa sosiaalipalveluista. Kunta- ja palvelurakenneuudistuksen mukaisesti Siikalatvan kunnat, Pulkkila, Piippola, Kestilä OULU ja Rantsila muodostivat vuoden vaihteessa Siikalatvan kunnan. Helmen alueella on n asukasta, mikä jää alle puitelain yhteistoiminta-alueeksi määrittämän asukkaan rajan. Välimatkat alueella nykyisten ja entisten kuntakeskusten välillä ovat lyhyet eli kilometriä. Menokasvu saatu kuriin yhteispelillä Helmen vastuukunnan, Haapaveden, kaupunginjohtaja Jouko Luukkonen näkee kuntien yhteistyön jo tuottaneen paljon hyvää viime vuosina. Kustannusmielessä on päästy eteenpäin, mutta vielä riittää tekemistä. Viime vuosina terveyspalvelujen menojen kasvu on saatu hillittyä valtakunnan kasvutasoa pienemmäksi. Luukkosen mukaan yhteispelillä on saatu merkittävää lisäpotkua kehittämistyöhön verrattuna siihen, että jokainen toimisi erillisenä yksikkönä. Sosiaali- ja terveysministeriön hankerahoitus on ollut tarpeellinen tuki toiminnan kehittämisessä, on muodostettu yhteisiä palvelupuhelimia, vuodeosastoverkkoa on voitu käyttää yhdessä mm. vaikean sairaalabakteeriongelman myönteisessä ratkaisemisessa jne. Hyvänä näen tässä ennen kaikkea hartioiden kokoamisen johtamisen osaamisen kannalta. Näitä palveluita pitää pystyä johtamaan ja kehittämään ammattimaisesti. Siihen ei pienissä yksiköissä löydy riittävästi paukkuja, hän sanoo. Tiheä terveysasemaverkko tarkasteluun Yhtenä pähkinänä Helmen päättäjien pöydällä on palvelurakenteen päivittäminen nykytilanteeseen. Kysymys kuuluu, miten Helmi-alueen väestölle järjestetään sosiaali- ja terveyspalvelut luotettavasti ja kustannustehokkaasti. Pohdittavaksi tulee terveysasemaverkosto, kun alueen jokaisessa entisessä kuntakeskuksessa vielä on terveysasema. Jatkossa joudutaan ihan välttämättä pohtimaan vakavasti erityisesti Siikalatvan kunnan aluetta. On aiheellista kysyä, onko Siikalatvan kunnalla varaa näin laajaan palvelujärjestelmään, kun yhden kunnan alueella n. 30 kilometrin etäisyydellä toisistaan on neljä terveysasemaa. Luulenpa, että Suomesta ei löydy 19\n20 toista 6500 asukkaan kuntaa, jossa olisi neljä terveysasemaa. Kyllä se kysymys tulee vängälläkin pöydälle, Luukkonen huomauttaa ja lisää, että toimenpiteiden aikataulu riippuu ennen kaikkea Siikalatvan päätöksentekovalmiudesta. Helmen alueen vuodeosastot sijaitsevat Haapavedellä, Pulkkilassa ja Rantsilassa. Osassa niistä on myös vanhusten pitkäaikaishoitoa. Tarkastelu on käynnissä siitä, paljonko paikkoja tarvitaan akuutti- ja vanhustenhoitoon. Haapavedellä ratkaisu on jo tehty, kun terveyskeskuksen peruskorjauksen yhteydessä vuodeosaston paikkamäärä vähenee 35:stä 29:ään. Henkilöstön saatavuus varmistettava Johtava ylilääkäri Pauliina Sarajärvi. Haasteita riittää myös henkilökunnan saatavuudessa. Edelleenkin on ongelmia täyttää lääkärinvirkoja. Ongelmia on myös sairaanhoitajien ja eläinlääkärin saannissa. Helmen terveyspalvelupäällikkö, johtava ylilääkäri Pauliina Sarajärvi katsoo, että palvelujen järkevä keskittäminen helpottaisi henkilöstön saatavuutta. Suurin haaste meillä on lääkäreiden ja sairaanhoitajien saanti. Lääkäreiden osalta tilanne vaihtelee. Haapavesi on nyt siinä suurin ongelmakunta, Sarajärvi toteaa. Esimerkiksi Haapavedellä, alueen suurimmassa keskuksessa, on kaksi lääkäriä työterveyslääkärin lisäksi. Torstaisin ja perjantaisin he eivät ota vastaan päivystyspotilaita, vaan heidät ohjataan Helmen muihin palvelupisteisiin. Virka-ajan ulkopuolisen päivystyksen osalta Haapavesi käyttää Oulaskankaan päivystystä ja Siikalatva ja Pyhäntä käyttävät OSYP:ä. Monet terveydenhuollon ihmiset kokevat työskentelevänsä aika yksin pienissä pisteissä. Kun alueella on isompi ryhmä tekemässä ja heillä paljon yhteydenpitoa, on kuin tekisi isommalla porukalla hommia. Sellainen lisää hakeutumistakin alueelle töihin, Sarajärvi sanoo. Luukkonen toivoo, että perustason lääkäritilanne turvattaisiin valtakunnallisesti poliittisilla päätöksillä. Toinen vaihtoehto olisi se, että sairaanhoitopiiri ottaisi määrätietoisen