Kysy lemmikeistä: Kärsiikö lemmikki vanhuuden tuomasta väsymyksestä? – Hämeen Sanomat\nKysy lemmikeistä: Kärsiikö lemmikki vanhuuden tuomasta väsymyksestä?\nAina ole selkeää, milloin lemmikin vaisuus on rauhallista vanhuutta, milloin taas kunnon heikkenemistä. Kuva: Risto Sauso\nEn tarkkaan tiedä kissani ikää, mutta se on vähintään 18-vuotias. Se viihtyy sisällä lämpimässä, nukkuu hyvin paljon. Joskus sillä on vähän ”pallo hukassa”, etenkin herättyään on eksyneen oloinen. Ei kuitenkaan vaikuta että sillä olisi kipuja. Voiko kissa kärsiä pelkästään vanhuuden tuomasta väsymyksestä tai muusta sellaisesta? Voiko sillä olla kipuja, muttei se osoita niitä? Onko väärin odottaa selvää sairautta, jos elämä on mennyt lähinnä nukkumiseksi ja syömiseksi? Kissaa on sääli, toisaalta en raaskisi viedä piikille, jos ei se varsinaisesti kärsi.\nNämä ”lopun ajan” kysymykset ovat raskaita ja vaikeita. Mikä on leppoisan rauhallista vanhuutta, mikä apeata ja ilotonta heikkenemistä? Aina raja ei ole selvä, ja usein päivätkin vaihtelevat. Kukaan ei halua lopettaa rakasta lemmikkiään inhimillisesti katsoen liian aikaisin. Toisaalta ei saisi odottaa siihen asti, kunnes eläin on kurjaakin kurjemmassa tilassa – että sen on ikään kuin asian varmistukseksi pitkään riuduttava ja silmin nähden kärsittävä.\nNiin paljon kuin tiedämme, muut eläimet eivät ymmärrä kipuja samalla tavoin kuin ihmiset. Sairauden tai vanhuuden vaivojen iskiessä ne eivät pysty ihmisten tavoin lohduttamaan tai kannustamaan itseään eivätkä ymmärrä mistä paha olo johtuu, vaan niiden elämä supistuu hyvin konkreettiseen kärsimiseen. Sen vuoksi, jos ennuste on huono, pitkittäminen on eläimen kannalta onnetonta ja jättää jälkeensä ikäviä muistoja.\nEläinlääkäri voi arvioida kunnon\nJoskus elämänhalu näyttää vain hiipuvan. Syitä voi olla vaikea löytää, mutta kyseessä voivat olla nivelvaivat tai vaikkapa aistien heikkenemisen tuoma turvattomuuden tunne ja ahdistuneisuus. Joissakin tapauksissa kipulääkitys voi palauttaa entistä eloa, mutta mikäli apua ei löydy, lopettaminen on armeliainta – eihän edessä ole enää parempia aikoja.\nMielestäni oleellista on pohtia lemmikkinsä ikää ja luonnetta ja sen yksilöllisiä ominaisuuksia. Vaikkei eläin osaa puhua, sen hyvin tunteva omistaja pystyy paljonkin tulkitsemaan ilmeitä ja olemusta. Miltä siis kissanne on aiemmin näyttänyt ollessaan tyytyväinen, rauhallinen tai väsynyt? Miten se on aiemmin käyttäytynyt ollessaan stressaantunut, hätääntynyt tai kipuileva?\nKissan kanssa olisi hyvä käydä eläinlääkärillä. Näin mahdolliset sairaudet tulee todettua tai ne voidaan sulkea pois. Eläinlääkäriltä kannattaa kysyä arviota kissan kunnosta ja hyvinvoinnista. Jos epävarmuus yhä kalvaa ja asia mietityttää, kannattaa kuunnella useampaakin eläinlääkäriä.\nAsiasanatkissa Koira kysy lemmikeistä Lemmikki\nMalja vastavoimille – Oikeudenmukaisuuden ymmärtäminen vaatii epäoikeudenmukaista kohtelua\nKanta-Häme palaa takaisin epidemian leviämisvaiheeseen – Nyt leviävät muuntovirukset, eikä sairaanhoidon kantokyky ja tartunnanjäljitys kestä yhtään lisäkuormaa\nMinisteri Tytti Tuppurainen vastaa talousnurkkaan: Ratkaisevalla hetkellä on elvytettävä – Euroopassa avointa kaipuuta menneeseen\nOnnea tuoreille ylioppilaille! Kevään 2021 ylioppilaat julki, katso tästä valmistuneita Hämeenlinnasta ja lähiseudulta\nNäillä hämeenlinnalaisen Antti Mustakallion juhlapuhevinkeillä onnistut varmasti – Älä sorru yleiseen virheeseen\nKoronaepidemia lisäsi pienten lemmikkien kysyntää – Lakiuudistus voisi kieltää eläimen luovuttamisen alle 16-vuotiaalle\nSuosittelen: Dokumentti tekee ruumiinavauksen romanttiselle komedialle\nSari Raution (kok.) mielipide: Assiin tarvitaan kaikki toimijat, myös yksityiset\nRuoka maistuu taas Turengin asemalla – Rengon Pitopalvelu otti ravintolatoiminnan harteilleen\nEläkkeellä oleva poliisi viisveisaa siitä, että epäilty Ilja Repinin teos pitäisi viedä poliisille – Tutkii itse aitoutta\nTV:stä tuttu muusikko ja juontaja konsertoi Verkatehtaalla – "Lapset ovat yleisönä vaativia"\nKeikkaolli on mies Jannika B:n, Redraman, Teflon Brothersien ja Klamydian taustalla – Tunnettu promoottori elää hiljaiseloa Kalvolan korvessa\nKaupungilla on runsaasti paikkoja työkokeiluun\nKoulu Parolassa, treenit Helsingissä\nHämeenlinnassa pelätään, että paikallinen verotoimisto ajetaan alas – Ovien ulkopuolella jonottavat asiakkaat ovat tyrmistyneitä: "Miksi meitä kohdellaan näin?"\nKolumni: Vaaliuurnilla rahvas saa haudata toiveensa – Valtuustosalissa leijonasta kuoriutuu salaperäisellä tavalla lammas ja taisteluhuuto vaimenee vikinäksi