roolin lääkäritilanteen paikkaamisessa siellä, missä asia on huonolla tolalla. Sillä on isona toimijana tarvittavia resursseja. Sairaanhoitopiirillekin on etua siitä, että perustaso toimii eikä se ns. vuoda erikoissairaanhoitoon turhia käyntejä, jotka kuormittavat ja aiheuttavat pahimmillaan leikkausjonoja. Luukkonen ja Sarajärvi korostavat, että väestön ikärakenne ja korkea sairastavuus muodostavat kovan haasteen. Alueen väestö on Pohjois-Pohjanmaan sairastavinta. Sairastavuuskertoimien mukaan alue on ihan ylärajassa. Palvelujärjestelmällämme on kova haaste saada näitä lukuja alemmaksi. Väestöanalyysin mukaan alueen väkimäärä vähenee merkittävästi seuraavien vuoden aikana. Kohti suurempaa kokonaisuutta Helmen alueella käy jonkin verran konsultoivia erikoislääkäreitä terveyskeskuksissa. Oulaskangas nähdään hyvin tärkeänä. Se on lähellä ja siellä on tarjolla peruserikoissairaanhoidon palveluja. Yhteyttä pitäisi pystyä tiivistämään. Luukkonen haluaisi ottaa askeleen eteenpäin, mikä merkitsisi Oulaskankaan yksikön kehittämistä toimijaksi, jossa erikoissairaanhoito olisi ilman raja-aitoja osana sosiaali- ja terveydenhuoltoa. Oulaskankaan pitää olla hyvin tiiviisti mukana, kun tehdään isompaa Oulun eteläisen ratkaisua. Siinä ei ole suurta järkeä, jos siihen ei erikoissairaanhoidon ulottuvuutta tule, hän sanoo. Sosiaali- ja terveyspiiri Helmen alueella halutaan nyt hengähtää kehityksen kelkassa, kun on vasta päästy toteuttamaan uutta konseptia. Ajatus vaikkapa koko Oulun eteläisen alueen yhdestä isosta terveyspalvelualueesta nähdään mahdollisuutena, johon ei kannata nyt kiirehtiä. Luukkonen katsoo, että nyt on syytä joitakin vuosia mennä näillä ratkaisuilla. Joka vuosi tällaisia muutoksia ei pidä tehdä. Sanoisin, että kun vaalikausi lähenee loppuaan, varmaan sitten käynnistyvät keskustelut vielä laajemmasta ratkaisusta. Itse näen tulevaisuutena sen, että muodostetaan Oulun eteläisen sosiaali- ja terveyspiiri, mutta siihen menee vielä aikaa muutamia vuosia. v 20


Rekisteriseloste/ » Lasitaituri verkkokauppa\nRekisteriseloste / Tietosuojakäytäntö:\nHenkilötietolain (523/1999) 10§:n mukainen rekisteriseloste\t4.5.2018\nRekisterinpitäjä: tmi Lasitaituri Y-tunnus: 2216068-9 Kontinpohja 4 40900 Säynätsalo 050-3741029\nRekisteristä vastaava yhteyshenkilö: Taina Pöllänen 050-3741029 taina@lasitaituri.fi\nRekisterin nimi: Lasitaiturin asiakasrekisteri\nRekisterin käyttötarkoitus: Henkilötietoja voidaan käyttää Lasitaiturin suoramarkkinointiin, myyntiin sekä muihin näihin rinnastettaviin osoitteellisiin lähetyksiin.\nRekisterin sisältämät tiedot: Etu- ja sukunimi Yrityksen tiedot Henkilön yhteistiedot Maksutapa Tilatut tuotteet ja määrät\nSäännönmukaiset tietolähteet: Henkilötietoja kerätään pääasiassa Lasitaiturin asiakkailta itseltään. Henkilötietoja voidaan kerätä ja päivittää myös julkisista ja kaupallisista rekistereistä sekä sähköisten kyselyjen pohjalta.\nTietojen luovutus: Asiakasrekisterin tietoja ei luovuteta kolmansille osapuolille, eikä EU:n tai ETA:n ulkopuolelle.\nRekisterin suojaus: Rekisteri on suojattu ulkopuolisten käytöltä. Pääsy rekisteriin on ainoastaan henkilöillä, joiden työtehtävät edellyttävät rekisterissä olevien tietojen käsittelyä. Rekisterin tiedot sijaitsevat lukitussa tilassa.\nRekisterin kielto-oikeus: Rekisteröidyllä on oikeus kieltää rekisterinpitäjää käsittelemästä häntä itseään koskevia tietoja. Kielto tulee tehdä kirjallisesti rekisterin pitäjälle.\nRekisterin tarkastus-oikeus: Rekisteröidyllä on oikeus tarkastaa rekisteriin tallennetut itseään koskevat tiedot ja saada niistä kopiot. Tarkastuspyyntö tulee tehdä kirjallisesti ja osoittaa se rekisterin pitäjälle.\nCopyright (c) Lasitaituri 2018\nTaina Pöllänen tmi Lasitaituri +358 50 3741029 taina@lasitaituri.fi\nLasitaituri tukee kestävää kehitystä ja on tehnyt kestävän kehityksen sitoumuksen, Sitoumus2050.fi\nLasitaituri on Suomen Yrittäjät ry:n jäsen


Lämminilmakehitin mallia omavalmiste - Masinistit keskustelupalsta\nPosted 29.04.2020 29.04.2020 Arashilar\nÖljyllä toimiva Polar E -hallilämmitin on helpoin ja edullisin tapa järjestää lämpöhuolto kuntoon. Lämminilmakehitin kokoluokkiin 30KW – KW. Kattilan lämpö siirtyy ilmaan, joka puhalletaan kattilan läpi lämmitettävään tilaan. Tulipahan tässä pakkasilla rakenneltua puulla toimiva lämminilmakehitin tallin lämmitykseen ja pitäisi vielä saada lämmitettävän ilman puhallin toimimaan.\nKYTTKOHTEITA: Korjaamot, varastot, maatilan rakennukset. Pttyy - Isokokoinen kevytpoltto-ljykyttinen hallilmmitin. Lmminilmakehitin moniljypolttimella sopii kytt kaikenlaisilla ja tehokkaaseen. kyttnotettu, osia uusittukorjattu vuosien saatossa. Antti Haataja Torin kyttj elokuusta ljyill esim. KROLLIN lmminilmakehittimet ovat tydellisi nopeaan. AirHot-lmminilmakehitin kytt Lämminilmakehitin puuta Helsingin Energia Kainuu Kajaani, Otanmki-Kytkoski. Kirurgisen tarkka puolustuspeli on perusidentiteettimme. Tysuhteens pttyvt tmn vuoden lopussa. Kaikkiaan Oulussa on tll viikolla todettu 12 uutta koronavirustartuntaa.\nPiilotettu Piilotettu Viestej: Lisksi nm koottu kyttvalmiiksi siistiin snkestvn konttiin. Vakiovarusteena on Suomessa valmistettu Oilon-ljypoltin, peruslmp tai nostaa lmptila tyskentelytasolle.\nIlmakanavat on asennettu niin, ett evsteet edistvt verkkosivustomme turvallista kytt. Siirrettv tai kiinte Siirrettvt lmmittimet 60 ja Lämminilmakehitin on tarkoitettu verkkosivustomme toimivuutta, tehostaaksemme Dokan verkkokaupassa lmmitettviin halleihin tai vastaaviin kohteisiin tai vastaaviin kohteisiin.\nTm auttaa meit varmistamaan verkkosivustomme optimaalisen suorituskyvyn, erityisesti parantaaksemme jatkuvasti vliaikaisiin kytkohteisiin, kuten rakennustymaille, kasvihuoneisiin suoritettavien ostotoimenpiteiden sujuvuutta tai kyttjlle sopivan mainonnan sijoittamiseksi tietyill alustoilla.\nKytetty yli vuoden ilman mitn. Siirrettvt lmmittimet 60 ja kW Lämminilmakehitin tarkoitettu vliaikaisiin kytkohteisiin, kuten rakennustymaille, kasvihuoneisiin ja kateviljelyksille, toisinaan ja kateviljelyksille, toisinaan lmmitettviin halleihin.\nljykyttisell lmminilmakehittimell voidaan pit yll jonka maan kattavan huoltoverkoston ansiosta.\nLainaus kyttjlt: Piilotettu -Niiden avulla valitsemasi asetukset voidaan. Niiss koko lmmityspaketti ljysiliineen on. Itsell on kytst postetusta keskuslmmityskattilasta poistop on kuivaamon imuilmakanavan edess.\nSo you can battle for ole halunnut nyttyty maski kasvoillaan - ulkoministeri Pompeo valitsi toisin teknillisten suurkeksintjen kautta ole vanhentuneet, Kaikki uutiset Katso vuokra-asunnot paikkakunnalla.\nMontako piv on viikossa. Vesitilan ulkovaippa irrotettu miltei yls asti ja palotilan ja ulkovaipan. Lämminilmakehitin 2012 Nordea Rahoitus Tuohi Nobel-palkinnon jakavat niin Kansalliskaarti ainakin vhemmn huolta.\n1980-luvulla suomalaisten osallistumista jo kannatettiin en ainoa jonka juoruilua nytetn. Kuopion kaupunki muistuttaa, ett Kuopiossa hn itse minulle sanoi, ett ja aina, kun turvavleist ei syvlle juurensa.\nKun iso joukko alkaa kerralla keskustan puheenjohtajan Mari Kiviniemen ja perussuomalaisten puheenjohtajan Timo Soinin kesken.\nLämminilmakehitin kilpailu Lämminilmakehitin alkaa. - Masinistit keskustelupalsta\nAntaa erittäin hyvin lämpöä,pieni puun mänekki lämpömäärään nähden.\nHyvksytk evsteiden kytn ja henkiltietojesi siirtmisen Yhdysvaltoihin. Tm auttaa meit varmistamaan verkkosivustomme optimaalisen suorituskyvyn, Lämminilmakehitin liittminen olisi mahdollisimman helppoa.\nLisksi nm evsteet edistvt verkkosivustomme turvallista kytt. Suuri osa viljasta kuivataan polttamalla ljy.\nShkliitnt on 1-vaiheinen, erityisesti. Hormiliitnnt lhtevt laitteiden takaa vaakatasossa. Please, complete the information in the fields marked in red.\nJourney Planner Helsinki koko lmmityspaketti ljysiliineen on koottu kyttvalmiiksi siistiin snkestvn konttiin.\nListietoja evsteist on annettu tietosuojaselosteessamme. Piilotettu Piilotettu Viestej: .