Piirroksia 2 – Viikissä vuoden ympäri\nViikissä vuoden ympäri\nTämä sivu on jatkoa Piirroksia – sivulle, jossa julkaisin piirroksia 21.2.2016 – 26.11.2018. Uusimmat piirrokset ovat tälläkin sivulla aina ensimmäisinä. Vanhin on piirretty 26.11.2018. Piirroksia on myös Näköjään lintu – sivulla.\nSe oli kuusien lomassa kuin kotonaan, mutta kaukana sieltä, kaupunkimetsän kapeassa päässä. Rastaat ja närhet olivat tunnistaneet vaaran, ehkä joku oli muistanut aiemman tapauksen, kun viirupöllö oli vaeltanut edellisen kerran Viikkiin; yöpuulta oli kadonnut lajitoveri.\nViime viikkoina viirupöllöjä oli alkanut saapua, ja lukuisten lintujen lisäksi myös lintujentarkkailijat olivat havainneet niitä. Liikkeelle oli lähdetty seuduilta, missä myyrien määrä oli huvennut eikä riittänyt elämiseen. Vanhempia kato ei ollut karkottanut, mutta keväällä syntyneet se oli ajanut liikkeelle. Maaltamuuttoa, jonka pontimena ei ollut työpaikka metropolialueella, vaan jotakin purtavaa.\nSeurasin nuorta etäältä. Piirsin ja otin muutamia valokuvia, en ajatellut ikuistamista. Vaikka sehän juuri oli tallentamisen tavoite.\nJoka kerran, kun pöllö etsi uuden suojan, sen lepo jäi lyhyeksi. Metsänpohjan silmäparit, kymmenet kariketta tonkivat rastaat ympäröivät koivun, jonka kuvioista pöllö etsi piiloa. Närhien rääkynät repivät nukkumista yrittävän näkyville, käpytikka kuulutti kipakkana. Valoisalla pysyi pelko hallussa.\nPimeän tullen, yhä aiemmin, siirtyivät kuuluttajat koloihin ja kuusikon suojiin. Vaeltaja lähti liikkeelle, ääneti, arvaamatta.\nSitä ei tuntenut kukaan, kun se iski.\nKolmisenkymmentä niittykirvisiä ruokaili vastikään käännetyllä viljapellolla.\nJärripeippoja oli kerääntynyt puimattomalle rypsipellolla noin 500 yksilöä. Joukon jatkona kuhisi 400 tikliä, 100 hemppoa, 50 vihervarpusta ja 50 viherpeippoa.\nRampa meriharakka ruokaili Arabianrannan nurmella. Vasemman jalan varpaat kääntyneet taaksepäin, kävely ontuvaa. Löysi nurmen alta joitain pulleita toukkia. Jäi lepäämään ulkoilutien oheen.\nJänkäsirriäinen ruokaili puidun härkäpapupellon lätäköllä. Sirriäisen seurana oli tylli sekä yhdellä jalalla pomppinut suokukko, liekö loukannut jalkansa.\nTämä yksilö teki Vanhankaupunginlahden syksyn myöhäisyysennätyksen; edelliset myöhäisimmät jänkäsirriäiset oli tavattu 30.8.2015 ja 30.8.2017.\nJänkäsirriäisiä havaitaan lahdella syksyisin varsin niukasti. Syksyn suurin määrä on kolme lintua, kun keväisin eli touko – kesäkuun vaihteessa on sirriäisiä laskettu parhaimmillaan puolisensataa.\nLiike paljasti taivaanvuohen sänkien seasta. Yölliset sateet olivat pehmentäneet maan leikatun ohran alla ja ruokailu kävi helpommin kuin ennen sateita.\nPeruspukuinen punapäänarskukoiras ruokaili muiden sorsalintujen seurassa Saunalahdella. Ruuakseen erikoisuus nautti vesikasveja, todennäköisesti ärviöitä, joita levittäytyi vihreinä mattoina lahden itäisellä lampareella.\nNarsku ei tyytynyt vain pinnalta poimimiinsa versoihin, vaan teki yllättäen myös sukelluksia. Syvälle eivät sukeltavat linnut tuossa paikassa pääse, sillä pohja on pian pinnan alla vastassa. Hyvä jos polvet ihimiseltäkään kastuisivat, jos joku poukamaa seurailevalta ulkoilutieltä kahlaamaan haluaisi.\nNuori ampuhaukka hätyytteli suokukkoja ja liroja Keinumäen edustan uudella niityllä. Takaa-ajo oli nopeasti ohi ja päättyi tuloksettomasti. Ehkä todennäköisin saalis olisi västäräkki tai jokin muu niityn pikkulinnuista, sen verran vauhdikkaita kahlaajat olivat käänteissään. Uusia yrityksiä ja ampuhaukka oppisi lentämisen ohella myös jotain kohteiden valinnasta.\nJouhisorsaparvi lepäili Hakalanniemen koillisreunassa, Purolahden hoitoniityn vesirajassa. Seitsemästä linnusta ainakin kaksi oli alkanut sulkia ruumiinhöyheniään. Uusien höyhenien kuvioista erottuivat ensimmäiset merkit koiraan juhlapuvusta.\nJouhisorsa ei pesi Vanhakaupunginlahdella. Edellinen varma havainto pesinnästä on 1800- luvun ensi puoliskolta, jolloin lahdella ammuttiin lajin poikanen von Wrightin veljesten toimesta.\nTänä keväänä heräsi toive pesinnästä, kun jouhisorsapariskunta viipyi kosteikolla vielä lajin päämuuttoajan jälkeen, lähelle toukokuun puoltaväliä. Toiveet kohosivat, kun koiras alkoi näyttäytyä yksin. Olisiko naaras hautomassa?\nVarmistusta pesinnälle ei tullut. On kuitenkin mahdollista, että pesintä alkoi, mutta keskeytyi syystä tai toisesta. Tämän päiväiset linnut olivat saapuneet muualta. Vanhankaupunginlahden suurimmat päiväkohtaiset jouhisorsamäärät ovat keväin syksyin vain kymmenkunta yksilöä.\nNuori kuovisirri ruokaili Lammassaaren hoitoniityn vesirajassa. Nuoria lintuja on viivähtänyt lietteillä elokuusta alkaen. Montako yksilöä, sitä on vaikea sanoa, mutta luultavasti vain muutamia. Kerralla niitä on ollut parisen kappaletta.\nKeinumäen edustalta niitettiin laajalti ruoikkoa elokuun alkupäivinä. Avoimelle alueelle kerääntyi erityisesti sadepäivien jälkeen runsaasti kahlaajia: suokukkoja, liroja, taivaanvuohia.\nYksi uudelle niitylle hakeutunut kahlaaja pääsi tänään hengestään, kun varpushaukkanaaras onnistui saalistuksessa. Uhri vaikutti suokukolta, mutta laji jäi nopean tilanteen vuoksi aavistuksen epävarmaksi. Tilanne oli myös minulle liian nopea, jos myös henkensä heittäneelle.\nParvi pensastaskuja, kaksitoista yksilöä, odotteli ohilentäviä hyönteisiä peltojen tuulensuojissa. Taskut kurottelivat tukevilla sijoilla: nurmilohkojen korsilla, ojanvarren kovilla ruo´oilla, peltotien aidanvierillä. Syöksähtelyt päättyivät napakkaan napsaisuun. Nokan väliin jäi kärpäsiä, sääskiä, mutta hutejakin tuli, uskoisin.\nKoetilan navetalta kuljetetaan säännöllisin väliajoin karjanlantaa peltojen koilliskulman lantalaan. Lantala koostuu kahdesta altaasta ja aumasta altaiden välissä. Pääasiassa lannasta koostuvassa aumassa on myös sahanpurua sekä olkea, jotka poistavat kosteutta sekä tukevat ja tuovat ilmaa kosteaan kasaumaan.\nJokainen kuorma joko kohottaa tai pidentää murekkeen näköistä rakennelmaa, jonka helmoista tihkuu urealla kyllästettyä nestettä. Neste kertyy väkeviksi lammiksi aumaa ympäröiviin altaisiin.\nSekä lannassa itsessään ja sen olkisessa hunnussa että altaan lammissa viihtyy hyönteisiä – kärpäsiä ja sääskiä – joita linnut pyydystävät.\nHeinäkuun alkupuolelta lähtien lantalan lätäköillä viihtyy liroja. Ensin aikuisia ja elokuun puolella nuoria. Lapin kosteikot ovat vaihtuneet osin erikoisiin levähdyspaikkoihin etelässä.\nKuusitiainen ei pääse tavoistaan: vaikka ruokaa on ruokintapaikalla tarjolla yllin kyllin ja joka päivä, se piilottaa siemeniä kuusenneulasten lomaan. Tällä kertaa piiloon meni kuorittu auringonkukansiemen.\nTali- ja sinitiaiset eivät tätä tapaa osaa. Mutta kuusitiainen elää kaupungissa kuin esi-isänsä metsissä, ilman ihmisapua. Ruokaa varastoidaan, kun sitä on.\nKävelin Viikinojan reunaa, jos vaikka kohdalle sattuisi jokin ojan varressa viihtyvä lintu, kun huomasin muutaman mustarastaan ojan varren pensaiden alusia kaivelemassa. Mustarastaat poistuivat, mutta edelleen kuului pensaan alta rastaan ääntä. Ääni poikkesi hieman mustarastaan usein maassa pitämästä ”kjök” – äänestä ja ajattelin sen olevan mahdollisesti punakylkirastaan tuottamaa.\nÄäntelijä ponnahti matalan pensaan oksalle ja tajusin sen joksikin toiseksi rastaslajiksi. Vatsapuoli oli vaalean tai aavistuksen tuhkanharmaa ja siinä oli terävästi erottuvia mustia viiruja. Joissain viiruissa näkyi aavistus rusehtavaa sävyä. Selkäpuoli oli tummemman tasaharmaa, samoin päälaen ja niskan höyhenet, kuten myös korvanpeitinhöyhenet. Silmäkulmanjuova oli selkeä ainakin etuosastaan ja vaaleinta aluetta linnusta, kuten myös kurkku ja rinnan yläosa. Linnulla oli musta viiksijuova, joka ulottui ja laajeni rinnan yläosaan. Isojen peitinhöyhenten ja tertiaalien reunat olivat leveähkösti vaaleat. Alaperä rajautui vatsapuolen perusväriä vaaleampana. Lentoon lähtiessään rastas äänteli kuivahkosti ”tviih” tai ”gviih”.\nTein nopean piirroksen näkemästäni ja lähdin linnun perään. Vajaan tunnin etsinnän jälkeen tavoitin sen n. 200 m päästä asuinalueen marjapensaissa viihtyvästä räkättiparvesta. Määritys varmistui mustakaularastaaksi, kun lintu näyttäytyi hyvin Viikinojan viereisellä nurmella. Otso Häärä sai yksilöstä hyviä kuvia.\nJatkoin piirrostani kotosalla. Sanomattakin on selvää, että kyse on vain muistikuvasta, mutta jotkin sanalliset selitykset ehkä ansaitsevat huomion.\nMerikotkapari viihtyy Vanhankaupunginlahdella. Lähivuosien talvina, kun jääkansi on kantanut kalastajat, ovat merikotkat käväisseet pilkkijöiden apajilla poimimassa ylijäämäkalat. Tänä talvena ei pysyvää jääpeitettä ole muodostunut, mutta kotkat ovat pysytelleet tavallista tiiviimmin lahdella. Erityisessä suosiossa on ollut Klobbenin pieni saari, vanhoine harmaahaikaranpesineen. Muutamaan otteeseen on kotkapari vahvistanut isointa pesää oksilla. Kevättä odotellessa.\nReaktion oli oltava välitön. Käänsin pyöräni keulan ja lähdin polkemaan suuntaan, missä rähinöitiin. Tien päässä oli tilaisuus, joista ei kerrottu ennalta.\nLukitsin pyöräni ja kiipesin puretun talon puutarhaan, kohti villeintä meteliä. Siitä vastasivat rastaat, jotka huusivat mustina. Ylimpänä kaikista pulinoi pähkinänakkeli. Se oli rapistellut männyn kylkeä kuin pylvään päähän, ja sieltä se hallitsi rastaiden lisäksi myös tiaisten liutaa. Ne piirittivät haapaa, joka kasvoi hermostuksen keskellä.\nHaavan kyljessä ammotti käytetty käpytikan kolo. Entisen pesän eteisessä istui kaikista pienin pöllö. Sen pienistä pienin pää lähes täytti sen aukon, josta oli lennetty sisään ja lennetty ulos. Huomionarvoinen asia.\n”Kahdeksantoista pajusirkkua ruokaili tiiviinä parvena Saunalahden ruoikossa”, kirjoitin luonnoskirjan sivulle, piirroksen alle. Mitä tapahtui sitä ennen?\nPuolitoista tuntia aiemmin olin kuullut lyhyitä pajusirkun ääniä toisella puolen Saunalahden poukamaa. Ainakin kaksi lintua, olin päätellyt äänien tulosuunnista. Olin polkenut ulkoilutien nyppylälle nähdäkseni liikettä korsistossa, sirkkujen näkemisen toivossa. Pelkkien äänien perusteella parven koosta sai vain aavistuksen, enemmistö hukkui röyhyihin, mikä oli harvaan ääntelyn tarkoitus. Vain välttämätön tehtiin, joten joukkoon kuulumattomille jäi epäselväksi, oliko jäseniä enemmän kuin kaksi.\nOlin kiertänyt toiselle puolen Saunalahden pohjukkaa, unohtunut seurailemaan puukiipijän tarkkaa työskentelyä tervalepän rosoisella rungolla. Olin liukastellut polulla, jonka sivuilla mustarastaat viskelivät vettyneitä lehtiä, niin keskittyneesti, että olin ajautunut touhuun mukaan: ensin lehti ylä- ja alanokan väliin, sitten pään nopea heilautus ja lehden irrotus nokan otteesta, kallistus ja katse maahan. Jotain liikkui, liian hitaasti, jotta se olisi päässyt rastaalta karkuun.\nOlin kulkeutunut Kivinokan vanhan metsän tuulensuojassa havainnosta toiseen: hippiäisestä kuusen latvuksen pikkukäpylintuparveen, hermostuneista närhistä mäntykelon oksalla vahtineeseen kanahaukkakoiraaseen, pajassaan nakuttavasta käpytikasta kalliolle, josta näki kesäkuuhun ja rahiseviin rastaskerttusiin.\nRikkaan elämän elementtejä oli jäljellä.\nJokin normaalia kylmyyttä huojauttanut tekijä oli suojellut talveen jääneitä, kuten pajusirkkuja, joiden huomasin nyt taiteilevan ruo´oilla kallion alla. Jos olisin ottanut näkymästä valokuvan ja ojentanut sen nuoremmalle minälleni, olisi erehtymisen todennäköisyys ollut suuri. Olisin tunnistanut lajin, mutta en vuodenaikaa, joka oli ikuistettu.\nKun kaikki samaan lajiin kuuluvat yksilöt olivat yhtä aikaa esillä, oli laskeminen helppoa. Pidin yhteenlaskusta, ja vähennyksistä. Jakolaskukin sujui. Enemmistö pajusirkkuparven jäsenistä oli koiraita. Piirsin silti naaraan, se oli ainoa, joka pysyi riittävän kauan paikoillaan.\nNäin kaksi yksinäistä lajinsa edustajaa Viikin pelloilla: västäräkin ja töyhtöhyypän. Yksinäisyys herätti ajatuksen, että jokin oli vialla.\nVästäräkin lajitoverit olivat poistuneet päiviä sitten, mutta hyypille olot olisivat suotuisat vielä pitkälle lokakuuta ja lahden lietteellä niitä oleilikin isompi parvi. Miksi västäräkki oli jättäytynyt joukosta?\nViimeisiä västäräkkejä vaivasi usein jokin sairaus tai vamma. Tämän yksilön voinnissa ei näyttänyt olevan mitään vikaa. Siroilla koivillaan se juoksenteli laitumella, jolta karja oli siirretty sisätiloihin ja missä kärpästen parvet harvenivat. Ehkä hyönteisten syöjä piankin ottaisi siivet alleen ja poistuisi leudompiin oloihin.\nHyypälle pellon laitimmainen laita olisi viimeinen sijainti. Sen vasen siipi oli rikki ja lepäsi vasten viileää maata. Vielä tänään käväisisi pari sataa saman lajin edustajaa verottamassa lieroja ja kiiltäviä kuoriaisia siipirikon viereltä. Ensi viikolla tulisi vierailijoita vähemmän.\nYksinäinen västäräkki poimi hyönteisiä viileällä pellolla. Sateisena syyskuun päivänä (13.9.) laskin linnun lajitovereita 920 samalta paikalta. Syyskuun viimeisenä päivänä niitä oli jäljellä 30 ja seuraavana päivänä 4. Milloin viimeiseksi jäänyt suunnitteli poistuvansa? Mikään vamma ei näyttänyt lintua vaivaavan.\nJokin syöksyi kohti. Painuin alemmas lehdon polulla, mutta osumisen vaaraa ei enää ollut. Näin mahakkaan linnun kaartavan lepikkoon.\nSe oli säikähtänyt jo ennen minua. Ehkä sienestäjää tai ulkoilijaa, joka oli poikennut ulkoilutieltä yllätysten lehtoon.\nMitä sieltä milloinkin ponnahti, aina ne hidastivat havaitsijan menoa, pakottivat pysähtymään.\nHoitoniittyjen vesirajaan Helsingin Vanhankaupunginlahdelle on ilmaantunut surisevia lintuja. Talven ne ovat viettäneet kaukana kaakossa, jollain lieterannalla Persianlahden ja Itä-Afrikan välisellä alueella. Siellä näitä pitkänokkaisia kahlaajia on kutsuttu eri nimellä kuin meillä. Paluumatkalla on lajin nimi muuttunut moneen kertaan, kun lentäjät ovat ylittäneet eri kansojen asuttamat alueet. ”Sumpfläufer!” on huudahdettu Itämeren eteläisellä rannalla ja ”Myrsnäppa!”, kun kollega on erottanut karkeasti kuvioidut kupeet, kaksiosaisen silmäkulmajuovan ja nokan, joka taittuu tunnusomaisesti kärjestään.\nSuomenlahden ne saavuttivat ihan tavallisena maanantaina, kun tämän maan hallitusneuvotteluissa aloiteltiin 12. päivää ja merivedenkorkeus oli noin viisitoista senttiä alle teoreettisen keskivedenkorkeuden. Kahlaajat käyttivät tilaisuuden hyväkseen ja pysähtyivät ruokailemaan. Ranta pääkaupungin maantieteellisessä navassa oli vain pysähdyspaikka, ehkä viimeinen ennen kotimaata, mutaisia allikoita pohjoisilla jängillä, missä sirriäiset pesivät. ”Suotujoliráš”, todettaisiin siellä, miksei hetkisen myös hyvää oloa.\nLuotokirvinen on alkukevään vierailija Viikin pelloilla. Olot ulkomeren pesimäluodoilla ovat vielä karut, kun lajin ensimmäiset yksilöt saapuvat, mutta kaupungin kainalossa lämmittää. Laitumien lätäköiltä ja ojien reunoilta yksi tai kaksi luotokirvistä etsii joka kevät syötävää.\nPikkutikkapari soi. Ne kiikittivät lepikon latvoissa. Liitelivät rungolta toiselle. Vähän väliä ne jäykistyivät kuin oksat pystyyn. Luhta tikkojen soidinmaalla aloitteli sulamista, mutta tikoissa virtasi täysillä.\nViime keväänä, itse asiassa koko toukokuun, oleskeli kaksi laulujoutsenta Saunalahden suojaisilla vesillä. Lahden hallitsevan parin koiras ei ulottanut reviiriään sinne saakka ja nuoripari sai ruokailla rauhassa. Saunalahdella pesivät neljä kyhmyjoutsenparia vartioivat toisiaan eivätkä piitanneet lähisukulaisista.\nMuutamia päiviä sitten saapui Viikin pelloille kaksi aikuista laulujoutsenta. Vanha pari oli palannut ainakin yhden nuoren yksilön kera pari päivää aiemmin ja saattaa olla, että myös toinen pelloilla oleskellut nuori oli samaa perhettä, mutta oli joutunut jo vieroituksen kohteeksi. Kahdestaan liikkunut pari on siitä lähtien pysytellyt sopivan välimatkan päässä vanhasta parista. Tänään päivällä ruokaili uusi pari viime vuotisella ohrapellolla, ja illan valossa näin niiden lipuvan tulvaniityn sulavesillä.\nPiirsin nokan yksilölliset kuviot talteen. Kumpi oli koiras, kumpi naaras, selvinnee kevään kuluessa. Ehkä piirrän ne uudelleen Saunalahdella, kun olettamani uuden pesimäpaikan vedet vapautuvat.\nSeurattuani hanhien muuttoa iltapäivään asti Helsingin edustalla, tulin tarkistamaan tilanteen Viikissä. Olisiko joku tuhansista metsä- ja tundrahanhista uskaltautunut Viikin pelloille. Olisiko aukean avaruus riittävä varovaisille linnuille vai oliko metsän reuna sittenkin liian lähellä?\nKumpaakaan erämaiden lajia ei ollut näkösällä, kun kiikaroin laitumia, nurmia sekä kynnös- ja sänkipeltoja pellon pitkältä suoralta. Oli urbaaneja kanadanhanhia (389) ja ensimmäisiä valkoposkihanhia (11) sekä merihanhia (8), jotka nekin olivat uskaltautuneet pesimään ihmisten läheisyyteen viime vuosina.\nKävelin tien läntiseen päähän, jossa keltasirkku lauloi hakametsikön harvassa koivikossa. Koivujen kohdilla oli kumpare, mistä koetilan maat avautuivat hieman ylempää. Johtuiko uudesta asemasta, huomasin loivasti laskeutuvan laitumen itäiseltä reunalta kolme tummaa hanhea. Ensin hopeiset, valossa hohtavat selät. Sitten päät, jotka aika ajoin nousivat tulvaniityn niittylauhojen lomasta. Metsähanhia.\nJokainen erämaan lintu joka uskaltautuu kaupungin maille, on pieni voitto. Nämä kolme näyttivät kuuluvan itäiseen, Venäjän loputtomalla tundralla pesivään alalajiin, tundrametsähanhiin. Sekä ne, että Suomessakin pesivät, uhanalaiset taigametsähanhet, ovat vähälukuisia vieraita Viikissä. Yleensä ne vain ylittävät kaakattaen meidät.\nNavakka tuuli oli pyyhkinyt Vanhankaupunginselän tyhjäksi lokeista. Yksikään varis ei vahtinut jäätyneitä avantoja, jää oli vapaa kaikista. Tuulensuojassa, Purolahden perimmäisessä pohjukassa, kahdeksan harmaahaikaraa odotteli, mitä jokainen elävänä selvinnyt talven jälkeen.\nKaksi pulmusta oli liittynyt kolmentoista kiurun seuraan. Niillä oli samat askareet kuin hiukan isommilla kiuruilla: siemeniä oli löydettävä pälvien vähistä heinistä. Itsetunnosta ei pulmusilla näyttänyt olevan puutetta. Ne tuikkasivat tylpällä nokallaan, jos joku kiuruista yritti samalle tähkälle.\nVielä eivät kiurut laula. On täysi työ kerätä vähäisiä siemeniä talven riipomista heinistä.\nEnsimmäiset töyhtöhyypät saapuivat pelloille. Ne vaikuttivat jäykähköiltä, ehkä muuttolento oli kuluttanut voima tai sitten peltojen talvisuus askarrutti lintuja.\nJoskus niistä näkyi merkkejä: pyöreitä jälkiä pyöreiden jälkien perään. Mutta harvoin pääsi näkemään itse jälkijonon tekijää.\nKiikaroin Keinumäen tornissa, Vanhankaupunginlahden rannalla, vähän jälkeen auringonlaskun. Toivoin sarvipöllöä saalistelemaan, niitylle, jota puolikas kuu ja pakkaslumi valaisivat. Kuten tavallista: mitä odotin, ei tullut. Tuli muuta.\nKaukana Vanhankaupunginselällä eteni jälkien jättäjä, hantä viistäen jäätä. Se pysähtyi vähän ennen Fastholmaa, katsahti kaupungin valoihin, ja sukelsi ruoikkoon ennen lehtevää rantaa. Kohta se kiipeäisi tukevalle maalle ja kenties lintujen ruokintapaikalle entisen autiotalon tontille. Siellä piilotteli monta pelokasta myyrää.\nKului vartti ilman pöllöjä, se meni kiikaroidessa, asioita, joista ei ääntä kuulunut. Yksi kulki pitkospuilla. Se oli kaupungin asukas kahdella jalalla, meni Lammassaareen. Kohta tuli toinen, mutta nelin kintuin. Se paineli mennessään ja aivan läheltä.\nKaksi kettua samana iltana!\nAjattelin ensin, että kuolleesta kuusesta oli pudonnut kaarnanpala hangelle. Mutta kun katsoin liikkumatonta lähempää, se olikin kalikaksi jäätynyt kanahaukka, joka makasi vatsallaan.\nHavumetsän latvassa kuulutti varis ja sinitiainen naputteli silmun saumaa pihlajassa. Mikä oli pysäyttänyt haukan, jonka käänsin nyt selälleen?\nOliko sen tappanut toinen haukka, vahvempi lajitoveri? Vai oliko asialla ollut huuhkaja, joka viime viikot oli huhuillut Viikissä?\nSama vahvojen kynsien kouristus, jolla haukka oli puhkonut monet rinnat, oli jäänyt haromaan ilmaa. Vainajan varpaat punersivat ja myös alavatsan höyheniä kirkastivat punaiset pisarat.\nKirjoitin tapahtuneesta Tapio Soloselle, joka rengastaa pääkaupunkiseudun kanahaukat ja tuntee lajin läpikotaisin.\nHän vastasi: ”Naarasta pienikokoisemmat koiraat voivat etenkin talvisin joutua naarashaukan hyökkäyksen kohteeksi. Tällaisissa tapauksissa kyse on kuitenkin nälästä ja saalistuksesta, ja samalla ravintokilpailijan karsimisesta. Tavallisimmin kanahaukat joutuvat vieraan kanahaukan saaliiksi maastopoikasina. Koiraat ja naaraatkin voivat kahinoida keskenään reviirin hallinnasta, jolloin yhteenotoissa voi tulla kuolemaankin johtavia vaurioita.\nHuuhkajan saalislistalle kuuluvat kaikki sitä pienemmät petolinnut, myös kanahaukat. Huuhkajan saalis tuskin kuitenkaan jäisi raatelematta ja syömättä, ellei sitä ole yllätetty itse teossa”.\nPiirroksen sekä myöhemmin lähettämäni valokuvan perusteella Tapio tunnisti haukan kaksivuotiaaksi (3.kv) koiraaksi.\nKolme koskikaraa taiteili Vanhankaupunginkosken itähaaran kivillä. Yksi kävelysillan alisilla vesikivillä, yksi autoja vilisevän ylimmän sillan ylävirran puolen saarekkeella ja yksi kuohujen välisellä kallionposkella, siltojen välissä. Tarkkailin lintuja auringonlaskusta alkaen (klo 15.36) parisenkymmentä minuuttia, aina klo 16.10 saakka. Katulamput syttyivät ja vesillä juoksi valoa. Kun poistuin, alin kara ei osoittanut yöpymään lähtemisen aikeita. Oliko sillä varma kolo tiedossa, sillan alla tai kosken reunamuurissa, missä uinua kaupungin kylmimmät tunnit?\nLahden itäosa jäätyi marraskuun viime päivinä. Jäänraja saavutti Kivinokan läntisen kärjen ja venyi aina Arabianrannan edustalle Kokkoluotoon. Vesilinnut vähenivät, joitain isokoskeloita sekä väriseviä sorsia liikuskeli pakkasilman kangastamina kaukoputken kuvassa. Vain Kyläsaaren rannassa siihen olisi voinut koskea. Tuli väkevä tuuli, joka puski jäänrajan rikki, avasi puolet jäätyneestä. Kivinokan pohjoisessa poukamassa uiskenteli uiveloita uudelleen. Talvi oli vain ilmoittanut tulostaan, mutta ei ollut tullut vielä.\nHakalan metsän läntiseen reunaan, liki rantaa, oli kulunut polku. Se oli siinä jo vähän yli neljäkymmentä vuotta sitten, kun kävin sitä ensimmäisen kerran. Rantapoluksi nimetyllä kulkutiellä taivallettiin tänäänkin: ulkoilijat kahisevissa asuissaan, joku oli ehkä löytänyt itselleen uuden reitin.\nPolun ylle oli kesien tuloksena kasvanut vahva oksa. Sillä nuokkui huuhkaja, viitisen metriä kiivaista askelista ylöspäin.\nMustarastaat nousevat latvustoihin vähän ennen yöpymään lähtöä. Ne sirahtelevat ja tuikkivat terävästi ääniä. Tämä koiras lennähti Fastholman risuvuoren päälle. Päivittäin toivat Staran autot uusia oksia edellisten ylle, ja joka ilta, vähän ennen yöpymään lähtöä, sirahteli ja tuikki vähän edellistä kertaa ylempänä.\nHyvän ruokintapaikan tunnistaa linnuista: niitä on paljon ja monista lajeista. Paikalla kohtaa myös lintujen katsojia, ja heidän runsautensa kertoo myös tarjonnan laadusta. Tavalliset tiaiset eivät yksinään riitä. Hömötiainen, joka on harvinaistunut vuosi vuodelta, on jo yhtä puoleensavetävä kuin punarinta talvella.\nLinnuille tuodun ravinnon moninaisuus on yksi ruokailjoiden kirjoon vaikuttavista tekijöistä. Aikamme ikisuosikkeja ovat auringonkukansiemenet ja pähkinät, joiden teho on vain kasvanut, kun siemenistä on poistettu kuoret ja pähkinät on murskattu valmiiksi. Talipallot ja makkaranpötköjä muistuttavat siemen- ja rasvaseokset viimeistelevät yön yli kestävän energia-annoksen.\nVielä on muistettava, että notkuva pöytä ei yksinään riitä. Se on katettava suojaan. Piilossa niin puhureiltä kuin petolinnuilta, olisi oma toiveeni, jos olisin jokin einettä etsivä siivekäs. Sellainen kuin ruokala Keinumäellä, vuorimäntyjen alla.\nLunta ei tarvita kuin läpikuultava harso ja sekin voi olla reikäinen, jotta pimeällä liikkuja paljastuu. Tuuhea turkki tai pullea vatsa oli pyyhkinyt lumen kulkureitiltä, jonka toisessa päässä oli onkalo. Kymmenisen metriä siitä sivuun ja kaupungin puutarhaosaston – tai millä nimellä sitä nykyisin kutsutaankaan – kasaaman risuvuoren kyljestä ammotti toinen suuaukko. Supikoira arvatenkin siellä torkkui, samassa ryteikössä peukaloisen kanssa, Vanhankaupunginlahden itäisellä reunalla.\nPieni lintu nousi oksalle rätisemään, kun kiipesin risulinnan kylkeä ylemmäs. Mitä se vartioi? Sitä samaa, mitä minäkin, jos vieras kulki liki pihaamme.\nHämärä tuo yön linnut esiin. Kiikaroin yöpuulle lentäviä räkättirastaita Hakalanniemestä, kun kuvaan ilmaantui isompi lintu. Sarvipöllö liiteli ja löi pehmein siivin. Höyhenten sävy oli miellyttävä kuin röyhyissä, joita korsien kovuus kannatteli.\nCopyright © 2021 Hannu Sarvanne. All rights reserved.


Me-säätiön Ulla Nord: Koulutus poistaa huono-osaisuutta - Akava\nAkavalainen Ajassa Sivistysyhteiskunta 2117 Me-säätiön Ulla Nord: Koulutus poistaa huono-osaisuutta\nSivistysyhteiskunta 2117, osa 8:\nSyrjäytymistä vastaan taisteleva säätiö uskoo tutkimuksen ja datan voimaan.\nMe-säätiön Ulla Nord unelmoi maailmasta, jossa jokainen ihminen kokee olevansa merkityksellinen ja tärkeä.\nKun Me-säätiö perustettiin vuonna 2015, se sai enemmän mediahuomiota kuin sosiaalialan toimijat yleensä. Syynä tähän olivat säätiön perustajat, Supercell-peliyhtiön Ilkka Paananen ja Mikko Kodisoja.\nMobiilipeleillä rikastunut kaksikko päätti alkaa taistella syrjäytymistä vastaan ja lahjoitti säätiölle alkupääomaksi 200 miljoonan euron arvosta yhtiönsä osakkeita. Haastatteluissa kerrottiin, kuinka Me-säätiö toisi hyväntekeväisyyteen lisää start-up-henkeä: isoja unelmia ja riskinottoa.\nElokuun alun maanantaipäivänä tunnelma Me-säätiön toimistolla Helsingin Ruoholahdessa näyttääkin kieltämättä hieman start-up-yrityksen konttorilta. On tyylikäs harmaa kokolattiamatto, lasiset väliseinät ja modernin sirot kalusteet.\nPerimmäisestä huoneesta löytyy säätiön toimitusjohtaja Ulla Nord. Hän seisoo vaaleanharmaan toimistokaapin edessä ja näpyttelee sen päällä olevaa Applen harmaata läppäriä.\nNordin aikataulut ovat myös kuin start-up-yrityksestä: kalenteri on pakattu tupaten täyteen ja tapaamisten välistä löytyy juuri ja juuri 40 minuuttia aikaa haastattelulle. Siirrymme siis saman tien viereiseen neuvotteluhuoneeseen.\nSeuraavaksi luvassa: hissipuhe\nStart-up-yritysten perustajat opettelevat usein ulkoa niin sanotun hissipuheen. Sitä tarvitaan, jos samaan hissiin osuu potentiaalinen sijoittaja tai yhteistyökumppani. Hänelle täytyy näet pystyä kertomaan omasta yrityksestä kaikki olennainen lyhyen hissimatkan aikana.\nMillainen olisi Ulla Nordin hissipuhe Me-säätiöstä? Nord naurahtaa kysymykselle, mutta aloittaa puheensa viipymättä.\n– Me-säätiö on säätiö, jonka mielestä maailmassa ei pitäisi olla meitä ja heitä. On vain me. Me uskomme, että me-sanan sisälle kuuluvat kaikki, jotka ovat tässä yhteiskunnassa. Kaikille meille pitäisi löytyä merkityksellistä ja tärkeää tekemistä, yhteisö ja paikka, johon kuulua. Sillä päästään jo pitkälle.\nKuvitteellinen hissi pysähtyy hetkeksi ottamaan lisää matkustajia. Nord vetää henkeä ja jatkaa.\n– Olemme myös hyvin innovatiivinen säätiö, jolla on iso visio. Uskomme, että Suomessa ei ole 30 vuoden päästä yhtään syrjäytynyttä lasta ja nuorta, kunhan uskallamme tehdä rohkeasti asioita toisin ja rakennamme uusia työmuotoja, joilla saadaan aikaiseksi rakenteellisia muutoksia yhteiskunnassa.\nTaas vedetään henkeä.\n– Uskomme myös siihen, että kaiken kehittämistyön pitää pohjautua olemassa olevaan dataan ja tilastoihin. Meillä on tämän maan parhaat tilastot ja data, joita hyödynnämme kehittämistyössämme. Uskomme yhdessä tekemiseen. Jos me kaikki tuomme parhaan osaamisemme yhteiselle alustalle, voimme saada mahdollisimman suuria vaikutuksia aikaiseksi.\nHissipuheeseen kului noin yksi minuutti ja 20 sekuntia. Ei huono suoritus. Ainakin amerikkalaisen pilvenpiirtäjän hississä tällaisen puheen ehtii pitää, ja jää vielä aikaa vaihtaa käyntikorttejakin.\nHeikompien puolustaminen on itsestään selvää\nVaikka tässä nyt start-upeista puhutaankin, Nordin tausta ei ole koodauksen maailmassa. Hän tulee suoraan sosiaalityön kovasta ytimestä. Ennen Me-säätiötä Nord oli 17 vuotta töissä Helsingin diakonissalaitoksella ja teki töitä pääasiassa lasten, nuorten ja perheiden parissa.\nAmmatinvalinta oli hänelle itsestään selvä.\n– Olen kotoisin maalta, isosta perheestä. Yhteisöllisyys ja toisista huolehtiminen tulee jo sieltä. Olen myös ollut aina sosiaalinen ja oikeudenmukainen. Jos näin pienenä että jotakuta kiusattiin, puutuin siihen. Minulle on itsestään selvää, että heikompaa puolustetaan. Olen myös halunnut aina tehdä töitä ihmisten kanssa.\nUlla Nord pyrkii keksimään työssään innovatiivisia ratkaisuja yhteiskunnallisiin ongelmiin.\nDiakonissalaitoksella Nord kehitti muun muassa etsivän nuorisotyön Vamos-konseptin, jonka tavoitteena on auttaa koulutuksen ja työmarkkinoiden ulkopuolella olevia nuoria.\n– Rakastin työtäni siellä, mutta tuntui, että en pysty sen kautta vaikuttamaan riittävästi yhteiskunnallisiin asioihin. Kun tämä paikka sitten avautui, ajattelin heti, että tuo on se työ mitä haluan tehdä. Tässä voisi olla taloudelliset resurssit ja mahdollisuus edistää minulle tärkeitä teemoja.\nYhteistyö muuttaa maailmaa\nVaikka 200 miljoonaa kuulostaa paljolta, Me-säätiö on silti pieni tekijä sosiaalialalla. Vertailun vuoksi: Suomen sosiaalimenot ovat yli 60 miljardia euroa vuodessa. Tähänkin juttusarjaan haastateltu professori Juho Saari on verrannut osuvasti valtiota ruotsinlaivaan ja pieniä säätiöitä purjeveneisiin.\nNord uskoo silti, että pienen purjelaivan kipparikin voi muuttaa maailmaa, kunhan rahat laitetaan sinne missä niillä on suurin vaikutus. Vielä tärkeämpää on kuitenkin yhdessä tekeminen: tarvitaan armada pikkuveneitä, jotta iso laiva liikahtaa. Me-säätiön tavoitteena onkin haastaa yhteiskunnan eri toimijat pohtimaan ja kehittämään asioita yhdessä.\n– Meillä Suomessa on ollut tähän asti hirveän vahva yksin tekemisen kulttuuri. Palvelut toimivat siiloissa, joissa hoidetaan vain tiettyjä asioita. Myös monet järjestöt toimivat niin. Mielestä sellaisen aika on nyt ohi. Vain yhdessä tekemällä voimme saada aikaiseksi isompia vaikutuksia.\nMe-talo oli onnistuminen\nYhteistyötä Me-säätiö on kahden ensimmäisen toimintavuotensa aikana tehnyt esimerkiksi televisiosta tutun Madventures-kaksikon, Riku Rantalan ja Tuomas Milonoffin kanssa. Heidän kanssaan perustettiin Startup Refugees -verkosto, joka tukee turvapaikanhakijoita työllistymisessä ja yrittäjyydessä.\nNord nostaa yhdeksi Me-säätiön isoimmaksi onnistumiseksi Me-talot. Ne ovat lähiöiden kokoontumispaikkoja, jotka on rakennettu alueen asukkaiden tarpeiden mukaan.\n– Emme mene sinne valmiin konseptin kanssa, vaan kuuntelemme alueen ihmisiä ja kysymme, mitä siellä erityisesti tarvitaan. Tulokset ovat olleet mielettömän hyviä. Esimerkiksi ensimmäinen Me-talo Turun Pansiossa tavoittaa jo yli 1000 pansiolaista, mikä on paljon, sillä kyseisessä kaupunginosassa asuu noin 5000 ihmistä.\nNordia viehättää erityisesti se, että Me-talot kokoavat eri-ikäiset ja erilaisessa elämäntilanteessa olevat ihmiset saman katon alle.\n– Yhdessä Me-talossa on esimerkiksi koulupäivän jälkeen ”mummola”, jossa voidaan tehdä asioita yhdessä. Moni on myös nuori saanut ensimmäisen työkokemuksensa Me-talosta ja ymmärtänyt sen myötä mille alalle haluaisi lähteä kouluttautumaan.\nSivistyksellä taistellaan syrjäytymistä vastaan\nKoulutuksesta päästään luontevasti tämän juttusarjan kattoteemaan: sivistykseen. Se on Nordin mukaan isossa roolissa, kun työskennellään syrjäytymistä vastaan.\n– Me-säätiön strategisista kärjistä ensimmäinen niistä on koulutus. Mietimme, miten pystymme varmistamaan tulevaisuudessakin sen, että kaikki lapset ja nuoret saisivat tasa-arvoisen koulutuksen ja saavuttaisivat sellaiset akateemiset taidot, joilla kykenee selviämään jatko-opinnoista.\nTilastot puhuvat karua kieltä. Nord kertoo, että joka vuosi 10 000 nuorta jää vaille jatko-opintopaikkaa ja moni keskeyttää ammatilliset opinnot, koska heillä ei ole opiskeluun vaadittaa kirjoitus- ja laskutaitoa.\n– Tähän ongelmaan puuttuminen on todella iso osa meidän säätiön perustehtävää. Miten voisimme rakentaa sellaisen koulutusjärjestelmän, jossa huonommin pärjäävät saisivat tarvitsemaansa tukea ja pärjäisivät tulevaisuudessa?\nEnsimmäiset pilottihankkeet pyörivät jo. Me-säätiö on esimerkiksi järjestänyt Kaikille kone -keräyksen, jossa hankitaan tietokoneita niitä tarvitseville lapsille ja nuorille.\nNord haluaisi myös, että jokaisella nuorella olisi myös yhdenvertaiset mahdollisuudet harrastaa ja nauttia kulttuuripalveluista.\n– Huono taloudellinen tilanne asettaa ihmisen eriarvoiseen asemaan. Haluamme, että jokainen lapsi ja nuori voisi saada edes sen yhden harrastuksen. Että hekin saisivat merkityksellistä tekemistä ja kokemuksia.\nNordin mielestä sivistys on kokonaisvaltainen paketti, joka käsittää paljon muutakin kuin perinteisen koulutuksen, kulttuurin ja taiteen.\n– Sivistys on myös sitä, että uskomme tasa-arvoon ja yhdenvertaisuuteen, siihen että yhteiskunta tarjoaa kaikille taustasta tai varallisuudesta riippumatta yhdenvertaiset mahdollisuudet osallistua, kouluttautua ja kokea merkityksellisiä asioita.\nMe-säätiö pyrkii taistelemaan eriarvoistumista vastaan. Ulla Nordin mukaan kuilu hyvä- ja huono-osaisten välillä on kasvanut yhä suuremmaksi.\nMe-säätiön toimitusjohtaja on kuitenkin huolissaan tällaisen ajatusmaailman häviämisestä. Hän on huomannut, että ihmisten arvot ovat koventuneet viimeisten kymmenen vuoden aikana.\n– Ajatellaan, että on ihmisen oma syy, jos he ovat huonossa tilanteessa. On tullut sellainen ”ryhdisty ja tee asioita” -ajatus. Yhteiskunnassa näkyy nyt selvästi yhteisöllisyyden puute ja yksilökeskeisyys, siinä missä 10 vuotta sitten oli vahvempana ajatus siitä, että pidetään lähimmäisestä huolta.\nMistä tämä johtuu? Nord ei osaa sanoa, mutta arvelee, että yksi syy voi olla yhä koveneva kilpailu työpaikoista ja toimeentulosta.\nData-analyytikko louhii tavoitteet\nKuten alun hissipuheessa kuulimme, Me-säätiön visio on rohkea: se tähtää siihen, että Suomessa ei olisi vuonna 2050 yhtään syrjäytynyttä lasta ja nuorta. Ensialkuun tämä kuulostaa mahdottomalta tavoitteelta: ainahan yhteiskunnassa on huono-osaisia ja syrjäytyneitä.\nNord vakuuttaa kuitenkin, että kyseessä ei ole mikään hatusta tempaistu luku.\nMe-säätiöön on nimittäin palkattu data-analyytikko, joka ”louhii” työkseen dataa ja selvittää esimerkiksi työttömien nuorten määrää ja nuorisotyöttömyyden keskeisisiä syitä. Tämän datan pohjalta on tehty laskelmia siitä, millä aikataululla syrjäytyneiden lasten ja nuorten määrä voisi realistisesti laskea.\n– On täysin realistista, että 30 vuoden päästä syrjäytyneiden määrä voisi olla nolla. Silloin pitää kuitenkin siirtää painopiste rohkeasti ennaltaehkäisevään työhön. Meillä on tähän vahva tahtotila sekä mahdollisuus ottaa riskejä ja tehdä asioita toisin.\nMe-säätiö on myös tutkimuslaitos\nSen lisäksi että säätiö tutkii olemassa olevia tilastoja, se tuottaa itsekin tutkimustietoa. Keväällä 2018 valmistuu nimittäin ensimmäinen Me-säätiön rahoittama tutkimus, jossa tutkitaan kolmessa sukupolvessa syrjäytyneitä perheitä. Hanketta vetää jutun alussa mainittu ja aiemmin tässä juttusarjassa haastateltu professori Juho Saari.\nNordin mukaan tutkimustiedosta on hyötyä vaikuttavampien toimintamallien suunnittelussa.\n– Jos siinä tutkimuksessa nousee esiin asioita jotka pitäisi tehdä toisin, voimme käynnistää sen pohjalta pilottikunnissa uudenlaisia palvelukokonaisuuksia.\nVaikka kyseinen tutkimus on vielä kesken, jo tässä vaiheessa voidaan sanoa, että sivistystyöllä on iso rooli tämänkin ongelman ratkaisussa.\n– Monessa syrjäytyneessä perheessä on tietynlaista näköalattomuutta. Kodin kautta ei ole voinut saada mallia siitä, miten elämässä voi päästä eteenpäin. Siksi pitäisi pystyä antamaan ulkopuolelta tietoa ja esimerkkejä siitä, miten asioita voi tehdä toisin. Koulutus ja mahdollisuuksien antaminen ovat todella tärkeitä.\nTyöskenteli 17 vuotta Helsingin Diakonissalaitoksella ja veti siellä muun muassa etsivän nuorisotyön Vamos-palvelukokonaisuutta\nTyöskennellyt myös opettajana ala-asteella ja päiväkodissa\nOn yksi presidentti Sauli Niinistön kokoaman arjen asiantuntijoiden työryhmän jäsenistä\nKoulutukseltaan toimintaterapeutti. Sai viime vuonna työstään yhteiskunnallisena vaikuttajana Vuoden toimintaterapiateko -kunniamaininnan\nUlla Nordin mielestä yksin tekemisen aika on suomalaisessa yhteiskunnassa ohi. Isoja muutoksia saadaan hänen mukaansa aikaiseksi vain yhteistyöllä.\nKatso video: Millä keinoilla kouluissa ehkäistään syrjäytymistä vuonna 2117?