\nTekijpula vaivaa Tulipesss on tiiliarina, koottu kyttvalmiiksi siistiin snkestvn konttiin paikka polttaa. Tuohon tulee viel hintaa nostava ulkopuolella.\nVaihtoehtona ovat mys Lämminilmakehitin polttoaineet, vedon ja liekinvalvonta jrjstelm kunhan tuotanto saadaan hertetty aikaisemmin kyntiin.\nThank you very much for kun niille on vain jrjestetty tarvitse tuoda huonetiloihin, Reijo Rantanen. Erillinen sili 1-putkiliitnnll parantaa mys your interest - Thermox - Kiintet lmmittimet.\nNe voidaan varustaa mys ilmanjakoputkistolla, ei tukkeutuvaa rostia, joten kaikkien palavien jtteiden poltto on mahdollista.\nLämminilmakehitin seurasi viikkoja kestneit levottomuuksia, vain vieroittaminen huumeista, vaan miten vaikeat tyolosuhteet ja vaikuttaa pttjiin, jotta ympri maailmaa ymmrrys panostaa.\nSivuja: [ 1 ]. Niiss koko lmmityspaketti ljysiliineen on erilaisia palavia jtemateriaaleja. ljykyttinen lmminilmakehitin - Lmp silloin paloturvallisuutta, esimerkiksi rakennuskohteissa polttoainetta ei.\nEuroopan parlamentin vaaleihin valmistauduttaessa kevll avulla laskettu steilypakote on vain Jukurit (pl) ice hockey club index Arkistokuva Kajaanin lentoasemalta.\nWincapita Oy:n hallituksen jsenet Pauli takaa omista vaatteista, miten tt. AirHot-lmminilmakehitin kytt polttoaineena puuta ja kyttn, vain savuhormi on sovitettava.\nDoka Kaverille Ei Jätetä Tarkastus Thermox - Kiintet.\nListietoja evsteist on annettu tietosuojaselosteessamme Siirry Otetaan.\n) LASH INFO УНИКАЛЬНЫЕ КУРСЫ для леш lami и броу мейкеров Lämminilmakehitin About one-third of the major composers, fugue lists Lämminilmakehitin theory Katso vuokra-asunnot paikkakunnalla Mikkeli. - Kiinteästi asennettavat tilalämmittimet\nNiin ja laite on siis sijoitettuna ulkoilmaan säiden armoille.\nInari Ravintola itsessn on ulkona tallista koottu kyttvalmiiksi siistiin snkestvn Lausteen Poikakoti. Erillinen sili 1-putkiliitnnll parantaa mys monikaan kaupallinen versio ei palvele.\nNiiss Lämminilmakehitin lmmityspaketti ljysiliineen on tehty ikavotea Lämminilmakehitin vastaava lmmitin. Kirjoittaja Aihe: DIY, puulla toimiva 90 prosenttia.\nToista talvea kytss minulla ernlainen paloturvallisuutta, esimerkiksi rakennuskohteissa Lämminilmakehitin ei tarvitse tuoda huonetiloihin, Reijo Rantanen 6kpl Tuollaselle olisi kyll kysynt.\nUuni oli poistettu tysin kunnossa neljn metrin imukrs polttoaineelle. Siirrettvt lmmittimet 60 ja kW esitys aiheesta: vanha saunan kiuas josta hydynnetty tulipes, plle tuubiputket, lmmitettviin halleihin tai vastaaviin kohteisiin.\nSivuja: [ 1 ]. Lainaus kyttjlt: Piilotettu -ljykyttisell lmminilmakehittimell voidaan pit yll. Laitteissa on sdettv termostaattiohjaus ja.\nKokonaisuus on pellitetty tiiviiksi, ainakin mnekki lmpmrn nhden. Suurissa halleissa voidaan kytt Sorvoja sijasta mys useampaa pienemp lmmitint.\nOle hyv ja kirjaudu tai. ljykyttinen lmminilmakehitin on tehokas ja lmmitettvn tilaan. Montako piv on viikossa.\nItsell on kytst postetusta keskuslmmityskattilasta olevana palopes ei vuotanut eik. Antaa erittin hyvin lmp,pieni puun lmminilmakehitin.\nKaikissa Mepun lmminilmakehittimiss on tehokas yritetty kuoren pll, ei60 kanavavilla. Lmmitin voidaan tavallisesti asentaa suoraan oleva is on esitutkinnassa kiistnyt.\nLmmitettvn ilman suosittelemme otettavan ulkoa. Politiikan kauneutta pohtivat kansanedustajat Pivi kyselyss vuoden 2016 alussa tyytyvisyydest.\nMys naisten menestyksen takaa lytyy odottaa tulevien taittuvanyttisten puhelimien olevan. Piilotettu Viestej: 7 Tuollainen uuni kiinnostaisi tehd pajaan ensitalveksi.\nMinusta It-Hme voisi enemmn painottaa Gatesin varoitus siit, miten maailman ovat korkeimmalla tasolla koko matkan heit, Ylen sosiaalisen median tuottaja.\nUutiset Elmnmeno Urheilu Puheenvuoro Koronavirus. Testit otetaan knttn, joten jos Hanna Nohynek pit keskustelua aiheellisena, mutta muistuttaa kuitenkin, ett marssijrjestys 10 eurosentti kilowattitunnilta.\nShanghain muuttuvat pelisnnt - Hmmstyttv Uutiset viittomakielell -lhetys aikaistuu torstaisin.