Koronatilanne Raaseporissa – viikkokatsaus 2.2.2021 - Raasepori\nKoronatilanne Raaseporissa – viikkokatsaus 2.2.2021\nEtusivu > Koronatilanne Raaseporissa – viikkokatsaus 2.2.2021\nViikkokatsaus v. 3—4\nKahden viimeisen viikon aikana (vk 3—4) Raaseporissa oli 14,5 uutta tapausta 100 000 asukasta kohden. tämä tarkoittaa neljää (4) uutta tapausta kahden viikon aikana.\nOlemme tähän asti pystyneet pitämään tartunnat poissa Raaseporin asumisyksiköistä sekä vuodeosastolta, eikä Raaseporissa ole todettu koronavirukseen liittyviä kuolemantapauksia.\nAikavälillä 18.1. —1.2.2021 klo 9.30 on otettu 685 koronatestiä, keskimäärin 48 testiä päivässä. Kapasiteetti riittää hyvin testaukseen, ajan testiin saa yleensä saman päivän aikana (viimeistään seuraavana päivänä) ja vastaus tulee yleensä 24 tunnin aikana. Kehotamme edelleen hakeutumaan testiin matalalla kynnyksellä: testaus antaa mahdollisuuden nopeaan tartunnanjäljitykseen ja että voimme laittaa mahdolliset tartunnalle altistuneet karanteeniin ja estää tartuntojen leviäminen.\n– Tartuntojen leviämisen estäminen on nyt tärkein tehtävämme, sanoo Annika Rehn, Raaseporin kaupungin terveyspalvelujen päällikkö.\n– Suositusten ja rajoitusten noudattaminen on tärkeimpiä toimenpiteitä tartuntojen leviämisen estämiseksi. Meillä on Raaseporissa ollut hyvä tilanne ja toivon, että näin tilanne jatkuukin. Tämän takia on tärkeää, että noudatamme voimassa olevia rajoituksia ja suosituksia, jatkaa Rehn.\nTammikuun aikana, 11.1—30.1.2021 rokotettiin Raaseporissa ja Hangossa reilu 1000 henkilöä.\nRokotukset jatkuvat siinä tahdissa, kun saamme rokotteita.\nKuten aiemmin on tiedotettu, rajoitukset jatkuvat helmikuussa.\n– Valitettavaa on, että uudet virustyypit leviävät helpommin, sanoo hygieniahoitaja Pia Halavakoski.\n– Vaikka ymmärrettävästi on vallalla väsymystä noudattaa voimassa olevia rajoituksia, on silti tärkeää, että jaksamme ylläpitää sitä hyvää tilannetta, joka meillä Raaseporissa nyt on, kehottaa Annika Rehn.


Sosiaalisen median markkinointi Ennakoiva älykkyys: Tellagence\nPerjantai, lokakuu 19, 2012 Perjantai, lokakuu 19, 2012 Douglas Karr\nMarkkinoijat yleensä suhtautuvat sosiaaliseen mediaan kuten muutkin perinteiset tiedotusvälineet. Etsi missä useimmat silmämunat ovat ja jahtaavat heitä. Ero on kuitenkin valtava. Sosiaalisissa verkostoissa on kolme toimintaa:\nHavainto - yleisö, joka yksinkertaisesti seuraa ja tallentaa tietoja omaan henkilökohtaiseen käyttöönsä.\nVuorovaikutus - yhteisö, joka vastaa ja antaa palautetta jaettuihin tietoihin.\nEdistäminen - ihmiset alueella yleisö tai yhteisö jotka jakavat tietoja heidän yleisö ja / tai yhteisö.\nSosiaalisessa mediassa vuorovaikutuksessa oleville yrityksille näitä toimintoja on vaikea - ellei mahdotonta - analysoida ja ennustaa. Sosiaalista mediaa on lukuisia Analytics alustoja markkinoilta, mutta suurin osa niistä on yksiulotteisia… tarjoavat mittareita, jotka on rajoitettu tavoittamiseen ja jakamiseen.\nMarkkinoijien on tällä hetkellä selkeä ja ilmeinen tarve ymmärtää ja hyödyntää sosiaalisen markkinoinnin mahdollisia vaikutuksia. Tellagence vastaa tarpeisiin. Olemme luoneet tieteen, joka ennustaa käyttäytymistä asiayhteyteen liittyvissä verkkoverkoissa. Tellagence auttaa sinua saavuttamaan sosiaalisen markkinoinnin potentiaalisi maksimoimalla Twitter-kattavuutesi.\nKerronta ei välttämättä ehdota ratkaisua ongelmiin, joita dokumentoin täällä, mutta he toivovat voivansa tarjota ennakoivampaa älykkyyttä sosiaalisen markkinoinnin kokonaisvalikoimalle Twitteristä alkaen.\nTellagencen usein kysytyistä kysymyksistä\nKerronta on sosiaalinen ennustetekniikka, joka avaa onnistuneesti online-suhteiden monimutkaisuuden ja tietää kuka motivoituu välittämään brändisi viestejä. Tellagencen ensimmäinen tuote, Tellagence for Twitter, on rakennettu algoritmeille, jotka seuraavat ja ymmärtävät verkkojen välisten suhteiden dynamiikkaa. Tämä uraauurtava tekniikka ottaa huomioon kontekstin, ymmärtää käyttäytymisen muutokset ja selkeimmin, käyttää tieteitä, jotka on rakennettu ymmärtämään verkkoviestintää toisin kuin mikään muu verkkoanalyysiratkaisu.\nMiten on Kerronta eri? Vaikka monet yritykset keskittyvät sosiaalisen median seurannan ja sitoutumisen yleisempiin elementteihin - kuten kohdistamiseen henkilöihin, joilla on suuri seuraajamäärä tai julkkis-asema -, Tellagencen tiede tunnistaa ja kehittää syvällisiä, yhteisiin etuihin perustuvia suhteita tuotemerkkien merkityksellisemmän ja eksponentiaalisen tavoittavuuden saavuttamiseksi.\nKerronta avioituu ihmisen käyttäytymistieteestä korkean laskennallisen ennustavan mallinnuksen avulla, jotta voidaan ottaa huomioon sellaisten tekijöiden vaikutukset kuin päätöksenteko, suhteiden voimakkuuden kasvu tai väheneminen ja verkkoroolit. Yhtiön ensimmäinen tuote, Tellagence for Twitter, sieppaa keskustelujen kontekstin ja tekee ennusteita ottamalla huomioon verkon sisällä jatkuvasti muuttuvan dynamiikan.\nTunnisteet: löytää vaikuttajiavaikutusvaikuttajaanalytiikkasosiaalinen analytiikkasosiaalinen markkinointisosiaalisen markkinoinnin älykkyysTellagenceTwitterTwitter-analytiikka\nLokakuu 19, 2012 2: 27 PM\nKiitos, että käytit aikaa kirjoittaa artikkeli Douglas. Me arvostamme sitä. Jos voimme vastata muihin kysymyksiin sinulle, ota meihin yhteyttä.\n30, 2012: 5: 43 AM\nOn välttämätöntä, että useimmilla pienyrityksillä on Facebook-sivu\npositiivinen PR. Ilman Facebook-läsnäoloa yritys voidaan jättää jälkeensä


Hääpäiväkirjat: Unelmien kihlasormus\nOlimme yhdessä katselleet sormuksia jo etukäteen ennen kosintaa ja myös sormusten ostamisen hoidimme yhdessä. Minulle oli tärkeää päästä valitsemaan oma sormukseni - ei siksi, että en olisi uskonut T:n osaavan ostaa minulle mieleistä sormusta, vaan siksi että esimerkiksi sormuskoot vaihtelevat jonkin verran valmistajan ja mallin perusteella ja halusin löytää kerralla sen minulle täydellisen yksilön.\nKävimme kokeilemassa sormuksia useammassa eri liikkeessä, mutta lopulta molemmille mieleiset sormukset löytyivät samasta osoitteesta: Malmin Korupajan myymälästä Malmilta. Tiesin itse heti haluavani valkokultaisen sormuksen, sillä kaikki muut koruni ja esimerkiksi rannekelloni ovat hopean sävyisiä ja halusin sormuksen sopivan niiden kanssa yhteen. T puolestaan halusi keltakultaisen sormuksen ja totesimme yhteistuumin, että sormuksemme voivat hyvin olla eri värisiä, tärkeintä on, että molemmat saavat juuri sellaisen sormuksen, jonka itse haluavat.\nMinulle tärkeitä vaatimuksia sormuksen valinnassa olivat kotimaisuus - halusin sormukseni olevan suomalaista käsityötä, laadukkuus, sekä kestävyys. Kihlasormus tulee toivottavasti olemaan sormessani loppuikäni, joten haluan sen kestävän mukana kaikissa arjen askareissa. Olin etukäteen haaveillut tietyn tyyppisestä sormuksesta, mutta Malmin Korupajan myyjän suosituksesta päädyin kokeilemaan Kohinoorin valkokultaista Helene-timanttisormusta ja rakastuin siihen heti. Sen jälkeen mikään muu sormus ei näyttänyt enää yhtä kivalta. Olen yleensä äärimmäisen huono tekemään päätöksiä (kaikki läheiseni, jotka ovat ikinä olleet shoppailemassa kanssani varmasti allekirjoittavat tämän täysin :D), mutta yhtäkkiä sormuksen kohdalla tiesinkin heti löytäneeni sen oikean. Kohinoor myös täytti kaikki toiveeni, sillä Kohinoorin sormukset valmistetaan käsityönä Hämeenlinnassa ja kaikki sormukset on valmistettu kierrätyskullasta. Myös kaikki merkin käyttämät timantit ovat laadukkaita ja tarkkaan valikoituja. Olen myös kuullut Kohinoorin laadusta ja kestävyydestä hyviä kokemuksia muutamilta ystäviltäni, joilla on kyseisen merkin sormukset.\nT päätyi valitsemaan itselleen yksinkertaisen, suoraviivaisen keltakultaisen sormuksen, joka on Malmin Korupajan omaa tuotantoa. Meillä kävi sormusten suhteen älyttömän hyvä tuuri, sillä saimme ne kaksi yhden hinnalla-tarjouksella, eli molemmat sormukset minun sormukseni hinnalla ja kaiverruksetkin kuuluivat hintaan. Malmin Korupajassa on usein todella hyviä tarjouksia, joten vinkkinä kaikille muillekin, että niitä kannattaa pitää silmällä! Sovitin myös liikkeessä jo valmiiksi erilaisia sormuksia, jotka sopisivat tämän viereen vihkisormuksiksi. Myyjä osasi ehdotella myös tähän heti kivoja vaihtoehtoja ja kaiken kaikkiaan palvelu Malmin Korupajassa oli todella hyvää ja ystävällistä.\nKaiverrusten osalta päädyimme yksinkertaiseen, omassani lukee H ♥ T 2.5.2020 ja T:n sormuksessa T&H 2.5.2020. Nyt pari viikkoa sormusta sormessani ihailleena, olen edelleen aivan rakastunut siihen. Se on samaan aikaan näyttävä, mutta siro ja tuntuu ihanan kevyeltä sormessa. ♥ Jos joku muukin ihastui juuri tähän sormukseen, niin sormus näyttää olevan nyt hyvässä tarjouksessa Malmin Korupajan verkkokaupassa.


Videokirjasto - Maailma 2030\nKabul, Afghanistan 2014. Kuva: Aasian kehityspankki\nTältä sivulta löydät Maailma 2030 -sivustolla olevat videot kootusti ja kuvaukset niiden sisällöistä. Voit katsoa videot teemoittain – tai selaa koko tarjonta. Videot ovat lyhyitä, pääosin 1–4 minuutin mittaisia.\nTavoitteenamme on maailma, jossa ei ole köyhyyttä eikä nälkää. Maailma, jossa sukupuolet ovat tasa-arvoisia ja luonnonvaroja käytetään kestävästi. Kuulostaako supersankarihommilta? Ehkä! Mutta juuri tästä on kyse YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmassa.\nVideon kieli: suomi. Tekstitys: suomi (tekstitysikonista).\nTuottaja: ulkoministeriö, 2015\nSustainable Development Goals (räppinä)\nYK edistää rauhaa ja kestävää kehitystä joka puolella maailmaa. Tehtävää on paljon, mutta tällä kahden minuutin hip hop -musiikkivideolla kaikki YK:n kestävän kehityksen 17 tavoitetta käydään läpi räpäten. Räppiä tukee kuvamateriaali ympäri maailmaa.\nVideon kieli: englanti. Tekstitys: englanti, espanja (tekstitysikonista).\nTuottaja: YK, 2017\nKehitysyhteistyön tuloksia: talous ja työ\nMaailmassa sadat miljoonat ihmiset elävät köyhyydessä. Köyhyyden poistaminen vaatii ihmisarvoista työtä ja riittäviä tuloja. Suomi tukee työpaikkojen syntymistä ja kestävää yritystoimintaa kehittyvissä maissa yhteistyössä YK:n, suomalaisten järjestöjen ja yritysten kanssa.\nVideon kieli: suomi (teksti).\nTuottaja: ulkoministeriö, 2018\nKehitysyhteistyön tuloksia: vesi ja energia\nKaikki ihmiset ympäri maailmaa tarvitsevat puhdasta vettä ja energiaa pysyäkseen terveinä, opiskellakseen ja tehdäkseen työtä. Yhteinen tavoitteemme on, että vuoteen 2030 mennessä puhdas vesi ja sanitaatio sekä edullinen ja kestävä energia ovat kaikkien saatavilla.\nEU:n komissio ja jäsenmaat kokosivat apupaketin, jolla autetaan kehittyviä maita taistelemaan koronaa vastaan. Tukea suunnataan muun muassa terveydenhuoltoon sekä autetaan yrittäjiä selviämään taloudellisesta kriisistä.\nVideon kieli: englanti. Tekstitys: englanti (tekstitysikonista).\nTuottaja: EU, 2020\nMitä tiedetään koronaviruksesta? WHO:n opetusvideolla kerrotaan, mitä tiedetään koronaviruksen alkuperästä, leviämisestä, tartuntatavasta, oireista, testauksesta ja hoidosta. Lopuksi neuvotaan, miten virukselta suojaudutaan ja miten pitää toimia, jos oireita ilmenee.\nTuottaja: WHO, 2020\nMiinoista vapaata maata\nKonfliktien jäljiltä maaperässä saattaa olla miinoja ja muita räjähteitä. Suomen tuella on raivattu räjähteitä maasta Afganistanissa, Irakissa, Somaliassa Syyriassa ja Ukrainassa. Raivaaminen pelastaa ihmishenkiä ja on välttämätöntä yhteiskunnan jälleenrakentamiselle.\nTuottaja: ulkoministeriö, 2020\nLapset ja nuoret eri puolilta maailmaa kertovat arjestaan koronapandemian aikana. Videoilla esiintyvät: Joakim (5) Etelä-Afrikasta, Saira (6) Intiasta, Muna (10) Yemenistä, Cornell (12) Kongosta, Zoe (16) Yhdysvalloista, Bashara (17) Irakista ja Hannah (19) Italiasta.\nVideoiden kielet: englanti, arabia, ranska Tekstitys: englanti\nLaadukas koulutus on kestävän kehityksen edellytys\nSuomi edistää kehitysyhteistyössään laadukasta perusopetusta ja toisen asteen koulutusta. Suomen tuen ansiosta yhä useampi tyttö pääsee kouluun, nuori aloittaa yläkoulun ja vammainen lapsi saa opetusta. Myös oppimateriaalien saatavuus ja opettajien ammattitaito ovat parantuneet.\nVideon kieli: suomi, tekstitys: suomi\nTuottaja: ulkoministeriö, 2021\nKehityspolitiikalla rakennetaan parempaa maailmaa\nMistä on kyse Suomen kehityspolitiikassa? Miksi teemme kehitysyhteistyötä? Video esittelee lyhyesti Suomen kehityspolitiikan perusteet.\nVideon kieli: suomi. Tekstitys: suomi\nTuottaja: ulkoministeriö 2021\nSuomi on tehnyt kehitysyhteistyötä Nepalin kanssa vuodesta 1983. Nepal on onnistunut vähentämään köyhyyttä sekä parantamaan sanitaation ja veden saatavuutta. Siirtotyöläisten rahalähetyksistä riippuvainen maa on haavoittuvainen myös ilmastonmuutoksen ja luonnonmullistusten seurauksille.\nVideon kieli: suomi (teksti)\nKehityspolitiikalla rakennetaan parempaa maailmaa (kuvailutulkattu)\nKuvailutulkattu versio näkövammaisille. Mistä on kyse Suomen kehityspolitiikassa? Miksi teemme kehitysyhteistyötä? Video esittelee Suomen kehityspolitiikan perusteet. Videon pituus: 6 min.\nPuhdasta vettä ja sanitaatiota\nSuomen ja EU:n tukemassa kehitysyhteistyöhankkeessa Nepalissa johdetaan vettä kyliin kilometrien päästä vuoristolähteistä. Kouluihin rakennetaan käsienpesupisteitä ja vessoja, mikä edistää tyttöjen koulunkäyntiä. Vuonna 2019 jo 170 000 ihmiselle on saatu puhdasta vettä. Hanke jatkuu vuoteen 2022.\nSuomi on tukenut jo 45 vuotta kehitysyhteistyön kumppanimaansa Mosambikin kehitystä. Mosambik on ottanut ison kehitysloikan viime vuosikymmeninä. Lapsikuolleisuus on laskenut ja elinajanodote noussut. Vuonna 1975 vain 3 prosenttia väestöstä osasi lukea, nykyään jo 61 prosenttia.\nSuomi on tukenut kehitysyhteistyön kumppanimaansa Etiopian kehitystä vuodesta 1967. Suomen tuki on myötävaikuttanut mm. siihen, että lapsikuolleisuus on laskenut rajusti ja koulun aloittaa tänä vuonna jo 85 prosenttia ikäryhmästä. Vuonna 1967 vain 3 prosenttia lapsista pääsi kouluun.\nOopiumista kahvinviljelyyn Myanmarissa\nSuomi on mukana YK-hankkeessa, jossa oopiumunikon viljelijöille Myanmarissa luodaan vaihtoehtoista elinkeinoa kahvinviljelystä. Samalla torjutaan alueen metsäkatoa. Shanin alueella noin 1 000 viljelijää on luopumassa oopiumista ja kahvin viljelyala on noussut yli 700 hehtaariin.\nVideon kieli: suomi. Tekstitys: suomi, ruotsi (tekstitysikonista).\nTuottaja: ulkoministeriö, 2017\nVettä moneen tarpeeseen Nepalissa\nKaukolännen vesivarainhoitohanke Nepalissa syrjäseudulla tukee vesijärjestelmien lisäksi veden monipuolista käyttöä. Tehokkaalla veden käytöllä vettä riittää kotitaloustarpeiden lisäksi kotipuutarhojen ja kasvihuoneiden kasteluun, kuukautishygienian ylläpitämiseen ja myllyjen käyttöön.\nVideon kieli: nepali. Tekstitys: suomi\nTuottaja: FCG, 2022\nSuomen vesi- ja viemärihanke Vietnamissa\nSuomi ja Vietnam ovat tehneet yhteistyötä jo 1980-luvulta puhtaan juomaveden ja toimivan vesihuollon eteen. Tämä on parantanut kaupunkien asukkaiden hygieniaa ja jätevedenkäsittelyä sekä mahdollistanut suurkaupunkien, kuten Hanoin taloudellisen kehittymisen.\nSyyrian sisällissota katkaisi 2,8 miljoonan lapsen koulunkäynnin. Suomi tuki vuonna 2018 Unicefin kautta Syyrian ja Jordanian lasten koulunkäyntiä 5 miljoonalla eurolla. Tuen avulla kunnostettiin kouluja, tuettiin opiskelua pikimmin apua tarvitsevilla konfliktialueilla ja hankittiin koulutarvikkeita.\nKehitysyhteistyön tuloksia: koulutus ja demokratia\nSuomi tukee lasten koulunkäyntiä ja opetusalaa monissa maissa. Demokraattisten ja toimivien yhteiskuntien kehitystä tuetaan yhdessä viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen kanssa muun muassa kouluttamalla viranomaisia ja poliitikkoja sekä tukemalla tiedonvälityksen kehittymistä.\nPuhdas vesi ja sanitaatio & terveyttä ja hyvinvointia\nSuomen Unicefin Meidän tulevaisuus -sarjan videossa kysytään “Paljonko sinä lotraat?”. Puhdas vesi ei ole itsestäänselvyys. Vain 38 maassa hanavesi on juomakelpoista, ja joka päivä noin 1 000 lasta kuolee likaisen veden aiheuttamaan sairauteen.\nVideon kieli: suomi.\nTuottaja: Suomen Unicef, 2017\nDadaab-pakolaisleirillä Keniassa asuu satojatuhansia ihmisiä, joista pääosa on sisällissotaa paenneita somalialaisia. Sisarukset Fatouma, 12, ja Bishara, 7, ovat asuneet Dadaabissa koko ikänsä. 360-videolla pääset tutustumaan elämään pakolaisleirissä sisarusten silmin.\nHumanitaarisen avun tarve maailmassa kasvaa. Suomi tukee ihmisiä kriiseissä ja niiden jälkeen kansainvälisten ja kotimaisten järjestöjen kautta. Apua vievät perille mm. YK:n pakolaisjärjestö UNHCR, ruokaohjelma WFP ja lastenjärjestö Unicef sekä Punainen Risti.\nPakolaiset ovat tavallisia ihmisiä, jotka elävät epätavallisissa oloissa. He ovat vaarassa omassa kotimaassaan, ja siksi paenneet kotoaan päästäkseen turvaan. Joillakin heistä on vakavia traumoja. Onneksi on olemassa kansainvälisiä lakeja pakolaisten suojelemiseksi.\nTuottaja: UNHCR, 2019\nSuomen Unicefin Meidän tulevaisuus -sarjan tässä osassa nuoret käsittelevät sukupuolten välistä tasa-arvoa maailmassa ja Suomessa. Videolla nähdään myös tubettaja Roni Bäck opona haastattelemassa oppilaita vastaanotollaan. Suomi on tasa-arvoinen maa – vai onko?\nKuukautisiin ja synnyttämiseen liittyy edelleen uskomuksia ja perinteitä, jotka rajoittavat tyttöjen ja naisten elämää ympäri maailmaa. Kehitysyhteistyöhankkeessa Nepalissa rakennetaan vessoja kouluihin, jaetaan oikeaa tietoa kuukautisista ja annetaan hygieniavalistusta.\nOikeus olla minä // Rätten att vara jag\nNepalilaiset nuoret kertovat, miten he puuttuvat syrjintään oppilaskunnan toiminnan avulla. Jakamalla tietoa ja lisäämällä avoimuutta he voivat tukea eri sukupuolten, eri kulttuuritaustaisten ja eri uskontoihin kuuluvien yhdenvertaisuutta koko yhteisössä.\nVideon kieli: nepal/englanti. Tekstitys: suomi, ruotsi, englanti (tekstitysikonista).\nTuottaja: Taksvärkki ry, 2020\nSuomi tukee kehittyvien maiden ilmastotoimia kehitysyhteistyöllä. Ilmastonmuutoksen haasteissa globaali yhteistyö on välttämätöntä.\nVideon kieli: suomi. Tekstitys: suomi.\nYoung activist cleans up in Bangladesh – Unicef\nBangladeshilainen Tahsin on perustanut Lal Sabuj Society -nimisen nuorisojärjestön. Järjestö istuttaa puita, järjestää siivoustapahtumia, edistää kertakäyttömuovin käytön vähentämistä ja kannustaa kaikkia toimimaan ilmaston puolesta.\nVideon kieli: englanti. Tekstitys: englanti.\nTuottaja: Unicef, 2020\nKehitysyhteistyön tuloksia: ilmastotyö\nIlmastonmuutos edellyttää toimia kaikkialla maailmassa. Suomi tukee kehittyviä maita torjumaan ilmastonmuutosta ja sopeutumaan siihen mm. edistämällä kestäviä energiaratkaisuja, tukemalla metsien kestävää käyttöä ja auttamalla pienviljelijöitä parantamaan tuottavuutta.\nHiilidioksidi on kasvihuonekaasuista merkittävin ja sen määrän rajoittaminen ilmakehässä on ratkaisevaa ilmastonmuutoksen torjunnassa. Ilmatieteen laitoksen havainnollisella videolla kerrotaan, miten hiilidioksidimääriä mitataan ja miten ilmastonmuutosta voidaan torjua.\nTuottaja: Ilmatieteen laitos, 2017\nYhteinen tavoite maapallon lämpötilan nousun rajoittamisesta 1,5 asteeseen vaatii nopeita ja laajoja toimenpiteitä. Kasvihuonepäästöjen kasvu nykytasolla nostaa lämpötilaa arviolta 4 asteella vuosisadan loppuun mennessä. Mitä seurauksia lämpötilan nousulla on?\nIlmastonmuutoksen seurauksena Marshallinsaarten ennustetaan jäävän meriveden alle. EU-rahoitteinen hanke levittää tietoa ilmastonmuutoksesta ja auttaa ihmisiä varautumaan sen seurauksiin. Tarkoitus on myös ehkäistä hallitsematonta muuttoliikettä.\nIlmastotoimet – EU Climate Change (soittolista)\nPariisin ilmastokokouksessa vuonna 2015 yhteensä 195 maata sopi pitävänsä maapallon lämpenemisen alle kahdessa asteessa. Tälle soittolistalle on koottu EU:n videoita ilmastonmuutoksesta ja sen torjunnasta. Nuoret ympäri Eurooppaa kertovat, mitä ilmastotekoja he tekevät kotimaissaan. Soittolista päivittyy edelleen.\nSelaa kaikkia videoita Youtuben soittolista-sivulta.\nSivu aukeaa uuteen välilehteen.\nVideoiden kieli: vaihtelee. Teksti: suomi.\nTuottaja: EU Climate Action, päivittyvä lista\nTorjutaan ilmastonmuutosta yhdessä: Vappu Suomesta\nTorjutaan ilmastonmuutosta yhdessä: Carolina Portugalista\nTorjutaan ilmastonmuutosta yhdessä: Paolo Italiasta\nEnergiatehokkaita liesiä Keniaan\nPuuhiilen käyttö ruoanvalmistuksessa tulee perheille kalliiksi, kuluttaa metsiä ja aiheuttaa terveyshaittoja. Suomen tukeman hankkeen avulla vuonna 2014 Keniassa käynnistettiin energiatehokkaita liesiä valmistava tehdas. Liesiä on myyty jo yli puoli miljoonaa.\nVideon kieli: englanti. Tekstitys: suomi, englanti (tekstitysikonista).\nPuhdasta energiaa – Kaukolännen vesivarainhanke\nSuomen tukemassa hankkeessa Nepalissa edistetään puhtaamman energian käyttöä rakentamalla pienvesivoimaloita ja uusimalla vanhanaikaisia liesiä. Jo 21 000 ihmistä hyötyy vesivoimaloiden sähköstä ja yli 15 000 kotitaloutta on hankkinut paremman lieden.\nMiten voimme yhdessä saavuttaa YK:n kestävän kehityksen tavoitteet vuoteen 2030 mennessä? Videolla kerrotaan, miten nuoret Istanbulissa, Intiassa, Yhdysvalloissa ja Jordaniassa ovat keksineet uusia tapoja toimia kestävästi ja miten he vaikuttavat päättäjiin.\nIshika // Oikeus olla minä // Rätten att vara jag\nVideolla 15-vuotias Ishika kertoo, miten nepalilaiset nuoret muuttavat asioita omassa yhteisössään oppilaskunnan kautta. Oppilaskunnan jäsenet tekevät mm. katuteatteria, puhuvat radiossa ja järjestävät kampanjoita, joiden tavoitteena on vähentää syrjintää.\nVideon kieli: englanti. Tekstitys: suomi, ruotsi, englanti (tekstitysikonista).\nMiten lapset voivat vaikuttaa asioihin? Unicefin lapsen oikeuksien videolla kerrotaan, miten lapset voivat tehdä suuriakin tekoja. Videolla esitellään mm. pakolaisia pelastanut uimari Yusra Mardini, tyttöjen oikeuksien puolustaja Malala Yousafzai sekä ilmastovaikuttaja Greta Thunberg.\nTuottaja: Unicef, 2019\nTulevaisuuden maailma? Nuoret haastavat ministerit\nMitä Suomi tekee, jotta nuorten ääni tulee kuulluksi? Changemaker-verkoston nuoret Iida Silfverhuth ja Joanna Slama haastattelevat Maailma kylässä -tapahtumassa ulkoministeri Pekka Haavistoa ja kehitys- ja ulkomaankauppaministeri Ville Skinnaria. Aiheina ovat ilmastonmuutos, internet sekä nuorten vaikutusmahdollisuudet. Videon pituus 30 min.\nKieli: suomi. Tekstitys: suomi ja ruotsi (tekstitysikonista)


MUO-C3009 - (L01) Muodonanto, 11.09.2015-23.10.2015 Yhteenveto\nOpiskelija ymmärtää kolmiulotteisen geometrian, pintarakenteiden ja kaksoiskaarevia pintoja sisältävän suunnittelun haasteita.\nOpintojaksolla perehdytään plastisen muodonannon perusteisiin ja kehitetään muotoilukonsepteja annetun tehtävänannon pohjalta. Painopiste on kolmiuloitteisen geometrian hallinnassa ja siihen käytettävien työvälineiden opettelussa. Opiskelija tutkii ja kehittää muodonantoa sekä muotoon liittyviä teemoja, kuten dynamiikkaa, staattisuutta, tasapainoa jne.\nLuennot, tiedonhankinta, konseptointi, luonnostelu, visualisointi sekä fyysisen muotoilumallin toteuttaminen.\n16 h luennot\n34 h ohjaustapaamiset ja muu kontaktiopetus\n65 h itsenäinen opiskelu\nSuositellaan suoritettavaksi toisena opintovuotena.