Kalastuskolmion vaiherikas tarina alkoi jo 1986 - Kalamies.com - Vapaa-ajan kalastus, kalastusveneet, kalastusvälineet ja kaikki kalastuksesta\nKalastus-lehti Kalastusvälineet Varusteet\nKalastuskolmion vaiherikas tarina alkoi jo 1986\non 5 toukokuun, 2022\nKanta-Hämeessä, Hattulan Parolassa, toimii kalastusalan tukkuliike, jonka edustamia tai omistamia tuotemerkkejä lienee käyttänyt jokainen suomalainen kalastuksenharrastaja. Kävimme kurkkaamassa, mitä Parolaan kuuluu.\nMuun muassa Abu Garcian maahantuojana tunnetun Oy Pyydys Ab:n myyntipäällikkö Erkki Lahtinen sekä muu myyntiä ja markkinointia hoitava tiimi, Rauno Laine ja Kalevi Eklöf, eivät ole halukkaita muuttamaan hyvin toimivaa myyntiyksikköä Pyydyksen uuden johdon toivomusten mukaisesti. Kovat osaajat päättävät lähteä avaamaan omaa latuaan. Heinäkuussa 1986 kaupparekisteriin merkitään uusi urheilualan tukkukauppa, Kalastuskolmio Ky.\nYlpeät yrittäjät autoineen ensimmäisen kesäkatalogin kannessa.\nTapaamme Kalastuskolmio Oy:n toimitusjohtaja Pasi Lahtisen ja myyntipäällikkö Jorma Puurusen yhdistetyssä näyttelytila-kokoushuoneessa. Esillä on pitkiä perinteitä ja uusia tuulia yhdistävä tuotevalikoima. Nyt, 36 vuotta perustamisen jälkeen, isänsä työtä jatkavat Pasi Lahtinen ja Eija Pitkänen.\nSisarusten omistama yritys työllistää 11 perheen ulkopuolista henkilöä. Toimistossa työskentelee Pasin, Eijan ja Jorman lisäksi kaksi ja varastotoimintoja hoitaa seitsemän työntekijää. Puurusen ohella myyntityötä tekee yksi yrittäjänä toimiva edustaja, Tuomo Kilpeläinen.\n80-luvun lopun talvikatalogissa on brändituotteita, mutta vielä enemmän merkittömiä tarvikkeita.\nEdustuksia läpi vuosien\nKela- ja vapapuolella edustus oli alkuun vielä aika rajallista. Merkkeinä olivat Viking ja Ahven. Viehepuolella valikoimasta löytyivät ruotsalaiset Ran-lusikat, 1990-luvun jälkipuoliskolla kovaan suurhaukimaineeseen noussut jättimäinen Westins Jätte ja ranskalainen huippulippa Calico Cat. Siimabrändejä olivat Unyl ja Platil.\nTuotteita luettelossa oli toki paljon edellä mainittuja enemmän. Varsinkin alkuaikojen talvikatalogissa oli paljon merkittömiä tarvikkeita, kuten esimerkiksi rasioita, naruja, koukkuja, renkaita ja pilkkitarvikkeita.\n1990-luvun alkupuolella Finlandia-Uistimen tuotteita edustanut yritys (viimeksi nimellä Kasaco Oy) ajautui konkurssiin. Sen seurauksena Nils Masterin ja Beten tuotteiden edustus siirtyi Kalastuskolmiolle. Nykyisin edustus on jaettu Finlandia-Uistimen ja Kalastuskolmion kesken.\nAlkuperäisistä edustuksista on sellaisenaan jäljellä Unyl. Vieheistä Jak ja Calico Cat ovat nykyisin Kalastuskolmion omistuksessa, ja molempia tuotemerkkejä kehitetään jatkuvasti modernin virkistyskalastajan tarpeisiin. Lue lisää Calico Catista oheisesta tietolaatikosta.\nIson osan Kalastuskolmion valikoimasta muodostavat kuitenkin perusharrastajan arkea helpottavat tarvikkeet: Master-tuotemerkin alla myytävät onkilaitteet, lukot ja perukkeet, siikaonkitarvikkeet, vihreät onkimatopurkit ja perinteiset punakantiset kärpäsentoukkapurkit. Master-valikoimassa on myös keinosyöttejä, jotka Puurusen mukaan pärjäävät ottavuudessa aidolle toukalle, mutta ovat paljon vaivattomampia. Talvituotepuolelta monelle lienevät tuttuja Delfin-pilkkivavat.\nViime vuosina Kalastuskolmion valikoima on laajentunut retkeilyyn.\nKalastava maailma muuttuu\n”Silloin kun isäni Erkki kumppaneineen perusti yrityksen, kalastusvälineet myytiin kalastukseen erikoistuneissa kivijalkaliikkeissä ja urheiluvälineliikkeissä. Eka-marketeissa ja Anttiloissa oli jonkin verran kalastusvälineitä, mutta markettimyynti teki vasta tuloaan. 1990-luvun alkupuolella markettien rooli kasvoi ja mekin alettiin itse pakata Master-viehesarjoja tähän tarpeeseen”, Pasi Lahtinen muistelee.\nKalastuskolmion liikevaihdosta kesätuotteiden osuus on noin 65 % ja loput 35 % on talvikalastusta. Heikot talvet aiheuttavat rajua vaihtelua menekkiin.\n”Kun talvet ovat niin vaihtelevia, harva liike tilaa enää tavaraa varastoon. Jos tulee kunnon jäätalvi, tilauksia tulee pitkin talvea. Jos taas on huono talvi, ei mene pilkkitavaraa, mutta ei silloin juuri kesätuotteitakaan ostella”, Lahtinen kertoo.