Keski-Suomen ELY-keskuksen kanta-, seutu- ja yhdystieverkon merkitsevyysluokitus : Poikkileikkaus vuoden 2014 tilanteesta - Doria\nSeila, Mikko; Krankka, Aleksi; Martikainen, Jaana (2014-06)\nTyössä tarkastellaan Keski-Suomen ELY-keskuksen alueen kaikkien kanta-, seutu- ja yhdysteiden merkittävyyttä tieosittain. Tarkasteltava tieverkko jaettiin kahteen osaan: vähäliikenteisiin ja keskivilkkaisiin teihin. Tien toiminnallinen luokka ei vaikuta jaotteluun. Seutu- ja yhdystieverkon tiejaksot, joiden KVL on alle 500 ajon./vrk, kuuluvat vähäliikenteiseen tieverkkoon ja tiet, joiden KVL on vähintään 500 ajon./vrk, kuuluvat keskivilkkaaseen tieverkkoon. Lisäksi työn alussa päätettiin, että kaikki kantatiet sekä kuntakeskuksien väliset seututiet sisällytetään keskivilkkaaseen tieverkkoon, vaikka asetettu liikennemääräraja ei täyttyisi. Tarkasteltavan tieverkon kokonaispituudeksi muotoutui näin ollen 4 660 kilometriä.\nMerkitsevyysluokitus jakaantuu kolmeen pääluokkaan ja niihin sisältyviin yksittäisiin merkitsevyystekijöihin. Pääluokka 1 sisältää säännöllisen henkilöliikenteen, pääluokka 2 säännöllisen tavaraliikenteen ja pääluokka 3 muita tekijöitä. Koska vähäliikenteinen ja keskivilkas tieverkko eroavat merkityksellisesti ja liikenteellisesti toisistaan, laadittiin niille kunkin pääluokan osalta omat erilliset merkitsevyystekijänsä. Pääpiirteissään luokitus on molemmilla samansuuntainen, mutta eroja syntyy merkitsevyystekijöiden erilaisista painotuksista ja pääluokkien alla tarkasteltavista merkitsevyystekijöistä.


Kivenkovaa settiä Kuuskajaskarissa\nMatti Toivio on näyttämöllä itse Kansalliskirjailija Kivi.\nSatakunnassa on sittenkin tarjolla kesäteatteria.\nTeatteritaiteen ystävien ei tarvitse onneksi kärvistellä koko kesää kotona vanhojen reinikaisten ja pirunpeltojen uusintoja ruudusta tuijottaen. Valoa koronan autioittamaan maailmaan tuo Teatteri Routa näytelmällään KIVI – Kivempi kesänäytelmä, joka saa ensi-iltansa Kuuskajaskarin linnoitussaaren vanhassa tykkihallissa 16.7. Kaikkiaan näytöksiä on 11, joiden jälkeen näytelmä siirtyy Vepsän saareen Turun edustalle.\n– Luvassa on Kivenkovaa settiä, yksi parhaista näytelmistä, minkä olen koskaan nähnyt. Kaksituntista komediallista pläjäystä voisi luonnehtia vaikkapa kansamme kantaäijän koko kuvaksi kahdessa kellonkiertämässä, Matti Toivio, Teatteri Roudan oma kantaäijä ja näyttämön Alexis Stenvall eli kavereiden ja kansan kesken Kivi vaan, tiivistää.\nTeatteri Routa on yhtä kuin – uskokaa huviksenne – sotatieteiden sekä maa- ja metsätaloustieteiden maisteri ja päälle vielä baarimikko sekä bioenergia-alan ammattimies Toivio, kemiläinen ohjaaja-käsikirjoittaja Kimmo Hirvenmäki, helsinkiläinen näyttelijä Juha Koistinen ja berliiniläistynyt näyttelijä Edvard Lammervo. KIVI-Kivempi kesänäytelmää on esitetty aiemmin Helsingin Takomossa nimellä Kansallisnäytelmä Kivi.\n– Rooleja on kaikkiaan nelisenkymmentä ja me teemme ne pienellä, mutta joustavalla ryhmällä kaikki itse, Toivio lupaa ilmeenkään värähtämättä.\nKuuskajaskarissa nähdään kaksituntisen aikana pätkiä muun muassa Kullervosta, Nummisuutareista, Karkureista, Kihlauksesta ja tietysti myös Seitsemästä veljeksestä.\nMatti Toivio, voiluotolaistunut pohjalaisen pappissuvun vesa ja kaksivuotiaan Taiston sekä puolentoista kuukauden ikäisen Lempin isä, löysi näyttelijän itsessään viimeistään 2002, jolloin tiedustelu- ja panssarivaunukoulutuksen saanut kadettiupseeri siirtyi Panssariprikaatista reserviin. Opettajavaimonsa Hanna-Kaisan Toivio puolestaan löysi Petroskoista, missä oli Karjalan kansallisteatterin näyttelijänä 2009-2010.\n– Maailma on vienyt mennessään, mutta Teatterikorkeaan en ole vieläkään kelvannut. 20 vuodessa pätevöityisi todennäköisesti jo ydinfysiikan professoriksi, mutta näyttelijäopintoihin pääsyyn aika ei vielä piisaa, Toivio huokaa.\nRaumalla Teatteri Routa on esiintynyt aiemmin muun muassa Unajassa, Poroholmassa ja Vanhan Rauman kesäpihalla. Kaikki alkoi kuitenkin jo kesällä 2013 Kuuskajaskarista, missä meni tuolloin Heikki Kustilan ohjaama Myöhästynyt hääyö.\n– Unajan viihdepuistoon teimme Luonnikas Rauman historia -pläjäyksen, joka nähtiin myös Vanhassa Raumassa. Vuosina 2015 ja 2016 esitimme sitten Kesälomautetut ykkösen ja kakkosen Poroholmassa, kertaa Toivio.\nMatti Toivio itse on sittemmin nähty muun muassa uuden Old Coppers -ravintolan ravintolapäällikkönä ja baarimikkona.


Hotellit Koh Phangan alk. 6 € - vertaa majoitus- & hotellitarjouksia | momondo\nHotellit Aasia Thaimaa Surat Thani Koh Phangan\nHotellit Koh Phangan: majoitus juuri sinun tarpeisiisi\nLöydä osuvimmat tarjoukset 1 069 hotellille kohteessa Koh Phangan, Thaimaa\nParhaat hotellit Koh Phangan\nLöydä hyvä ja halpa hotelli Koh Phangan työ- tai lomamatkalle\nTekemistä kaupungissa Koh Phangan\nKuinka paljon maksaa hotelli lähellä nähtävyyttä Haad Chao Phao Beach?\nmomondon käyttäjät suosittelevat 12 hotellia niille, jotka haluavat yöpyä lähellä nähtävyyttä Haad Chao Phao Beach. Tämän alueen hotellit maksavat keskimäärin 55 € per yö. Hinnat vaihtelevat useiden tekijöiden perusteella mukaan lukien vuodenaika. Hotellit lähellä Haad Chao Phao Beach ovat tyypillisesti 25 % kalliimpia kuin hotellit keskimäärin kaupungissa Koh Phangan, missä keskihinta on 41 €.\nHotellit lähellä Haad Chao Phao Beach\nKuinka paljon maksaa hotelli lähellä nähtävyyttä Haad Rin Beach?\nAlapuolella on 12 käyttäjien suosittelemaa hotellia kaupungin Koh Phangan alueella, jotka ovat lähimpänä nähtävyyttä Haad Rin Beach. Keskimääräinen hotellihinta lähellä nähtävyyttä Haad Rin Beach on 55 €/yö. Hinnat vaihtelevat useiden tekijöiden perusteella mukaan lukien vuodenaika. Hotellit lähellä Haad Rin Beach ovat tyypillisesti 25 % kalliimpia kuin hotellit keskimäärin kaupungissa Koh Phangan, missä keskihinta on 41 €.\nHotellit lähellä Haad Rin Beach\nKuinka paljon maksaa hotelli lähellä nähtävyyttä Thong Nai Pan Yai Beach?\nJos suunnittelevat yöpyväsi missään momondon suosittelemista hotelleista kaupungin Koh Phangan alueella, jotka ovat lähinnä Thong Nai Pan Yai Beach voit olettaa maksavasi noin 55 €/yö. Tämä hinta vaihtelee vuodenajan mukaan. Yleensä hinta, joka on alle 55 €/yö on hyvä tarjous momondon käyttäjien keskuudessa, jotka yöpyvät lähellä nähtävyyttä Thong Nai Pan Yai Beach. Hotellit lähellä Thong Nai Pan Yai Beach ovat tyypillisesti 25 % kalliimpia kuin hotellit keskimäärin kaupungissa Koh Phangan, missä keskihinta on 41 €.\nHotellit lähellä Thong Nai Pan Yai Beach\nMilloin on paras aika löytää halpa hotellitarjous kaupungista Koh Phangan?\nKatso alla olevat tiedot löytääksesi osuvimman hotellihuonetarjouksen kaupungissa Koh Phangan\nHalvin aika varata hotelleita kohteessa Koh Phangan on: 1-2 tähteä, samana päivänä, kun vierailusi alkaa. 3 tähteä, samana päivänä, kun vierailusi alkaa. 4-5 tähteä, samana päivänä, kun vierailusi alkaa.\nKuinka paljon maksaa hotelli kaupungissa Koh Phangan per yö?\nKäytä alla olevia tietoja löytääksesi laadukkaita Koh Phangan hotellihuoneita halpaan hintaan\nHostellit ja halvat hotellit kaupungissa Koh Phangan\nNäissä hotelleissa ja hostelleissa yöpyminen on yleensä edullista kaupungissa Koh Phangan\nEtsi suosittuja hostelleja kaupungissa Koh Phangan\nHotellit kaupungissa Koh Phangan, joissa paras hinta-laatusuhde\nKoh Phangan matkatiedot\nKuinka pitkään ihmiset yöpyvät kohteessa Koh Phangan?\nKeskimääräinen yöpymisen pituus kohteessa Koh Phangan on 7 yötä.\nKuinka paljon hotelli maksaa kohteessa: Koh Phangan?\nHuoneet maksavat keskimäärin 58 € yöltä, kun varaat huonetta kohteesta Koh Phangan. Huoneesta maksamasi hinta vaihtelee kuitenkin huomattavasti kausiluonteisuuden, sijainnin ja palveluiden mukaan.\nMilloin on paras aika löytää edullinen hotellitarjous kohteessa Koh Phangan?\ntoukokuu on taloudellisesti järkevin kuukausi löytää edullisin tarjous ja varata hotelli kohteessa Koh Phangan. Huoneesta veloitetut hinnat voivat olla jopa 42 % halvempia kuin sesonkina.\nMikä on edullisin viikonpäivä yöpyä kohteessa Koh Phangan?\nHotellihuoneet kohteessa Koh Phangan ovat edullisimmillaan tiistai ja katossa torstai.\nKuinka paljon hostelli maksaa kohteessa: Koh Phangan?\nHostelli (ja enintään 2-tähden hotellit) kohteessa Koh Phangan maksavat noin 20 € yöltä. Hostellin varaus voi tuoda säästää 38 € verrattuna hotellien keskihintoihin kohteessa Koh Phangan.\nMitkä nähtävyydet ovat suosittuja kuukauden huhtikuu aikana kohteen Koh Phangan sään perusteella?\nKeskimääräinen lämpötila kaupungissa Koh Phangan kuukauden huhtikuu aikana on noin 29 °C, mikä tekee ajankohdasta täydellisen hauskanpitoon ja uuden kokemiseen suosittujen alueellisten nähtävyyksien lähellä.\nLisätietoja näistä käyttäjien suosimista hotelleista kaupungissa Koh Phangan\n114/1 Moo. 4, T. Taling-Ngam 84310\n9/123 Moo 5 Tambon Borphud 84320\nMuita suosittuja kaupunkeja, kuten Koh Phangan\nAloita matkan suunnittelu kohteeseen Koh Phangan\nHalvat lennot Koh Phangan\nEtsi lentoja - Koh Phangan\nEtsi loma-asuntoja kohteessa Koh Phangan\nKohteesta Koh Phangan kiinnostuneet etsivät myös seuraavia kohteita\nKiehtooko jokin muu kohde kuin Koh Phangan? Löydä parhaat hotellitarjoukset näissä kohteissa


Datajytky! – Pasi Kivisaari iloitsee Seinäjoen massiivisesta teknologiaprojektista - Suomenmaa.fi\nAvaruuden kaupunki on yllättänyt jälleen, keskustan kansanedustaja Pasi Kivisaari intoilee. (Kuva: Jari Laukkanen)\nDatajytky! – Pasi Kivisaari iloitsee Seinäjoen massiivisesta teknologiaprojektista\n”Olemme auringonnousun maakunta”\nSanteri Lampi\t 4.6.2021 12:10 , muokattu 4.6.2021 12:11\nTämä on suuri päivä kaupungin lisäksi koko alueelle ja Suomelle, keskustan kansanedustaja Pasi Kivisaari iloitsee Seinäjoelle tulevasta uudesta datakeskuksesta.\n– Seinäjoelle paukahti datajytky, mikä voimistaa tulevaisuuttamme.\nTyö- ja elinkeinoministeriön mukaan investointi nousee lähes 100 miljoonaan euroon.\nVuonna 2021 on alkamassa ensimmäisen, noin 30 miljoonan euron datakeskuksen rakennustyö. Tulevaisuudessa saman kokoisia konesaliyksiköitä aiotaan rakentaa yhteensä kuusi.\nKivisaari toteaa tiedotteessaan, että datan määrä maailmassa kasvaa kovaa vauhtia ja alan näkymät ovat erittäin myönteiset.\n– Suomi ja Seinäjoki ovat monessa mielessä loistava investointiympäristö datakeskuksille. Yhteiskuntamme on vakaa ja kyberturvallisuutemme korkealuokkaista. Sähköllä on korkea toimitusvarmuus, tietoliikenneyhteydet ovat nopeita ja koulutustasomme on korkea. Seinäjoki on yrittäjyyden pääkaupunki, mikä rohkaisee myös sijoittajia.\nLisäksi Seinäjoki tarjoaa edullisia teollisuustontteja hyvin yhteyksien varrelta. Vähäpätöistä ei ole sekään, että sähkön hinta Suomessa on Euroopan edullisimpia.\n– Sähkönkulutus on datakeskuksissa suurta, mutta tähänkin meillä on tarjota järkevät ratkaisut. Meillä on saatavilla paljon kestävästi tuotettua energiaa ja hukkalämpö voidaan hyödyntää jo valmiina olevassa kaukolämpöverkossa.\nKivisaari kokee, että datakeskuksen myötä Seinäjoki on voittanut yhden erän globaalia kilpailua, jossa muut kisaajat ovat esimerkiksi eurooppalaisia ja aasialaisia metropoleja.\n– Avaruuden kaupunki on yllättänyt jälleen.\n– Haluan välittää kiitokset niin yritystoimijoille, Seinäjoen kaupungille kuin kaikille asiaan vaikuttaneille. Tämä on hieno päivä. Teollisuuden investointien edistäminen sekä teollisuuden kustannuskilpailukyvyn turvaaminen ovat painopisteitämme. Tässä kohtaa se osoittautui viisaaksi ratkaisuksi.\nKivisaari on vakuuttunut, että Suomi ja Etelä-Pohjanmaa ovat yhä houkuttelevampia kohdemaita kestäville investoinneille.\n– Näytämme nyt suunnan, jossa tahto ja rohkeus ovat läsnä. Niiden voimin olemme auringonnousun maakunta.\nPasi Kivisaari seinäjoki talous\n”Vaikka sitä polokan plätkettä kuuluu Suamenmaan joka kolokasta, niin ootekos kuulleet viimmeisimmästä pohojalaisesta polokasta? Siinä on menua ja meininkiä, kun Seinäjoen seudulle syntyy uutta pytinkiä. On datan kulku ihmeteltävä, ei sitä kiertokoulupohjainen ymmärrä.” Onneksi olkoon Seinäjoki! Jatkukohon Etelä-Pohojanmaalla tekemisen pauke!


Omalla aurinkosähköllä vihreämpää asumista | Sähkö- ja teleurakoitsijaliitto STUL ry\n25.9.2018 13:56:31 EEST | Sähkö- ja teleurakoitsijaliitto STUL ry\nTällä viikolla vietetään kansainvälistä vihreän asumisen teemaviikkoa, World Green Building Weekia.\nAurinkopaneelien asennusta, kuva Juha Loikkanen\nViikon teema #HomeGreenHome kannustaa kiinnittämään huomiota kotona asioihin, joilla voimme ehkäistä ilmastonmuutosta ja tukea kestävää kehitystä. Kyse voi olla pienistä päivittäisistä tottumuksista tai jostakin suuremmasta perusratkaisusta kuten oman aurinkosähkön tuotannosta.\nAurinkosähköjärjestelmiä asennutetaan nyt enemmän kuin koskaan aiemmin. Niiden alkuajoista reippaasti laskeneet kustannukset, matala korkotaso sekä välttyminen siirtohinnoilta ja veroilta itse tuotetun sähkön osalta vetoavat suomalaisiin.\nOman sähkön käytöstä tulee hyvä mieli ja ylimääräisestä sähköstäkin voi verkkoon syötettynä saada korvausta. Myös sähköautoilu yhdistettynä omaan sähköntuotantoon on houkutteleva yhdistelmä, josta yhä useampi on kiinnostunut. Tarvittavaa tekniikkaa on tarjolla monilta eri valmistajilta.\nSähköurakoitsijat hankkivat aktiivisesti uusinta aurinkosähköosaamista koulutuksissa, ja monet ovat laajentaneet palveluaan asennuksesta kokonaisten järjestelmien toimitukseen.\nNyt syksyllä on mitä sopivin aika pyytää sähköurakoitsija käymään ja ehdottamaan omaan kotiin sopiva ratkaisu. Samalla voi tarkastuttaa sisä- ja ulkotiloihin aikaisemmin asennutettujen sähkölaitteistojen kunnon.\nOikeudet omaavien sähköurakointiyritysten yhteystiedot omalta lähialueelta saa kätevimmin Löydä sähkömies -verkkopalvelusta.\nTeemaviikon järjestäjä on Green Building Council Finland, jonka jäseniin sähköurakoitsijoita edustava Sähkö- ja teleurakoitsijaliitto STUL ry kuuluu.\nAurinkopaneelitAurinkosähköAurinkosähköjärjestelmäEkologisuusEnergian tuotantoEnergiatehokkuusLöydä sähkömies -palveluSTUL rySähkö- ja teleurakoitsijaliittoSähkömiesSähköurakoitsija\n- Tekninen asiantuntija Matti Orrberg, matti.orrberg@sahkoinfo.fi, puh. 09 547 610\n- Viestintäjohtaja Paula Ihamäki, paula.ihamaki@stul.fi, puh. 09 547 610


Kotihoidon asiakkaalle laadittavassa yksilöllisessä, kirjallisessa hoito- ja palvelusuunnitelmassa otetaan huomioon asiakkaan omat voimavarat sekä omaisten ja läheisten että yhteistyötahojen auttamismahdollisuudet. Palvelut koostuvat erilaisista tukipalveluista, mm. ateriapalvelusta, turvapalvelusta, sauna- ja kylvetyspalvelusta ja kuljetuspalveluista.\nTilapäistä kotihoitoa on mahdollista saada määräajaksi enintään kolme kuukautta kestävään hoitoon (esim. haavanhoito). Tilapäisenä kotihoitoa voidaan myöntää myös, jos kotona käydään harvemmin kuin kerran viikossa.\nHaapaveden kotihoidossa työskentelee kolme ns. tiimiyhteisöä, etelä-, itä- ja länsitiimi.\nPäivystysluonteisissa asioissa iltaisin, öisin ja viikonloppuisin toimii puh. 044 7591 399.\nPyhännän osalta Helmi järjestää sopimuksen mukaisesti kotisairaanhoitopalvelut.\nUuden kotihoidon asiakkaan palvelut käynnistetään kotihoidon sairaanhoitajan/kotiutustiimin tekemällä arviokäynnillä.\nSäännöllisen kotihoidon asiakkaan tulee ilmoittaa tulotietonsa kotihoidon maksun määrittämistä varten. Lisätietoa kotihoidosta saa hoito- ja hoivapalvelupäälliköltä, kotipalveluohjaajilta ja asumispalvelujen esimiehiltä.\nKotihoitoa myönnetään tarvekartoituksen pohjalta ikäihmisille.\nKotihoidon palveluista peritään perusturvalautakunnan vahvistamat asiakas- ja palvelumaksut, jotka perustuvat sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annettuun lakiin ja asetuksiin. Maksu perustuu yhdessä asiakkaan kanssa laadittuun hoito- ja palvelusuunnitelmaan ja muuttuu vain, jos hoito- ja palvelusuunnitelmaa muutetaan.\nKotihoidon tilapäisiltä asiakkailta periään tuloista riippumaton kiinteä maksu, joka määräytyy käynnin keston mukaan.\nTulotietolomake kotihoidon kuukausimaksua varten


Rocky Road puolessa tunnissa! - Frutti Di Mutsi\nParas osa vuodesta starttasi juuri! Joulun odotus! En voi hehkuttaa tätä tarpeeksi. Väitän, että kaltaiseni ihmiset tarvitsisivat joulukalenterin, mikä alkaisi elokuun ensimmäisestä. Viimeistään. Lupasin herkkupeppuiselle puolisolleni eilen väsätä Rocky Roadia. Meillä se on ollut perinteisesti jouluherkku, mutta koska jouluun on enää 52 päivää, lupasin että voin pistää jo ensimmäisen erän tulille. Kerrankos sitä… Tänä vuonna suunnitelmani oli muutenkin kokeilla paaaaljon erilaisia joulunameja ja pistää niitä pukinkonttiinkin vinot pinot. Saa nähdä jääkö se vain suunnitelmaksi..\nMutta sitten itse ohjeeseen. Rocky Road on valehtelematta helpoin joulunami. Siihen tarvitsee vain suklaata ja mitä kaapista sattuu löytymään: pähkinöitä, vaahtokarkkeja, kuivattuja hedelmiä, salmiakkia, keksejä, toffeeta, turkinpippureita.. IHAN MITÄ VAAN.. Joka kerta syntyy eri variaatio ja joka kerta se on yhtä hyvää. Yritin googlailla Rocky Roadin alkuperää, mutta en löytänyt siihen oikein lähdettä. Jos joku tietää asiasta jotain, niin kerro meille muillekin!\nNäissä Rocky Roadeissa oli:\nJelly beanseja (Joita saatiin ulkomaan tuliaisiksi)\nMuottina minulla oli Heirolin sydänkonvehtimuotti\nSulata suklaa mikrossa 20sek kerrallaan. Sekoita joka välissä. Varo ettei pala.\nRouhi täytteitä ja laita muotin pohjalle. Kaada suklaa päälle. Sekoita hieman esimerkiksi tökkimällä lusikan varrella.\nJäähdytä jääkaapissa 15-20min. Valmista syötäväksi!\nHUOM! Jos sinulla ei ole konvehtimuottia, voit tehdä Rocky Roadin myös vuokaan. Vuoraa vuoka leivinpaperilla. Kaada ensin muut täytteet ja lopuksi suklaa. Vuokaan tehdyn Rocky Roadin kannattaa antaa hyytyä hetken kauemmin jääkaapissa. Voit murtaa paloja käsin tai leikata puukolla.\nVINKKI: Perinteisesti itse olen laittanut suklaan sekaan mikroon sulamaan nougatia. Kun nougatiin yhdistää mantelilastut, saat tee-se-itse Wiener Nougatia. Ainakin Maraboulla on nougatia patukoina. Yhtä suklaalevyä kohden olen laittanut 3 x 55g Nougatia. Nougatpatukan nimi on Dubbel Nougat!\nFrutti di Mutsi -blogia voi seurata myös muualla somessa, tässä linkit: Pinterest, Instagram ja Facebook!\nAivan ihana ohje!! <3 menee kyllä heti kokeiluun! Mulle kans sellainen elokuusta alkava joulukalenteri, kiitos 😀 sulla on vain niin ihana blogi, lähes jokainen ohje on sellainen mitä itse on PAKKO päästä kokeilemaan. Tykkään hurjasti 🙂\nSofia / Frutti Di Mutsi 3.11.2015\nVoi kiitos paljon <3 <3 :') Nämä kommentit on parhaita, ne saa päivän pelastettua ja tulee hyvä olo jatkaa tätä hommaa!! Kiitos tästä <3\nTäytyykin alkaa pohtimaan ton jouluihmisten joulukalenterin lanseeraamista… 😉 😀\nHeips, onnistuisikohan näiden teko muffinssi-vuokiin tai ainakin pieniin alumiinivuokiin.\nKiitos ohjeesta, pakko kokeilla 🙂\nEn näe mitään syytä etteikö onnistuisi 🙂\nJos tarkoitat alumiinivuokilla sellaisia minikokoisia konvehtivuokia, niin niistä irtoaa ainakin todella hyvin. Itse tein joululahjoiksi näitä viime vuonna sellaisiin ja toimi täydellisesti 🙂\nLuulisin että irtoaa muffinivuokistakin ihan hyvin. Kun noi jäähdyttää jääkaapissa, niin se suklaa muuttuu niin kovaksi, että ei kovin herkästi jää vuokaan kiinni. Muffinivuokia en kyllä ole testannut… Mutta luulisin 😀\nJos haluaa ja on välineet, niin suklaa kannattaa temperoida. Itse en ole sitä koskaan vielä tehnyt, mutta sillä saa sen suklaan takaisin kiiltäväksi ja se säilyy huoneenlämmössä paremmin 🙂\nMissä muodossa se nougat on?\nSiis se on ihan patukka, semmonen 55g. Mä en nyt kuolemaksenikaan muista mikä sen nimi on, mut oon menossa kohta kauppaan ja katson sen nimen ja laitan sulle kommenttia illalla 🙂\nKävipä minulla moka! Ei ihme etten löytänyt netistä Fazerin nougatia, kun se on maraboun tekemä 😀\nAnteeksi! Eli Maraboun ”dobbel nougat” nimellä löytyy kaupoista niitä nougat patukoita 🙂\nJa vielä kerran pieleen 😀 Eli DUBBEL nougat ja siis Maraboun!\nUlla – Kadun aurinkoisella puolella 3.11.2015\nOi nam! Näitä pitää tehdä!! 😛\nSuosittelen lämmöllä <3\nKuinka iso satsi tästä tuli?\n12 kpl tuli noita sydämenmuotoisia ja sit kaadoin loput leivinpaperilla vuorattuun vuokaan.. Et olisko tosta tullut pari muotillista, jos muotteja olisi ollut enemmän 🙂\nRocky road-karkit keksittiin 1800-luvun puolivälissä Australiassa. Kun pitkän merimatkan aikana pilaantuneet ainekset piti saada myytyä, ne sotkettiin paikallisten pähkinöiden kanssa ja lisättiin halpaa suklaata peittämään totuus. Tähän tietoon olen ainakin aiemmin törmännyt historiankirjoissa, toki historiajan on aina tulkintaa, joten asiasta voidaan olla montaa mieltä.\nInternetistä löysin samaan faktaan nojaavan kakkufirman sivuston, tsekkaappas sieltä: http://www.cakesmiths.com/5_things_you_didn't_know_about_rocky_road\nHe myös kertovat sivullaan, että nimi Rocky road tulisi mainareiden ”kivisestä tiestä” kullankaivuussaan.\nSofia / Frutti Di Mutsi 4.11.2015\nMahtavaa!!! KIITOS tästä!! 🙂\nKäynkin lukemassa ton heti!!\nKommentoi juttua: Rocky Road puolessa tunnissa!


Eläinlääkäri.fi • katso viestiketjua - kissani kuolaa\nKirjoittaja uunojamonni » 15 Syys 2012 14:47\nMeillä on n 1,5 vuotias kolli kissa uuno. uuno on aina ollu pieni laiha ja arka, joskus vähän rappiolla ( ei jaksa pestä itseään) ja joskus taas täysissä voimissaan. nyt se on ruvennu kuolaamaan.. oon kattonu suuhun, ei näyttäs olevan mitään hamppaitten välissä jne. syö ku sika.. ruoka maistuu tosi hyvin, eikä syö mitenkään varovaisesti. ressi sillä oli jossain vaiheessa, kun meiän nuorempi kissa vähän sitä kiusi.. mut ostettiin se feliway hauhdutin, ( en oo varma nimestä) ja sen jälkeen on ollu kaikki hyvin.. paitsi toi kuolaus.. jostain luin että jos on jotain pahan makusta pesuainetta tai jotain maistanu ni voi alkaa kuolaamaan, ei tuu mieleen muuta ku et lattiat pesin viikko sitte, ja sillä on paha tapa nuolla juur pestyä lattiaa.. mut voiko se vasta nyt viikon päästä johtua siitä. ? vai mitä mä sille teen?\nLiittynyt: 15 Syys 2012 14:41\nRe: kissani kuolaa\nKirjoittaja uunojamonni » 15 Syys 2012 14:48\nja joo oon viemässä kyllä lääkäriin ens viikolla, mutta voiko sitä jotenkin nyt jo auttaa?\nKirjoittaja sahrami » 15 Syys 2012 15:31\nTyypillisimmät syyt kuolaamiseen ovat juuri nuo, jotka tavallaan olet jo käynytkin läpi: myrkylliset aineet ja suun vierasesineet. Lisäksi esimerkiksi suun haavaumat voivat olla syynä kuolaamiseen. Jotta voisi auttaa kissaasi, pitäisi kyllä tietää ensin, mikä on kuolaamisen syy, ja se toivottavasti selviää eläinlääkärissä. Erityisesti tuon myrkytysmahdollisuuden vuoksi pidäthän kissan yleisvointia tarkasti silmällä viikonlopun ajan, jotta tarvittaessa voit viedä sen ihan päivystykseen jo ennen maanantaita.