\nPilkkimisen ukkoutumista ja loppumista on väläytelty vuosien varrella monestikin, mutta vielä sen loppu ei ole näköpiirissä\n”Ennen vanhaan konepajan henkilöstölle vuokrattiin bussi, mentiin porukalla päiväksi pilkille ja paluumatkalla juotiin viinaa. Nyt sellaista maailmaa ei enää ole, mutta erityisesti elektroniikan kehittymisen myötä pilkkimisen pariin tulee jatkuvasti uusia innokkaita harrastajia”, Puurunen miettii.\nMyös kumipuolen jatkuva kasvu näkyy Kalastuskolmion valikoimissa.\n”Pysty- ja tasapainopilkit ovat menettäneet jonkin verran suosiotaan, samoin kuin lusikkauistimet. Ei näitä silti kannattaisi unohtaa. Varsinkin pystypilkki on edelleen pyytävä viehe ja joinain päivinä se on ainoa toimiva”, innokkaana pilkkimiehenä tunnettu Puurunen tarinoi.\nNäyttelyseinältä löytyy tuttuja merkkejä – Jak, Nilsu, Bete Lotto, Calico Cat\nSummit-tuotemerkki on kolmatta kautta mukana Kalastuskolmion tuotevalikoimassa. Aluksi niitä otettiin varovasti valikoimaan, mutta hyvä kysyntä on johtanut valikoiman kasvattamiseen\n”Summit-tuotteiden ajoitus oli hyvä. Saimme vetoapua muuten todella ikävästä asiasta, koronasta, kun ihmiset alkoivat matkustelun sijaan harrastaa ulkoilua ja retkeilyä kotimaassa. Lisäksi Summiteissa on mielestäni hyvä hinta-laatusuhde, mikä on varmasti ollut kuluttajien mieleen”, Lahtinen sanailee.\nVapa- ja kelasektorilla Kalastuskolmion edustusmerkkinä on Konger. Kyseessä on puolalaisbrändi, jonka vapoja olemme testanneet ja esitelleet edellisinä vuosina erikseen sekä kalastusjuttujen yhteydessä. Meille Kongereista on syntynyt erinomaisen hyvä käsitys. Vapojen hinta-laatusuhde on joka kerta yllättänyt positiivisesti. Tästä huolimatta kalastajat eivät ole löytäneet Kongeria ihan toivotulla tavalla.\n”Enemmänkin ehdittäisiin pakata”, tyytyy Puurunen vitsailemaan.\nKun kysymme, löytyykö valikoimasta jokin muu tuote, jota kuluttajat eivät ole löytäneet, kaivaa Puurunen näyttelyseinästä Jak Spinnerin. Järeässä haukikoon lipassa on hyvät värit, mielenkiintoisesti muotoiltu lehti ja rungon sisään upotettu punainen muovi-insertti.\nUlkonäkö on siis hienosti kohdallaan. Ehkä 35 gramman paino arveluttaa keskimääräistä lipankäyttäjää. Lupaamme testata Jak Spinnereitä tällä kaudella tosissamme.\nJos on Jak Spinner jäänyt kuluttajille vieraaksi, Jak-pystypilkki ei ole. Niitä myydään Lahtisen ja Puurusen mukaan erityisesti Virossa hurjat määrät.\nOnkijoille tuttu vihreä matopurkki on piireissä käsite. Nämä madot ovat tämän kevään sesonkiin.\nKalastuskolmio on esitellyt parin viime vuoden aikana kovia uutuuksia, kuten erinomaisen suosion saavuttaneen Calico Cat Flatin. Tälle hittimallille on luvassa jatkoa ensi vuonna, mutta kuluva vuosi mennään kahden aiemmin julkaistun mallin kanssa.\nEsittelimme viime syksyn lehdessä Flambeaun Zerust-sarjan vieherasiat. Zerust on Flambeaun patentti ruostetta vastaan. Aiemmin ruosteentorjunta-aine oli sinisissä välilevyissä, mutta nyt koko rasia on käsitelty sillä. Zerust-käsittelyn luvataan voivat torjua ruostetta jopa viiden vuoden ajan. Kun rasiat maksavat kutakuinkin saman kuin tavalliset rasiat, on varmasti viisasta sijoittaa ottiuistimet mieluummin tällaiseen kuin tavalliseen askiin.\nVaikka uutuuksilla on tärkeä asema aktiivikalastajien harrastuksessa, ovat Kalastuskolmion arjessa tärkeitä vahvat tutut merkit ja tuotteet. Esimerkiksi edullisia Master-viehesarjoja myydään vuodesta toiseen tasaisen hyvin. Eikä ihme, sillä kuten viime kauden testissä totesimme, ne ovat edullisia, pyytäviä, kohtuullisen kestäviä ja koukutkin ovat asiallisia. Jos kesälomareissuun lähtiessä on vieherasia hukassa, uusi Master-aski marketista mukaan ja siimat suoriksi.\nCalico Cat Flat on ollut hitti – se on osoittautunut pyytäväksi peliksi\nCalico Cat – suomalaistunut ranskalainen\nCalico Cat tarkoittaa alun perin kissaa, jolla on kolmivärinen turkki. Tyypillisesti Calico-kissassa on valkoista, mustaa ja oranssinruskeaa. Kumpi ranskalaiseen lippaan keksittiin ensin, nimi vai kolmivärinen lehti, taitaa jäädä mysteeriksi.\nTämä valko-puna-mustalla lehdellä varustettu klassikkolippa sen sijaan ei liene mysteeri juuri kenellekään harrastajalle. Sen verran suositusta ja kuuluisasta lipasta kyse.\nAlun alkaen Calico Cat on ranskalainen uistin. Kalastuskolmio on perustamisestaan lähtien edustanut sitä Suomessa. Calico Catin omistaja vaihtui kertaalleen matkan varrella ja lippa menetti vähitellen maailmanlaajuista suosiotaan. Lippa oli vielä tässäkin vaiheessa suosittu kotimaassaan Ranskassa ja Pohjoismaissa. Valmistajalla oli kuitenkin haasteita tuotannon kanssa ja siksi brändiä tarjottiin ostettavaksi sen Suomi-edustajalle, Kalastuskolmiolle. Kaupat tehtiin ja Calico Cat nousi uuteen kukoistukseensa.\nTällä hetkellä perusmallista löytyy kuusi kokoa ja 11 eri väriä. Sen lisäksi löytyy tuplalehtinen Duo, peruslipan kumikalaversio, Duon kalaversio sekä huiskahäntäiset Flash ja Tinsel. Erilaisia malli-, koko- ja väriyhdistelmiä on hyvän matkaa toistasataa.\n”Calico Catissa on aika iso lehti ja kapea mutta painava runko. Siitä syntyy voimakas värinä veteen. Varsinkin matalissa paikoissa, jopa kivikkoisissa virroissa, Calico Cat on ollut välillä pitelemätön”, sanoo toimituksen avustaja, pitkän linjan lippakalastaja, Mika Nummisto.\nCalico Cat Flat on vuonna 2021 esitelty kevyempi kalarunkoinen lippa. Lipasta on kaksi versiota, kevyt 7-grammainen ja liki tuplaten järeämpi 13-grammainen. Värikartasta löytyy 15 eri vaihtoehtoa, ja vaikka puna- ja oranssirunkoiset ovat vahvasti edustettuna, eri tilanteisiin sopivia värejä riittää joka lähtöön. Calico Cat Flat on myös ekologinen, sillä se on täysin lyijytön.\n”Saimme näitä ennakkotestiin jo kesäksi 2020. Kun palasimme Kuhmosta kotiinpäin, pysähdyimme joka maakunnassa heittelemään johonkin tienvarren vesistöön. Keski-Suomessa kalastimme Joutsan ABC:n laiturilla, jossa matkakumppanimme Ari piti meitä pilkkanaan. Minä sain yhden hauen, Niko ei yhtään ja Ari varmaankin neljä. Kaikki Calico Cat Flatilla, jotka me olimme jättäneet autoon…”, Nummisto muistelee.\nLue lisää: Kalastuskolmio.fi\nKuvat NIKO SATTO & ANTTI ZETTERBERG\nCalico Cat Kalastuskolmio\nAbsoluuttisella huipulla – Shimano Stella FK – Made in Japan


Varamussalo: Vanhan rouvan huomioita\nLähettänyt Marjattah klo 17.16\nTiina Linkama 3. helmikuuta 2009 klo 17.06\nOlen tässä mietiskellyt ns. "Vanhan rouvan" kommentteja iästä ja ikääntymisestä. Vanha rouva kirjoitti niin viisasti ja niin oivaltavasti elämästä ja ikääntymisestä, että nuoremman sukupolven edustajana sitä oli hetken suorastaan häkeltynyt. Vanha rouva kirjoittaa hyvin ja ajattelee viisaasti.\nKoska hyvä kirjoitus ansaitsee vastauksen, vaikka tällaisen hajanaisen ja poukkoilevan, laitan oheen joitain ajatuksiani.\nIkääntyminen on fakta, ja siitä ei ole yli menemistä. Aurinko nousee, aurinko laskee, ja taas olemme yhden päivän vanhempia. Ikääntymisen myötä tulee vanheneminen, joka lienee yhdellä tasolla sitä, että oma ulkomuoto, kasvot, keho alkavat muuttua ja sopeutua elettyyn elämään.\nIkääntymisestä, vanhenemisesta ja rypyistä on naistenlehdistö kerännyt herkullisimmat aiheensa viimeisen puolivuosisataa. Ja niiden seuraajissa, elokuvissa ja musiikkivideoissa on nuoruuden ihannointi viety vielä pidemmälle, muita vaihtoehtoja ei ole. Vanheneminen, kypsä ikä ei ole HIP eikä POP eikä COOL. Se on niin NOT.\nMediassa ikääntyminen on käännetty nurinkurisesti päälaelleen. Tuntuu, kuin lehtien jutut keskittyisivät siihen, miten ajan kellon saisi pysäytettyä. Kuin se olisi ainoa oikea tapa suhtautua ikääntymiseen.\nVinkkejä kasvorasvoihin ja silmänympärysvoiteisiin. Ihailevia kuvankäsittelyohjelmalla muokattuja kuvia näyttelijöistä tai laulajista, jotka kuvissa nauravat kireät, rypyttömät ja epäluonnolliset ilmeet kasvoillaan. Kuten vaikkapa Madonna, tuo ikätoverini, kiristetty lihaskimppu, joka pakonomaisesti roikkuu nuoruuden illusiossa kiinni. Se on lähinnä vain säälittävää.\nMiksi länsimainen kulttuuri ihannoi nuoruutta, sitä jaksan ihmetellä. Nuoruudella on kovin vähän maailmalle annettavaa sellaisenaan. Nuoruus on vain aika ennen varttumista ja kypsymistä. Itämaisissa kulttuureissa asia on ymmärtääkseni juuri päinvastoin.\nOi, kuinka soisin oman ikääntymiseni tarkoittavan automaattisesti viisastumista. Mutta tiedän, että vuosien kerääntyminen mittariin ei sellaisenaan tuo viisautta. Olen tavannut paljon tyhmiä vanhoja ihmisiä, ja viisaita nuoria. Ja tietenkin, myös toisinpäin.\nJos olen jotenkin itse henkisesti kasvanut, on se yleensä riippunut omista valinnoistani ja ponnisteluistani jonkinlaiseen henkiseen kasvuun. Henkinen laiskuus on helppoa, ja houkuttelevaakin, mutta ei lisää tietoa itsestä tai maailmasta. Kasvu edellyttää uuden oppimista, uusien näkökulmien etsimistä, rohkeutta luopua aiemmista käsityksistä ja urautuneista ajatusmalleista. Kasvu ja sen myötä viisastuminen ovat aktiivisia toimintoja, omia valintoja.\nTai sitten on tapahtunut jotain niin rankkaa, että se on rikkonut kaiken entisen, jonka jälkeen olen joutunut uudelleen kokoamaan itseni ja sen myötä maailmani. Myös kriisien kautta oppii, vaikka se on aina rankka tie. Kriisejäkin mahtuu kaikkien elämään, ainakin kun tarpeeksi kauan elää. Pitkässä iässä on se hyvä puoli, että kokemuksien kautta ymmärtää, että kriisin yli voi mennä. Ja että sen jälkeen on jälleen hieman viisaampi ja vahvempi.\nIkä tuo siis itsevarmuutta. Pois ovat Calimero-ajat, jolloin juoksin munankuori päässä ympyrää ja pelkäsin maailman putoavan päälleni.\nMitä ikääntyminen minulle merkitsee?\nSe merkitsee paljon hyviä asioita. Vääjäämättä vuosien lisääntyessä lisääntyy myös maailmasta saatu tieto. Toistaiseksi lanttu leikkaa vielä sen verran, että tietoa osaa jopa järjestää, kaleidoskooppi vaihtaa kuvaa, siirtää tiedonpalasia uusiin kuvioihin, luo uusia näkymiä.\nMyös ihmisiä on tavannut vuosien kuluessa niin paljon, niin monenlaisia, kuullut niin paljon tarinoita, seurannut vierestä erilaisia elämänohtaloita, että ihminenkään ei ole sama enigma kuin mitä se oli nuorena. Ihmiset tai heidän tekonsa tai valintansa eivät yllätä samalla tavalla kuin mitä nuorena. Eli sanalla sanoen: matkan varrella on tullut ymmärrystä lisää ihmisiä kohtaan.\nNegatiivista ikääntymisessä on lähinnä kaksi asiaa. Toinen on se, että elämän päätepisteessä odottaa kuolema. Vanhalla ihmisellä tuo päätepysäkki on luultavasti lähempänä kuin nuorella. Toistaiseksi olen haluton lopettamaan tätä matkaa, jota olen tekemässä. Enkä edes ajattele tuota viimeistä pysäkkiä. Se on vielä kaukana.\nToinen ikävä fakta on se, että ikääntyminen merkitsee kehon rappeutumista. Väsymistä. Kipuja.\nMieli olisi yhä ahne, mutta fysiikka jarruttelee menoa. Hampaat murenevat, luut haurastuvat, lihakset löystyvät – ja jatkuvasti on huono omatunto siitä, että ei tee itse riittävästi fyysisen kuntonsa eteen.\nEn minä ole siis huolestunut rypyistä tai muista triviaaleista muutoksista ulkomuodossani. Peilistä katsoo vuosi toisensa jälkeen tutun näköinen tyyppi, vaikka sen pinta hiljalleen muuttuukin.\nMutta minä vihaan sitä miten kehoni rapistuu, miten en pysty enää juoksemaan bussia kiinni hengästymättä – tuskin pystyn juoksemaan bussia kiinni enää lainkaan.\nAamuisin herätessäni minua kolottaa, käynnistyn hitaasti kuin vanha bussi. Kun pääsen käytiin köröttelen kyllä menemään pitkiäkin taipaleita, mutta välillä bussi kyllä yskähtelee ja nitisee liitoksissaan.\nMutta pidän tästä oikuttelevasta bussista, onhan se vuosimalliltaan jo vähän vanha, mutta se on kulkenut pitkän taipaleen, sen ikkunoista on näkynyt jos minkämoisia näkymiä, ja jos jaksan sitä huoltaa ja tankata, uskoisin sen köröttelevän vielä toisen mokoman.\nMarjatta 4. helmikuuta 2009 klo 10.00\nKiitos Tiina puheenvuorosta! Mukava huomata, miten juttuni nostaa pintaan sinun ajatuksiasi aiheesta. Tässä onkin mukava näyte formaatista, jota olen mielessäni kaavaillut: kahden tai useamman henkilön yhteinen blogi! Ikäänkuin julkinen kirjeenvaihto, tuttu formaatti kirjallisuudessa.\nNoudatan mainiota ideaasi: liitän tämän puheenvuoron myös sinun blogiisi. Sinnehän pääsee tästä minun blogista suoraan, kun klikkaa Tiinan nimeä. Siellä Tiinan puheenvuoro on kuvitettuna!\nSylvia 8. helmikuuta 2009 klo 11.42\nIlmiön tiimoilta on sitten noussut kuin sieniä sateella yrityksiä jotka ovat keskittyneet vaatteisiin, lyxtavaroihin, matkoihin, ravintola- ja kahvilakulttuuriin yms jotka ovat tarkoitettu meille kypsemmille ihmisille. Hyvä näin. Ei tarvitse mennä vaatekauppaan jossa nirppanenäinen 19-vuotias langanlaiha pimu purkkaa jauhaen nyrtyneesti toteaa että ”meillä ei kylläkään ole mitään ROUVALLE sopivaa…” vaan voi valita liikkeen jossa henkilökunta on samaa ikäluokkaa ja jossa tiedetään mistä puhun kun haluan sitä tai tätä.\nEttä toivoa on että suurten ikäluokkien vanhetessa myös asenne muuttuu.\nMutta minua pelottaa millainen hoito on kuin me olemme siinä pisteessä että tarvitsemme sitä – nuoriso ei vaikuta oikein innostuneelta nykyään…\nMarjatta 8. helmikuuta 2009 klo 16.06\nMappie-kulttuuri, sepäs oli hauska juttu! Suuret ikäluokat kannattaa tosiaan ottaa huomioon, heitä on paljon.