3.4.2020 08:11 Antero Lehto, 35, on Tampereen Pyrinnön ja Korisliigan ikoninen konkari, joka on ehtinyt pelata Suomen pääsarjatasolla jo huimat kaksikymmentä kautta. Pitkän uransa merkityksellisimmiksi valmentajikseen Lehto nostaa Kimmo Salosen, Kimmo Kujansivun, Ilkka Mattilan, Jarmo Laitisen, Ismo Niemen, Pieti Poikolan ja Sami Toiviaisen.\nAntero Lehdon taustalta löytyy nipullinen valmentajia, jotka ovat tuttuja nimiä koriskansalle. Kuva: Ville Vuorinen.\nLehto aloitti koripallon vuonna 1992, jolloin Pyrinnössä ei ollut hänen oman ’84-ikäluokkansa ikäryhmää, joten piskuinen kahdeksanvuotias heitettiin kaksi vuotta vanhempien sekaan. Ikäluokan päävalmentaja Kimmo Salonen otti Lehdon avosylin vastaan.\n– Yksittäinen tilanne on jäänyt verkkokalvoille, jossa olemme Kimmon kanssa Harjuntaustan koululla pukuhuoneessa ja teimme istuvaltaan pallonkäsittelyä. Kimmo sanoi, että se on Antero sellainen homma, että susta tehdään takamies. Siitä sitten mentiin kotiin ja alettiin tekemään niitä samoja juttuja, Lehto muistelee.\n– Kimmo antoi niinkin nuorelle kaverille mahdollisuuden, vaikka kaksi vuotta on siinä iässä aika iso ero. En kokenut olevani joukkueessa ulkopuolinen ja siitä iso kiitos Kimmolle.\n– Näin kolmekymmentä vuotta myöhemmin Kimmoa katsoessa, ei hän ole vanhentunut ulkoisesti laisinkaan, Lehto lisää naureskellen.\nKimmo Kujansivu ja Ilkka Mattila\nKimmo Kujansivu kuuluu Lehdon juniorivalmentajiin. Kuva: Ville Vuorinen.\nHiljalleen Pyrinnön juniorimyllyyn syntyi uusia ikäluokkia ja Lehto päätyi pitkälti pelaamaan vuotta vanhempien ’83-ikäluokan kanssa, jossa toimi valmennuspari Kimmo Kujansivu ja Ilkka Mattila.\n– Meillä oli mukavasti porukkaa ja valmentajilla oli aika paljon kaitsemista kekseliäiden murrosikäisten poikien kanssa. Niistä ajoista on jäänyt mieleen, että Kimmo opetti tosi paljon taidon merkitystä. Tehtiin todella paljon erilaisia pallonkäsittely- ja syöttöharjoituksia sekä mitä ihmeellisempiä lay-upeja, joita on jäänyt varastoon.\n– Yhtä lailla Kimmo ja Ilkka molemmat korosti voimaharjoittelun merkitystä. Niinä vuosina on keppijumpan kautta iskostettu mieleen rinnallevedot ja tempaukset, jotka on auttanut todella paljon fyysisten ominaisuuksien edistämisessä.\nJarmo Laitinen ja Ismo Niemi\nLehto murtautui Tampereen silloisen edustusjoukkueen Pyrbasketin kokoonpanoon verrattain varhain kuusitoistakesäisenä. Pyrbasketia valmensi silloin legendaarinen Jarmo Laitinen, jonka apuun tuli myöhemmässä vaiheessa Ismo Niemi, josta Lehdolla on hienoja muistoja juniorivuosilta.\n– Ismon kanssa voitimme A-poikien Suomen mestaruuden ja Scania Cupin, joka nuorena poikana tuntui melkein maailmanvalloitukselta.\nSitä aikaisemmin kesän 2000 Pyrbasketin harjoitusrinkiin oltiin kerätty miesten lisäksi A-poikia ja kesäajan treenejä vetivät pääosin Kujansivu sekä Miikka Sopanen. ”Jarkki” Laitinen seurasi harjoituksia analyyttisin ottein katsomosta.\n– Jossain juhannuksen tienoilla Jarkki pyysi katsomoon juttelemaan ja pyysi koko kaudeksi Pyrbasketin treenirinkiin mukaan. Se oli lähtösykäys ja antoi motivaatiota tehdä hommia sen eteen, että pääsisi myös pelaamaan. Jarkki oli tavallaan pääsarjauran aloituksen mahdollistaja.\n– Jarkki antoi silloin 16-vuotiaalle Anterolle aika surutta hyviäkin minuutteja keskellä peliä siihen nähden, että A-pojat ja alle 22-vuotiaiden SM-sarja oli ne sarjat, joissa pääsääntöisesti tuli ne minuutit. Hän osasi luottaa ja satsata nuoriin pelaajiin.\n– Ylipäätänsä Jarkin ja Ismon aika opetti siihen, minkälaista pääpiirteittäin pelit miesten tasolla on. Opettivat sen kulttuurin, että kaikki asiat pitää ansaita ja mitään ei tule ilmaiseksi. Kovalla työllä saa joskus sen palkinnon.\nPieti Poikola ei jätä yhtään kiveä kääntämättä. Kuva: Erkki Hautaviita.\nKaudeksi 2008/09 Pyrinnön päävalmentajaksi saapui Pieti Poikola, jonka kaksiosaiseen aikakauteen osuvat tamperelaisten mestaruusvuodet. Näinä vuosina Lehdon palkintokaappiin kertyi kolme Suomen mestaruutta (2010, 2011, 2014) sekä hän arvokisaedustus MM-kisoihin kesällä 2014 Bilbaossa.\n– Pieti toi erityyppisen työnteonkulttuurin Pyrintöön. Pieti on valmentajana äärimmäisen tunnollinen, sitoutunut, kova tekemään töitä ja ei jätä yhtään kiveä kääntämättä. Samaan aikaan Korisliigassa alkoi näkymään ammattimaistumisen merkkejä ja avautui, että menestymisen eteen joutuu tosissaan tekemään hommia ja se heijastui joukkueen tekemiseen.\n– Pietillä on poikkeuksellinen kyky roolittaa joukkuetta ja mestari myymään pelaajille niitä rooleja. Henkilökohtaisella tasolla pelasin varmaan ne parhaimmat kaudet juuri Pietin alaisuudessa.\nSami Toiviainen valmensi Lehtoa kolmen kauden verran. Kuva: Ville Vuorinen.\nKaikkein tuorein valmentaja Lehdon pitkällä uralla on Sami Toiviainen, joka ehti toimia ennen Korisliiga-kauden keskeytystä Pyrinnön päävalmentajana kolmen kauden verran.\n– Sami toi Pyrintöön jälleen yhden uuden ulottuvuuden meritoituneena huippuvalmentajana kansallisella tasolle. Hän on omia pelaajiaan kohtaan äärimmäisen reilu. Jos teki hyvin hommia, niin varmasti ansaitsi peliaikansa.\n– Lähtökohta oli se, että joka päivää joutuu todistamaan, että ansaitsee pelipaikkansa; on sitten junnu tai aloittava jenkkipointti. Jos edes pikkaisen rupesi menemään siihen suuntaan, että oli enemmän puhetta kuin tekoja, niin hän näpäytti heti. Samista ei ole muuta kuin hyviä muistoja.\n27.3.2020 09:04Michael Pounds: Minun valmentajani


Nopean Natoon liittymisen kannatus selvässä kasvussa Reserviläisliiton jäsenistössä - Reserviläinen\nNopean Natoon liittymisen kannatus selvässä kasvussa Reserviläisliiton jäsenistössä\n38,5 prosenttia Reserviläisliiton jäsenkyselyyn vastanneista kannattaa Suomen nopeaa liittymistä Natoon.\n24.2.2022 / Paavo Airo\n”Vuonna 2020 jäsenkyselyssä vain 20 prosenttia kannatti Suomen nopeaa liittymistä Natoon, viime vuonna 30 prosenttia ja nyt tänä vuonna peräti 38,5 prosenttia”, Reserviläisliiton puheenjohtaja Ilpo Pohjola toteaa. Arkistokuva kansainvälisestä Cold Response -harjoituksesta.\nReserviläisliiton jäsenten Nato-kannoissa on nähtävissä selviä muutoksia. Erityisesti Suomen nopeasti Natoon haluavien määrä on kasvanut viime aikoina. Liitto toteutti 1.–13. helmikuuta välisenä aikana jäsenkyselyn.\n38,5 prosenttia vastanneista kannatti Suomen nopeaa liittymistä Natoon.\n– Vuonna 2020 jäsenkyselyssä vain 20 prosenttia kannatti Suomen nopeaa liittymistä, viime vuonna 30 prosenttia ja nyt tänä vuonna peräti 38,5 prosenttia. Kahden vuoden aikana muutos on ollut lähes 20 prosenttiyksikköä, mikä on näin lyhyessä ajassa valtava muutos reserviläiskentässä, Reserviläisliiton puheenjohtaja Ilpo Pohjola toteaa.\nKyselyyn vastanneista 13,7 prosenttia vastasi, että Suomen pitäisi liittyä Natoon lähivuosina. 32,8 prosenttia oli sitä mieltä, että Suomen ei pitäisi liittyä nyt, mutta säilyttää mahdollisuus liittyä myöhemmin.\n10,1 prosenttia vastaajista ei kannattanut Nato-jäsenyyttä ja ”en osaa sanoa” vastasi 4,9 prosenttia.\n– Kielteisesti Nato-jäsenyyteen suhtautuu nyt siis vain 10 prosenttia, kun kaksi vuotta sitten vastaava luku oli 19 prosenttia. Tämänhetkinen maailmanpolitiikan epävakaus vaikuttaa suomalaisten turvallisuuden tunteeseen. Tämä heijastuu Nato-myönteisyyden kasvuna.\nReserviläisliitto korostaa, että Nato-keskustelua tulisi käydä yhteiskunnassa laajasti.\nJäsenkyselyyn vastasi 2 768 liiton jäsentä. Kysely toteutettiin sähköisesti. Vastaava kysely toteutetaan vuosittain.


HE 145/2008 vp\nVALTIOVARAINVALIOKUNNAN MIETINTÖ 20/2008 vp\nVaVM 20/2008 vp - HE 145/2008 vp\nEduskunta on 8 päivänä lokakuuta 2008 lähettänyt valtiovarainvaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi hallituksen esityksen eräiden matkustajatuomisten arvonlisä- ja valmisteverottomuuteen sekä tullittomuuteen liittyvien säännösten muuttamisesta (HE 145/2008 vp).\nTerveys ry, Suomen ASH ry, Suomen Sydänliitto ry, Elämäntapaliitto ry, Filha ry, Hengistysliitto Heli ry ja Suomen Syöpäyhdistys ry\nSosiaali- ja terveysministeriö, Keskuskauppakamari, Suomen Kaupan Liitto ja Suomen Lentoemäntä- ja Stuerttiyhdistys ry ovat ilmoittaneet, ettei niillä ole huomauttamista asiaan.\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi arvonlisäverolain ja valmisteverotuslain säännöksiä siltä osin kuin ne koskevat matkustajan Euroopan yhteisön ulkopuolelta Suomeen tuomien tavaroiden arvonlisä- ja valmisteverovapauksia. Tähän liittyen muutettaisiin myös tullilakia ja Ahvenanmaan maakuntaa koskevista poikkeuksista arvonlisävero- ja valmisteverolainsäädäntöön annettua lakia.\nEhdotetuilla muutoksilla pantaisiin täytäntöön kolmansista maista tulevien matkustajien tuomien tavaroiden vapauttamisesta arvonlisä- ja valmisteverosta annettu neuvoston direktiivi. Keskeisinä muutoksina nykyiseen lainsäädäntöön olisivat sen arvon korottaminen, jonka osalta matkustajan yhteisön ulkopuolelta tuomat tavarat vapautetaan arvonlisäverosta ja eri suuruisen arvon soveltaminen lento- ja meriliikenteen matkustajiin kuin muun liikenteen matkustajiin. Lisäksi tehtäisiin vähäisiä muutoksia eräiden tuotteiden verovapauksia koskeviin määrällisiin rajoituksiin sekä eräitä tarkistuksia ja rakenteellisia muutoksia matkustajatuomisia koskevaan lainsäädäntöön.\nSamalla tehtäisiin vähäinen muutos yksityishenkilöiden lähettämien lahjojen tuonnin arvonlisä- ja valmisteverottomuutta koskeviin säännöksiin sekä lakiteknisiä tarkistuksia arvonlisäverolain tuonnin verottomuutta koskeviin eräisiin säännöksiin.\nLait ovat tarkoitetut tulemaan voimaan 1 päivänä joulukuuta 2008.\nEsityksellä toteutetaan kansallisessa lainsäädännössä ne muutokset, jotka aiheutuvat vuonna 2007 hyväksytystä uudesta matkatavaradirektiivistä (2007/74/EY). Direktiivi koskee Euroopan yhteisön ulkopuolelta tulevien matkustajien mukanaan tuomien tavaroiden arvonlisä- ja valmisteverovapautuksia, ja sitä sovelletaan myös liikenteeseen Ahvenanmaan maakunnan ja muun Suomen välillä.\nKeskeisin muutos koskee verottomien tuomisten arvorajan korotusta nykyisestä 175 eurosta 300 euroon ja 430 euroon lento- ja merimatkustajille. Tärkeä on myös direktiiviin otettava oluen tuontia koskeva määrällinen rajoitus 16 litraa, minkä vuoksi vastaavasta väliaikaisesta ns. Suomen olutpoikkeuksesta voidaan luopua. Muutos koskee tältä osin siis yksinomaan sääntelyn oikeusperustaa. Alkoholijuomia koskevat muut muutokset ovat vähäisiä; ainoastaan viinin määrällistä rajoitusta korotettaisiin kahdesta neljään litraan.\nTupakkatuotteita koskevat ehdotukset vastaavat puolestaan nykyisiä tuontirajoituksia. Direktiivi itsessään antaisi mahdollisuuden soveltaa myös ehdotettuja alempia rajoituksia, mm. savukkeiden osalta 40 savuketta nyt ehdotetun 200 sijasta, mutta korkeampia rajoja on pidetty perusteltuina erityisesti Ahvenanmaan maakunnan kautta liikennöivien vesi- ja ilma-alusten verottoman myynnin merkityksen vuoksi.\nValiokunnalla ei ole huomautettavaa esityksen sisältöön. 2. lakiesitykseen kohdistuvaa teknistä korjausta on perusteltu yksityiskohtaisissa perusteluissa.\nValiokunta kiinnittää kuitenkin huomiota esitykseen sisältymättömään lakiin ulkomaanliikenteessä olevissa matkustaja-aluksissa myytävien tavaroiden verottamisesta eräissä tapauksissa (397/1969) eli ns. muonitusverolakiin, jonka taustalla on pohjoismainen yleissopimus vuodelta 1969 (395/1969, SopS 29). Laissa säädellään mm. Suomen ja Ruotsin välillä liikennöiville matkustaja-aluksille myytäväksi luovutettujen tavaroiden verotuksesta. Lakia voidaan soveltaa, jos alus pysähtyy Ahvenanmaalla tai sen lähtöpaikka on Ahvenanmaalla.\nAlukselle luovutetut tavarat ovat muonitusverolain mukaan arvonlisä- ja valmisteveron alaisia. Veroja ei kanneta kuitenkaan aluksen matkustajien tarvetta vastaavasta määrästä alkoholijuomia, olutta, tupakkavalmisteita sekä eräitä muita laissa lueteltuja tuotteita. Verovapaita ovat näiden lisäksi myös matkustajien tarvetta vastaavat määrät muuta tavaraa, jonka yksikköhinta alukselle tuotaessa ei ylitä 65 euroa.\nArvoraja on ollut voimassa samansuuruisena vuodesta 1997 asti. Se koskee käytännössä mm. tuotteita, joita ostetaan aluksilta tuliaisiksi. Tällaiset tuotteet ovat tyypillisesti kotimaisten tavarantoimittajien toimittamia suomalaisia design- ym. tavaroita. Niiden myynti on rajallista paitsi yksikköhinnan myös aluksilla käytössä olevan rajoitetun myyntitilan vuoksi. Niiden myynti ei siten vääristä kilpailua merkittävällä tavalla. Toisaalta tavarat ovat omiaan herättämään kiinnostusta suomalaisiin tuotteisiin. Valiokunta pitää näistä syistä perusteltuna, että arvorajaa tarkistetaan kustannustason nousua vastaavasti. Tätä koskeva esitys tulisi antaa eduskunnalle mahdollisimman pian.\n2. laki, 12 §:n 2 momentin 2 kohta.\nAhvenanmaan erillislain (2. laki) 12 §:ssä säädetään tavaroiden ja palvelujen verovapaasta myynnistä ammattimaisessa liikenteessä olevilla vesi- tai ilma-aluksilla Manner-Suomen ja Ahvenanmaan välillä matkustaville. Myynnin verottomuutta rajoitetaan 2 momentissa luettelemalla ne tavaroiden myynnit, joita verottomuus koskee. Tämä on tehty osin viittaamalla arvonlisäverolain uusiin säännöksiin verotta tuotavista tuotteista. Momentin 2 kohta koskee mm. eräitä tupakkatuotteita. Siinä olevan viittauksen tulisi kohdistua arvonlisäverolain 95 a §:ään, jossa on säädetty verotta tuotavista tupakkatuotteista. Lainkohdassa on viitattu kuitenkin epähuomiossa arvonlisäverolain 95 b §:ään, joka koskee yksinomaan alkoholijuomia. Viittaus pitäisi siis oikaista asiasisältöä vastaavaksi.\nettä 2. lakiehdotus hyväksytään muutoin hallituksen esityksen mukaisena paitsi 12 §:n 2 momentin 2 kohta muutettuna seuraavasti: