Sedu vuosikertomus 2014 by Koulutuskeskus Sedu - issuu\nKoulutuskeskus Sedun lukuvuosi 2013 - 2014 Vastuullisuuden ja välittämisen teemavuosi Sisällön suunnittelu: Sedu-viesmar Sisällön toimitus: Anna-Kaisa Koitto Taitto ja graafinen suunnittelu: Jukka Katajamäki Kuvat: Koulutuskeskus Sedun arkisto Paino: Oy Fram Ab Kiitos kaikille ideoijille ja sisällöntuottajille!\nSISÄLTÖ - teemana vastuullisuus Katsaukset\nAmmatillinen koulutus elää muutosta .......................................................... 2 Koulutuskeskus Sedun yksiköiden lukuvuosi 2013-14 .................... 3 10 hyvää Sedussa ............................................................................................................... 4 Sedu kehittää ja kehittyy ............................................................................................ 6 Sedu Hakutoimisto palvelee kesälläkin ........................................................ 7\nPerunasta riittää puhetta ........................................................................................ 38 Kömpelöstä tytöstä cheerleaderiksi ja valmentajaksi ................ 39 Jaakko Järvistö pitää palstat palanssissa .................................................. 40 Nepal koskettaa ............................................................................................................... 42 Seduun saapuu vaihtareita enemmän kuin lähtee ......................... 43 Kahden tutkinnon jälkeen AMK ........................................................................ 44 Sähköasentaja Pariisissa ........................................................................................... 45 Työssäoppiminen Intiassa toi perspektiiviä .......................................... 46 Sulo-nettipeli avaa Omia polkuja .................................................................... 48 Kolme väylää kahteen tutkintoon Ähtärissä .......................................... 49 Pedagogiset edistysaskeleet ............................................................................... 50 Osaamista työpajoilta ................................................................................................ 51 Simulaatiopedagogiikkaa ...................................................................................... 52 Uudet oppimistyylit ja -välineet ....................................................................... 53 Kansainvälisyyden tutor ehtii moneen rooliin .................................... 54 Ilme – graafisen suunnittelijan työn tulos ............................................... 55 Metsäalalla opitaan vuorotyöhön .................................................................. 56 Lappajärven lähihoitajakoulutus Suomen parasta ......................... 57 Taitaja2016 Sedun yhteinen ponnistus ...................................................... 58 Mestarivartija haluaa muusikoksi .................................................................... 59 Osaaminen ratkaisee ................................................................................................... 60 Oma onni - opiskelijat toimittajan saappaissa ..................................... 61 Kuka soveltuu alalle? ................................................................................................... 62\nUutisia Sedun opiskelijoille kolme mitalisijaa ............................................................ 8 Taitaja2016 kisavalmistelut vauhdissa ........................................................... 9 SAKUstars 2014 tuikki Vaasassa ......................................................................... 10 2 päivää koulussa ja 3 töissä .................................................................................. 10 OPH: Sedu Suomen vaikuttavin suuri suomenkielinen monialainen ammattioppilatos ........................................................................ 11 Tervetuloa Meksikoon ............................................................................................... 12 Kirjastoalan opiskelijat perustivat kirjaston ........................................... 14 Sedun opettaja Tomi Halkola Mestarimekaanikko-finaalissa ............................................................................ 15 Palkittu merkonomi Essi Ojanen ...................................................................... 16 Yritys hyvä -kilpailun voittoon ............................................................................ 17 Nuori - näitä taitoja työnantajat arvostavat .......................................... 18 Merkonomit avasivat SeduShopin ................................................................. 19 Haluatko uutta sisältöä elämääsi? ................................................................... 20 Tämä nukke pelastaa lapsen ................................................................................ 21 Paukun Paja - nuorten paja ................................................................................... 22\nHenkilöstö Vastuumme ympäristöstä ...................................................................................... 23 Sedulle ammatillisen koulutuksen laatupalkinto ............................. 24 Laatutyö - jatkuvaa parantamista ja vastuullista työtä ............... 25 Kuusi viikkoa italialaisessa oppilaitoksessa ............................................ 26 Vastuulliset villasukat vauhdissa ...................................................................... 27 Asenne ratkaisee työturvallisuudessa ........................................................ 27\nKumppanit Suomalais-espanjalainen työpari lukee toistensa ajatuksia .......................................................................................... 28 SeduFest - kolmas kerta toden sanoo! ........................................................ 30 Pelasta, suojaa, rajoita, sammuta ..................................................................... 32 Tason ylläpitäminen haasteellista .................................................................. 34 Yhteisöllisyyttä on käydä porukalla puolukassa ............................... 35 Koristelua, riemua ja makuja ................................................................................ 36 Ohjaus, oppiminen ja arviointi .......................................................................... 37\nAsuntolassa itsenäistyy ............................................................................................ 63 Opiskelijan parhaaksi ................................................................................................. 64 Liikennenurkka – valmennusta ajokorttiopintoihin ...................... 65 Sedussa kohennetaan liikenneturvallisuutta ...................................... 65 Sedulaaki iskee ilmatyynyaluksilla ................................................................. 66 Hyvä ruoka tuottaa hyvää ..................................................................................... 67\nKoulutuskuntayhtymä Ylläpitäjäkunnat .............................................................................................................. 68 Seinäjoen koulutuskuntayhtymän luottamushenkilöjohto ............................................................................................ 69 Yhtymähallitus, henkilöstöjaosto ja tarkastuslautakunta 2013–2016 .................................................................. 70 Työolobarometri antaa arvokasta tietoa työyhteisön kehittämiseen ................................................................................... 71 Talous ......................................................................................................................................... 72\nAMMATILLINEN KOULUTUS ELÄÄ MUUTOSTA Viime vuonna tehtiin päätökset kuntayhtymän uudelleenjärjestäytymisestä. Seinäjoen koulutuskuntayhtymän uusi organisaatio astuu voimaan 1.8.2014. Seinäjoen ammattikorkeakoulusta tuli osakeyhtiö 1.1.2014 ja sen myötä kuntayhtymän yhteisten palveluiden toimintaa suunniteltiin uuden palvelukonseptin mukaisesti. Päätökset ammatilliseen koulutukseen kohdentuvista leikkauksista saatiin marraskuussa 2013. Päätöksen mukaan koulutuksen järjestämisluvasta leikattiin 1.1.2014 yhteensä 20 paikkaa. 1.1.2015 leikataan 180 ja 1.1.2016 vielä 120 koulutuspaikkaa. Samanaikaisesti leikataan myös yksikköhintoja. Suupohjan koulutuskuntayhtymän mahdollista liittymistä Seinäjoen koulutuskuntayhtymään selvitettiin.\nKuntayhtymän vuoden 2013 tilinpäätös oli hyvä, mutta tiedossa ovat erittäin merkittävät muutokset koulutuksen järjestämislupiin, koulutus- ja tutkintorakenteisiin, rahoitukseen, jäsenkuntien maksuosuuksiin jne.\nONNISTUMISIA Opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi Koulutuskeskus Sedulle laatupalkinnon. Myöntämisen perusteluina olivat mm. jatkuva ja pitkäjänteinen toiminnan kehittäminen eri osa-alueilla ja hallittu muutosten toteuttaminen sekä opiskelijahyvinvointiin panostaminen. Oppilaitoskentässä valmistauduttiin osaamisperusteisuutta tukevaan tulevaisuuden suunnitteluun ja sen myötä uusien tutkintojen toimeenpanoon: keskeistä joustavuus ja yksilöllisyys. Sedun edustus kutsuttiin mukaan moniin valtakunnallisiin kehittämisryhmiin, mikä lisää vaikuttamismahdollisuuksia toiminnan kehittämiseen. Myös positiivinen tilinpäätös ja toiminnan laadun tulokset mm. tulosmittareiden valossa ovat merkkejä onnistumisesta.\nKIINTEISTÖJÄ MYYDÄÄN JA UUTTA RAKENNETAAN Yhtymävaltuuston päätöksen (5.5.2014) mukaisesti kuntayhtymä myy ne kiinteistöt Jurvassa ja Kauhajoella, joista ammattikorkeakoulutoiminta on siirtynyt tai siirtymässä Seinäjoelle. Lisäksi myydään Ilmajoen Pappilantien kiinteistö, josta koulutustoimintaa siirtyy Kurikan Huovintielle rakennettavaan uudisrakennukseen. Kiinteistöön tulee sijoittumaan myös Kurikan lukio. Kurikan mittava rakennushanke hakee lisäarvoa ammatillisen koulutuksen ja lukiokoulutuksen yhteisiä tiloja hyödyntämällä ja erityisesti musiikin ja ilmaisutaidon harrastustoimintaa edelleen kehittämällä.\nMONIALAINEN LAADUKAS AMMATTIKOULU Kuntayhtymän tulevaisuus toisen asteen koulutuksen merkittävänä, monialaisena toimijana on vahva myös tulevaisuudessa. Toimintaamme luotetaan ja haluamme kehittää toimintaa jatkuvan parantamisen mallin mukaisesti vahvassa yhteistyössä työelämän kanssa. Kansainvälisyys tulee korostumaan entistä enemmän, ja se vaatii meiltä lisäponnisteluja. Opetus- ja kulttuuriministeriö uudistaa kaikki ammatillisen koulutuksen järjestäjien järjestämisluvat 1.1.2017, ja järjestämisluvan hakuun valmistaudumme kehittämällä koulutustarjontaamme jatkuvasti erityisesti työelämän tarpeita vastaavaksi ja toisaalta koulutustakuun ja yhteiskuntatakuun tavoitteet huomioiden.\nSeinäjoen Koulutuskuntayhtymä 2014, luonnos LUOTTAMUSHALLINTO YHTYMÄVALTUUSTO Tarkastuslautakunta Henkilöstöjaosto Toimitilajaosto Sedu Aikuiskoulutus, johtokunta Ammattiosaamisen toimielin\nKUNTAYHTYMÄN JOHTO JA KEHITTÄMINEN • kuntayhtymän johtaja, rehtori\nKOULUTUSKESKUS SEDU koulutusjohtaja\nSEDU AIKUISKOULUTUS, LIIKELAITOS aikuiskoulutusjohtaja\nIlmajoki, Ilmajoentie ja Pappilantie koulutuspäällikkö\nTUKIPALVELUT JA KEHITTÄMINEN kehittämispäällikkö laskentapäällikkö\nKEHITTÄMIS- JA OPISKELIJAPALVELUT\nKurikka, Jurva ja Kauhajoki\nLapua ja Lappajärvi\nKIINTEISTÖPALVELUT • kuntayhtymän johtaja\nTALOUS- JA HANKINTAPALVELUT • talousjohtaja\nSeinäjoki, Koulukatu ja Upankatu\nYrittäjyys, kauppa ja kulttuuri\nÄhtäri, Koulutie ja Tuomarniementie\nSeinäjoen koulutuskuntayhtymän uusi organisaatio 1.8.2014 alkaen.\nVAHVA MAAKUNNALLINEN SEDU Kuntayhtymän toisen asteen koulutusta kehitetään edelleen useilla Etelä-Pohjanmaan paikkakunnilla ja investointeja tulee voida myös tehdä lähitulevaisuudessa. Uskomme vahvasti, että koulutuksella luodaan tulevaisuutta. Vaikka nuorten ikäluokat pienenevät osassa maakuntaa, myös työvoiman tarve kasvaa eläköitymisen myötä.\nMeidän tulee kehittää uusia, vetovoimaisia koulutustuotteita vahvassa yhteistyössä työelämän kanssa ja vahvistaa maakunnan kansainvälisyyttä. Näin voimme varmistaa osaavan työvoiman riittävyyden myös jatkossa. Reija Lepola rehtori, Seinäjoen koulutuskuntayhtymän johtaja\nKOULUTUSKESKUS SEDUN YKSIKÖIDEN LUKUVUOSI 2013–2014 Koulutuskeskus Sedu toimii Ilmajoella, Jurvassa (Kurikka), Kauhajoella, Kurikassa, Lappajärvellä, Lapualla, Seinäjoella ja Ähtärissä. Sedun kahdeksan yksikköä on muodostettu 14 opetuspisteestä. Toimimme seitsemällä paikkakunnalla. Etäisyydet opetuspisteiden välillä ovat pisimmillään 127 km (Tuomarniementie 55, Ähtäri – Kotikouluntie 1, Jurva) ja lyhimmillään 400 m (Koulukatu 41 – Upankatu 3, Seinäjoki). Yksiköiden rinnalla tiiviissä yhteistyössä toimii osaamis- kehittämis- ja tukipalvelut sekä Seinäjoen koulutuskuntayhtymän yhteiset palvelut. Koulutuskeskus Sedu on maakunnallinen toimija ja ammatillista toisen asteen koulutusta järjestetään mahdollisimman lähellä opiskelijoiden kotipaikkaa. Tällä hetkellä koulutuksen järjestämisluvan mukainen ammatillisen\nperuskoulutuksen kokonaisopiskelijamäärä on 4375. Jo useamman vuoden jatkunut ikäluokkien pieneneminen ei ole mahdollistanut järjestämisluvan käyttöä kokonaan. Syyskuussa 2013 opiskelijamäärämme oli 4146, ja tammikuussa 2014 opiskelijoita oli 4011. Monipuolisen opiskelijahuoltomme ansiosta negatiivinen eroaminen on 3 %:n tasolla. Luku on valtakunnallisesti tarkasteltuna parhaiden joukossa. Sedusta valmistuu opiskelijoita joustavasti jokaisena kuukautena. Osin siksi kevään opiskelijamäärä on aina pienempi kuin syksyllä. Seduun voi hakeutua opiskelijaksi milloin tahansa. Talouden tiukentuessa laadukkaan opetuksen ylläpitäminen tuo lisähaasteita. Koulutuskeskus Sedulla on pitkät perinteet hyvän laadun tuottamisessa ja siksi sen varaan on hyvä rakentaa uutta. Tulosmittauksissa olimme omassa sarjassamme kolmantena koko valtakunnassa ja lisäksi meidät palkittiin Opetushallituksen laatupalkinnolla, jonka erityisteema oli yrittäjyys.\n10 HYVÄÄ SEDUSSA\nSedun opiskelijat ja henkilöstö vastasivat laadulliseen kysymykseen, mitä meillä tehdään tai osataan paremmin kuin missään muualla. Vastauksia kertyi vähän ja ne ovat erittäin subjektiivisia, joten tuloksen luotettavuuden saa lukija arvioida itse. Esittelen Sedun hyvät ominaisuudet sattumanvaraisessa järjestyksessä. Yksilön kokemuksia ei voi kiistää vaan niistä kannattaa keskustella.\nTulemme siirtymään 1.8.2014 alkaen nykyisestä 6-jaksojärjestelmästä 4-jaksojärjestelmään. Tätä muutosta on valmisteltu kaikissa tutkinnoissa ja atto-opinnoissa. Muutos palvelee seuraavaa opetussuunnitelmamuutosta, kun siirrymme 1.8.2015 opintoviikoista osaamispisteisiin. Käytännössä aikaperusteisuus poistuu ja arvioimme opiskelijan osaamista. Kaikki aikaisemmin opittu otetaan entistä enemmän huomioon. Tätä edellyttää myös seuraava rahoituslakimuutos.\nKulunutta lukuvuotta on leimannut myös Taitaja2016 ammattitaidon SM-kilpailujen valmistelutyön aloittaminen. Kilpailu tullaan järjestämään Seinäjoella 10.–12.5.2016 n. 45 lajin voimin oheistapahtumineen. Kävijämäärä tulee olemaan 35–40 000.\nAmmatillisessa koulutuksessa on meneillään yhtä aikaa monia muutoksia. Näihin muutostarpeisiin olemme tottuneet vastaamaan mieluummin ennakoiden kuin vasta pakon edessä. Olemme mukana hyvin monissa kehittämishankkeissa ja Koulutuskeskus Sedu on myös haluttu yhteistyökumppani niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin.\n1.\tYrittäjyys, työelämäyhteydet ja työllistyminen, aidot oppimisympäristöt esim. tapahtumat, rakennustyö\tmaat ”Ammatillinen perusopetustaso riittää finaaliin Taitajissa ja hyvään sijoitukseen siinä” 2.\tOpiskelijoiden hyvinvoinnista huolehtiminen ja tuki\tverkosto, siis opettajat, opot, kuraattorit, terveyden\thoitajat ”Vähän keskeyttäneitä” ”Parhaat opettajat jotka osaavat hoitaa tilanteen ja tukea opiskelijaa eri elämäntilanteissa” 3.\tOpiskelijoille yksilölliset opinpolut myös kansainvä\tlistymiseen, uudet oppimismenetelmät, myös musiik\tkiin panostamiseen tarjotaan mahdollisuuksia ”Opiskelijoille tarjotaan mahdollisuuksia ja vaihtoehtoja.” 4.\tHyvä ilmapiiri, parhaat työkaverit, työhyvinvointi ”Keskusteleva työyhteisö” ”Ammattitaitoinen henkilökunta, voimakas kehittymishalu” 5.\tHyvä ruoka, viihtyisä kahvio/myymälä koulun tiloissa ”Ruoka on hyvää, opiskelijat voivat hyvin sen ansiosta” 6.\tVahva hanketoiminta ja kehittäminen, innovatiivinen asenne ”Hankkeiden kautta kehitetään Sedua, oppilaitoksen toimintaa ja opetusta.”\nHaluan kiittää kuluneesta lukuvuodesta opiskelijoita, opiskelijoiden huoltajia, Koulutuskeskus Sedun henkilökuntaa sekä yhteistyökumppaneitamme. Kaikki te olette yhdessä varmistaneet kuluneen lukuvuoden onnistumisen tavoitteiden mukaisesti. Matti Yli-Lahti apulaisjohtaja Koulutuskeskus Sedu\n7.\tErikoisosaaminen: Ähtärissä alumiini, Lapualla kone\tja metalliala, Seinäjoella pintakäsittelyala ”Erikoismetallien hitsauksen opetus huipussaan, esim. magnesium, titaani, alumiini, RST” 8.\tAhkerat, avoimet, hyväntuuliset, hyvät, osallistuvat opiskelijat ja hyvä yhteishenki opiskelijoiden ja opettajien kesken ”Kunnioitetaan kaikkia opiskelijoita” 9.\tYhteistyö eri alojen kesken ”Yhteistyö muiden opetuspisteiden kanssa. Antaa opiskelijoille mahdollisuuden tutustua muihin aloihin.” 10. T ilat ja laitteet ”Koulun asuntola on ilmainen” ”Asuntolassa on toimintaa ja kuntosali” Kun ihmiset saavat vastata avoimeen kysymykseen, vastauksissa painottuivat hyvinvointia lähellä olevat asiat ruoka, työkaverit, ilmapiiri, yhdessä tekeminen. Tilojen muuttaminen, laitteiden hankkiminen on aina talousarvioasia, yhteistyöhön, tiedon ja kokemusten jakamiseen jokaisella on tilaisuus. Anna-Kaisa Koitto viestintä- ja markkinointipäällikkö Koulutuskeskus Sedu\nSEDU KEHITTÄÄ JA KEHITTYY Tuskin koskaan aikaisemmin ammatillisessa koulutuksessa niin monet asiat ovat muuttumassa samaan aikaan kuin nyt. Muutokset näkyvät jo mm. opiskelijavalinnassa ja pääsy- ja soveltuvuuskoejärjestelmässä.\nYHTEISHAKU, ERILLISHAKU, SUORAHAKU Uudessa yhteishaussa parannetaan koulutustakuun hengessä perusopetuksen päättävien ja ilman opiskelupaikkaa olevien asemaa. Hakijat, joilla jo on ammatillinen tutkinto, eivät voineet enää tänä keväänä hakea yhteishaussa. Heille Sedu tarjosi erillishakua, ja yhteishaun jälkeen jokainen voi hakea suorahaussa. Helmikuussa Koulutuskeskus Seduun perustettiin Hakutoimisto, joka Sedussa koordinoi mm. erillishakua, urheilijan lisäpisteitä ja valtakunnallista kielikoetta. Hakutoimisto on\navoinna koko kesän ja sinne voi ottaa yhteyttä, mikäli opiskelupaikkaa ei kevään yhteisvalinnassa löytynyt. Hakutoimisto sijaitsee Sedussa Seinäjoen Koulukadulla. Ensi lukuvuonna on tulossa uudistuksia myös pääsy- ja soveltuvuuskokeisiin. Kokeiden luonne muuttuu karsivista enemmän ohjaaviksi, ja samalla kokeella tullaan arvioimaan soveltuvuutta useaan perustutkintoon. Uudenlaista pääsy- ja soveltuvuuskoetta pilotoitiin jo tänä keväänä Koulutuskeskus Sedussa sosiaali- ja terveysalalla, ja näin päästiin vaikuttamaan valtakunnallisten pääsy- ja soveltuvuuskoeaihioiden sisältöön.\nTYÖRYHMÄT, YHTEISTYÖ Työryhmillä on Koulutuskeskus Sedun kehittämistyössä merkittävä rooli. Meillä Sedussa työryhmätyöskentely on vakiintunutta, ja sitä pyritään jatkuvasti tehostamaan. Laatupalkinnon ulkoisessa arvioinnissakin työryhmien työ sai tunnustusta. Työryhmien jäsenet, omien yksiköidensä vastuuhenkilöt ovat tänäkin lukuvuonna sitoutuneet erinomaisesti ryhmien toimintaan ja vieneet vastuullisesti asioita eteenpäin omissa yksiköissään. Tärkeää on ollut esim. yhteisten toimintaohjeiden päivitystyö, jota työryhmissä on tehty taataksemme yhtenäisen ja tasa-arvoisen toiminnan koko Sedussa.\nHANKKEET KEHITTÄÄ Koulutuskeskus Sedu on valtakunnallisesti arvostettu toimija hankkeiden kautta tapahtuvassa kehittämistyössä. Kuluneena lukuvuotena kehittämistyötä on tehty kymmenissä hankkeissa strategisten painopistealueidemme mukaisesti. Hankkeet ovat jakautuneet pedagogisen kehittämisen, opiskelijahyvinvoinnin, kansainvälisyyden, henkilöstön kehittämisen ja työelämäyhteistyön sekä työssäoppimisen kehittäminen hankkeisiin. Hankkeiden myötä on kehitetty niin työelämäyhteistyötä, asuntoloiden toimintaa, työpajayhteistyötä kuin opetusmenetelmiä ja osuuskuntatoimintaakin, vain muutamia esimerkkejä mainitakseni. On tärkeää, että meillä on innostuneita ja innovatiivisia kehittäjiä!\nKOLME KOULUTUSKOKEILUA Koulutuskeskus Sedu haki keväällä lupaa kolmeen koulutuskokeiluun, joilla vastataan sosiaali- ja terveydenhuollon toimintaympäristön ja palvelurakenteen muutoksiin ja muutosten edellyttämiin\nuusiin osaamistarpeisiin. Sedu Koskenalantie haki lupaa perustason ensihoidon koulutusohjelmaan, Sedu Lapua Tieto- ja tietoliikennetekniikan perustutkinnon hyvinvointiteknologiaan painottuvaan koulutusohjelmaan ja Sedu Ähtäri sähkö- ja automaatiotekniikan perustutkinnon, hyvinvointiteknologiaan painottuvaan koulutusohjelmaan. Hanke valmisteltiin yhteistyössä kehittämisväen, innostuneiden opettajien, motivoituneiden koulutuspäälliköiden ja innokkaiden sidosryhmien edustajien kanssa, joilta saimme runsaasti kannustavia lausuntoja hakemuksemme tueksi. Saimme myönteisen vastauksen kaikkiin kokeiluhakemuksiin, ja uudet kokeilussa olevat koulutukset alkavat elokuussa 2015.\nSEDU KEHITTYY Syksyllä on tulossa uudistuksia opiskelijahuoltolakiin, tutkinnonperusteisiin ja monia muita asioita, jotka tuovat uusia asioita arkeemme. Muutokset ovat aina mahdollisuus ja kaikki uudistukset tehdään pystyäksemme kehittämään ja parantamaan entisestään ammatillista koulutusta. Koulutuskeskus Sedu pyrkii visionsa mukaisesti kehitystyössäkin olemaan osaamisen edelläkävijä! Kiitos teille kaikille mahtavasta työstänne entistä laadukkaamman ammatillisen koulutuksen puolesta! Hellevi Lassila apulaisjohtaja Koulutuskeskus Sedu\nSEDU HAKUTOIMISTO PALVELEE KESÄLLÄKIN Sedun yhteinen hakutoimisto palvelee 27.6. – 31.7.2014. Opintosihteerit auttavat sinua opiskeluun liittyvissä kysymyksissä. Muina aikoina kannattaa ottaa suoraan yhteyttä opetuspisteiden opintotoimistoihin. Sedun nettisivuilla käytössä myös chat.\nOTA YHTEYTTÄ! Sedu Hakutoimisto Koulukatu 41 60100 Seinäjoki hakutoimisto@sedu.fi p. 040 830 2275\nMUISTA Haku ammattistarttiin ja Mavaan (maahanmuuttajien ammatilliseen peruskoulutukseen valmistava koulutus) 16.6.– 25.7. (klo 15.00) w w w. o p i n t o p o l k u . f i\nSUORA HAKU w w w. se du\nHaku Sedu-Spurttiin (valmentava ja kuntouttava opetus ja ohjaus ammatillisessa peruskoulutuksessa) 16.6.–25.7. w w w. s e d u . f i /s e d u - s p u r t t i\n.fi /s uo ra\nSUORAHAKU JATKUU! Vielä voit löytää opiskelupaikan Sedusta. Katso vapaat paikat Sedun sivuilta w w w. s e d u . f i\nU K HA i/s\nSUORA HAKU w w w.se du.f i/suo raha ku\nSEDUN OPISKELIJOILLE KOLME MITALISIJAA Lahden ammattitaidon SM-kisoissa (Taitaja2014) Sedun opiskelijat onnistuivat nousemaan mitaleille kolmessa lajissa. Miia Ylimäki otti hopeaa vaatteenvalmistuksessa. Myös Veera Pellonpää lajissaan maalaus ja tapetointi nousi hopealle. Taloushallinnon kaksikko Ville Heimovirta ja Jaakko Saukko valtasivat pronssimitalit. Miia Ylimäki kantoi hienosti viimevuotisen kultamitalistin paineet ja otti tänä vuonna hopeaa. Maalaus ja tapetointi -lajissa Veera Pellonpää työskenteli tarkasti ja lunasti hopeamitalin. Taloushallinnossa Ville Heimovirta ja Jaakko Saukko olivat jopa kärjessä finaalipäivän aamuna. Kärkikolmikon erot olivat lopputuloksissakin hyvin pienet, ja Sedun opiskelijat nappasivat pronssimitalit. Muut Sedun Taitaja-finalistit sijoituksineen: •\thiusmuotoilussa Karoliina Mäki 7. •\tkoneistuksessa Sami Takala 6. •\tlähihoitaja-lajissa Jonna Kultalahti ja Heidi Nahkala 7. •\tmekatroniikassa Aki Ala-Välkkilä ja Henri Ojala 4. •\ttietokoneet ja verkot -lajissa Teemu Pollari 8. •\tturva-alalla (näytöslaji) Jonathan Rintamäki 6. •\tyrittäjyys-lajissa Mari Laitamäki, Jenna Nikkola ja Niko Raja-aho 7.\nTAITAJA2016-KISAVALMISTELUT KÄYNNISSÄ Sedu järjestää ammattitaidon SM-kilpailut, Taitaja-tapahtuman Seinäjoella toukokuussa 2016. Tapahtumaan odotetaan 35 – 40 000 kävijää, pääpaikkana Seinäjoki Areena.\nMaaliskuussa kilpailujohtajan työssä aloitti Liisa Lähdesmäki, ja 1.8.2014 alkaen se on hänen päätyönsä. Liisa Lähdesmäki toimii tällä hetkellä lehtorina Seamkissa. -\nOlen ollut järjestämässä lukuisia alueellisia, valtakun-\tnallisia ja kansainvälisiä tapahtumia ja kilpailuja. Tapahtumissa roolini ovat vaihdelleet kilpailujen johtajatehtävistä aina rivityöntekijän töihin.\nVahvuuksinaan Lähdesmäki näkee maakunnan elinkeinoelämän ja julkisen sektorin toimijoiden tuntemisen. -\tMyös valtakunnallisen tason toimijoiden tuntemukse\tni ja yhteistyöni heidän kanssaan edesauttaa minua tulevassa tehtävässä ja Taitaja-tapahtuman toteutta\tmista.\nKaikki Taitaja-finalistit edustavat lajissaan ammattitaidon huippua. Huipulle on jokaisessa lajissa päässyt vain kahdeksan kisaajaa. Tie finaaliin on kulkenut tiukkojen semifinaalien kautta. Taitaja-kokemus on hieno osoitus nuoren paineensietokyvystä ja hyvästä kilpailuhengestä. Taitaja2015-kisat järjestetään Turussa, ja Seinäjoki isännöi kisat keväällä 2016.\nw w w.y o u t u b e . c o m / u s e r/ K o u l u t u s k e s k u s S e d u w w w. f a c e b o o k . c o m /s e d u f i\nLähden avoimin mielin uusiin asioihin. Seinäjoen Taitaja2016-tapahtumaa tekemään tarvitaan paljon yhteistyötä ja ihmisiä. Kilpailulajeja on yli 40 ja itse tapahtuma liikuttaa huikeaa väkimäärää. Joka lajis-\tsa on lajivastaavat, substanssiosaajat, joka vastaavat lajin käytännön asioista. Olen tiimityön kannattaja. Tiimissä ideoita syntyy enemmän, kompromisseja pitää tehdä, mutta tärkeitä ovat yhteiset linjaukset. Yhdessä tekeminen ja kokonaisuuden hallinta ovat tapahtuman toteuttamisen avainasioita, Lähdesmäki sanoo.\n2 PÄIVÄÄ KOULUSSA JA 3 TÖISSÄ\nSedussa Seinäjoella ensimmäisen vuoden pieni merkonomiopiskelijaryhmä saa kokeilla uutta. -\tSain idean Vaasasta, missä tätä oli kokeiltu. Suunnit\ttelin tämän syksyllä SeTreeni-hankkeessa. Ensimmäi\tsen opiskeluvuoden 5. jaksossa alkoivat Asiakaspal\tvelun ja myynnin koulutusohjelmaopinnot, siitä Kau\tpan palvelu ja myynti -tutkinnon osa. Tämän tutkin\tnon osan opinnot toteutetaan periaatteella: koulussa 2 pv, töissä 3 pv, kertoo opetussuunnitelmavastaava Hellevi Alestalo. Opiskelijat etsivät itse työpaikat, ja opiskelivat kahden jakson ajan sekä koulussa että työpaikalla.\nURHEILUTAUSTASTA HYÖTYÄ Marko Potila (17) työskentelee Supersportin palloiluosastolla. -\tPelaan jääkiekkoa S-Kiekon B-junioreissa ja tykkään urheilusta. Urheiluliike on minulle mielenkiintoinen työpaikka, ja teen koulun jutut mieluummin käytän\tnössä. Parasta on, kun saa palvella asiakkaita, Marko Potila kertoo tyytyväisenä.\n-\tTäällä olen saanut hienosti sumplittua työajat treenien kanssa, hän kiittelee.\nTEORIA KÄYTÄNNÖN KAUTTA Opettajat ovat tyytyväisiä opiskelijoiden aktiivisuuteen myös koulupäivinä. -\tOpetin myyntioikeutta ja kuluttajansuojaa ja nivoin asiat työssäoppimiseen, esim. kaupan palautukset ja hyvitykset opittiin käytännönläheisesti työssäoppimi\tsen esimerkkien kautta, kertoo opettaja Terhi Varpu\tluoma. -\tTämä oli kokeilu, jatkosta pitää keskustella, kunhan saadaan kokemukset kerättyä, kertoo Alestalo toiveik\tkaana. Syksyllä opiskelijat jatkavat samaan tutkinnon osaan liittyen ”normaalilla” työssäoppimisella.\nSAKUSTARS TUIKKI VAASASSA Upeita suorituksia nähtiin ja kuultiin Vaasassa ammattiin opiskelevien kulttuurikisoissa. Sedun opiskelijat menestyivät erityisesti musiikin saralla: bändit-sarjassa hopealle sijoittuivat Rauni Hautamäki, Marko Rokala, Santtu Muhonen ja Teemu Valkonen Kurikasta. Nella Kallio Koulukadulta ja Regina Jylhä Kurikasta ylsivät karaoken alkukarsinnoista finaaliin, ja Sedu Aikuiskoulutuksen Sarianne Väisänen sai karaokesta kunniamaininnan.\nLauluduot-sarjassa kunniamaininnan sai duo Nella Kallio ja Sallamari Karvinen. Molemmat opiskelevat Seinäjoella Koulukadulla. Sedulaisia kuultiin myös yksinlaulussa, hengellisessä laulussa, lauluyhtyeenä ja rapissa sekä sähköisissä ja akustisissa soittimissa. Tanssitaidetta esittivät tanssiduo ja yksintanssia koreografialla tai improvisoiden. Sedun opiskelijoita osallistui myös lajeihin Taidetta kahdessa tunnissa, Mallin mukaan ja Digikuvataidetta päivässä.\nOPH: SEDU SUOMEN VAIKUTTAVIN SUURI SUOMENKIELINEN MONIALAINEN AMMATTIOPPILAITOS Koulutuskeskus Sedun toiminta on Opetushallituksen mittareilla hyvin tuloksellista. Sedusta valmistutaan huippuhyvällä prosentilla (82,8 %), keskeyttäneitä on vähän. Koulutuskeskus Sedu sijoittuu v. 2014 tuloksellisuudessa kolmanneksi suurten ja monialaisten koulutuksenjärjestäjien joukossa. Viime vuonna sijoitus oli neljäs. Edelle asettuvat vain ruotsinkieliset Optima samkommun ja Samkommunen Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur (Yrkesakademin i Österbotten) – samat kuin viime vuonna. -\tRuotsinkielisillä alueilla työllistyminen on aivan ylivoi\tmaisen hyvää. Kenties koulujen yhteistyö elinkeino\telämän kanssa on vielä tiiviimpää kuin meillä, pohtii Koulutuskeskus Sedun johtaja Reija Lepola.\nAmmatillisen koulutuksen tuloksellisuus vuonna 2014 -raportit perustuvat vuoden 2012 tietoihin. Tuloksellisuuden keskeisimpinä tekijöinä pidetään sitä, kuinka hyvin valmistuneet työllistyvät tutkinnon suorittamisen jälkeen, mikä on jatko-opintoihin siirtymisen aste, saadaanko koulutus suoritettua määräajassa, keskeytetäänkö opinnot sekä kuinka pätevää opetushenkilöstö on ja kuinka paljon henkilöstön kehittämiseen panostetaan. Mittareista merkittävin painoarvo on työllistymisellä.\nSEDU VAIKUTTAA ENTISTÄ PAREMMIN Vuoden 2014 lopullinen yksikköhinta määräytyy osaltaan tuloksellisuusrahoituksen perusteella, jota Sedu sai 2 643 832 euroa. Tuloksellisuuden perusteella määräytyvä osuus on enintään kolme prosenttia ammatillisen peruskoulutuksen valtakunnallisista kokonaiskustannuksista.\nMEKSIKOON Astut meksikolaiseen elokuvaan. Vastaan kävelee ihmisiä hienoissa puvuissa, meikeissä ja kampauksissa, seinillä upeita maalauksia, rekvisiitta luo tunnelmaa. Viidakko säväyttää. Sedussa Ilmajoen Pappilantiellä järjestettiin perinteinen teemapäivä, aiheena tällä kertaa Meksiko. Päivä keräsi yhteen sankan joukon eri-ikäisiä vieraita, joille artesaaniopiskelijat sekä matkailualan ja hiusalan opiskelijat tarjosivat elämyksiä. Päivällispöydän antimista ja tarjoiluista vastasivat hotelli-, ravintola- ja cateringalan opiskelijat. Ja tietysti alojen opettajat!\nTAPAHTUMATUOTTAMINEN ON TUTTUA Kolmatta vuotta matkailualaa Lapualla opiskelevat Tiiti Saarinen ja Julia Salo olivat myymässä Meksiko-aiheista syötävää ja juotavaa. -\tAika paljon tässä on ollut asiakkaita, he kertoivat kolmen tunnin työvuoron jälkeen. Siihen mennessä asiakkaiden suosikiksi oli noussut Hellepäivän juoma, joka oli myös tyttöjen suosikki. -\tEmme olleet siinä ryhmässä, joka keksi tuotteet, mutta kaikkia olemme maistaneet. Tiedämme siis, mitä olemme myymässä, he mainitsivat.\nKIHAROITA, KIITOS Yhdeksän parturi-kampaajaopiskelijaa oli täydessä työn touhussa tekemässä meksikolaisia kampauksia ja meikkejä. Toisen vuoden opiskelija Jenna Aho-Mantila kehui ensitöikseen Meksiko-päivän rekvisiittaa ja ääntä, jota kuultiin muun muassa viereisen käytävän viidakossa. Aho-Mantila kertoi huomanneensa, että monet parturintuoliin tulevat halusivat kiharoita, mutta se sopi. -\tLainekiharat kuuluvat meksikolaiseen hiustyyliin, kuten myös niskanuttura. Jonkin verran päivän alussa opiskelijat olivat tehneet kampausten lisäksi myös meikkauksia, kuten rajauksia ja huulimeikkejä.\nTeemavuoden suunnittelusta ja toteutuksesta vastasivat Ilmajoen Pappilantien käsi- ja taideteollisuusalan opiskelijat ja henkilöstö. Teemapäivän toteutuksessa olivat mukana: •\tHotelli-, ravintola- ja catering-alan perustutkinto/ Sedu Seinäjoki, Kirkkokatu ja Sedu Seinäjoki, Törnäväntie •\tMatkailualan perustutkinto / Sedu Lapua •\tHiusalan perustutkinto / Sedu Seinäjoki, Kirkkokatu\n-\tParasta tässä päivässä on vaihtelu normaaliin koulu\tpäivään.\nINSPIRAATIONA FRIDA KAHLO Artesaaniopiskelijat olivat perehtyneet teemaan katsomalla muun muassa Frida Kahlon elokuvan. Kahlo olikin monien esillä olleiden näyttävien asujen inspiraatio, kertoivat ensimmäisen vuoden rooli- ja teatteripuvustuksen artesaaniopiskelijat Jasmiina Järvinen ja Hanna Lukkarinen. -\tVaikka Kahlo oli meillä inspiraationa, asujen suunnitte\tlussa ja tekemisessä sai käyttää omaa luovuutta, he sanoivat. Järvisen ja Lukkarisen korviin oli ehtinyt kantautua vieraiden kehuja puvustuksesta. -\tAsujen tekeminen saatiin ihan hyvissä ajoin valmiiksi, he taustoittivat. Artesaaniopiskelijoilla riitti aikaa myös omien Meksikovaatteiden tekemiseen. Vaatteita haalittiin myös esimerkiksi sukulaisten säilöistä.\nJOTAIN HAUSKAA JA MYSTISTÄ Ensimmäisen vuoden erikoismaalauksen ja pinnan artesaaniopiskelija Jenni Talvitie oli aulassa vastaanottamassa ja ohjaamassa vieraita. Talvitiellä oli iso rooli Meksiko-teeman luomisessa. Hän ja kolme muuta opiskelijaa loivat parturi-kampaajien vieressä olevan viidakon. -\tMeille vinkattiin, että jotain hauskaa ja mystistä voitai\tsiin tehdä. Päädyimme sitten viidakkoon. Viidakon tekemiseen meni pari kuukautta. Talvitie on aiheestakin ylpeä lopputuloksesta. -\tPaljon on tehty maalausta ja kukkien sommittelua, hymyili Talvitie, joka oli haalinut omat vaatteensa kotoa ja koulusta. -\tVälillä viidakko tuli uniin. Pusikko saattoi hyökätä kimppuun, Talvitie virnisti. Meksiko-teemapäivässä oli mukana myös Meksikon suurlähetystön kaupan ja kulttuurin asiantuntija Ingrid Berlanga Vasile, joka esitteli Meksikon kulttuurielämää. Hän osallistui myös iltatilaisuuteen. Jonna Vuoto viestintäassistentti Koulutuskeskus Sedu\nLisää kuvia teemapäivästä Sedun Facebook-sivuilla.\nw w w. f a ce b o o k . co m /s e d u f i\nKIRJASTOALAN OPISKELIJAT PERUSTIVAT KIRJASTON\nSeinäjoen Koulukadun uuden kirjaston avajaisia vietettiin 7.2.2014. Kolmannen vuoden kirjastoalan opiskelijat ovat työskennelleet ahkerasti syksystä asti uuden kirjaston parissa. Kaikki piti aloittaa tyhjästä. Muovitettavaa ja luetteloitavaa on ollut paljon. -\tKyllä tähän on mennyt kaikki Suvin (Veijalainen) tunnit. Yllättävän paljon oli kaikenlaista tehtävää, kertovat opiskelijat Minna Järvinen ja Saija Koivu\tluoma. -\tOli kiva nähdä myös tämä puoli kirjastotyöstä, koska olen ollut kirjastossa töissä, mutten ole ikinä kirjastoa perustanut, hymyilee Järvinen.\nKOKEMUSTA KOKOELMATYÖSTÄ JA TAPAHTUMANJÄRJESTÄMISESTÄ Opiskelijoille ja henkilökunnalle on tarjolla lainattavaksi enimmäkseen tietokirjoja, joiden teemat liittyvät eri oppialoihin. Kirjat on tarkoitettu opintojen tukemiseen. Joukossa on joitain romaaneja. -\tKokoelma on vielä kesken. Materiaalin ostaminen vaatii rahaa, kertoo opettaja Suvi Veijalainen. Kirjojen valinnassa on kiinnitetty huomiota siihen, että ne kiinnostaisivat kohderyhmiä. Kirjastossa on myös lukunurkkaus. Kirjojen hankintamääräraha oli aika pieni, mutta Veijalainen ja opiskelijat ovat kompensoineet tilannetta tuomalla kirjoja omista kirjahyllyistään. -\tTänne voi lahjoittaa kirjoja, mutta jokaisen lahjoituk\tsen kohdalla mietimme, voimmeko ottaa sen. Hyllyn\tlämmikkeitä ei voida ottaa, vaan tavaran pitää liikkua. Veijalainen kehuu opiskelijaporukkaa todella aktiiviseksi ja motivoituneeksi. -\tHe ovat saaneet tässä projektissa kokemusta tapahtu\tmanjärjestämisestä ja kokoelmatyöstä. Jonna Vuoto viestintäassistentti\nSEDUN OPETTAJA TOMI HALKOLA MESTARIMEKAANIKKO-FINAALISSA Tomi Halkola selvitti tiensä Suomen Autoteknillinen Liitto ry:n mestarimekaanikko -kilpailun kolmen finalistin joukkoon. Halkola työskentelee Sedun Kurikan yksikössä autoalan opettajana. Finaali järjestettiin Auto & Korjaamo -messujen yhteydessä Helsingin Messukeskuksessa. Kaikille autoalan ammattilaisille avoin kilpailu järjestettiin nyt kahdeksannen kerran. -\tKilpailu on avoin kaikille mutta oikeasti siihen osallis\ttuu kokeneita mekaanikkoja, merkkiliikkeiden korjaa\tjia, ja työuraa on ainakin vuosikymmen takana, kertoo Halkola, jonka sydän sykkii erityisesti Ford Mustangille.\nSEMIFINAALISSA TESTATTIIN TEORIAA JA KÄYTÄNNÖN TAITOJA Semifinaaliin kuului neljä käytännön tehtävärastia ja kirjallinen teoriaosuus. Työtehtävärastien kesto oli 30 minuuttia, ja teoriakokeessa oli tunti aikaa vastata 50 monivalintaja tekstikysymykseen.\ntarvittiin, koska sähkö- ja hybridiajoneuvojen korkeasähkötyö on luvanvaraista.\nASIAKASPALVELUA Asiakaspalvelurastilla kilpailijan tuli ottaa työ asiakkaalta vastaan ja määrittää Toyota Yariksessa ollut kolinaa aiheuttanut alustavika muun muassa asiakasta haastattelemalla. Varsinainen vikakohde oli oikean puolen raidetangon sisänivelen välys, mutta muistakin löydetyistä vioista sai lisäpisteitä. -\tTyö piti tietysti myös myydä asiakkaalle, korostaa Tomi Halkola. -\tLopputuloksen lisäksi arvioijat tarkkailivat työturvalli\tsuutta, työkalujen ja suojaimien käyttöä sekä asiakas\tpalvelua. Autoala ja kehittyminen kiinnostavat niin paljon, että haluan tietää, olenko myös nykytekniikasta jyvällä, kertoo Halkola, jolle autot ovat työ ja harrastus.\nFINAALISSA ETSITTIIN VIKOJA Työrastilla tehtävänä oli suorittaa oikeaoppisesti mm. hybridiauto Toyota Priuksen suurjänniteakkujen (yli 200 V) virrattomaksi saattaminen ja virtojen palauttaminen. Tätä rastia varten kilpailijoilla oli edellisenä päivänä mahdollista suorittaa SFS6002-sähkötyöturvallisuuskoe. Koulutusta\nTäristävä rengas, sähköt pimeänä ja nelipyöräsuuntaus tulivat finalistien ratkottavaksi. Timo Halkola kuittaisi kovassa kisassa kolmannen sijan, rahapalkinnon ja rutkasti lisää kilpailukokemusta.\nPALKITTU MERKONOMI ESSI OJANEN – JOKA OPETTAJAN UNELMA -\nSuhtaudun asioihin positiivisesti ja olen valmis tekemään töitä onnistumisen eteen. Toimin NY-yrityksessä toimitusjohtajana. Tj:n tehtävä on pitää koko juttu kasassa ja huolehtia aikatauluista. Sen kokemuksen perusteella tykkään nyt olla työntekijänä, tunnollinen nuori nainen tuumaa.\nEssi Ojanen ja hänen ohjaajansa Päivi Marttila-Lampinen palkittiin apurahoilla palkintotilaisuudessa maaliskuussa.\nMeidän NY-yrityksessä mietittiin tosi paljon asioita yhdessä. Mutta erimielisyyksiä aiheutui, kun joku teki vähemmän kuin muut. Tj:n tehtävä on auttaa ja kannustaa, Ojanen tuumii.\nAina TET-jaksosta alkaen työt kannattaa tehdä hyvin. Kun on pidempään töissä, huomaa tosi paljon eroja työn jäljessä, vinkkaa tradenomin opintoihin tähtäävä Essi Ojanen, joka palvelee asiakkaita useimmiten kassalla.\nOjanen suoritti opintonsa kiitettävin arvosanoin, osallistui aktiivisesti koulun markkinointiin ja kehittämiseen sekä osoitti yrittäjäasennetta, palkintolautakunta arvioi. -\tSain hyvää palautetta ja tukea opettajilta. Merkonomi saa opinnoissaan laajan käsityksen kaupan alasta, kuittaa Ojanen.\nMONIPUOLISUUS PARASTA TYÖSSÄ Tapaan Essi Ojasen (19) hänen työpaikallaan Peräseinäjoen S-Marketissa. -\tTykkään tällaisesta työstä. Työ on tosi monipuolista ja vaihtelevaa, aurinkoinen asiakaspalveluun ja myyn\ttiin suuntautunut Essi Ojanen kiittelee. -\tTutorina halusin antaa hyvän käsityksen opiskelusta ja ammateista, joihin merkonomi voi sijoittua. Meillä oli NY-yritys Dog Studio NY, jota esittelimme messuilla ja mm. Nurmon lukiossa. Toimin meidän luokan VIP\topiskelijana ja opiskelijafoorumin jäsenenä, Essi Ojanen summaa opiskeluaikansa aktiviteetteja.\nSedusta keväällä 2013 valmistunut merkonomi Essi Ojanen sijoittui toiseksi valtakunnallisessa Vuoden Nuori Merkonomi 2013 -kilpailussa. Kilpailun järjestivät Liiketalouden Liitto LTA ry, Kaupallisen Opetuksen Edistämisliitto KOEL ry, Elinkeinoelämän Keskusliitto EK ja Opetushallitus. Kilpailun tavoitteena on kannustaa opiskelijoita osaamisensa monipuolisessa kehittämisessä ja näin ylläpitää ja kehittää merkonomien arvostusta liiketalouden osaajina.\nYRITYS HYVÄ -KILPAILUN VOITTOON Sedun maatalousalan toisen vuoden opiskelija Juho Myllykangas Ilmajoelta on yksi sarjansa voittajista Suomen Yrittäjien järjestämässä valtakunnallisessa Yritys hyvä -kirjoituskilpailussa. -\tNavettaan tulisi aluksi 60–80 lehmää, mutta se raken\tnetaan niin, että sitä on helppo laajentaa, jos siltä tun\ttuu, kirjoittaa tuleva yrittäjä. Opettaja Taru Yli-Kiikka luonnehtii Juhoa yrittäjähenkiseksi: ”Juhon tekstissä yrittäjyys oli todellakin huomattavissa, ja omaa yritystä ja sen kannattavuutta oli osattu eritellä monipuolisesti.” Sarjan kolme parasta palkittiin 16.5. Helsingissä rahapalkinnoin.\nNUORI - näitä taitoja työnantajat arvostavat -\t-\nJokainen tehty työtunti auttaa työnhaussa. Työssäoppiminen edistää opiskelijan työllistymistä oleellisesti, koska kukaan ei palkkaa vastavalmistunutta, jolla ei ole mitään kokemusta työelämästä.\nEsimerkiksi tällaisia vastauksia saatiin, kun Koulutuskeskus Sedun ja Vaasan ammattiopiston (VAO) yhteistyönä kartoitettiin muun muassa työelämän tarpeita ja ammatillisen koulutuksen työelämävastaavuutta. Kysely tehtiin syyskuussa 2013. Kyselyn toteuttivat Virpi Lahti SeTREENI-hankkeesta ja Hillevi Kivelä LUOTSI-hankkeesta. Kyselyyn vastasi 306 Koulutuskeskus Sedun ja Vaasan ammattiopiston työssäoppimispaikkojen edustajaa. Yli puolet vastaajista edusti henkilöstömäärältään pientä yritystä.\nASENNE ON ERITTÄIN TÄRKEÄÄ Työelämän mukaan opiskelijat oppivat työelämässä tarvittavia taitoja tekemällä paljon itse ja oppimalla käytännön työn kautta – oma aktiivisuus koettiin erittäin tärkeäksi ammattitaidon oppimisessa. Vastaajien mukaan esimerkiksi viestintä- ja vuorovaikutustaitoja, kieliä, tietotekniikkaa ja matematiikkaa oppii myös työssä. Lähes kaikki vastaajat pitävät erittäin tärkeinä taitoina osaamisessa asennetta, kokonaisuuden hallintaa, kykyä soveltaa oppimiaan taitoja sekä oma-aloitteisuutta.\nVIIMEINEN VUOSI OPPISOPIMUKSELLA KIINNOSTAA, MUTTA RESURSSEJA EI OLE Nuorille ammatillista perustutkintoa opiskeleville opiskelijoille voidaan tarjota mahdollisuutta suorittaa koulutuksensa viimeinen vuosi oppisopimuksella. Tätä vaihtoehtoa kutsutaan 2+1 -malliksi. Vastaajat olivat kiinnostuneita tästä mallista. Useilla vastaajilla on hyviä kokemuksia laajennetusta työssäoppimisesta tai oppisopimuksesta. Vaikka 2+1 -malli kiinnosti vastaajia, mallin toteuttamisen esteiksi mainittiin muun muassa resurssien puute, taloudellinen tilanne ja suhdanteet. Työelämän mukaan koulutuksen ja työelämän vastaavuutta voitaisiin edistää esimerkiksi hyödyntämällä yritysten osaamista. Opiskelun pitäisi olla käytännönläheisempää. Yritykset kaipaavat yhteistyön lisäämistä ja oppilaitosten jalkautumista työpaikoille. Kyselyn tulosten pohjalta kehitetään ammatilliseen koulutukseen muun muassa uusia työvaltaisia opetusmenetelmiä yhteistyössä yritysten kanssa. Samalla selvitetään laajennetun työssäoppimisen mahdollisuuksia. Jonna Vuoto viestintäassistentti\nMERKONOMIT AVASIVAT SEDUSHOPIN Merkonomiopiskelijat avasivat kaupan Sedussa Seinäjoen Koulukadulla. Kauppa on kuin keidas koulussa: kauniit kalusteet, sopiva somistus, katseenvangitsevia tuotteita, liukuovi kuin tax-free-myymälöissä. Tuotevalikoima vaihtuu tiheään. Avajaispäivänä ensimmäiset asiakkaat löysivät mm. käsintehdyt uniikit TAIKU-korut. SeduShop valmentaa opiskelijoita työssäoppimisjaksoille ja muuttaa teoriaa käytäntöön. Kauppa tarjoaa NY-yrityksille myyntipaikan ja tilaisuuden tehdä tuotteita tunnetuksi.\nRAJATTOMASTI MAHDOLLISUUKSIA -\t-\nTähän on lähdetty positiivisella asenteella mahdollisuuksia painottaen, korostaa opettaja Juha Hemminki. Tekemällä oppii! Kevätkaudella testataan menettelytavat ja kauppa on auki aika epäsäännöllisesti. Koko SeduShopin johtoajatus painottuu oppimiseen, ei voiton tavoitteluun. Syksyllä kauppaa markkinoidaan myös ulospäin, Juha Hemminki jatkaa.\nmyynnin koulutusohjelmaopintoja. Kaupassa oppii kassankäytön perusteet, asiakaspalvelua ja myyntiä, tuotteiden esillepanoa ja hinnoittelua, somistusta, kampanjoiden suunnittelua ja toteutusta. Oppimisympäristön suunnittelusta ovat alusta pitäen vastanneet koulutuspäällikkö Jarmo Lamminmäki ja opettajat Maria Hautala, Juha Hemminki ja Paula Takamaa.\nOPISKELIJOILLA TUKI SEINÄN TAKANA Kahvion ja kaupan toiminnasta vastaa Riitta Mäki. Hän on kouluttanut opiskelijoita mm. hinnoittelujärjestelmään ja hinnoittelulaitteen käyttöön. Kuitinantovelvollisuus on tuttu, ja alvit on tuoteryhmittäin kassaan aseteltu. -\tTavoitteena on, että opiskelijat ottavat pääroolin. Olen se ensimmäinen auttava aikuinen, aina tarvittaessa ja aina tavoitettavissa. Juha Hemminki on perehdyt\ttänyt esim. asiakaspalveluun tunneilla, ja sitten opis\tkelijat pääsevät toteuttamaan oppeja kauppaan ja kahvioon. Ja tietysti ohjaan tarvittaessa, Riitta Mäki kertoo.\nKauppa toimii oppimisympäristönä ensimmäisen vuoden opiskelijoille, jotka ovat aloittamassa asiakaspalvelun ja\nHALUATKO UUTTA SISÄLTÖÄ ELÄMÄÄSI? Vastuun ja yhteistyön päivänä (11.2.2014) Framilla alueen yhdistykset, seurat ja vapaaehtoistyöjärjestöt esittelivät toimintaansa ja yhteistyömahdollisuuksia Seamkin ja Sedun opiskelijoille, henkilökunnalle ja asiasta kiinnostuneille. Monet yhdistykset ja järjestöt kaipaavat lisäapua mm. markkinointiin, tapahtumien järjestämiseen ja ohjaajatoimintaan. Tapahtuman järjestivät Sedu ja Seamk. Päivällä haluttiin innostaa opiskelijoita tutustumaan vapaaehtoistoimintaan ja osallistumaan mahdollisuuksien ja oman mielenkiinnon mukaan. -\tVapaaehtoistyöstä on myös mahdollista saada opin\ttoviikkoja osaksi Kansainvälisyyden Oma polku -opin\ttoja, toteaa Sedun kv-päällikkö Kirsi Lounela. -\tTäällähän on kaikkea mistä en tiennyt mitään, hämmästeltiin yleisön joukossa\nSEURAT, YHDISTYKSET, JÄRJESTÖT Tapahtumaan osallistuivat mm. Crocodiles, Selmu ry, Lakeuden Eräpartio ry, Unicef ry Seinäjoen ryhmä, Lions club Seinäjoki/Botnia ry, Ystävänkorttitoiminta/Seinäjoen seudun kehitysvammaisten tuki ry, monet ystävyysseurat esim. Seinäjoen seudun Suomi-Puola yhdistys ry, Seinäjoen suomalais-japanilainen yhdistys ry.\nKIINNOSTAAKO TANSSIMINEN? Crocodilesien edustuksen virallinen kannustusjoukkue Wildlife dancers oli rekrytoimassa uusia tanssijoita. -\tHaussa on yli 18-vuotias nainen. Aiempaa tanssitaus\ttaa ei tarvita, vaan iloinen ja avoin mieli, mainitsivat Mia Korkeamäki ja Kati Parvi. -\tAika paljon varmaan tulee kansainvälistä porukkaa mukaan, Parvi huomioi. -\tEnsimmäistä kertaa Crocodilesin historiassa me tuom\tme amerikkalaisen tavan kannustaa joukkuetta ken\ttällä esittämällä näyttävän show´n.\nOSAKSI MUSIIKIN JUHLAA? Talkoolaisia tarvitaan melkoinen määrä Provinssirockissa erilaisissa tehtävissä, kuten rakentamisessa ja purkamisessa sekä infopisteessä. -\tMonelle Provinssirock on kesän kohokohta ja Rytmi\tkorjaamo kuin koti, kertoi Satu Kokkoniemi.\nTÄMÄ NUKKE PELASTAA LAPSEN Sedussa Seinäjoen Koskenalantiellä lähihoitajaopiskelijat ovat tehneet Unicef-nukkeja kierrätysmateriaalista Kanssaihmisiä ja kohtaamisia -valinnaiskurssilla. Tuotot nukeista menevät hädässä olevien lasten rokotuksiin. Unicef-nukke tarjotaan adoptoitavaksi halukkaille auttajille. Vähimmäislahjoitus on 20 €, jolla saadaan perusrokotukset yhdelle lapselle. Rokotukset torjuvat kurkkumätää, hinkuyskää, jäykkäkouristusta, tuberkuloosia, poliota ja tuhkarokkoa. Joka vuosi yli kaksi miljoonaa lasta kuolee tauteihin, jotka olisi voitu estää rokottamalla. Lisätietoja w w w. u n i c e f . f i Elina Toivonen ammattiohjaaja Koulutuskeskus Sedu, Seinäjoki, Koskenalantie\nBuilding a Pyramid – Crossroads and Road Signs along the Paths to Employment -hanke haastoi opiskelijat ja opettajat nostamaan kaikkien sedulaisten tietoon upeita toiminnallisia, kokemuksellisia tapoja opiskella ja oppia. Projektikoordinaattori Özerk Göker sai toistakymmentä kuvausta toiminnallisista menetelmistä.\n© UNICEF/NYHQ2011-0183/Asad Zaidi Tyttö saa suun kautta annettavaa poliorokotetta kotinsa ulkopuolella Sindhin maakunnassa Etelä-Pakistanissa tammikuussa 2011.\nBuilding a Pyramid – Crossroads and Road Signs along the Paths to Employment -hankkeen toimintaan kuuluu Sedun hyvien käytänteiden levittäminen kansainvälisesti sekä kansainvälisten kumppaneiden hyvien käytänteiden soveltaminen Sedun käyttöön.\nParhaana palkittiin Kanssaihmisiä ja kohtaamisia: vapaaehtoistyö ja järjestöt. Perusteluissa kiitetään toteutuksen vastuullisuutta ja innovatiivisuutta. Kestävää kehitystä osoitettiin käyttämällä kierrätysmateriaaleja; projektioppimisen taitoja kehitettiin tiedottamalla ja markkinoimalla nuket.\nPAUKUN PAJA – NUORTEN TYÖPAJA Mahdollisuuksista, kokeiluista ja tavoitteista... niistä on pajalainen tehty. Paukun Pajan toiminta käynnistyi 10 vuotta sitten Vanhan Paukun alueella yläkoululaisiin kohdistuvana toimintana. Tänä päivänä 10-vuotias Paukun Paja toimii Sedun Lapuan opetuspisteessä. Toiminta on muokkautunut ja laajentunut vuosien saatossa kahden työsalin työpajaksi, jossa asiakkaina ovat 15–25-vuotiaat lapualaiset nuoret ja Sedu Lapuan opiskelijat. Vuositasolla mukana on yli 100 nuorta.\nYKSILÖLLISYYS Keskeistä Paukun Pajalla on nuoren yksilöllisten tarpeiden tukeminen. Toimintatapoina ovat •\tohjaus- ja neuvontapalvelut •\tyksilö- ja ryhmävalmennus •\terilaisten työtaitojen oppimisen ohjaus •\tarjen taitojen, koulu- ja työelämän pelisääntöjen harjoituttaminen •\topintojen loppuun saattamisessa tukeminen Työpaja toimii matalan kynnyksen periaatteella, eli työt ja muut toimenpiteet sovitetaan aina nuoren kykyjen, motivaation ja elämäntilanteen mukaan. Työpajan kolme työntekijää ovat työssä mukana koko persoonallaan. -\tMeille tullaan ja meiltä lähdetään. Tämä on välietappi, kunnes löytyy taas askel eteenpäin, kertoo työpaja koordinaattori Joanna Juurakko. -\tTarvitaan paljon tilannetajua. Päivät voivat olla hyvin vaihtelevia ja hyvin erilaisia ja yllättäviä asioita tulee eteen, työpajaohjaajat Anne Lahdensuo ja Arto Kahila toteavat.\nEVÄITÄ ETEENPÄIN Maria Lepistölle työpajajakso on antanut hyviä eväitä elämään. Hän tuli Paukun Pajalle TE-toimiston ohjaamana.\nAiemmat opinnot olivat keskeytyneet väärän alavalinnan vuoksi. Maria on työskennellyt Paukun Pajan monitoimipajalla ja tekniikkapajalla joulukuusta alkaen. Työnteon lomassa on mietitty yhdessä ohjaajan kanssa eri koulutusvaihtoehtoja ja työpaikkoja sekä haettu koulutukseen. -\tOn paikka, minne joka aamu herätä. Täällä on rento ilmapiiri ja täällä on kavereita, Maria kertoo. Vuosikertomusta tehtäessä työpajajakso oli päättynyt ja Maria oli aloittanut laitoshuoltajakoulutuksen Sedu Aikuiskoulutuksessa. Työpajatoiminta vastaa osaltaan nuorisotakuuseen. Yhteistyö lähettävien tahojen kanssa on tiivistä, mikä onkin toiminnan ehdoton edellytys. Aila Ylihärsilä kehittämispäällikkö (hanketoiminta) Koulutuskeskus Sedu\nVASTUUMME YMPÄRISTÖSTÄ Kestävä kehitys on kehitystä, joka tyydyttää nykyhetken tarpeet viemättä tulevilta sukupolvilta mahdollisuutta tyydyttää omat tarpeensa. (YK:n Ympäristön ja kehityksen maailman komissio 1987) Ekologinen kestävyys tarkoittaa •\tympäristöä kuormittavien toimintatapojen muutosta •\tkulutuksen vähentämistä •\tmateriaali- ja energiatehokkuutta •\tympäristöystävällisiä hankintoja sekä •\ttottumusten, arvostusten ja arkikäytänteiden muutosta.\nSammuttamalla valot ja tietokoneet yön ajaksi sekä säätämällä ilmastointi oikein olemme saavuttaneet jopa 20 % säästön sähkönkulutuksessa.\nTaloudellinen kestävä kehitys on varallisuuden mukaan elämistä ja pitkällä aikavälillä taloudellisesti kannattavaa toimintaa.\nEnergiakulutukseen voimme jokainen vaikuttaa oikeilla valinnoilla.\nVastuullinen toiminta merkitsee vastuullisia toimintatapoja, jossa huomioidaan ympäristö. Energian säästäminen merkitsee luonnon säästämistä.\n10 OHJETTA KOHTI KESTÄVÄÄ KEHITYSTÄ Kestävä kehitys edistää yksilön, työ- ja opiskeluyhteisömme, alueemme ja yhteiskuntamme hyvinvointia, terveyttä ja turvallisuutta. Noudatamme kestävän kehityksen periaatteita ja vähennämme toimintamme ympäristövaikutuksia. Tuemme opiskelijoiden kasvua ympäristövastuullisiksi kansalaisiksi, jotka osaavat ottaa kestävän kehityksen mukaisen toiminnan huomioon sekä omassa työssään että arkielämässään. (Sedun kestävän kehityksen toimintaohjelma) Sedun jokaisessa yksikössä ympäristövastaava suunnittelee, valmistelee ja organisoi kestävän kehityksen toimintasuunnitelman mukaiset käytännön toimenpiteet yksikössään. Työryhmässä ympäristövastaavat asettavat yhtenäiset vuosittaiset teemat ja tavoitteet kestävän kehityksen käytännön työlle kuntayhtymässä. Vuosien 2013– 2014 teemoja: •\tjätteiden lajittelu yksiköissä ohjeiden mukaisesti •\tjätemäärien seuranta •\tkestävä kehitys opetuksessa ja opetussuunnitelmissa sekä •\tenergiansäästötoimet ja energiatehokkuus.\n1.\tTulosta ja kopioi vain välttämätön. 2.\tTulosta ja kopioi 2-puoleisia ja useampia sivuja yhdelle paperille. Vältä erityisesti värikopiointia ja -tulostusta. 3.\tLisää sähköistä tiedonkäsittelyä ja arkistointia. 4.\tHyödynnä videoneuvottelulaitteita ja sähköistä tiedonkäsittelyä kokouksissa. 5.\tSammuta tietokoneet ja muut laitteet yön ajaksi. 6.\tSammuta valot huoneestasi ja yleisistä tiloista yön ajaksi. 7.\tSulje myös ikkunat lähtiessäsi. Tuuleta nopeasti. 8.\tPidä kalusteet pois pattereiden edestä. 9.\tKiinnitä huomiota lajitteluun ja papereiden kierrätykseen. Lajittele ohjeiden mukaisesti. 10.\tPidä autoasi lämmitystolpassa vain sen ajan kuin on tarpeen Näissä pienissä toimissa voimme toteuttaa oman vastuumme ja esimerkillämme vaikuttaa. Juhani Kurjenluoma turvallisuus- ja työsuojelupäällikkö Seinäjoen koulutuskuntayhtymä\nSEDULLE AMMATILLISEN KOULUTUKSEN LAATUPALKINTO\nU S - JA\nK U LT T U U R IM OPET IN IS T USHA E R IÖ LL IT U S\nOpetusministeri Krista Kiuru luovutti Koulutuskeskus Sedulle laatupalkinnon. Laatupalkintokilpailussa 2013 teemana oli yrittäjyys, ja kuvaus koski vuotta 2012. Laatupalkinto merkitsi Sedulle 95 000 euroa kehittämisrahaa.\nARVIOINTIKÄYNTI RATKAISI Lue perustelut w w w. m i n e d u . f i / O P M / T i e d o t t e e t / 2 013 / 11/ a m matillisenlaatupalkinnot.html?lang=f i\nPalkintotoimikunta teki arviointikäynnin Seduun 30.9.2013. Ulkoisen arvioinnin vaiheeseen valittiin kilpailuhakemusten perusteella enintään kuusi oppilaitosta.\nMIKSI SEDU ANSAITSEE LAATUPALKINNON?\nLaatupalkintohakemuksessa otimme yrittäjyyteen laajan näkökulman. Yrittäjämäisesti toimitaan liiketalouden osaamisen lisäksi mm. asiakastöissä, projekteissa, kansainvälisessä työssä. Yrittäjyysmaakunnassa Sedun ammattikoulutus painottaa yrittäjyyttä elämänasenteena ja -tehtävänä. Sedussa käytetään laajasti yrittäjyyteen ja yksilöllisiin valintoihin ohjaavia menetelmiä, esim. Nuori Yrittäjyys -toiminta (NY), osuuskunta, Oma polku -opinnot, painottaa johtaja Reija Lepola.\nLaatupalkintotoimikunnan seitsemän jäsentä haastattelivat päivässä noin 50 sedulaista – opettajia, opiskelijoita, asiantuntijoita, johtoa, sidosryhmien edustajia ja luottamushallinnon jäseniä. Lisäksi he tutustuivat kirjalliseen ja sähköiseen materiaaliin, kertoo laatupalkintohakemuksen primus motor koulutuspäällikkö Marita Syrjälä.\nSedun lisäksi palkinto myönnettiin Espoon seudun koulutuskuntayhtymä Omnialle, Etelä-Savon ammattiopistolle ja Jyväskylän ammattiopistolle.\nLAATUTYÖ - JATKUVAA PARANTAMISTA JA VASTUULLISTA TYÖTÄ Koulutuskeskus Sedun toimintaa arvioidaan systemaattisesti ja säännöllisesti eri menetelmin. Vuodesta 2005 alkaen on käytössä ollut EFQM-itsearviointi, jonka avulla vuosittain nostetaan esiin Sedun toiminnan vahvuuksia ja parantamiskohteita. Kevään 2014 itsearviointipäivät toteutettiin 28.–29.4. Arviointiin osallistui noin 50 Koulutuskeskus Sedun ja kuntayhtymän yhteisten palvelujen eri ammattiryhmien edustajaa. Itsearvioinnissa Koulutuskeskus Sedun vahvuuksina todettiin mm. työryhmätoiminta, yksiköiden ohjausryhmätoiminta, talouden seuranta ja siihen liittyvä raportointi, viestintä ja markkinointi sekä hanketoiminta. Parantamiskohteiksi nostettiin mm. muun kuin tietohallintoon liittyvän teknologian haltuunotto Sedussa, työelämältä saatavan palautteen lisääminen ja työelämäyhteistyön kehittäminen, Sedun sisäisen benchmarkkauksen hyödyntäminen ja intran kehittäminen.\nkansallisella tasolla velvoitettuja arvioimaan oman laadunhallintajärjestelmänsä toimivuutta. Koulutuskeskus Sedu osallistui tulevan laadunhallintajärjestelmän arvioinnin pilotointiin jo keväällä 2014, ja näin pääsimme vaikuttamaan uuteen arviointimenetelmään ja sen toimivuuteen. Oleellisina asioina laadunhallintajärjestelmän arvioinnissa tulevat olemaan mm. henkilöstön laatuosaaminen ja osallistuminen laadunhallintaan, samoin myös opiskelijoiden ja työelämän edustajien osallistuminen laatutyöhön. Ammatillisen koulutuksen rahoitusjärjestelmää ollaan parhaillaan uudistamassa ja uudessa rahoituksessa tulevat painottumaan toiminnan tehokkuus eli suoritteet ja laatu. Näin ollen toiminnan ja sen laadun kehittäminen tulee jatkossa olemaan myös taloudellisesti yhä merkittävämpi tekijä. Marita Syrjälä koulutuspäällikkö (laatu, arviointi ja ennakointi) Koulutuskeskus Sedu\nEFQM-itsearvioinnin ohella toiminnan laatua Koulutuskeskus Sedussa seurataan mm. johdon katselmuksien avulla (kaksi kertaa vuodessa) ja henkilöstön työolobarometrin avulla (joka toinen vuosi). Vuosittain arvioidaan sisäisen valvonnan ja riskien hallinnan järjestämistä, työryhmät arvioivat toimintaansa ja henkilöstö käy kehityskeskustelut esimiehen kanssa. Oman osansa toiminnan laadun seurannasta muodostavat asiakaspalautteet opiskelijoilta ja työelämältä. Sedu on mukana kaikissa kansallisissa arvioinneissa sekä tutkintojen toimeenpanon ja oppimistulostietojen seurannassa.\nJOKAISEN LAATU VAIKUTTAA Eri menetelmillä kerätty arviointi- ja palautetieto priorisoidaan johdon suunnittelu- ja strategiapäivillä ja määritellään BSC-tuloskortin kautta kehittämistoimenpiteiksi. Toimenpiteiden toteuttamiseen ja toiminnan jatkuvaan parantamiseen osallistuu näin jokainen Sedun henkilöstöön kuuluva. Laatutyö on arjen toimintaa, jossa jokainen on vastuussa oman työnsä tavoitteellisesta ja laadukkaasta hoitamisesta. Laadunhallinnan kivijalka on kaikkien toimijoiden sitoutuminen niin perustehtävän toteuttamiseen kuin toiminnan kehittämiseenkin.\nO T N I K L UPA LAADUSTA PALKITAAN\nKoulutuskeskus Sedulle syksyllä 2013 myönnetty Ammatillisen koulutuksen laatupalkinto on osoitus pitkäaikaisesta toiminnan ja laadun jatkuvasta parantamisesta sekä yrittäjyyden edistämisestä.\nERIÖ T S I N RIMI U U T K U LT Vuodesta 2015 A J U S kaikki koulutuksen järjestäjät ovat I Talkaen S L L A USH OPET\nKUUSI VIIKKOA ITALIALAISESSA OPPILAITOKSESSA Työelämäjaksoni Italiassa Istituto di Istruzione Superiore Astolfo Lunardi -oppilaitoksessa oli uskomattoman hieno kokemus. Lunardi sijaitsee 200 000 asukkaan Brescian kaupungissa ”kivenheiton” päässä Garda-järvestä. Oppilaitoksessa 1750 opiskelijaa. Lunardissa on lukio, matkailualan koulutusta ja kaupallista koulutusta. Kuuden viikon jakson aikana tutustuin erityisesti matkailualan koulutukseen. Seurasin tunteja, haastattelin opettajia ja opiskelijoita liittyen mm. opetukseen, opiskeluun, arviointiin, työssäoppimisen järjestämiseen ja työelämäyhteistyöhön. Osallistuin opiskelijoiden kanssa Milanossa pidettävään Fare Turismo -matkailualan seminaariin ja erilaisiin tapahtumiin ja opastetuille turistikierroksille. Pidin tunteja sekä italiaksi että englanniksi. Esittelin Suomea, suomalaista koulutusjärjestelmää, Koulutuskeskus Sedua ja erityisesti Sedun matkailualan koulutusta. Italian kielen taidosta ja kulttuurin tuntemuksesta oli suuri hyöty.\nKOHTELIAISUUS YLI KAIKEN Vastaanotto italialaisessa koulussa oli ystävällistä niin henkilökunnan kuin opiskelijoidenkin taholta. Ystävällisyys ja vieraanvaraisuus kuuluvat italialaiseen kulttuuriin. Ilmapiiri oli yllättävän positiivinen taloudellisesta kriisistä ja työttömyydestä huolimatta. Italialaiset koulut eivät saa rahaa valtiolta tai kunnilta, ja sen huomasi erityisesti koulurakennuksista ja luokkien va-\nrustetasosta. Opetus oli korkeatasoista, vaikkakin erilaista kuin Suomessa. Suomalainen koulutusjärjestelmä tunnettiin ja sitä arvostetaan. Sain kuulla usein kysymyksen ”Kerro, miten te sen teette”? Kaikesta erilaisuudesta huolimatta meillä on samat tavoitteet: Koulutamme nuorista ammattilaisia työelämää varten.\nVAIHDOSSA KAIKKI VOITTAVAT Istituto Lunardilla on paljon kansainvälistä toimintaa. Se on myös valmis tekemään yhteistyötä Koulutuskeskus Sedun kanssa. Meillä suomalaisilla olisi annettavaa italialaisille erityisesti työssäoppimisen järjestämisessä. Me taas voisimme oppia italialaisilta sosiaalisia taitoja, käytöstapoja, kohteliaisuutta ja asiakaspalvelua. Kun uudet opiskelijat aloittavat lukukauden Istituto Lunardissa, niin käytöstavat ovat ensimmäinen asia, johon kiinnitetään huomiota. Kaikki ottavat asiakseen sen, että opiskelija käyttäytyy hyvin! Suosittelen lämpimästi työelämäjaksoa ulkomailla. Se on avartava kokemus ja sen jälkeen asioita näkee taas vähän uudesta perspektiivistä. Työelämäjaksoni Italiassa mahdollistivat Comenius Job shadowing -hanke ja SeDuuni-hanke. Raija Ilmasti-Koivisto matkailualan opettaja Koulutuskeskus Sedu, Lapua\nVASTUULLISET VILLASUKAT VAUHDISSA Villasukat kokosivat lähemmäs parikymmentä Sedun naista Upankadulle yhtenä iltana. Parituntinen iltapuhde sujui paitsi ahkerasti kutoen / neuloen myös lankojen vertaillen. Paljon naurua, hyviä juttuja ja hienoja ideoita.\nValmiit villasukat lämmittävät joulun alla ainakin vanhuksia, näin sovittiin.\nParasta illassa oli päätös, että villasukkailta on tulossa myös syyskuussa. Ja ne vastuulliset ihmiset, jotka eivät pääse yhteiseen ”ompeluseuraan” voivat lahjoittaa valmiit sukat hyvään tarkoitukseen. Sukkalahjoituksia ottavat vastaan Elina Forslund Upankadulla ja Maikki Saarnisto Kirkkokadulla.\n”Villasukkaystävyys 1.\tystävyyttä, joka kestää pesun ja parsimisen 2.\tyhdessäoloa, joka lämmittää, lohduttaa ja rentouttaa 3.\tyhteisiä hetkiä vaikka vanhoissa verkkareissa ja villasukissa”\npuualan kuvia, vaaratilanteita marraskuu, y-asema Puualan työsalissa höylä turvavarusteineen.\nASENNE RATKAISEE TYÖTURVALLISUUDESSA -\nTyöturvallisuus on johdon asia ja raportointi on avain muutokseen, tilitti Atrian työsuojelupäällikkö Antti Rentola TurvaPedan seminaarissa Seinäjoella 19.11.2013.\n-\tPerehdyttäminen kaikilla organisaatiotasoilla on aivan ydintoimintaa, painotti Rentola. TurvaPeda-hankkeen päätösseminaari kokosi Seinäjoelle lähes sata oppilaitosten edustajaa ja työpaikkaohjaajaa. Seminaarin teemana oli Turvallisuus käytännön opetustilanteissa, ja paikalla oli onneksi myös opiskelijoita.\nOppilaitosten edustajat miettivät omaa työympäristöään ja oletettavasti moni tunsi piston sydämessään: työturvallisuuteen kouluissa pitää kiinnittää enemmän huomiota. Yritysten tasolle on matkaa. -\nLaki ja säädökset luovat pohjan, yrityksen riskienhallinta paljastaa kriittisiä kohtia, ohjeistuksella ja opastuksella estetään paljon mutta kaikkein tärkeintä työturvallisuudessa on jokaisen oma halu, asenne, tiivisti Rentola.\nTyöturvallisuuden parantamiseen tarvitaan koulutusta, työsuojelua, terveydenhoitoa.\nJÄRJESTELMÄT TUKEVAT TINKIMÄTTÖMYYTTÄ -\tPelkkä järjestelmä ei auta. Sen mukaisesti pitää ehdot\ttomasti toimia, kiteytti Antti Rentola.\nTiia Pirttimäki ja Irene Martinez Lopez nauttivat työstään Steiner-päiväkodissa, jonka piha rajautuu metsään. Luontoretkille on helppo lähteä.\nSUOMALAIS-ESPANJALAINEN TYÖPARI LUKEE TOISTENSA AJATUKSIA Tiia Pirttimäki (23) valmistui Sedusta lähihoitajaksi jouluna 2013. Työt Steiner-päiväkoti Pajulinnussa hän aloitti vuoden alussa. Toukokuussa hän ohjaa oma ryhmäänsä 4–6-vuotiaiden Sinisiipeä – ja espanjalaisen Irene Martinez Lopezin (21) työssäoppimista. Nuoret naiset puhuvat espanjaa, englantia, suomea tai käyttävät käsiään. Mutta aina ei tarvita mitään kieltä. -\tOlemme toimineet työparina yli kuukauden, ja Irene lukee minua kuin avointa kirjaa. Hänestä on suuri apu nyt, kun päiväkodin rytmi ja tavat ovat tulleet tutuiksi, Tiia Pirttimäki kiittelee yhteistyötä. Pirttimäki sisällytti lähihoitajaopintoihinsa työssäoppimisen Espanjassa päiväkodissa, ja kulttuurintuntemuksesta ja kielitaidosta on ollut paljon hyötyä. Koulutuskeskus Sedu tekee yhteistyötä 17 pohjoisespanjalaisen Calisian läänin ammattioppilaitoksen kanssa, CIFP Portovello Ourensesta on yksi näistä.\nLAPSET KUNNIOITTAVAT TOISIAAN -\t-\nEspanjassa päiväkotiryhmät ovat isoja, esim. 3-vuotiaita lapsia voi olla ryhmässä parikymmentä ja heillä on yksi hoitaja. Päivät ovat kaaosta, Irene suomii kotimaansa päivähoitoa. Täällä on selkeä päivärytmi, ja lapset leikkivät kaksi kertaa päivässä pihalla. Myös yhteistyö vanhempien kanssa on tiiviimpää, Irene luettelee eroja Pajulinnun – ja Suomen hyväksi.\nEspanjalainen nuori nainen on kiinnittänyt huomiota suomalaisten reviiriin. -\tLapsia ei täällä kosketella yhtä paljon kuin Espanjassa. Lapset myös kunnioittavat muita lapsia enemmän ja toimivat hyvin ryhmässä; kahdeksan lasta piirtää ja voidaan keskustella. Espanjassa lapset ovat riitaisam\tpia. Kenties se johtuu siitä, että Suomessa elämä on rauhallista, Irene vertaa.\n-\tSuunnittelen ryhmän toiminnan ja mietin, mitä työs\tsäoppija voi tehdä, Pirttimäki kertoo kokonaisuudesta.\nIrene valmistuu toukokuussa erityistä tukea tarvitsevien ohjaajaksi. Hänellä on kokemusta vammaisten lasten ja aikuisten ohjaamisesta kuntouttavilla leireillä. Irenellä on askartelumalleja, ja hän on ohjannut lasten askartelutuokioita. Aamupiiriin hän on tuonut espanjalaisia lauluja, joissa saa käyttää koko kehoa.\nArvostan Suomessa eniten turvallisuutta; lapsi voi mennä kouluun yksin. Espanjassa yleensä äiti saattaa lapsen kouluun 12-vuotiaaksi saakka. Tiia on opettanut minulle kärsivällisyyttä, joka on työssäni äärimmäisen tärkeää. Ja vielä tämän yhteisön tavan tehdä yhdessä haluan omaan työhöni, Irene pohtii.\nPäiväkodissa työntekijät auttavat toisiaan ja rakentavat yhteisöllisyyttä. Irene kärjistää Espanjan tilannetta: -\tTuntuu kuin palaisi 80 vuotta ajassa taaksepäin. Nuo\trilla ei ole töitä, ja kaikki etsivät töitä ulkomailta, niin myös minä, Irene päättää.\nKOLMAS KERTA TODEN SANOO! SeduFest-tapahtumaa suosi taas lämmin ja aurinkoinen sää mihin näiden kolmen vuoden aikana onkin jo totuttu. Tapahtuma on kehittynyt vuosien aikana ja ottanut oman paikkansa Sedun keväässä. Kolmatta kertaa järjestetyssä tapahtumassa oli mukana taas suuri joukko opiskelijoita opettajiensa johdolla ja heille kuulukin suurin kiitos tapahtuman onnistumisesta. Tapahtuman sisällöstä vastasi tänäkin vuonna opiskelijafoorumien koordinaatioryhmä Fokus. Järjestelyissä mentiin muutenkin jo totutulla vanhalla mallilla. Kurikan turvallisuusalan opiskelijat pitivät huolen tapahtuman turvallisuudesta ja Lapuan matkailualan opiskelijat pitivät taas suut makeana muurinpohjalätyillä. Musiikki soi tänä vuonna uudella katetulla SeduFest-lavalla, jonka tekniikasta vastasivat Kurikan elektroniikka-asentajat.\nSEINÄJOEN LUKIO LAVALLA Seinäjoen lukion kanssa jo aikaisemmin viritettyä yhteistyötä vahvistettiin; Fokus kutsui myös lukion opiskelijat mukaan tapahtumaan. Lukio puolestaan halusi myös tarjota tapahtumaan ohjelmaa ja osallistui Centsimo Eemus -bändillään lavaohjelmaan. Suora ja mutkaton oppilaitosten opiskelijoiden välinen yhteistyö onkin juuri sitä parasta yhteistyötä ja antaa varmasti eniten molemmille osapuolille. Koko lukuvuoden opiskelijat ovat uurastaneet rakentaen Sedulaakin ilmatyynyaluksia. Sedulaaki huipentui SeduFestissä ilmatyynyalusten nopeuskilpailun finaaliin. Kilpailussa nähtiin huikeita hetkiä sekä onnistumisia. Tiukan kilpailun voitti Seinäjoen Kirkkokadun Team Mango.\nSEDUEVENTS -PROJEKTI PÄÄTTYY SeduFest-tapahtumassa järjestettiin myös SeduEvents -projektin loppuseminaari. Seminaarissa kuultiin asiaa tapahtumatuottamisen mahdollisuuksista projektioppimisen välineenä sekä hankkeessa saavutettuja tuloksia. Seminaarin loppupuolella kuultiin Duudsoneiden HP Parviaisen puheenvuoro innostumisen tärkeydestä ja omista virheistä oppimisen mahdollisuuksista. Seminaari onnistui mukavasti ja kuulijat poistuivat paikalta hymy huulilla. Tapahtuma keräsi kävijöitä mukavasti ja yleisö viihtyi tekemisen parissa. Opiskelijoiden viihtyminen ja yhdessä tekemisen ilo onkin parasta mitä SeduEvents-projekti on saanut opiskelijoille tuottaa. Projektipäällikkönä toivon, että yhdessä tekemisen ilo jatkuu ja kantaa myös tulevien tapahtumien järjestämisessä. Onhan meillä jo katseet suunnattuna tuleviin Taitaja-kilpailuihin. Tästä on hyvä ponnistaa! Sini Rauhala projektipäällikkö SeduEvents-hanke\nP E L A S TA , SUOJAA, R A J O I TA , SAMMUTA 32\nSammutusmies Juha Alanko (19) odottaa Ylistaron paloaseman edessä. Toukokuussa hän valmistuu Sedusta Seinäjoen Kirkkokadulta sähköasentajaksi. –\tPalokunta on iso juttu mun elämässä. Tää on mukavaa hommaa, Juha Alanko sanoo painokkaasti. –\tAloin yläasteiässä käydä nuoriso-osaston harjoituksis\tsa, kun jouduin lopettamaan pesäpallon. Pääsin mie\thistöön ja viime vuonna kävin sammutustyökurssin (60 t). Sen jälkeen rupesin tekemään päivystyksiä, nuori mies kertoo. Virka-aikana paloasemaa miehittävät palomies ja palomestari, kaiken muun ajan paloturvallisuudesta Ylistarossa vastaavat sopimuspalokuntalaiset. Ensihoitoa ambulanssissa antaa sairaanhoitopiirin vakituinen ammattilaisten joukko. –\tAina kun meille tulee keikka, se tarkoittaa, että jolla\tkulla on hätä. Täällä pääsee näkemään monenlaista eikä yksikään päivä ole samanlainen. Pohjalla on var\tmaan halu auttaa, pohdiskelee Juha Alanko motiive\tjaan.\nPALOKUNTA – ILMAINEN HARRASTUS Ylistarossa sopimuspalokuntalaisia on n. 40, joista puolet toimii aktiivisesti. Juha Alanko on joukon nuorimpia. Viikkoharjoitukset pidetään keskiviikkoisin, ja maanantaiiltaisin Alanko ohjaa palokunnan nuoriso-osastoa. Alakouluikäiset muodostavat nuorempien ryhmän, vanhempien ryhmä koostuu yläkouluikäisistä. Ohjaus on lapsille ja nuorille ilmaista, ja palokunta tarjoaa suojavarusteetkin. –\tKaupunki maksaa sopimuspalokuntalaisille harjoituk\tsista ja päivystyksistä korvausta mutta rahasta tätä ei kukaan tee. Täällä on hyvä porukka; päivystäjien pää\tsiäisenä grillattiin ja vappuna paistetaan munkkeja, Juha Alanko valottaa yhteisön elämää.\nAKTIIVISUUS KASAANTUU Palokuntalaisuus periytyy vanhemmilta lapsille mutta Juha Alanko tuli mukaan kaverin kannustamana. Kaverit kannustivat häntä myös vetämään baarin karaokeiltoja – Sedun aktiivista tutoria pitävät liikkeessä uudet aktiviteetit. –\tPieni kiirus tuntuu hyvältä, Juha Alanko virnistää tyy\ttyväisenä.\nSÄILIÖAUTONKULJETTAJA Sammutusmies Alanko on tulipalohälytyksissä säiliöautonkuljettaja, siis C-ajokortti tulee hyötykäyttöön. –\tKun hälytys tulee, paikalle lähtee ensimmäisenä yksi\tkönjohtaja. Hän johtaa ja antaa käskyt. Tämä on täy\tdellistä tiimityötä. Kun ympärillä on rauhallisia ihmisiä, osaa toimia järjestelmällisesti, Juha Alanko selittää rauhallisesti.\nKesäkuussa Alanko aloittaa kuumasinkitystyöt ylistarolaisessa metallialan yrityksessä, ja tammikuussa kutsuu armeija Kajaaniin.\nHannu Kangasmaa ja työssäoppija Paula Kurunsaari Atrian laboratoriossa Nurmossa.\nTASON YLLÄPITÄMINEN HAASTEELLISINTA Laboratorioalan tutkinto tarjosi yllättävän hyvän pohjan työelämään, kertoo nykyisin Atrian Nurmon tehtaan laboratoriossa esimiehenä työskentelevä Hannu Kangasmaa. Hän valmistui Seinäjoella laborantiksi vuonna 1999 ja bioja elintarvikealan insinööriksi vuonna 2006. Arkeen kuuluu muun muassa välinehuoltoa, analyysien tekoa, laadun varmistusta, organisointia ja toiminnan kehittämistä. –\tElintarvikealan jatkuva muuttuminen vaikuttaa mei\tdän työhömme. Yhä enemmän ollaan tarkempia siitä, mitä suuhun laitetaan, mitä ruoka sisältää ja mistä se tulee. Tuotteessa pitää olla tarkat selosteet, mitä tuote sisältää.\n–\tHyvä työyhteisö ja haastava työympäristö motivoivat tekemään hyvää työtä, hän mainitsee työn parhaista puolista. Työssäoppijoita on laboratoriossa yhdestä kahteen vuoden aikana. –\tEi ole mahdollisuuksia ottaa enempää. Tulijoita olisi kuudesta kahdeksaan vuodessa.\nTYÖSSÄOPPIJASTA TYÖNTEKIJÄKSI KORKEALLA TODENNÄKÖISYYDELLÄ\nLABORATORIOSSA KANNETAAN VASTUU LOPPUTULOKSESTA\nTyössäoppijan kanssa ollaan aluksi hyvin tiiviisti yhdessä, vähitellen voidaan lisätä painetta eli antaa tehdä yksin valvonnan alla. Kangasmaa on sen verran tottunut arvioimaan opiskelijoita, että arviointi ei ole vaikea asia. –\tKaikki Sedusta tulleet ovat olleet hyviä tyyppejä.\nKangasmaan mukaan laki määrää osan tutkimuksista, mitä täytyy tutkia. –\tMuut tutkimukset ovat omavalvontaa, mikä täydentää lakimääräistä tutkimusta ja jolla voidaan varmistaa, että toiminta täyttää elintarvikemääräyksissä asetetut vaatimukset.\nMahdollisuus päästä töihin Atrian laboratorioon työssäoppimisen jälkeen jossain vaiheessa ei ole täysi mahdottomuus. –\tTodennäköisyys siihen on erittäin korkea. Tällaisella taustalla täällä on töissä neljä yhdeksästä.\nAtrian laboratorio on akkreditoitu laboratorio. –\tHaastavinta tässä työssä on pitää yllä se taso, jolla akkreditointi on saatu.\nAlan tulevaisuuden näkymissä ei ole nähtävissä tummia pilviä. –\tTutkimustyö ei lopu koskaan. Aina pitää varmistaa, että tulee sitä mitä luvataan.\nTYÖTÄ ARVOSTETAAN Yhdentoista hengen laboratorio, jossa työtä tehdään kahdessa vuorossa, on Kangasmaan mukaan talon sisällä arvostettu.\nJonna Vuoto viestintäassistentti\nÄhtärissä Koulutuskeskus Sedun opiskelijat lähtivät puolukkametsään. Marjat päätyivät hyvään tarkoitukseen, ja muutakin hyvää päivän antina oli. –\tTavoitteena oli yhteisöllisyyden lisääminen eri perustutkintojen välillä. Kansainvälisyyskin lisääntyi, sillä suomalaisten opiskelijoiden kera oli mukana vaihto-opiskelijoita. Metsä tuotiin ”lähemmäksi” nuoria, ja heitä opetettiin käyttämään luonnon antimia, sillä sitä kautta saa vaihtelua ruokapöytään, kertaa päivän kulkua opettaja ja kansainvälisyys\tvastaava Virpi Väänänen. -\nOlen erityisen iloinen, että Sipilän Seppo löysi metsäpalstan, missä ei ollut vielä puolukassa käyty, täällä kun alueet on aika hyvin jo seulottu, Virpi Väänänen jatkaa ja kiittää idean ”isää” koulutuspäällikkö Jorma Tukevaa.\nLahjoitimme osan puolukoista Veljeskodille, Mäntyrinteelle ja Raikulaan. Lopusta valmistimme herkullista puolukka-omenasosetta, kertoo opettaja Tarja Tienaho.\nKahvila Elsasta jokainen voi käydä ostamassa sosetta ja kartuttaa Nälkäpäivän lipasta. Pieni purkki 4 € ja iso purkki 8 € – tuotto lyhentämättömänä Nälkäpäivä-keräykseen.\nKORISTELUA, RIEMUA JA MAKUJA Lapualainen Jere Yliselä, 8, ei ollut ihan vieraalla maalla lasten leivontapisteessä koristellessaan messumuffinssia. Kyseessä oli Ressitön viikonloppu -messut Seinäjoki Areenassa. Ne sisälsivät Herkku-, kirja- viini- ja olutmessut. Yliselä on innokas ruuanlaittaja, kokkimiehiä. Bravuuri on itse keksitty pasta-tex-mex-nuudeli-paistos. –\tJere tekee ruokaa viikoittain. Ruuanlaittoa on harras\ttettu tiiviisti jo pari vuotta, kertoi Jaana Yliselä. Leivontapisteestä ja lapsiparkista samalla osastolla vastasivat Koulutuskeskus Sedun Upankadun kodinhuoltajaopiskelijat. Osastolla riitti vilskettä heti messupäivän ensimmäisellä tunnilla. Yliselät eivät tulleet ihan suoraan leivontapisteeseen, vaikka se oli yksi niistä, joihin ennakkoon päätettiin tähdätä. Suunnitelmissa oli mennä katsomaan ainakin Kaikki äitini reseptit -blogia pitävää Nannaa.\nVIIKONLOPPU MESSUILLA EI HAITANNUT OPISKELIJOITA Opettaja Katja Okutan kertoi, että opiskelijat suunnittelivat osaston toiminnot pienryhmissä. –\tHe ovat olleet innoissaan, ja täällä oppii ihan oikeasti esimerkiksi asiakaspalvelua. Yhtään ei haittaa, että vii\tkonloppu menee täällä. Osastolla oli erilaisia pehmoleluja. Jotkut olivat opiskelijoiden omia ja toiset opettajien. Kaupastakin oli ainakin yksi ostettu. Tytti Ek ja Susanna Lönngren totesivat, että leivontapisteessä ja lapsiparkissa työ menee jo rutiinilla, koska he olivat mukana jo viime vuonna Herkkumessuilla. Mieleen jäi, että silloin lapsia oli paljon ja oli kiire. Muffinssien koristelun ja leikkimisen lisäksi osastolla sai piirtää. Ek oli mukana siinä pienryhmässä, jossa suunniteltiin värityspisteen toimintaa. –\tSiinä voi piirtää muumin, Hello Kittyn, autoja ja Angry Birdsin, Ek luetteli.\nRinta-ahon ja Lähdesluoman mukaan marsipaanien teko oli aluksi vähän hankalaa, mutta lopulta se alkoi sujua. –\tTäällä voimme mainostaa meidän NY-yritystä, Herkku\tleipuria. Teemme tilauksesta suolaisia ja makeita lei\tvoksia, he mainitsivat. Osastolla oli esillä hienoja kakkuja - kolmannen vuoden leipuri-kondiittorialan opiskelijoiden käsialaa. Messuvieraille oli tarjolla myös maistiaisia: aprikoosi-hasselpähkinä suklaaleivoksia. Niille riitti vientiä.\nSUUSSASULAVIA MAISTIAISIA Siru Rinta-aho ja Essi Lähdesluoma taiteilivat marsipaaniruusuja Sedun Törnäväntien osastolla, jossa olivat esillä leipuri-kondiittorit, elintarvikkeiden valmistajat ja lihatuotteiden valmistajat.\nLisää kuvia Koulutuskeskus Sedun Facebook-sivulla. Jonna Vuoto viestintäassistentti\nLehtori Marita Mäenpää (keskellä) neuvoi Marita Mannilaa (vas.) ja Marjo Raiviota.\nOHJAUS, OPPIMINEN JA ARVIOINTI Keskittyneitä katseita, pulppuavaa keskustelua ja papereita. Koulutuskeskus Sedun työpaikkaohjaajakoulutuksen ryhmätapaaminen. Koulutus oli suunnattu kaikille niille henkilöille, jotka ohjaavat toisen asteen ammatillisen koulutuksen työssäoppijaa työpaikoilla. Koulutuksella sai hankittua tai päivitettyä työpaikalla järjestettävän koulutuksen ja opiskelijan ohjauksen, oppimisen ja ammattitaidon arviointiin liittyvää osaamista.\n”NÄYTTÖ ON OHJAAMIS- JA OPPIMISTILANNE” Kuuden naisen ryhmässä, jossa oli kodinhoitajia, lähihoitajia ja perushoitaja, keskusteltiin muun muassa ammattiosaamisen näytön arvioinnista. Se oli joillekin vaikea asia hahmottaa, koska aikaisempaa kokemusta tai tietoa ei ollut. –\t–\nMuistakaa, ettei näitä kaikkia näytön arvioinnissa olevia kohtia tarvitse mennä päivässä läpi, ohjeisti ryhmänvetäjä, lehtori Ulla Qvick. Sellaista mitä ei tule vastaan, ei voi arvioida. Väkisin ei tarvitse keksiä listalla olevaa arviointikohtaa tehtäväksi, hän jatkoi.\nMinulle on jäänyt parhaiten mieleen erityisryhmien ohjaaminen, Mannila kertoi. Erilaiset oppimistyylit olivat uusi asia, ja perehdyttämiskansion tekeminen omalle työpaikalle oli kiinnostavaa, Raivio listasi.\nSOPIVAN MITTAINEN KOULUTUS Työnjohtajina työskentelevien Pia Mäkisalon ja Olli Illikaisen ryhmässä keskusteltiin asiasta ja vähän asian vierestäkin. He vaihtoivat ajatuksia vaatetusalan lehtorin Tuire Karvalan kanssa muun muassa nuorten kännykän käytöstä ja työelämän kovista osaamisvaatimuksista. –\tPitää aina lähteä liikkeelle siitä, mitä opiskelija osaa. Toiset osaavat enemmän kuin toiset, Karvala totesi. Mäkisalon ja Illikaisen mielestä työpaikkaohjaajakoulutus kannattaa ilman muuta, jos kokemusta ohjaamisesta ja arvioinnista ei paljoakaan ole. Koulutuksen kesto, elokuusta joulukuuhun, oli sopiva.\nKOULUTUKSESTA NETTIVERSIO Koulutuksen (3 ov) toteutettiin moduulimuotoisena ja sisälsi viisi viiden tunnin lähiopetuspäivää sekä ennakkotehtäviä, jotka valmensivat lähiopetuspäiviin.\nHäneltä kysyttiin, voiko näytön ollessa käynnissä puuttua näytön suorittajan tekemiseen. –\tKyllä voi. Näyttö on ohjaamis- ja oppimistilanne. Näy\ttön suorittaja ei ole valmis ammattilainen.\nJatkossa koulutuksesta rakennetaan myös nettiversio. Kouluttajina toimivat SeDuuni2-hankkeesta Taina Seppälä-Kolkka ja Ulla Nivukoski sekä Koulutuskeskus Sedun opettajat.\nPEREHDYTTÄMISKANSIO OMALLE TYÖPAIKALLE\nHoraca-alan (hotelli-, ravintola ja catering) ryhmän muodostaneet Marjo Raivio ja Marita Mannila olivat nähneet ilmoituksen työpaikkaohjaajakoulutuksesta lehdessä.\nPERUNASTA RIITTÄÄ PUHETTA Ruoka ylittää kaikki rajat. Get Inspired by Food -hankkeen päätösseminaarissa peruna hämmästytti niin suomalaisia kuin italialaisiakin. Ei toki pelkkä peruna vaan professori Anu Hopian (kuvassa vas.) esittämä tutkimustieto eri tavalla kypsyvän perunan solutasosta. Tiesitkö, että alumiinifolio uuniperunan ympärillä eristää ja hidastaa lämmön siirtymistä. Kun perunassa oleva vesi kuumenee, se siirtyy pintaan mutta ei pääse alumiinifolion takia pois. Uunissa foliossa kypsyy siis itse asiassa keitetty peruna. -\tVaikka molekyylejä tutkitaan, makua ja laatua arvi\toi jokainen aisteillaan eikä voi sanoa, mikä on paras tapa valmistaa uuniperunat. Koulussa kotitaloudella, fysiikalla ja kemialla on paljon yhteistyömahdollisuuk\tsia, painottaa Anu Hopia.\nWE Y LOCAL POTATO! Upankadun opiskelijat valmistivat peruskoulun oppilaiden laatimista perunaresepteistä tuotteet, joista suomalais-italialainen raati valitsi parhaat makuelämykset. Päätuomareina toimivat Kotitalousopettajien liiton toiminnanjohtaja Aira Kuvaja sekä Etelä-Pohjanmaan keittiömestareiden Pasi Laitamäki. Italian delegaatio antoi oman mielipiteensä, ja voittajaksi julistettiin Seinäjoen Lyseon oppilaiden kehittämät Gluteenittomat perunamuffinit.\nPERUNAKIMARA Lounaaksi Upankadulla oli luonnollisesti valmistettu seitsemää sorttia perunasta: uuniperunat, perunamuusia, perunasalaattia, perunalunta, valkosipulikermaperunoita, uusia perunoita ja imellettyä perunalaatikkoa. Perunoiden kera tarjottiin salaattia ja teeman mukaisesti paikallisen Ilmajoen makkaramestarien tuotteita, mm. lammasmakkaraa.\n-\tJälkiruokana mansikkakiisseliä - perunajauhoilla suu\trustettua, joten sekin sopi teemaan, Elina Forslund (kuvassa oik.) kertoo.\nRUOKA INNOSTAA YLI AINERAJOJEN Kahden vuoden aikana italialaiset ja suomalaiset opettajat ovat kehittäneet kokemuksellisia opetusmenetelmiä, jotka kietoutuvat ruuan ympärille. Italian Lombardia ja Etelä-Pohjanmaa ovat ruokaprovinsseja, joten intressi on yhteinen. -\tHankkeessa on kehitetty oppimispaketteja, esim. Upankadulla on tehty ruokakortit, joita voidaan käyt\ttää kieltentunneilla. Ruokasanastoa on tehty neljällä kielellä: suomi, englanti, ruotsi, italia. Job shadowing toi kaksi italialaista opettajaa meille opiskelijoiden kanssa keittiöön tutustumaan opetukseen ja ruuan valmistuksen tekniikoihin, Forslund kuvaa hankkeen vaikutuksia. -\tKirjastoalan opettaja Suvi Veijalainen innosti opiskeli\tjansa tutkimaan, miten ruoka esiintyy suomalaisessa kirjallisuudessa, Forslund jatkaa. Etelä-Pohjanmaalla Comenius Regio -rahoitteista kaksivuotista Get Inspired by Food -hanketta koordinoi Seinäjoen kaupunki. Hankkeessa koulutus, tiede, taide ja business tekivät yhteistyötä. h t t p : // w w w. g i f p r o j e c t . e u / i n d e x . a s p\nLisää kuvia tapahtumasta Sedun Facebook-sivuilla.\nKÖMPELÖSTÄ TYTÖSTÄ CHEERLEADERIKSI JA VALMENTAJAKSI Datanomiksi keväällä valmistuvalla ja Crocodiles cheerleadereissä valmentajana työskentelevällä seinäjokelaisella Jane Hölsöllä, 18, on monta rautaa tulessa. - Päivät ovat täynnä, hän kertoo hymyillen. Opiskelun, 4–8-vuotiaiden valmentamisen ja edustusjoukkueen kannustusjoukossa tanssimisen lisäksi Jane Hölsö toimii valmentajana 6–10-vuotiaille suunnatussa akrobatiavoimistelussa sekä erityislapsille tarkoitetussa akrobatia-/liikuntakerhossa. Erityislasten kerho on suunnattu lapsille, joilla vamma tai sairaus aiheuttaa rajoitteen tai jotka muuten tuntevat, että erityisryhmä soveltuu heille parhaiten.\nHölsöä pyydettiin valmentamaan erityislapsia. - En koe, että erityislasten valmentaminen olisi haas\tteellisempaa kuin ns. normaalien lapsien. Jos lapsella on näköhäiriö, menen lähemmäksi näyttämään ja kuulohäiriöiselle puhun kovempaa. Valmennettavana on kolme erityislasta. -\tLisää saa tulla, Hölsö hymyilee.\nVALMENTAMISEN KAUTTA PALJON TUTTUJA Joulun aikaan Hölsö oli järjestämässä joulunäytöstä Uimahalli-urheilutalolla, jonne hän esimerkiksi pyysi Kidsinglaulajaa Miska Mäkiviitaa esiintymään ja suunnitteli tanssija akrobatiaesityksiä. Erityislasten lisäksi Hölsö on valmentajana kolmessa mikrojoukkueessa (4–8-vuotiaita). -\tOlen tämän harrastuksen ja valmentamisen ansiosta saanut todella paljon tuttuja, kuten lasten vanhem\tmat, mummot ja kummit, hän nauraa. Erään lapsen äidin yritykselle Hölsö tekee opinnäytetyönään uudet verkkosivut. - En tiedä, mitä ajattelin, kun aloin opiskella datanomiksi, mutta hyvin on mennyt, hän virnistää. - Saan tästä ainakin ammatin itselleni. Kaiken touhukkuuden ansiosta Hölsön on mahdollista saada Tapahtumatuottamisen Oma polku -merkintä. Se osoittaa, että opiskelija on hankkinut valmiudet toimia tapahtumanjärjestäjänä. Hölsö haluaa löytää itselleen ammatin laulun ja näyttelemisen parista. - Haen ensi vuonna opiskelemaan näyttelemistä Teatterikorkeakouluun ja Tampereen yliopistoon. Datanomiksi hän valmistuu keväällä. Jonna Vuoto viestintäassistentti\nJAAKKO JÄRVISTÖ PITÄÄ PALSTAT PALANSSISSA Syvällä metsässä Ilmajoen Ahonkylässä, vaikeakulkuisen metsätien takana Jaakko Järvistöä odottaa kymmenen hehtaarin kokoinen työpaikka. Seuranaan hänellä on vain luonto ja hiljaisuus. Ei mikään heikkohermoisten ja matalapohjaisten autonomistajien homma. Ainakaan toistaiseksi Järvistön lava-auto ei ole jäänyt mutaan kiinni.\ntoistaiseksi asiakkaat ovat löytäneet hänen luokseen tuttujen ja puskaradion kautta. -\tTöitä on ollut ihan riittävästi, sitä mukaa kun ehdin. Uusi työ on aina tullut ennen kuin edellinen on loppu\tnut.\n-\tTässä hommassa ei saa pelätä pimeää. Välillä sitä säp\tsähtää, kun vierestä lähtee metsäkanalintu, Järvistö nauraa.\nJärvistö pääsee toukokuussa edustamaan Suomea metsäalan opiskelijoiden EM-kisoissa Itävallassa yhdessä kolmen muun metsäalan opiskelijan kanssa. Hän oli mukana kovatasoisessa kilpailussa myös viime vuonna. -\tSe oli mukava kokemus. Meidän ryhmämme oli kah\tdeksas, joten tänä vuonna on tavoitteena pärjätä paremmin. Jokainen siellä osaa tämän työn, joten eroja haetaan vatupassin ja viivoittimen käytöstä. Ehkä vähän liiankin tarkkaan, hän summaa.\nTyöhön kuuluu alustan raivausta ja ensiharvennusta. Järvistö huolehtii työturvallisuudesta, eikä suuremmin murehdi, että työssä sattuisi jotain. Työntekijöitä Järvistöllä on vain tarvittaessa. -\tEi turvallisuutta tule täällä ajatelleeksi. Nukkumaan mennessä se tulee ajatuksiin… Kotona kuitenkin aina tiedetään, missä olen. Puhelimella voin soittaa apua.\nOMA POLKU Ähtärissä Tuomarniemellä metsuri-metsäpalveluiden tuottajaksi opiskeleva Järvistö on alalla isänsä jalanjäljissä. Järvistö ei ole valinnut ihan tavallista polkua tallattavaksi, vaan hän opiskelee opettajansa kannustamana Oma polku -opintoja yrittäjyyteen painottuen.\nJärvistön on tarkoitus valmistua keväällä ja jatkaa yrittäjänä. -\tOpintojen jatkaminen ei ole nyt mielen päällä. Jossain vaiheessa voisi ajatella metsäalan amk-opintoja. Jonna Vuoto viestintäassistentti\nSe tarkoittaa, että hän on toiminut toisena opiskeluvuotenaan NY-yrittäjänä Palsta palanssiin -yrityksessä. Nimen keksiminen ei ollut aikoinaan mikään helppo juttu. -\tEi se ainakaan mikään tavallinen nimi ole, joten se jää mieleen paremmin, Järvistö pohtii. Tultuaan täysi-ikäiseksi hän perusti samannimisen toiminimen viime kesäkuussa. Yritys valmistaa hirsirakenteita sekä tekee moottori- ja raivaussahatöitä. -\tYrittäjyys on aina ollut häämöttävä tavoite. Koulussa olen saanut hyvät pohjatiedot yrittämisestä. Omaa yritystä varten olen kysellyt ja katsellut lisää tietoa, Järvistö kertoo. Hän on parhaillaan työssäoppimisjaksolla omassa yrityksessään. -\tYrittäjyys on ollut sitä mitä odotinkin. Paperityöt ovat olleet haastavinta, varsinainen työhän on tuttua.\nPUSKARADIO TOIMII Toiminimen perustaminen helpotti töiden saamista, koska eri tahot eivät palkkaa työntekijöitä kovinkaan innokkaasti. Yrittäjänä voi siirtyä sinne missä on töitä. Opettaja Antti Virkkunen kertoo, että Järvistö on erittäin ammattitaitoinen ja hyvin motivoitunut alansa osaaja. Järvistön ei ole tarvinnut mainostaa firmaansa, koska ainakin\nMIKÄ ON NY-YRITYS? Yritykset tuottavat palveluja tai tuotteita. NYyritykset toimivat oikealla rahalla, mutta eivät tee esim. veroilmoitusta. NY-yrityksen liikevaihto ei saa ylittää 8 500 euron rajaa. Lukuvuoden aikana NY-yritys tekee toimintasuunnitelman ja osavuosiraportin, esittäytyy NY-messuilla, laatii tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen. Käytännössä NY-yrittäjien toiminnasta saama voitto on veronalaista tuloa ja toiminnan liikevaihdon jäädessä alle 8500 euron eivät NY-yrittäjät ole arvonlisäverovelvollisia. NY-yrityksen tarkoituksena on työelämätaitojen sekä yrittäjämäisen asenteen ja toimintatavan oppiminen jo koulu-/opiskeluaikana.\nNepal koskettaa Joskus pitää matkustaa kauas nähdäkseen lähelle. Koulutuskeskus Sedussa on kolmen vuoden ajan tehty KEVA-verkostossa yhteistyötä Nepalin Katmandussa sijaitsevan vammaisten naisten työkeskuksen EPSAn kanssa. Sedun tulevat maalarit (v. 2013) ja talonrakentajat (v. 2014) ovat työssäoppineet neljän viikon ajan poikkeuksellisissa olosuhteissa. -\nTyötekniikoiden oppimisen sijasta Nepalissa luovuus pääsee oikeuksiinsa. Jakson pääasia on tietenkin ollut ihmisten kohtaaminen ja auttaminen, erilaisuuden ymmärtäminen ja poikkeuksellisissa oloissa selviytyminen, painottavat opettajat Jouko Peltokangas ja Jari Kiikka.\nRÄIKEÄT RISTIRIIDAT Aggressiivinen liikenne, kulkukoirien määrä ja haiseva jäteongelma hyökkäävät suomalaista vastaan ja vastapainoksi asettuu Katmandun taidokas rakennuskulttuuri. Unescon maailmanperintökohteen arvo on mittaamaton. -\nNepal oli kehittyneempi kuin oletin mutta köyhyys yllätti, erityisesti se, millä ja missä ihmiset elivät. Meidän ei kannata valittaa veroista, tuumaa Matti Marttala vakavana ja tyytyväisenä perehdytykseen ennen matkaa.\n-\tEhdottomasti kannatti lähteä. Nyt ainakin meidän kouluja osaa arvostaa, tiivistää Jose Säntti. -\nRyhmässä oli myös rakennusalan opiskelijoita Porista ja lähihoitajaopiskelijoita Pieksämäeltä mutta ryhmä sopeutui toisiinsa tosi nopeasti ja toimi hienosti yhteen, kiteyttää rakennusalan opettaja Jari Kiikka.\nEPSA PIENIN ASKELIN ETEENPÄIN -\nNaiset ovat näppäriä ja ahkeria. Katokseen kerääntyi vettä. Ojitimme ja laatoitimme yhden työtilan lattian ja rakensimme vesitankille perustuksen, rakennusalan opiskelijat Jose Säntti ja Matti Marttala kertovat.\n-\tTarvikkeiden löytämiseen ja ostamiseen tarvitaan kekseliäisyyttä. Ja osa materiaaleista on varsin arvok\tkaita, opettaja Kiikka kiteyttää.\nEPSAssa on paljon tehtävää, silti se täyttää globaalikasvatuksen tehtävän jo nyt hyvin. Nuorten maailma avartuu ja inhimillisyys saa otteen. -\nMeidän pitää kerätä rahaa etukäteen enemmän, jotta saadaan hankittua tarvikkeita. Vapaaehtoistyötä Nepalin hyväksi voidaan tehdä Seinäjoellakin, kannustaa opo Maija-Liisa Saarnisto, joka haluaisi hyödyntää popup- ravintolapäivän tähän tarkoitukseen.\nMOMOT KAIKKIEN MIELEEN Kaikki Nepalissa käyneet olivat yksimielisiä siitä, että ruoka oli hyvää ja halpaa. Erityisesti momot maistuivat. Kahden viikon kuluttua sairaanhoitajana Seinäjoella työskentelevä Rula Maharjan-Joshi opettaa ensimmäisen vuoden kokkiopiskelijoille momojen salaisuuden. Yksinkertainen vehnäjauhotaikina kätkee taskuun-\nSEDUUN SAAPUU VAIHTAREITA ENEMMÄN KUIN LÄHTEE Seduun saapuu kansainvälisiä opiskelijoita ja opettajia enemmän kuin meiltä lähtee maailmalle, mikä on ammatillisissa oppilaitoksissa erittäin harvinaista. Vaihtosuhde on kääntynyt tähän suuntaan vuonna 2013. Vuoden 2013 tilastot kertovat, että Seduun saapui 141 kansainvälistä opiskelijaa, kun v. 2012 tulijoita oli 64. Niin ikään kansainvälisten oppilaitoskumppaneiden henkilökuntaa liikkui viime vuonna aikaisempaa enemmän (v. 2013: 57 ja v. 2012: 29).\nOPETTAJIEN JOUSTAVUUS EDISTÄÄ KOTIKANSAINVÄLISTYMISTÄ Vaihto-opiskelijoiden oppiminen rintarinnan paikallisten opiskelijoiden kanssa mahdollistaa sen, että kansainvälisyysosaaminen kehittyy luontevasti osana ammatillisia opintoja.\nsa maistuvan lihaseoksen, höyrytetyt suupalat nautitaan mausteisen kastikkeen kera. Jokaisen nepalilaisen äidin lapsilleen opettama taito on nyt myös Sedun opiskelijoiden hyppysissä. Mutta harjoittelua tarvitaan vielä – popup-ravintolapäivää odotellessa. Sedu tukee EPSAn työtä naisten hyväksi ostamalla käsitöitä. Sedun yhteistyökumppanit ovat saaneet Sedun tervehdyksen myötä EPSA-tuotteen ja viestin Jokaiselle työ on arvokasta. w w w. s e d u . f i / n e p a l\nSedussa erityisesti matkailualalla ja metsäalalla on loistavia ihmisiä, jotka suhtautuvat luovasti kansainvälisiin vieraisiin. Vaihtarit pystyvät osallistumaan arkeen suomalaisten opiskelijoiden rinnalla, kiittelee kansainvälisten asioiden päällikkö Kirsi Lounela.\nMetsäalalla kansainväliset suhteet ovat tiiviit ja tietojenvaihto vilkasta. Myös ihmiset liikkuvat eikä kielirajoja ole. Työtavat yhdistävät ja opettavat, metsäalan lehtori Seppo Sipilä korostaa.\nKoulutuskeskus Sedusta lähti viime vuonna työssäoppimaan yli kahden viikon ajaksi ulkomaille 103 opiskelijaa. Sen sijaan lyhyeen alle kahden viikon vaihtoon lähtijöitä oli 183. Sedun henkilökunnasta kansainvälistä kokemusta vaihdon kautta hankki 112 henkilöä.\nSUKUPOLVIEN KUILUN YLI Sedussa vieraili Comenius-rahoitteisen Generationsbrücke-hankkeen kautta yhteensä 80 saksalaista, unkarilaista, italialaista ja turkkilaista. -\nMatkailualan opiskelijat opettajiensa Leena Korven ja Raija Ilmasti-Koiviston johdolla ottavat tämänkin ison joukon ohjaukseensa ja vihkivät sen suomalaiseen luontoon Ähtärin eläinpuiston maisemissa. Opiskelijoiden idearikkaus ja suomalainen luonto ovat tuottaneet monta kertaa ennenkin koskettavia muistijälkiä. Monet palaavat Suomeen myöhemmin joko työnsä kautta tai ainakin matkailijoina, Lounela kertoo.\nEssi Koski (18, kuvassa oik.) Seinäjoelta ja Marianna Mattila (19) Alahärmästä ovat hyviä kavereita. He opiskelevat hotelli-, ravintola- ja cateringalan lisäksi ylioppilastutkintoa Seinäjoen lukiossa. Marianna Mattila valmistuu kokiksi ja ylioppilaaksi keväällä 2014, Essi Koski jouluna 2014. Kun tutkinnot on tehty, molemmat haluavat jatkaa opintoja ammattikorkeakoulussa. -\tOlen hakenut pääkaupunkiin tavoitteena keittiömes\ttari (AMK) ja myös muualle restonomiopintoihin. Pääsykoe ratkaisee, toteaa Marianna Mattila. -\tHaluan syventää koulutusta, oppia esimiestaitoja ja toivon myös harjoittelumahdollisuutta ulkomailla. Nyt on aikaa, intoa ja kiinnostusta, Essi Koski kertaa suun\tnitelmiaan. Koulutuskeskus Sedussa eri paikkakunnilla ammatillisen tutkinnon ja ylioppilastutkinnon suorittaa vuosittain n. 70 opiskelijaa. Ammatillinen perustutkinto tuottaa jatkoopintokelpoisuuden korkea-asteelle, kahdella tutkinnolla nuori hankkii vielä paremmat valmiudet opintojen jatkamiseen.\nOLEN AINA HALUNNUT KOKIKSI -\t7-luokalla päätin, että haluan kokiksi. En ole mitään muuta alaa tosissani edes ajatellut, Marianna Mattila toteaa. Essi Koskelle alavalinta oli aivan yhtä selvä: -\tÄiti on alalla, mumma on leipuri ja yläasteen mukava opettaja vahvisti päätöstäni.\nTAIDOT JA TYÖKOKEMUS -\t-\t-\nViime keväänä olin 6 viikkoa työssäoppimassa Oxfordissa. Työ ravintolassa oli mukavaa ja monipuolista mutta myös raskasta, joskus työpäivä matkoineen oli jopa 16 tuntia. Jaksoin olla siellä koti-ikävästä huolimatta, koska haluan kokiksi, Marianna kertoo. Teen ravintolatöitä iltaisin ja viikonloppuisin. Työtahtiin tottuu aika nopeasti, ja on tärkeätä luoda suhteita ja saada suosittelijoita, painottaa Essi, joka kesällä valmistelee serkun rippijuhlatarjoilun. Kastikkeet ja keitot on mun suosikkeja. Ruuanlaitosta pidän yleensäkin enemmän kuin leipomisesta. Teen joka päivä ruokaa ja aika usein kokeilen jotain omaa sovellusta, Marianna kuvailee.\nLUKIOSTA YLEISSIVISTYSTÄ -\t-\nJos haluaa jatko-opintoihin, kahden tutkinnon tekeminen kannattaa. Tietää paljon muutakin kuin omasta alastaan, kiteyttää Essi Koski. Olen valinnut lukiossa myös vapaavalintaisia, jotta pärjäisin kirjoituksissa paremmin. Tietysti lukiossa on enemmän hommaa. Kotitöitä on selvästi enemmän kuin Sedussa. Asiat avataan syvältä ja ne pitää sisäistää nopeasti, luettelee Marianna lukion ja kokkiopintojen eroja ja toteaa oppineensa erityisesti kieliä.\nSÄHKÖASENTAJA PARIISISSA Ossi Salo (19, kuvassa oik.) valmistuu sähköasentajaksi Sedusta Kirkkokadulta. Opintojensa lopussa hän opiskeli 6 viikkoa Ranskassa. Mikä tai kuka sai sinut kiinnostumaan opiskelusta ulkomailla? -\tJoku pieni ajatus ulkomailla työskentelystä on pääs\tsy kytemään jo pitkän tovin mun alitajunnan syöve\treissä, mutta ensimmääsenä opiskeluvuotena sain tietooni että on mahdollista päästä suorittamaan osa opinnoista ulkomailla... Idea ”reissuun” lähtemisestä jatkoi kasvamistaan ja vihdoin kolmantena opiskelu\tvuotena pääsin lähtemään matkaan. Miten valmistauduit työssäoppimisjaksoon Pariisissa? -\tKuusi viikkoa saattaa kuulostaa pitkältä ajalta mutta se kuluu yllättävän nopeaa... Moodlessa oli valmistau\ttumiskurssi, joka lähinnä patisti kaivamaan ajatuksia omasta päästä ja samalla perehtymään kohdemaahan. Miten käytännön asioiden (matkat, asuminen, raha, ruoka, terveys) hoitaminen sujui? -\tMatkojen varailuun ja majoituksen etsimiseen ei tarvinnut omaa päätään vaivata, koulu hoiti ne... Peril\tle päästyä ensimmääset päivät meni metroja ihmetel\tlessä, ruokaa sai ihan ruokakaupasta ja onneksi pysyin terveenä koko matkan ajan, apteekkeja oli kyllä mel\tkein joka nurkassa jos jotain olisi sieltä tarvinnut.\nMikä on Pariisin-jaksosi merkittävin oppi? -\tItsetunto tuona aikana kohosi aikas hyvin.. vierasta kieltä ei tarvitte ujostella, rohkeasti vaan omaa asiaa selittämään kaikki ei välttämättä Ranskassa ymmärrä Lontoon murretta. ellei muuten onnistu asiaansa ilmaisemaan niin sitten perintesti viittomakielellä. Miksi ulkomaanjaksolle kannatti lähteä? -\tKaikin puolin mukava reissu, vähän vaihtelua Suomen tapoihin ja tottakai tuo näyttää hienolta cv:ssä. Mitä jäit kaipaamaan Pariisista? -\tVaikka Pariisi onkin miljoonakaupunki, niin siellä vallitsevaa kiireetöntä elämäntapaa. Miten uskot työssäoppimiskokemuksesi vaikuttavan tulevaisuuteesi? -\tTodennäköisesti tulen tulevaisuudessa hankkiutu\tmaan ulkomaille töihin tai muihin kansainvälisiin tehtäviin. Mitä haluaisit erityisesti nostaa esiin ajatellen niitä, jotka suunnittelevat ulkomaanjaksoa? -\tTekosyitä löytyy aina, mutta tilaisuus tulee vain kerran että rohkeasti vaan matkaan. Matkan risut? Kenelle ja mistä syystä ojentaisit ne? -\tParemmasta kun ei ole vielä tietoa niin paha alkaa mitään moittimaan.\nMillaisin odotuksin lähdit matkaan? -\tSuurempia odotuksia reissusta ei ollut, muuta kuin päästä edes vähän näkemään mailmaa ja kokemaan miltä ulkomailla työskentely tuntuu.\nTYÖSSÄOPPIMINEN INTIASSA TOI PERSPEKTIIVIÄ Kulttuurierot tekivät työssäoppimisesta ainutlaatuisen kokemuksen. Vieraille ei siloteltu totuutta. Ilmajokelainen Janne Inkilä (39) vaihtoi IT-alan työt lähihoitajan opintoihin vuoden 2013 tammikuussa. Haastatteluhetkellä Seinäjoen keskussairaalan kuntoutusosastolla työssäoppimassa olevan Janne Inkilän on tarkoitus valmistua lähihoitajaksi tulevana jouluna. Sen jälkeen on vuorossa töitä, ja kokemuksen karttumisen jälkeen voi ajatella jatko-opintoja. -\nKansainvälisyysinfossa kerrottiin työssäoppimisjaksosta ulkomailla ja kysyttiin, keitä se voisi kiinnostaa. Päätin heti tarttua tilaisuuteen ja annoin itseni ilmi, kuten on tavallista, kun johonkin juttuun haetaan osallistujia, Inkilä nauraa.\nPERHE KANNUSTI INTIAAN Työssäoppiminen Intiassa loka-marraskuussa vaati Suomen päässä ennen kaikkea oma-aloitteisuutta. -\tPiti hoitaa paperityöt, joita oli runsaasti, passi, viisumi ja rokotukset. Tämän lisäksi piti osoittaa oma kiinnos\ttus ja motivaatio kirjallisilla tehtävillä. Vaimo ja kaksi lasta olivat koko ajan ulkomaille lähdön tukena. -\tNeljä viikkoa on kuitenkin lyhyt aika. Inkilä tuli valituksi Intia-verkoston kautta toteutuvalle työssäoppimisjaksolle Intian Punjabin Amritsarissa toimivalle All India Pingalwara Charitable Society -järjestön Manawala-nimiseen paikkaan. -\tSiellä autetaan yhteiskunnan kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ihmisiä monin eri keinoin. Alue on köyhää, ja kaupungissa on jatkuva savusumu saasteiden takia. -\tLiikenteen seassa liikkuu kaikkea mahdollista. Jos pelti kolisee, se kuuluu asiaan. Matkalla oli yhteensä kuusi muuta sosiaali- ja terveysalan opiskelijaa, Inkilä oli ainut Seinäjoelta.\n-\tLennot, hotellit, rokotukset ja junaliput maksettiin. Käytännössä itseltä piti löytyä vain käyttörahaa.\nVIERAAT EIVÄT PÄÄSE KÄYTÄNNÖN TÖIHIN Intiassa työssäoppiminen ei ollut samanlaista kuin Suomessa. -\tPääsimme tekemään käytännön töitä hyvin vähän. Pääasiassa me katselimme, seurasimme ja yritimme kuluttaa aikaa. Heille olimme käymässä olevia vieraita. Se on osa sitä kulttuuria, ja se oli hyväksyttävä. ”Tein ensimmäistä kertaa jotakin konkreettista työn tapaista, eli jaoin maitoa ämpäristä metallimukeihin vuotavalla kauhalla. Kymmenen litraa maitoa teki kauppansa, joka lienee Malawalan omaa tuotantoa ja oli ainoastaan kuumennettu lypsämisen jälkeen. Mene ja tiedä. Itse en uskaltanut maistaa. Jokainen kyseisen siiven asukki otti 1 - 3 mukillista. Maidon joukosta havaittu kärpänen, mutta tämä ei näyttänyt paikallisia haittaavan.” ( Ote Inkilän matkapäiväkirjasta) Inkilän mukaan intialainen sairaanhoito eroaa tuntuvasti suomalaisesta tavasta hoitaa sairasta. -\tPeriaatteessa ihmiset jaettiin siellä kahteen kategori\taan: ”normal” ja ”not normal”. Siellä käytetään myös paljon uskomuslääketiedettä. Emme voineet mennä opiskelijoina heitä neuvomaan.\nVAIKEUDET EIVÄT NÄY KASVOILLA Hänen mukaansa työssäoppimispaikka oli todella byrokraattinen paikka. Kun esimerkiksi lasten kanssa olisi menty pelaamaan jalkapalloa, se ei onnistunut, koska pallon käyttöön tarvitaan lupa ja sen myöntävä henkilö ei ollut paikalla. Kaikesta huolimatta Inkilä kehuu matkaa ainutlaatuiseksi mahdollisuudeksi. -\tVaikka asiat olivat meidän näkökulmastamme huonosti, intialaiset olivat aina hyvällä tuulella. Iloinen ilme on heidän perusilmeensä, toisin kuin suomalaisilla. Janne Inkilän matkapäiväkirjaa voi lukea osoitteessa h t t p : //g o o . g l / B A I Q E U Jonna Vuoto viestintäassistentti\nSULO-NETTIPELI AVAA OMIA POLKUJA Sulo-nettipelissä selviää, mitä Sedun Oma polku -opinnot tarjoavat. Pelaaja tarvitsee joko tietokoneen tai tabletin. Kännykkään peli on kooltaan liian iso. Peli on suunnattu toisen asteen opintoihin hakeutuville nuorille ja Sedussa jo opiskeleville, jotka miettivät opintojensa sisältöjä. - Pelillinen opetustapa on nousussa. Halusimmekin tuo\tda Oma polku -opinnot lähelle nuorta pelin muodos\tsa, kertoo projektikoordinaattori Anne-Kaisa Alatalo. Opiskelijat voivat suorittaa Sedussa yksilöllisillä ja joustavilla toteutustavoilla Yrittäjyyden, Kansainvälisyyden, Jatko-opintojen, Urheilun, Huippuosaajan ja Tapahtumatuottamisen Oma polku -opintoja ja saada 10 ov:n kokonaisuudesta merkinnän tutkintotodistukseensa.\nYÖUNET VÄHISSÄ Kuusi toteutukseltaan hyvin moninaista opintopolkua haluttiin kuvata nuoria kiinnostavalla tavalla. Elokuussa 2013 Sedussa käynnistyi oppimisympäristöjen kehittämisen hanke Oppimisen SULO, jonka tavoitteisiin sisältyi pelien opetus- ja ohjauskäytön edistäminen. Syntyi idea pelistä. Tarjouskilpailun pelin tekemisestä voittivat Sedun osuuskunta KAMPissa aputoiminimen SeduNet alla toimivat Teemu Pollari, Kristian Lauttamus ja Sami Virtanen. Virtanen ja Lauttamus valmistuivat Sedusta datanomiksi viime keväänä. Pollari opiskelee viimeistä vuotta datanomiksi. -\tHaasteellisinta tässä on ollut ajanhallinta, yöunet ovat jääneet vähiin, kertoo Lauttamus.\nROHKEASTI HAASTE VASTAAN Sulo on ilmainen selainpeli, jossa kerätään polkuihin pelimerkkejä, jotka kuvaavat eri opintosisältöjä. Pelissä Sulohahmo kehittyy ulkoasultaan sen mukaan, minkä polun pelimerkkejä pelaajalle on kertynyt eniten.\nPelaaja saa informaatiota opintojen sisällöistä pelimerkeistä avautuvista pop-upeista. Lisäksi pelaajalle avautuu polun valmistuttua pop-up, joka kertoo, mitä osaamista hän on polun opinnot suoritettuaan saavuttanut. Nuorten ohjaajana toiminut opettaja Ari Autio kehuu, että pojat ovat olleet todella yrittäjämäisiä.\nPELISTÄ LÖYTYY MIELENKIINTOINEN YKSITYISKOHTA Pelin Sulo-hahmo on Sedun graafisen suunnittelijan Jukka Katajamäen käsialaa. Hahmon vaatteet ja tarvikkeet ovat suunnitelleet Sedun graafisen suunnittelun opiskelijat Jurvassa. Työnjako oli, että Virtanen tekee pelin grafiikat, Lauttamus tietokannan ja Pollari ohjelmoinnin. -\tMeillä on ollut koko ajan todella hyvä yhteishenki, Lauttamus mainitsee.\nOPETTAJAKIN OPPI UUTTA Lauttamuksen mukaan pelin tekeminen on ollut heille iso oppimiskokemus. Merkintä projektista laitetaan ansioluetteloon. Ennen julkistamista peliä testattiin kahdella datanomiopiskelijaryhmällä, jotka antoivat hyviä kehittämisehdotuksia, mutta myös kehuja esimerkiksi väreistä. -\tMuillekin opiskelijoille on syttynyt kiinnostus tehdä peli, Autio tietää. Hän myöntää auliisti myös itse oppineensa uutta projektin aikana. Aution mukaan opetus on menossa projektioppimisen suuntaan. Peli löytyy osoitteesta s u l o . s e d u . f i Jonna Vuoto viestintäassistentti\nKoulutuskeskus Sedu ja Ähtärin lukio tarjoavat\n3 VÄYLÄÄ 2 TUTKINTOON ÄHTÄRISSÄ •\tJokaiselle opiskelijalle henkilökohtainen suunnitelma opinnoissa etenemisestä •\tJokaisen väylän oma valinnaisten opintojen kurssitarjotin tukee ammattiopintoja ja korkea-asteen jatko-opintoja •\tLukion ainereaalissa kuhunkin väylään suositellaan valintaa väyläkohtaisten aineiden väliltä •\tKaksoistutkintoa tukevat yhteistyössä toteutettavat soveltavat kurssit\n•\tkoneistaja ja\n•\tmetsäpalvelujen tuottaja\n•\tkodinhuoltaja •\tlähihoitaja\n•\ttalonrakentaja •\tpuuseppä •\tajoneuvoasentaja •\tsähköasentaja\nLU K I O\nYhteiset piirteet: ammatillisen tutkinnon opinnot, yrittäjyys & kansainvälisyys, lukion pakolliset aineet (neljässä oppiaineessa) •\tfysiikka\n•\tkemia •\tKMT\nKaikissa väylissä Ähtärin lukion uusi neljän kurssin soveltava ainekokonaisuus KMT Kansainvälisyys, matkailu ja talousosaaminen. HAAGAHELIAn tutkintovaatimusten mukaisesti suoritetut opinnot voidaan lukea hyväksi osana HAAGA-HELIAn ammattikorkeakoulututkintoa.\nJATKO-OPINNOT JA T YÖELÄMÄ\nPEDAGOGISET EDISTYSASKELEET A.\tTOIMINTAYMPÄRISTÖ MUUTTUU\n1. Osaamisperusteisuus -\tosaaminen on olennaista -\topiskelija osoittaa tutkinnon vaatimusten mukaisen osaamisensa -\tosaamisen tunnistaminen\nOpintopisteistä luovutaan ja siirrytään osaamispisteisiin, jolloin eri oppilaitoksissa, työelämässä ja harrastuksissa hankittu osaaminen otetaan opintosuoritukseen. Opiskelija voi suorittaa tutkinnon osan eri eurooppalaisessa oppilaitoksessa (ECVET).\n2. Työelämälähtöisyys -\ttyöelämän edellyttämä osaaminen -\ttyöelämässä oppiminen -\tyrittäjämäiset oppimisympäristöt (esim. osuuskunta) -\ttyöelämän mukaiset oppimisympäristöt -\ttyöelämän osallisuuden lisääminen koulutuksen suunnittelussa, toteutuksessa ja arvioinnissa 3. Kansainvälisyys -\topiskelija kerryttää osaamistaan kansainvälisessä vaihdossa -\tosaamisperusteisuus lähtökohtana mahdollistaa opintojen tunnistamisen ja tunnustamisen\nB.\tTUTKINTOJEN UUDISTAMISEN TARVE\nC.\tPAINOPISTEET: 7. Arviointi -\taiemmin hankitun tai koulutuksen aikana hankitun osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen -\toppimisen arviointi, opiskelijan kannustaminen ja oppimisprosessin tukeminen -\tosaamisen arviointi, osaamisen osoittamisen ammattiosaamisen näytöissä modulaarinen tutkinnon toteuttamismalli > mahdollistaa opiskelijoille yksilölliset, joustavat, henkilökohtaiset opintopolut -\ttutkinnon kokonaisuuden avaaminen kolmen vuoden opinnoiksi -\ttutkinnon tarjonta nelijaksojärjestelmässä -\ttutkinnon eteneminen osina -\tpakolliset tutkinnon osat alussa, valinnaisuus lopussa -\tammattitaitoa täydentävien tutkinnon osien/yhteisten tutkinnon osien integrointi ammatillisiin tutkinnon osiin -\telinikäisen oppimisen avaintaitojen integrointi ammatillisiin tutkinnon osiin -\tmahdollisuus opiskella oppisopimuksella tai työelämässä\n4. Opiskelijalähtöisyys -\tyksilölliset opintopolut -\tOma polku -toteutukset, tutustu mahdollisuuksiin SULO-pelissä (sulo.sedu.fi) -\topiskelijoiden osallisuuden lisääminen koulutuksen suunnittelussa, toteutuksessa ja arvioinnissa 5. Valinnaisuus -\tyksilölliset valinnan mahdollisuudet oman tutkinnon sisällä, toisista perustutkinnoista, ammattitutkinnoista, erikoisammattitutkinnoista, ammattikorkeakoulusta ja lukiosta -\topiskelu työelämässä tai muissa yrittäjämäisissä oppimisympäristöissä\n6. Joustavuus -\tkoulutuksen rakenteet joustavat, jotta opiskelijalla on mahdollisuus rakentaa yksilöllisesti omaa opintopolkuaan -\thenkilökohtainen opiskelusuunnitelma\nUUSI OPETTAJUUS JUURTUU SEDUSSA -\t-\t-\nsyksyllä 2013 Oma polku -info- ja koulutustilaisuuksia yksiköissä opiskelijoille ja henkilöstölle ohjaus- ja neuvontayhteistyötä kansainvälisyysvastaavien, yrittäjyysvastaavien, opetussuunnitelmavastaavien, opinto-ohjaajien, koulutuspäälliköiden sekä opinto- ja toimistosihteerien kanssa keväällä ja syksyllä 2013 Pedagogiset huiput Sedussa -tilaisuudet kaikissa yksiköissä, teemana uusi opettajuus, osaamisperusteisuus, opiskelija- ja työelämälähtöisyys, osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen sekä oppimisen ja osaamisen arviointi\nKipinä-valmennukset johdolle syksyllä 2013: vastuuhenkilöiden tiimioppimisen ja -osaamisen/-opettamisen taidot Opiskelijoille on tarjolla tiimivalmennusta\nKristiina Takaneva kehittämispäällikkö, pedagoginen kehittäminen Anne-Kaisa Alatalo projektikoordinaattori, Osaamisen Oma polku\nOSAAMISTA TYÖPAJOILTA Koulutuskeskus Sedu rakentaa yhteistyötä Seinäjoella Kaks´ Kättä työpajan, Kauhavalla Junkin ja Lapualla Paukun Pajan kanssa. Opiskelijalle yksilöllisiä polkuja ja mahdollisuuksia suorittaa osia ammatillisesta perustutkinnosta työpajaympäristössä •\tedistää koulutukseen hakeutumista ja madaltaa kynnystä opintojen aloittamiseen •\tehkäisee opintojen keskeyttämistä •\tnuorten motivaatio ja itsetunto kohoavat onnistumiskokemusten myötä •\topettajilta vapautuu resursseja opiskelijoiden ohjaustyöhön Työpajaympäristöön opinnollistettujen tutkintojen osalta Kaks´Kättä työpaja vastaanottaa ensimmäisiä opiskelijoita.\nTarja Puskala projektipäällikkö Osaamista työpajoilta Koulutuskeskus Sedu\nPappilantien artesaaniopiskelijat ideoivat työpajatuotantoon sopivia uusia tuotteita Pyramid-hankkeessa. Kuvan matto kiinnosti kauhavalaista Junki-työpajaa.\nÖzerk Göker projektikoordinaattori Pyramid-hanke Koulutuskeskus Sedu\nSIMULAATIOPEDAGOGIIKKAA Sedussa Seinäjoen Koskenalantiellä lähihoitajakoulutuksessa opitaan tulevaisuudessa todellisuutta jäljittelevään hoitoympäristöön sijoitettujen potilassimulaattoreiden avustuksella. Simulaatio oppimismenetelmänä ja -ympäristönä mahdollistaa terveysalan opiskelijoiden potilasturvallisuuteen tähtäävien rutiinitaitojen oppimisen. Langattomasti ohjattavien potilassimulaattoreiden avulla voidaan lisäksi harjoitella turvallisesti harvinaisia tai erittäin haastavia moniammatillisia hoitotilanteita.\nOPETTAJAOPINTOIHIN LIITTYVÄ KEHITTÄMISTEHTÄVÄ Simulaatiomenetelmää voidaan hyödyntää kaikessa ammatillisessa koulutuksessa koulutusalasta riippumatta. Pedagogiseen kehittämistyöhön ammatillisten aineiden pedagogisissa opinnoissa osallistui myös robotiikan, turvallisuusalan ja ATTO-aineiden opettajaopiskelijoita. Suunnitelmaa hyödynnetään Koskenalantiellä lukuvuodesta 2014–2015 alkaen.\nMITÄ SIMULAATIO ON? Ryhmäsimulaatiossa osaavien opettajien ja erityisten teknisten apuvälineiden avulla luodaan todellisuutta jäljitte-\nleviä hoitotilanteita. Ympäristönä voivat olla esimerkiksi sairaala, ambulanssi, koti tai ulkoilma. Hoidon kohteena voivat olla langattomasti ohjattavat potilassimulaattorit tai yksi opiskelijoista. Osa ryhmän opiskelijoista voi seurata harjoitusta toisesta luokasta äänen ja kuvan siirtämisen mahdollistavan tekniikan ansiosta. Pasi Jaskari lehtori (ensihoito) Koulutuskeskus Sedu, Seinäjoki, Koskenalantie\nUUDET OPPIMISTYYLIT JA -VÄLINEET -\nSedussa käytetään melko laajasti Facebookin ryhmiä ja WhatsAppia ryhmän sisäisen viestinnän välineenä ja osin esimerkiksi työssäoppimisen raportoinnissa. Käsittääkseni jokaisessa opetuspisteessä joku käyttää myös blogeja, kertoo Oppimisen SULO -hankkeen projektikoordinaattori Anne-Kaisa Alatalo.\nHänen mukaansa erilaiset kuvallisen esittämisen sovellukset ja välineet palvelevat erinomaisesti ammatillisen koulutuksen tavoitteita: esimerkiksi töiden ja työvaiheiden raportointi kuuluu kaikkiin tutkintoihin. -\tOsaamisen jakaminen ja yhdessä tekemisen valmiudet kuuluvat nykyään keskeisiin työelämävalmiuksiin.\nATK-LUOKKA JA PÖYTÄTIETOKONEET EIVÄT OLE NYKYPÄIVÄÄ Opiskelijat ovat antaneet vain myönteistä palautetta mobiililaitteiden käyttämisestä. Alatalon mukaan opettajat ovat erittäin kiinnostuneita mobiililaitteiden hyödyntämisestä, ja koulutuksia onkin saatavilla runsaasti. -\tLaitteiden hankkimisessa ollaan vielä varovaisia. Tekemistä riittää, että nykyaikaiset välineet ja niiden käyttömahdollisuudet saadaan opettajien ulottuville. Opetuskäytön tarpeet ovat ensisijaiset, ja laitehankin\ttojen painopiste on muuttunut.\n-\tEnää ei hankita pöytäkoneita ja rakenneta atk-luokkia, vaan mobiilius on tullut jäädäkseen, Alatalo sanoo. Myöskään kalliita lisenssimaksuja sisältävien ohjelmistojen tarve ei ole sama kuin ennen, koska saatavilla on suuria määriä täysin maksuttomia mobiilisovelluksia ja pilvipalveluja.\nEDISTÄÄ TIETOYHTEISKUNTAOSAAMISTA Alatalo korostaa, että avoimen langattoman verkon saatavuus kaikkialla on edellytys sille, että opiskelijat ja opettajat voivat käyttää myös omia laitteitaan. -\tPilvipalvelut ja yhteisölliset työkalut mahdollistavat uudenlaisen pedagogiikan. Mobiilius yleistyy sitä mukaa kuin langaton verkko on kattava ja kunnolliset mobiililaitteet ovat kaikkien saatavilla. Alatalon mukaan ammatillisen koulutuksen tulee antaa työelämävalmiuksia, joista tietoyhteiskuntaosaaminen on keskeinen. Jonna Vuoto viestintäassistentti\nKANSAINVÄLISYYDEN TUTOR EHTII MONEEN ROOLIIN Leipuri-kondiittoriksi opiskeleva Hanna Lehtinen (20) kiinnostui kv-tutorkoulutuksesta heti kun kuuli mahdollisuudesta. Hän näki siinä hyvän tilaisuuden tutustua uusiin ihmisiin ja kulttuureihin. Kevään aikana Hanna on esitellyt Sedua ja elintarvikealaa puolalaisille, unkarilaisille, turkkilaisille, italialaisille ja saksalaisille vierailijoille. Kv-tutortoiminta vie myös vapaa-aikaa, mutta siitä aktiivinen Hanna ei pahastu. -\tVapaa-aikaa on muutenkin liikaa, ja sählyn opettami\tnen vaihto-opiskelijoille oli hauskaa! Hanna harrastaa myös partiota, jossa kansainvälisyys on vahvasti läsnä. Kesällä 2014 Hanna lähtee Ilkan partiolaisten vaeltajien projektimatkalle Partiokeskukseen Sveitsiin. Vierailijoita tulee eri maista, ja luvassa on mm. kalliokiipeilyä ja koskenlaskua. Kv-tutorina toimiminen on antanut Hannalle varmuutta ja rohkeutta käyttää englantia, mistä on etua niin työssä kuin harrastuksissa.\nLUOTTAMUS Opettajat ovat suhtautuneet kansainvälisyystutoreihin positiivisesti ja luottavaisesti. Ulkomaiset vierailijat uskotaan kv-tutoreiden huolehdittavaksi. -\tElintarvikealan opettaja antoi meille vapaat kädet vierailujen toteuttamisessa. Siksi päätim\tme tehdä perinteisiä karjalan\tpiirakoita yhdessä turkkilaisten, italialaisten, saksalaisten ja unkarilaisten kanssa. Kiinnostus ulkomaan työssäoppimisjaksoa kohtaan on herännyt kvtutorina toimimisen myötä. -\tAikomus on hakea kv-työssä\toppimaan 3. lukuvuoden alus\tsa. Olisi mahtava päästä tutus\ttumaan myös muiden maiden perinneleivoksiin ja -ruokiin, Hanna Lehtinen tuumaa.\nKANSAINVÄLISYYSTUTORIT SEDUSSA Kansainvälisyystutorit voivat olla kv-vaihdossa jo olleita, kv-vaihtoa suunnittelevia ja kotikansainvälistymisestä kiinnostuneita. Kv-tutorin toimenkuvaan kuuluu esim. opetuspisteiden esittely mutta tutorit viihtyvät vaihto-opiskelijoiden kanssa myös vapaa-ajalla, esim. urheiluharrastuksissa, kahvilla, tapahtumissa tai vaikka kanoottiretkellä. Sedussa on kuluvana lukuvuonna kehitetty kansainvälisyystutorkoulutusta ja -toimintaa osana Opetushallituksen rahoittamaa Globed-hanketta. Kansainvälisten vaihtoopiskelijoiden määrä Sedussa on kasvanut, ja kv-tutortoiminnalle on nähty suurta tarvetta. Kv-tutorina toimiminen tuo lisää vastuullisuutta opiskelijan elämään. Kv-tutorkoulutus järjestettiin helmikuussa 2014 ja osallistujia oli yhteensä 25 lähes kaikista Sedun opetuspisteistä. Kv-tutortoiminta on osa Kansainvälisyyden Oma polku -opintoja, ja mahdollistaa osaltaan 10 ov:n laajuisen polun suorittamisen myös ilman kansainvälistä työssäoppimisjaksoa. Juha Riippi projektikoordinaattori, Globed-hanke kv-vastaava Koulutuskeskus Sedu, Seinäjoki, Törnäväntie\nILME – graafisen suunnittelijan työn tulos YHDESSÄ ISOON PROJEKTIIN Lehden ideointiin ja tekemiseen osallistui koko ryhmä, ja jokaisen osaaminen näkyy. Kenelläkään ei ollut kokemusta vastaavanlaajuisesta projektista, joten keskinäistä kannustusta ja opettajien ohjausta tarvittiin. Opettajat Teija Olkkola ja Pasi Maunumäki valmensivat ryhmää vaihe vaiheelta projektin edetessä. ”Projektia bencmarkattiin Seinäjoen AMK:n muotoilun opiskelijoiden kanssa.” Projektin alussa jaettiin vastuut; toimituskokouksissa nähtiin eteneminen – ja lopussa KIIRE. -\tParasta oli nähdä koko opiskelijajoukon tekevän tosis\tsaan töitä yhteisen lehden toteuttamiseksi. Typogra\tfian, lehden taiton, kuvaamisen ja kuvankäsittelyn lisäksi jokainen opiskelija sai kokemusta projektin suunnittelusta ja hallinnasta, painottaa opettaja Teija Olkkola.\nTYÖ OPETTAA -\tKun julkaisu painetaan ja painosmäärä on tuhansia, jokainen ottaa vastuuta laadusta, kiittelee koulutus\tpäällikkö Mia Jokinen.\nOPISKELIJA OSUUSKUNTALAISENA Ginger Peltomäki avaa Ilme-lehdessä monipuolisesti näkökulman osuuskuntatoimintaan. Faktojen lisäksi toimittaja Peltomäki on haastatellut osuuskunnassa toimivaa hiusalan opiskelija Riina Haukkalaa. ”Osuuskunta on periaatteessa riskitön yritysmuoto”, Peltomäki kirjoittaa. ”Työt hankitaan itse, huolehditaan markkinoinnista ja myynnistä, tarjousten tekemisestä, sopivan ja oikeanlaisen hinnoittelun laatimisesta, laskutuksesta”. Lue lisää Ilme-lehdestä (s. 10–11). Jurvassa Sedun graafisen suunnittelun opiskelijat loivat Ilmeen, kuva-artesaaniopiskelijoiden lehden, ja osoittivat, että ”visuaalisen viestinnän ja markkinoinnin lisäksi osaamisemme ulottuu myös journalismin saralle”. Ilme saatettiin painoon, ja lehteä voi selata myös diginä www.e-julkaisu.fi/ilme\nÄÄNETI TAUSTALLA Heta Aukee pohtii artikkelissaan, jääkö graafinen suunnittelija työnsä varjoon. Graafikon pitää olla luova taiteellinen visualisti mutta taiteilijoista poiketen hänen signeeraustaan ei löydä esim. tuotepakkausten kuvituksista. Lue Ilmeestä (s. 6) tarkemmin Heta Aukeen ajatukset.\n”Lehti on suunnattu alasta kiinnostuneille, ammattia etsiville nuorille sekä yrityksille ja tuleville työllistäjillemme”, kertoo Ilmeen päätoimittaja Heidi Hypén lehdessä.\nMETSÄALALLA OPITAAN VUOROTYÖHÖN Talvi. Lumi peittää jäätyneen maan. Metsäkoneet työskentelevät metsässä lähes tauotta. Metsäalalla työskennellään sydäntalvella kaikkein kiivaimpaan sesonkiaikaan kahdessa, jopa kolmessa vuorossa. Koulutuskeskus Sedussa Ähtärin Tuomarniemellä metsäalan koulutuksessa tehdään alalle ominaista 2-vuorotyötä tavallisesti syys-lokakuulta pääsiäiseen asti. Opetus tapahtuu klo 8–21, työpäivien pituus 7h/vuoro. Vuoro vaihtuu klo 14–15, jolloin molemmat vuorot ovat paikalla. Työmaa luovutetaan seuraavalle vuorolle ja samalla tehdään päivittäiset huoltotoimet.\nSyyslomasta pääsiäiseen metsäkoneopetuksessa pääpaino on hakkuussa ja lähikuljetuksessa, mutta mukana on myös ammattiteoriaa ja ATTO-aineita. Kaikki kolme vuosikurssia vuorottelevat maastossa. Iltavuorot tulevat opetukseen toisen vuoden syksyllä, ja maastopäivien määrä kasvaa opintojen edetessä; kolmas lukuvuosi opiskellaan lähes kokonaan maastossa.\nOPISKELIJAT SUHTAUTUVAT MYÖNTEISESTI Opiskelijat ovat ottaneet vuorotyön innolla positiivisesti vastaan. NN12METB ja NN12METC kommentoivat: -\tSaadaan jaettua luokka pienempään osaan, jolloin opetus on tehokkaampaa -\tMukavaa vaihtelua kouluviikkoon -\tTulevat työelämän olosuhteet tutuiksi, koska työelä\tmässä joutuu useammassa vuorossa työskentelemään\nIltavuorot ovat välillä mukavia kun saa nukkua pidempään Konekalustoa piisaa paremmin, kun melkein kaikille on oma kone Vuorotyö-opetuksessa saa kokemusta sekä valoisalla että pimeällä työskentelystä Ei ole mielestäni muuta vaihtoehtoa oppimisen kannalta, koska koneet ja opettajat eivät riittäisi muuten Eipä täs vuoro-opetuksessa oo mitään vikaa, mukavaa vaihtelua opiskeluun\nVuorotyö tuo työelämän rytmin opiskeluun. Samalla opetellaan hoitamaan asioita työn ohessa, esimerkiksi auto-\nkoulu. Metsässä pitää pärjätä, oli keli mikä tahansa syksyn sateisista ja pimeitä illoista ja tammi-helmikuun paukkupakkasista aina kevään aurinkohangille. Työskentelyä pimeässä on hyvä harjoitella, koska siihen totutellaan viimeistään työssäoppimisjaksolla. Vuorotyö tuo myös opettajille vaihtelua arkeen. Vuodenaikojen vaihtelut ovat tuttuja niin hyvässä kuin pahassa. Iltaopetuksesta maksetaan iltalisää, jota alkaa kertyä klo 16.30 jälkeen. Antti Virkkunen opettaja, opo Koulutuskeskus Sedu, Ähtäri, Tuomarniementie\nLAPPAJÄRVEN LÄHIHOITAJAKOULUTUS SUOMEN PARASTA Koulutuskeskus Sedun Lappajärven lähihoitajakoulutus palkittiin maan parhaana SuPerin (Suomen lähi- ja perushoitajaliitto) Lähihoitajakoulutus 2013 -tapahtumassa Helsingissä. Kilpailun voittaja ratkaistiin opiskelijoiden mielipiteiden perusteella. Voittanut oppilaitos palkittiin rahapalkinnolla. Tunnustusta olivat vastaanottamassa Lappajärven opetuspisteen opiskelijat ja opettajat vastuuopettaja Tuija Mattilan johdolla. Opintomatka Helsinkiin oli lappajärveläisten ohjelmassa seminaarin sisällön takia. Onnekkaasti palkintoa oli vastaanottamassa iso joukko sedulaisia.\nPOIMINTOJA OPISKELIJOIDEN PERUSTELUISTA: •\tOpettajat käyttävät erilaisia opetusmenetelmiä, joten •\t•\nmeillä jokaisella on mahdollisuus oppia itselleen parhaalla mahdollisella tavalla. Ryhmähenkeen panostetaan todella paljon, jotta opiskelu olisi mielekästä kaikille. Järjestetään erilaisia yhteisiä tapahtumia kaikkien opiskelijoiden kesken ja suositaan ryhmätöitä. Opettajat ovat rohkaisevia ja tuntuvat oikeasti välittävän oppilaistaan.\nLappajärven opetuspisteessä on hyvät opettajat, joilla on hoitoalan työkokemusta ja siksi rutkasti tietotaitoa :) Meillä on tosiduunipäiviä, joissa pääsemme harjoittelemaan hoitotyötä käytännössä, ja tekemällähän oppii parhaiten :) Luokat ovat valoisia ja viihtyisiä. Tilaa löytyy hyvin ja välineitä on hyvin käytössä. opettajat: persoonallisia, kivoja, mahtavia, mukavia, ihanan pirteitä, reiluja, rentoja, hyviä, hauskoja ilmapiiri: rento, kunnioittava, kodikas, hyvä, kaikki on kavereita, pystyy olemaan oma itsensä, hyvä ryhmähenki, tänne on mukava tulla, tutustuu helposti Yhdellä kurssilla suunnittelimme Lappajärven alle kouluikäisille lapsille puuhapäivän joka oli tosi hyvä kokemus Teimme Lucian päivänä vanhainkoteihin Luciakulkueen jossa lauloimme ”enkelivaatteet” päällä vanhuksille. Ei ole koskaan sellaista päivää ettei haluaisi tulla kouluun, vaikka aamulla väsyttäisi niin aina on sellainen olo että kiva kun pääsee kouluun.\nSuPer juhli 20-vuotista lähihoitajakoulutusta Helsingin Messukeskuksessa.\nTAITAJA2016 SEDUN YHTEINEN PONNISTUS\nAmmattitaidon SM-kisat yli 40 lajissa. Taitaja2016-tapahtuman valmistelut Koulutuskeskus Sedussa käynnistyivät keväällä. Maaliskuussa lajivastaaviin ja varavastaaviin istutettiin innostusta. Moni sedulainen tutustui huhtikuussa Lahden Taitaja-kisoihin mielessään jo Seinäjoen kisat. Ulla Nivukoski on kemisti ja laboratorioalan opettaja, tosin tällä hetkellä hän tekee töitä SeDuuni2-hankkeessa. Nivukoski on sitoutunut laborantti-lajin lajivastaavaksi, työparina varalajivastaava Miia Pirttimaa. -\tKaksi labran opiskelija osallistui v. 2012 Joensuussa Taitaja-semifinaaleihin. Ikävästi toinen jäi ensimmäi\tselle varasijalle juuri finaalin ulkopuolelle, mutta meil\tle koko projekti oli kiva kokemus, Ulla Nivukoski muis\ttaa ensikontaktiaan Taitajiin. Datanomien opettaja Ari Autio vastasi lajista Verkkosivujen tuottaminen v. 2004, kun Seinäjoella järjestettiin edelliset Taitaja-kisat. Niin Verkkosivujen tuottaminen kuin Tietokoneet ja verkot -laji kamppailee yleisöstä. -\tKummastakin lajista yleisö näkee vain lopputuloksen. Verkkosivujen tuottamista voisi kehittää parilajiksi, jossa koodari ja graafikko saisivat näyttää osaamis\ttaan, visioi Ari Autio. -\tOlen ollut 5–6 kertaa mukana Taitaja-finaalissa. On hienoa aistia sitä innostuksen ilmapiiriä. Kisojen järjes\ttäminen Seinäjoella on iso projekti, jota tehdään tii\tmeissä. Luotan myös alan verkoston tukeen, tiivistää Autio.\nMITÄ LAJIVASTAAVA TEKEE? -\t-\t-\nTapahtumaa varten saa tehdä sellaista, mitä ei ole ennen tehty. Se on kuin adrenaliiniruiske, hehkuttavat yhteistyön puolestapuhujat Autio ja Nivukoski. Kilpailutehtävän laatiminen on lajivastaavan merkittävin työ. Tehtävän tulee olla tarpeeksi vaativa ja erotteleva – eikä onnella saa olla osuutta, korostavat Autio ja Nivukoski. Laborantti-lajissa tarvitaan 8 samanlaista laitetta, toki osa laitteista on kilpailijoilla yhteiskäytössä, Ulla Nivukoski pohtii laitehankintoja.\nLajisponsoreiden hankinta kuuluu lajivastaavalle. Tukijat näkyvät kisapaikalla. -\tOpetuksen ja kisajärjestelyjen yhteensovittaminen tarjoaa paljon mahdollisuuksia, painottavat Ulla Nivu\tkoski ja Ari Autio. Kilpailusuoritusten oikeudenmukainen arviointi puhuttaa. Subjektiivista arviointia on esim. laborantin työprosessin sujuvuus, siisteys ja työturvallisuus, verkkosivujen tuottamisessa visuaalisuus.\nMITÄ LAJIVASTAAVA SAA? -\nOmaa ammattitaitoa ja pedagogista osaamista joutuu kehittämään ja saa kehittää. Tuoreita ideoita ja uusia oppimismenetelmiä pystyy testaamaan tapahtuman valmistelussa, ja kaikkea saa tehdä yhdessä Sedun muun henkilöstön kanssa. Verkostoa pystyy varmasti tiivistämään ja kasvattamaan projektin edetessä, listaavat Ari Autio ja Ulla Nivukoski odotuksiaan.\nMESTARIVARTIJA KAMILA HALUAA MUUSIKOKSI Sedun turvallisuusalan opiskelija Ilmari Kamila (19) voitti ammattivartijoille tarkoitetun mestarivartijakilpailun. Kaksipäiväinen kisa järjestettiin marraskuussa turvallisuusalan messujen yhteydessä Helsingissä. -\nVoitin Mestarivartija-kilpailun, mutta se ei tarkoita, että olisin Suomen paras vartija. Mitä enemmän opiskelee, sitä paremmin osaa, eikä koskaan voi olla liian hyvä. Paljon vielä riittää opittavaa, painottaa Ilmari Kamila voittonsa jälkeen.\nOPETTAJAT OSAAVAT -\nMeillä on laaja koulutus, ja tiedot ovat tuoreessa muistissa. Toimintatapani taatusti vastaavat nykylainsäädäntöä ja kenties miellyttivät enemmän myös tuomareita, analysoi Kamila kilpailusuoritustaan ja vertasi itseään selvästi kokeneempiin kanssakilpailijoihin.\n- Vartiointi on asiakaspalvelutyötä monipuolisimmil\tlaan, kertoo kilpailun ohjausryhmän puheenjohtaja Mikko Kesti ISS Palveluista ja painottaa tilanneälyä.\nKIVISTÖN TALLISTA Ari Kivistö opettaa musiikkia ja valmentaa musiikilla Kurikan Sedussa. -\tSedu Kurikassa kaikilta ammattialoilta voi valita mu\tsiikkia opintoihinsa. Joillakin opiskelijoilla on palava into kehittää taitoaan, kun taas joillekin musiikilla on terapeuttinen merkitys, Ari Kivistö painottaa.\nSamanhenkiset lahjakkaat musiikki-ihmiset löytävät toisensa, alkavat treenata yhdessä ja heillä on yhteinen musiikillinen päämäärä; saadaan bändi. Ensin oli Ilmari ja kaksi muuta, sitten Santtu tuli rumpuihin, Jussi bassoon ja löytyi kitaristi Marko, joka tuli kokoonpanoon suoraan keikalle ja kaikki toimi loistavasti, Ari Kivistö kertaa Speculum-bändin syntyä.\n”MUSIIKKI ON SUURIN HAAVEENI” Ilmari Kamilan aika on kortilla; turvallisuusalan opintojen ohella hän käy töissä, harrastaa tavoitteellisesti kehonrakennusta (Classic Bodybuilding), teatteria ja musiikkia. -\tOsallistun vain sellaiseen, missä tiedän pärjääväni. Ilmeisesti useammassakin asiassa voi menestyä, tote\taa Ilmari Kamila. Mestarivartija-tittelin myötä Kamila on tarkentanut tulevaisuudensuunnitelmiaan. Poliisikoulu on yksi mahdollisuus, kansainväliset henkilösuojaajan tehtävät siintävät nuoren miehen mielessä. -\tJos minulla olisi tarpeeksi rahaa, rakentaisin tarpeeksi ison studion, jotta voisin tehdä tarpeeksi hyvää mu\tsiikkia, Kamila unelmoi. -\tParas tunne maailmassa on olla lavalla ja esillä, vakuut\ttaa näyttelevä ja laulava turvallisuusvalvoja.\nRAMMSTEININ SARJAA -\t-\nRyhmällä on hyvät kemiat, toteaa Ari Kivistö Speculumin harjoitusten lomassa. Olen nähnyt Rammsteinin viisi kertaa, Kamila kuittaa, ottaa mikrofonin käteensä.\nOSAAMINEN RATKAISEE Ammatilliset perustutkinnot uudistetaan syksyllä 2015; opintoviikoista siirrytään osaamispisteisiin, opiskeluajan mittaamisesta siirrytään osaamisen arviointiin. Opetusta on jo nyt kehitetty tulevien tutkintojen suuntaan. Oppiaineita ylitetään luontevasti esim. projektitöissä. Lapualla matkailualalla opiskellaan paljon toteuttamalla eri tapahtumia. Lehtori Leena Korpi vastaa kysymyksiin osaamisperusteisuudesta. Mitä osaamisperusteisuus tarkoittaa opettajalle? Opettajan pitää hahmottaa kokonaisuus ja ohjata opiskelijoita näkemään, mitkä kaikki asiat vaikuttavat lopputulokseen. Opettajalle tulee enemmän suunnittelutyötä, kun kokonaisuudet ovat entistä isompia. Mutta samanaikaisesti pitää myös olla tilanneälyä ja taitoa muuttaa suunnitelmia tilanteiden mukaan. Opettajan tulee vastuuttaa opiskelijoita, ja antaa heidän oppia kokemusten ja virheidenkin kautta. Opiskelijoiden taidot ovat erilaisia. Miten tavoitteet saavutetaan? Kaikki opiskelijat voivat edetä eri tahtiin. Opettajan täytyy katsoa entistä tarkemmin opiskelijoiden lähtötasoa ja heidän edistymistään. Opettaja arvioi, että tavoitteet ja osaamien on saavutettu. Kun joku ei opi samassa tahdissa, hänen pitää harjoitella samoja asioita uudelleen koulun tapahtumissa tai työssäoppimassa. Miten tiukka talous vaikuttaa opetuksen järjestämiseen? Onhan se haasteellista. Opettajan työaikaa tarvitaan enemmän, kun henkilökohtaistetaan. Matkailualalla meillä on hyvä yhteistyöverkosto, ja tapahtumia tulee ympäri vuoden niin paljon, ettei tarvitse tekemällä tehdä niitä tilanteita. Miten osaaminen arvioidaan? Opiskelijan pitää hallita teoriapohja ja näytöllä hän osoittaa, että osaa siirtää tiedon taitoihin. Tapahtumassa seuraan vastuuhenkilöinä toimivia 3–4 opiskelijaa. Muut opiskelijat ottavat työntekijöiden roolin. Seuraan vastuuhenkilöiden taustatyötä, esim. ohjelmapalvelun valmistelua. Jos tietoa ja taitoa ei ole riittävästi, sen näkee jo aikaisessa vaiheessa. Opiskelijat tekevät töitä vaihtuvissa porukoissa.\nOMA ONNI -OPISKELIJAT TOIMITTAJAN SAAPPAISSA Miten saada kesätöitä? Paljonko pikavippi voi maksaa? Miten nuori voi kokeilla siipiään yrittäjänä? Neljättä vuotta käynnissä oleva Oma Onni -ohjelma tarjoaa eväitä oman talouden hallintaan peruskoulun 9.-luokkalaisille ympäri Etelä-Pohjanmaata. Mukana on ollut tänä vuonna yli 1 100 oppilasta 11 koulusta. Oman Onnin ydin on erilaisten pelien piristämä verkko-oppimisympäristö, jonka sisällöstä vastaavat Koulutuskeskus Sedun kolmannen vuoden merkonomi- ja datanomiopiskelijat. Heille Oma Onni -lukuvuoden toteuttaminen on osa opintoja, ja he esittelevät myös oppimisympäristöä yläkoululaisille.\nNUOREN TALOUSASIAT JULKISUUTEEN Oma Onni aloitti yhteistyön Epari-lehden kanssa, jossa julkaistiin keväällä kolme opiskelijoiden toteuttamaa juttukokonaisuutta nuorta puhuttelevista talousaiheista: kesätöistä, pikavipeistä ja oman yrityksen perustamisesta. Opiskelijat ideoivat ja toteuttivat jutut itse alusta loppuun ja saivat paljon hyvää palautetta.\nJutut saivat lehdestä joka kerta lähes sivun verran tilaa. -\tAiheet olivat hyviä, ja niitä käsiteltiin monipuolisesti. Jutut kiinnostivat nuorten lisäksi varmasti myös laa\tjempaa yleisöä, Eparin päätoimittaja Laura Syväoja kiittelee. -\nEpari suhtautui juttusarjaideaamme hienosti alusta alkaen ja antoi meille todella vapaat kädet sen toteuttamiseen. Opiskelijoille tarjoutui mahtava tilaisuus kirjoittaa suurelle yleisölle ja tutustua samalla lähietäisyydeltä median toimintaan, toteaa lehtijuttujen tekoa ohjannut äidinkielen lehtori Pyry Antola.\nOpiskelijoiden lehtijutut ovat luettavissa Eparin digilehdistä: h t t p : //d i g i . e p a r i . f i /e p a r i / 7 7/ (sivu 10) h t t p : //d i g i . e p a r i . f i /e p a r i / 7 3 / (sivu 10) h t t p : //d i g i . e p a r i . f i /e p a r i / 7 0 / (sivu 10)\n-\tKokemus oli mahtava. Oli hienoa kuulla ja kirjoittaa koskettava tarina, pikavippikierteestä selvinneestä nuoresta kirjoittanut Elina Pentinmäki kertoo.\nKUKA SOVELTUU ALALLE? Sosiaali- ja terveysalan pääsykokeissa on nähty variaatioita psykologitoimistojen järjestämistä raskaista testipäivistä paperivalintoihin, joissa valinnat on tehty ilman pääsykoetta peruskoulun arvosanojen perusteella. -\tKokeessa arvioitiin 1980-luvulla hakijan itseilmaisua, sosiaalisuutta sekä kirjoitus- ja matemaattisia taitoja, muistelee yhteiskunnallisten aineiden opettaja Esa Kippola Kauhajoelta. Kirjavat käytännöt lienee yksi syy siihen, että Opetushallituksessa halutaan yhtenäistää pääsy- ja soveltuvuuskokeet.\nMAAKUNNALLISTA YHTEISTYÖTÄ Keväällä 2014 Koulutuskeskus Sedu (lähihoitajaopiskelijavalinnat Sedun eri opetuspisteissä), Etelä-Pohjanmaan opisto (nuoriso- ja vapaa-ajan ohjaaja-opiskelijavalinnat) ja Lapuan Kristillinen opisto (lastenohjaajaopiskelijavalinnat) pilotoivat yhteisiä pääsykoekäytäntöjä valtakunnallisten pääsykoeaihioiden avulla. Toteutusta suunniteltiin työryhmässä, jossa oli osallistujia kaikista edellä mainituista oppilaitoksista. Oli erittäin mielenkiintoista vaihtaa kokemuksia eri oppilaitosten toimijoiden kesken – ei tarvitse lähteä minnekään omasta maakunnasta oppiakseen uutta!\nTUTORIT HAKIJOIDEN APUNA JA TUKENA Koulutuskeskus Sedussa Kauhajoella lähihoitajien soveltuvuus- ja pääsykokeet järjestettiin 8.–9.5.2014. Torstaiaamuna joukko iloisennäköisiä nuoria parveili koulun pääaulassa hyvissä ajoin. Kovasti oli jännitystäkin ilmassa. Päivän aluksi katseltiin ”Haaveista totta” -diaesitys siitä, minkälaista lähihoitajaksi opiskelu käytännössä Kauhajoella olisi. Hakijat saivat käteensä aikataulun, jossa oli merkittynä haastattelujen ja ryhmätyön ajankohdat. Lisäksi soveltuvuuskokeeseen kuului kirjallinen tehtävä, jota sai tehdä rauhassa haastattelujen lomassa. Tutoriopiskelijat Timna, Jonna, Julia, Sofia ja Sanna olivat ohjaamassa hakijoita oikeisiin tiloihin ja muistuttamassa soveltuvuuskokeen eri osiin osallistumisesta. Tutorit loivat levollista tunnelmaa haastatteluja odotteleville hakijoille kertoillen omasta opiskelustaan ja muista kokemuksistaan Sedussa.\nALOITTEELLISUUS, VASTUULLISUUS … Pääsykoepäivät sujuivat suunnitellusti ja juohevasti. Eri tavoin arvioimme hakijoiden aloitteellisuutta, vastuullisuutta, sosiaalisuutta\nja itsensä ilmaisemista sekä ongelmanratkaisutaitoja. Opetushallituksen ohjeen mukaan tulee mitata asioita, jotka antavat lisäarvoa päättötodistukseen – asioita, joita sitten opiskeluissa opitaan, ei arvioida. Pääsy- ja soveltuvuuskokeen tulee olla luonteeltaan hakijoita ohjaava, ei karsiva. -\tTiimissä teimme valintoja hyvässä hengessä. Koimme vastuumme erittäin suureksi; olimme päättämässä monen nuoren tulevaisuudensuunnitelmien ja haa\tveiden toteutumisesta, kertoo Esa Kippola.\nERILAISIA OPPIJOITA Valintoja tehdessämme pohdimme, kuinka voisimme tukea tulevien opiskelijoiden oppimisvalmiuksia yksilöllisten tukitoimien, erilaisten oppimisympäristöiden, opetusmenetelmien ja hyvän tahdon avulla. Toisaalta opettajan on vaikea synnyttää opiskelijan motivaatiota tai herättää hänessä kiinnostus toista ihmistä kohtaan, jos näissä taidoissa on paljon opittavaa. Kaiken kaikkiaan uskomme, että ensi syksynä Kauhajoella opiskelee motivoituneita, sosiaalisesti osaavia opiskelijoita, joista kahdessa tai kolmessa vuodessa valmistuu taitavia, ammatistaan ja osaamisestaan ylpeitä lähihoitajia. Sinikka Juupaluoma\tlehtori Koulutuskeskus Sedu, Kauhajoki\nA SU N TO L A SSA IT SEN ÄIS T Ilmajoentiellä asuntola ympäröi maatalousalan koulun pihapiiriä. Opiskelijat asuvat asuntolassa vain viikot. Viikonlopuksi he matkustavat kotiin, paitsi jos on navettavuoro. Koulupäivä alkaa maanantaina klo 10 ja päättyy perjantaina puolenpäivän jälkeen. Muina päivinä tehdään töitä klo 8–16, ja kasvukaudella pidempäänkin. Iltaisin hiljaisuus alkaa klo 22. Jere Hautalahti (16) Töysästä, Niko Koskela (16) Virroilta, Saku Syväjärvi (16) ja Jukka Teppo (17) Kortesjärveltä aloittivat maatalousalan opintonsa syksyllä 2013 ja asuvat samassa solussa. -\tVanhemmat totesivat, että sinne pitää mennä, mihin mieli tekee, kertoo Saku. -\tVähän oli aluksi outoa, kun meillä on yhteinen huone, kertovat kämppikset Jukka ja Saku alkusyksyn tunnel\tmista.\nKOKATAAN YHDESSÄ Koulu tarjoaa opiskelijoille aamupalan, lounaan (klo 10.30– 12.30) ja päivällisen (klo 16.30 saakka). Mutta illalla pitää vielä syödä, pojat ilmoittavat. -\tKotona jääkaapissa on aina jotain mutta nyt pitää itse ruokakaupassa miettiä, mitä viikon aikana söisi, Jukka kertoo. -\tKeväällä on grillattu pihalla kanaa ja possua. Joskus kokkaillaan yhdessä tai sitten syödään vain leipää ja leikkeitä, opiskelijat kertovat.\nAINA ON KAVEREITA Fiilistä asumiseen -hankkeen työntekijä Tanja Keski-Antila on ollut poikien mielestä kuin ”vara-äiti”, iltaisin kämpillä tavoitettavissa ja iltaohjelman organisoija. -\tPari kertaa viikossa käydään kaupassa. Me ehdotettiin reissua jääkiekko-otteluun, ja Tampereelle mentiin. Seinäjoella ja Tuurissa on käyty shoppailemassa. Ja tammikuussa ehdittiin pulkkamäkeen, pojat kertovat tyytyväisinä.\nSUORAT SANAT -\tIhmeen hyvin on tultu toimeen eikä oo huudettu – mitä nyt hiukan sanaharkkaa, Saku kertoo.\nYY On parasta sanoa aina ihan suoraan mutta tahallaan ei kukaan ole haastanut riitaa, Jukka sanoo. Meillä on rauhallinen, hyvä solu. Toivottavasti sama porukka säilyy, Niko esittää.\nTORSTAINA SIIVOTAAN -\t-\nYhdessä siivotaan, yleensä torstai-iltaisin, Jere kertoo. Yritetään pitää huoneet siistinä, niin on mukavampi olla. Jos tyyny putoaa lattialle, en halua, että siihen tulee villakoiria, Jukka ilmoittaa.\nHuhtikuinen perjantaiaamu: Saku Syväjärvi ja Niko Koskela lähtevät levittämään lietettä. Jukka Teppo ja Jere Hautalahti ajavat opettajan kanssa Seinäjoelle hakemaan varaosia.\nASUNTOLAKURSSILLA ALKUUN -\t-\t-\nOpiskelijat ovat alaikäisiä ja asuvat ensimmäistä kertaa elämässään poissa kotoa. Asuntolassa pitää olla rauhallista ja turvallista. Jos elämä asuntolassa on haasteellista, se vaikuttaa väistämättä opintoihin ja koulussa viihtymiseen. Etelä-Pohjanmaan opiston nuoriso- ja vapaa-ajan ohjaajaopiskelijat järjestävät Asuntolakurssin ensimmäisen vuoden opiskelijoille. Kurssilla on ollut selkeä positiivinen vaikutus ryhmäytymiseen, toteaa koulutuspäällikkö Virpi Norja. Me leivottiin, kokkailtiin, pestiin pyykkiä ja harjoiteltiin ensiapua. Aina yhdessä solussa kerrallaan, nuoret kertovat alkusyksyn toimista.\nAsuntolakurssi on taas luvassa uusille opiskelijoille syksyllä 2014.\nIlmajoentien asuntolassa asuu 70–90 maatalousalan alaikäistä opiskelijaa. Asuntolapaikka on opiskelijalle ilmainen. Asuntolasolussa on kolme huonetta ja yhteiset tilat. Huoneessa asuu 1–2 opiskelijaa. Asuntola on savuton, päihteetön ja valvottu.\nOPISKELIJAN PARHAAKSI -\nNuoret puhuvat nykyään kaikenlaisista asioista entistä avoimemmin, kertoo kymmenen vuotta terveydenhoitajana Sedu Kurikassa ja Jurvassa työskennellyt Tiina Kivipelto.\nIloisia asioitakin löytyy, koska suurimmalla osalla nuorista asiat ovat kuitenkin hyvin. -\tOpiskelijoiden onnistumiset esimerkiksi painonpudo\ttuksessa, tupakoinnin lopettamisessa yms. lämmittä\tvät aina sydäntä.\nHän kuitenkin toivoo, että nuoret lähestyisivät päihde- ja mielialaongelmissa tarpeeksi ajoissa, ennen kuin asiat menevät kovin solmuun. Vuonna 2000 terveydenhoitajaksi valmistuneen Kivipellon mukaan terveydenhoitajan työ vaatii kuuntelemisen taitoa, kärsivällisyyttä, moniammatillisuutta ja itsenäistä työskentelyotetta.\nParhaaksi muistoksi hän nimeää erään syksyn, kun pari opiskelijaa tuli kesäloman jälkeen ihan vaan katsomaan ja kyselemään kuulumisia. -\tOli kuulemma ollut ikävä!\nEnnen terveydenhoitajan opintoja hän opiskeli sairaanhoitajaksi. -\tTerveydenhoitajan itsenäinen työ kiinnosti.\nVanhemmille soitetaan, kun terveydenhoitajan suuri huoli herää ja jos nuoren terveys ja hyvinvointi ovat erittäin suuressa vaarassa.\nOsaksi työ on yksinäistä, mutta oppilaitoksen opiskelijahuoltotyöryhmä ja kollegat ovat tukena. Terveydenhoitajia on Sedussa lähes kymmenen. -\tToivoisin enemmän aikaa terveydenedistämistyöhön.\nKivipelto on ensisijaisesti opiskelijoiden käytettävissä, henkilökunnalla on oma työterveyshuolto. -\tJoskus voin tehdä jotain pientä, kuten mitata veren\tpaineet.\n”OLI KUULEMMA IKÄVÄ!”\nKivipelto neuvoisi terveydenhoitajaksi haluavaa nuorta kohtaamaan nuoren aidosti, kuuntelemaan ja osoittamaan, että nuori ja hänen asiansa ovat tärkeitä. -\tMonta kertaa nuoren asia voi tuntua pieneltä, mutta asianomaiselle se on tärkeä ja vaatinut ehkä suurtakin rohkeutta tulla puhumaan siitä.\nNUOREN ASIAA EI PIDÄ ALIARVIOIDA\nMenneisiin vuosiin verrattuna työ on nykyään kokonaisvaltaisempaa opiskelijan hyvinvoinnin tukemista, ei ainoastaan terveydenhoitoa. -\tTulevaisuudessa terveydenhoitajan työ on enemmän tiimityötä muiden nuorten parissa toimijoiden kanssa. Haastavinta työssä ovat päihde- ja mielialaongelmat, koska niiden edessä tuntee olonsa usein riittämättömäksi. -\tNuorten puolesta olen huolissani lisääntyneestä päih\tteiden käytöstä ja vuorokausirytmin vinoutumises\tta, koska ne aiheuttavat poikkeuksetta mielialaongel\tmia, koulusta poissaoloja ja syrjäytymistä.\nJonna Vuoto viestintäassitentti\nLIIKENNENURKKA – valmennusta ajokorttiopintoihin Ähtärin Koulutien asuntolassa aloitti liikenneturvallisuusviikolla toimintansa opiskelijoiden liikennenurkka. Liikennenurkan ovat yhdessä Sedu Ähtärin kanssa kehittäneet Nuorten Akatemia ja Liikenneturva. Opiskelijoille tarjotaan asuntolan vapaa-ajantoimintona liikennetietoutta ja tukea ajokorttiopintoihin. Liikennenurkassa voi harjoitella tietokoneella ajokorttien teoriakokeita ja katsella Liikenneturvan opetusvideoita tai tutustua muuhun opetusmateriaaliin. Liikennenurkka on alusta alkaen suunniteltu opiskelijalähtöisesti. Asuntolassa asuville nuorille ajokortin suorittaminen on ajankohtaista. Toimintaa koordinoivat asuntolan harrastustoiminnoista vastaava ammattiohjaaja ja liikennenurkkahankkeen vastuuopiskelija. Liikennenurkalla on asuntolan vapaa-ajan tilojen yhteydessä oma tila tietokoneineen, joissa toimii rajatulla lisenssillä You Learn IT:n ajokortin teoriakoeohjelmat (ajokorttiluokat A, B, AM ja T). Opiskelija voi varata etukäteen ajan tietokoneelle auto-, moottoripyörä- tai mopokortin teoriakysymysten harjoitteluun.\ntusti suoritettuja toimintoja voidaan lukea osaksi opintoja. Asuntolassa asuvat opiskelijat voivat suorittaa esimerkiksi asuntolapassin tai harrastepassin. Sedu Ähtärin erityisenä painopisteenä on jo pitkään ollut liikennekasvatus. Opiskelijoiden kokemukset Liikennenurkasta ovat olleet lukuvuoden aikana varsin myönteisiä. Liikennenurkka tarjoaa liikennesääntöjen omatoimisen opiskelun lisäksi myös nuorille sopivan foorumin yhteisiin keskusteluihin ja pohdintoihin liikennekäyttäytymisestä ja liikenteen vaaratilanteista. Tavoitteena on levittää mallia myös muihin Sedun yksiköihin. Reijo Udd koulutuspäällikkö Koulutuskeskus Sedu, Ähtäri\nSedu Ähtärissä asuntolaa kehitetään jatkuvasti osana oppimisympäristöä, joten myös asuntolassa vapaa-ajalla ohja-\nSEDUSSA KOHENNETAAN LIIKENNETURVALLISUUTTA Sedussa sai koko syyskuun ajan lähettää ideoita opetuspisteiden liikenneturvallisuuden kohentamiseksi. TurvaPedaseminaarissa parhaimmat ideat palkittiin. Logistiikan opiskelijat, luokka 7V13LOGB oli suunnitellut Törnäväntielle pihakadun teemalla Jalankulkija on ykkönen. Kirkkokadulla Juha Alanko ja Santeri Raumanni olivat tehneet suunnitelman pihan pysäköinnin järkeistämiseksi: mopoille, mopoautoille, henkilöstön ja opiskelijoiden autoille tulisi varata omat paikkansa. Jotta pihaa ei käytettäisi yleisenä pysäköintialueena, myös opiskelijoiden autoihin tulisi tarra. Henkilöstön ideoista palkittiin Timo Rautiaisen suunnitelma sisäpihan rauhoittamiseksi: pensaiden leikkaaminen, nopeusrajoitus, ajoreittejä yksisuuntaisiksi.\nSEDULAAKI ISKEE ILMATYYNYALUKSILLA Sedun opiskelijat rakentavat monialaisissa ryhmissä ilmatyynyaluksen. Sedulaaki huipentuu loppukilpailuun, jossa ryhmät kisaavat rakentamillaan kauko-ohjattavilla ilmatyynyaluksilla. Helmikuussa loput ilmatyynyaluksen osat ovat saapuneet. Projektin työpäivää ohjaavat Petri Luhtala Sedusta ja Ismo Tupamäki SeAMKista. -\tNyt alkaa varsinainen työ, jotta elektroniikka saadaan toimimaan, kuuluu kommentti työn lomasta. -\tTurbiini menee paremmin näin päin. Lapakulma tuot\ttaa parhaan tehon, opastaa Petri Luhtala.\nYHTEISTYÖLLÄ ONNISTUU Työn touhussa ahertaa seitsemän Sedun projektiryhmää; ryhmissä työskentelee ainakin kone- ja metallialan, tekstiili- ja vaatetusalan ja sisustusalan opiskelijoita sekä tulevia elektroniikka-asentajia, ICT-asentajia ja sähköasentajia. Kehitetään ryhmätyötaitoja, opiskellaan projektinhallintaa ja opitaan uutta tekniikasta tutustumalla mm. 3D-CAD (Computer Aided Design) mallinnukseen. -\nTieto- ja tietoliikennetekniikan opiskelijat ovat edenneet pitkälle. Jotkut ovat täällä oppineet tinaamaan ja käyttäneet alussa paljon aikaa suunnitteluun, mutta kaikissa monialaisissa tiimeissä työ on päässyt hyvään vauhtiin, kiteyttää Petri Luhtala.\nSEDULAAKISSA ESTETIIKKA VAIKUTTAA Yksi arviointikriteereistä on aluksen visuaalinen toteutus. Ilmatyynyaluksen suoritusaikaa ja suorituksen tarkkuutta arvioidaan kilpailuradalla. Lisäksi arvioidaan aluksen teknistä toteutusta, eli miten se on koottu ja rakennettu. Ähtärissä, Lapualla ja Kurikassa pidettiin huhtikuussa ajoharjoitukset. Ilmatyynyalukset ottivat tuntumaa kilpailura-\ndan pienempään versioon ja opiskelijat testasivat aluksen ominaisuuksia ja ohjattavuutta.\nFINAALI KUIN FORMULAKISOISSA Infernaalinen meteli täyttää Sedufestissa Kirkkokadun juhlasalin. Melua ilman katkua. Led-valot vilkkuvat. Seitsemän ilmatyynyalusta pullistelee lähtösuoran päässä. Ensimmäinen tiukka mutka vaatii ohjaukselta ja ohjaajilta paljon – liian paljon. Törmäyksen jälkeen ei tule turva-autoa vaan mekaanikot selvittävät suman ja kisa jatkuu. Tasaisen kokonaiskisan voiton vie huutoäänestyksen jälkeen Kirkkokadun Team Mango. Ähtärin Lightning Storm Forest oli jo kerännyt voitot visuaalisesta ilmeestä ja teknisestä toteutuksesta. -\tSe on visuaalisesti selkeä ja radalla huomiota herättä\tvä. Valot vilkkuvat ja sen moottori näyttää syöksevän tulta, kuvaa tekstiilialan opettaja Sisko Latva-Karjan\tmaa lasikuituverhoiltua Lightning Storm Forestia. Katso w w w. s e d u . f i /s e d u l a a k i Sedulaakin järjesti Seinäjoen ammattikorkeakoulun Tekniikan yksikkö\nÄ Ä V Y H A A T T O U T A K O U VÄ R\nHyvä ruoka ei ole salaisuus. Sedun ruokapalvelupäällikkö Mari Luodolla (kuvassa oik.) on siihen selkeä resepti; hyvään ruokaan tarvitaan tuoreet ja laadukkaat raaka-aineet, vakioidut ja testatut ruokaohjeet, osaava henkilökunta, oikeat valmistusmenetelmät ja oikea ajoitus. Sedussa ruokaa valmistetaan ja opiskelijoita koulutetaan tekemään ruokaa Seinäjoella Kirkkokadulla, Törnäväntiellä ja Upankadulla sekä Kauhajoella, Kurikassa, Lapualla ja Ähtärissä.\nSUOMALAISET RAVITSEMUSSUOSITUKSET OHJAAVAT Sedussa Kirkkokadulla käytetään kuuden viikon runkoruokalistaa, jolla varmistetaan ruokalajien kierto. -\nKalaa on kerran viikossa, makkaraa harvoin. Käytetään laadukasta vähärasvaista jauhelihaa ja vähärasvaisia tai rasvattomia maitotuotteita. Kun ruuat ovat rakenteeltaan selkeitä, esim. lämpimät kasvikset ovat tarjolla erikseen eikä ruoan seassa, myös pojat ottavat niitä, kertoo Mari Luoto havainnoistaan.\nVastuullisuus takaa laadun, sillä tavaraa toimittavat vain yritykset, joilla on laatujärjestelmä. -\tKuulumme kaupungin hankintarenkaaseen, jolloin tilaamme mm. Atrialta, Valiolta, Tukkutalo Heinoselta mahdollisimman lähellä tuotettuja tuoreita raaka\taineita. Ammattilaiset laskevat ruokailijoiden määrän, kulutuksen ja kulut tarkkaan. Raaka-aineiden käytössä ja ruoanvalmistuksessa valvotaan laatua mutta myös taloutta. Ruokahävikkiä on pieni.\nRUOKA ON PARASTA -\nOtamme suurimman asiakasryhmän eli opiskelijoiden toiveet ja tarpeet mahdollisimman hyvin huomioon. Tutut perusruoat ovat suosittuja, esim. jauhelihakastike ja -keitto, lihapyörykät, perunamuusi, lasagnette, kirjolohiruoat, broilerikastike ja riisi, nakkikastike. Inhokkiruokia olivat joskus esim. maksa- ja silakkaruuat, mutta niitä ei ole enää listalla. Ei kannata tehdä ruokaa, joka jää syömättä, painottaa Mari Luoto.\nRuokalista elää, kun hotelli-, ravintola- ja cateringalan opetusryhmä on keittiössä. Tarjolla on jälkiruoka, vaikkei se peruslounasvalikoimaan yleensä kuulu. Teemaviikot tai kahvila- ja pikaruokakurssit saavat kokkiopiskelijat tekemään rahkaa, sämpylöitä, tortilloja tai muita yllätyksiä. -\tRuokailijat kiittävät tästä opiskelijoiden ja ammatti\tlaisten yhteistyöstä, nauraa Mari Luoto.\nHygienia vaikuttaa. Kun linjasto on puhdas, pöydät siistejä ja ruokailutila viihtyisä ja rauhallinen, ruoka maistuu paremmalta. -\tJuhlapyhät ja erilaiset teemat näkyvät ruokalistan lisäksi ruokailutilassa. Viime viikolla juhlittiin Taitajia ruuan ja jälkiruuan kera, joten ruokahetkellä on myös kasvattava vaikutus. Hyviin tapoihin ohjaavat kaikki aikuiset, painottaa ruuan ammattilainen Mari Luoto.\nVASTUULLISUUS VALMISTUKSESSA JA TARJOILUSSA\nSedussa Kirkkokadulla tarjotaan ruoka päivittäin 450–600 opiskelijalle - ja myös henkilöstölle.\n-\tKestävä kehitys ohjaa työtä, painottaa Luoto.\nSEINÄJOEN KOULUTUSKUNTAYHTYMÄN YLLÄPITÄJÄKUNNAT Seinäjoen koulutuskuntayhtymän jäsenkunnat ja niiden osuudet kuntayhtymän varoihin 1.1.2014 Jäsenkunnista kotoisin olevat opiskelijat Koulutuskeskus Sedussa 2013 - 2014. Koulutuskeskus Sedun järjestämislupa kattaa yhteensä 4375 ammatillista perustutkinto-opiskelupaikkaa.\nkaikki Etelä-Pohjanmaan kunnat\nSEINÄJOEN KOULUTUSKUNTAYHTYMÄN LUOTTAMUSHENKILÖJOHTO Seinäjoen koulutuskuntayhtymän ylimpänä päättävänä elimenä toimii yhtymävaltuusto. Yhtymävaltuustoon kuuluu 39 jäsentä kuntayhtymän eri jäsenkunnista. Yhtymävaltuuston toimikausi on 1.1.2013 – 31.12.2016. Yhtymävaltuuston puheenjohtajaksi valittiin Martti Pajulammi (Seinäjoki), ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi Markku Koskela (Ilmajoki) ja toiseksi varapuheenjohtajaksi Jukka-Pekka Taivalmäki (Kauhajoki). Yhtymävaltuuston pöytäkirjaa pitää kuntayhtymän johtaja Reija Lepola ja/tai apulaisjohtaja Keijo Tauriainen.\nYHTYMÄHALLITUS 2013–2016 Yhtymähallitus vastaa kuntayhtymän hallinnosta ja taloudenhoidosta sekä yhtymävaltuuston päätösten valmistelusta, täytäntöönpanosta ja laillisuuden valvonnasta. Yhtymähallitus valvoo kuntayhtymän etua, edustaa sitä ja käyttää sen puhevaltaa. Perussopimuksen mukaan yhtymähallitukseen valitaan 11 jäsentä. Yhtymävaltuusto on valinnut toimikaudekseen 1.1.2013 – 31.12.2016 yhtymähallituksen. Yhtymähallituksen puheenjohtaja Erkki Honkala, Seinäjoki I varapuheenjohtaja Juhani Mäki, Kurikka II varapuheenjohtaja Markku Lehtola, Seinäjoki Jäsen\tVarajäsen Erkki Honkala (pj) Laura Kujala Juhani Mäki (1.vpj) Heikki Koskimies Markku Lehtola (2.vpj) Heli Hokkanen Reetta Hakala Juuso Rönnholm Johanna Jouppi Tero Juonoja Virpi Myllykangas Maria Mäkipelkola Merja Paananen Tiina Julku Risto Lahti Irma Petäjävirta Jouko Peltonen Jouni Mäkynen Asko Salo Antti Mäkelä Kaarina Kallio Kirsi Kaitaranta\nHENKILÖSTÖJAOSTO 2013 - 2016 Yhtymähallitus on kokouksessaan 11.4.2013 asettanut henkilöstöjaoston käsittelemään hallintosäännössä määri-\nteltyjä henkilöstöpoliittisia linjauksia ja harkinnanvaraisia palkkaus- ja palvelussuhdeasioita. Henkilöstöjaostoon valittiin 5 jäsentä ja heille henkilökohtaiset varajäsenet; Jäsen\tVarajäsen Erkki Honkala pj. Johanna Jouppi Markku Lehtola Heli Hokkanen Merja Paananen Virpi Myllykangas Kaarina Kallio Asko Salo Jouko Peltonen vpj. Jouni Mäkynen. Pysyväksi asiantuntijaksi valittiin kuntayhtymän johtaja Lepola. Henkilöstöjaoston pöytäkirjanpitäjänä ja esittelijänä toimii apulaisjohtaja Tauriainen.\nTARKASTUSLAUTAKUNTA 2013 - 2016 Valtuuston asettamien tavoitteiden täyttymistä valvoo tarkastuslautakunta. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja ovat yhtymävaltuuston määräämiä valtuutettuja. Yhtymävaltuusto päätti valita tarkastuslautakuntaan toimikaudeksi 2013–2016 seuraavat henkilöt: Jäsen\tVarajäsen Pj. Kauko Kantola\tAnne Vuori Vpj. Matti Antila\tPauliina Niemi Riitta Ampiala\tIbrahim Sahindal Ulla-Maija Karhu\tPiia Kattelus Risto Mattila\tSeppo Passinen\nTYÖOLOBAROMETRI ANTAA ARVOKASTA TIETOA TYÖYHTEISÖN KEHITTÄMISEEN Seinäjoen koulutuskuntayhtymä on toteuttanut vuodesta 2003 lähtien koko henkilöstölle suunnatun kyselyn, jonka tulosten pohjalta on kehitetty työhyvinvointia ja johtamista. Vuodesta 2010 lähtien koulutuskuntayhtymä on tilannut työolobarometri TOB-kyselyn toteutuksen Savon koulutuskuntayhtymältä. TOB-menetelmää käyttää myös moni muu koulutuksen järjestäjä, joten sillä saadaan vertailutietoa myös muihin koulutuksen järjestäjiin. TOB on toteutettu nyt kolme kertaa, vuosina 2010, 2012 ja 2014. Vastausprosentti oli tällä kertaa 61,5 %. TOB-kyselyn keskeiset teemat ovat johtamiseen ja hyvinvointiin liittyviä. Johtamisen pääteemat ovat tiedonkulku ja vuorovaikutus, esimiestyö ja työn kehittävyys. Hyvinvoinnin pääteemat ovat työkyky, optimaalinen kuormitus ja ergonomia. Näiden teemojen lisäksi selvitetään mm. työn tuloksellisuutta, häirintää ja epäasiallista käyttäytymistä, tyhy-toimintaa, koettuja työsuhde-etuja sekä omaa aktiivisuutta työyhteisön kehittämisessä.\nVAHVUUKSIA JA KEHITTÄMISKOHTEITA Koulutuskuntayhtymän henkilöstön vastausten perusteella vahvuusalueita ovat työn kehittävyys, mahdollisuus\nkehittää omaa osaamistaan ja kykyjään työssään, esimiestyö ja työkyky. Näiden teemojen osalta oli myös hajontaa, mutta tulokset olivat pääosiltaan erinomaisia tai hyviä. Kehittämisalueina esiin nousivat tiedonkulku ja vuorovaikutus, perehdytys, uusien ideoiden kehittelyyn käytettävä aika, kehityskeskustelut ja osin myös työn kuormitus.\nTULOKSET YKSIKÖITTÄIN TOB-tulosten osalta on tärkeää pohtia kehittämiskohteita tulosyksiköittäin. Koulutuskuntayhtymän johdon toimesta TOB-tulokset on purettu kussakin yksikössä yhdessä henkilöstön kanssa kahden tunnin sessioissa. Henkilöstö on saanut päättää kussakin yksikössä 1-2 konkreettista kehittämiskohdetta, joita yksikössä erityisesti kehitetään työhyvinvoinnin näkökulmasta. Tulokset käsitellään myös kuntayhtymän hallituksessa, joka antaa myös omat evästyksensä työyhteisökehittämiseen. Joka toinen vuosi toteutettavan työolobarometrin lisäksi vuosittain laadittava henkilöstötilinpäätös antaa konkreettiset eväät kehittämistoimiin sen varmistamiseksi, että koulutuskuntayhtymä on haluttu ja kannustava työpaikka. Vuonna 2014 laadittava henkilöstö- ja koulutussuunnitelma linjaa käytännön tasolla keskeiset henkilöstöpolitiikan periaatteet ja osaamisen ja kouluttautumisen keskeiset kehittämiskohteet ja sisällöt. Keijo Tauriainen apulaisjohtaja Seinäjoen koulutuskuntayhtymä\nKOULUTUSKESKUS SEDUN TALOUDEN TUNNUSLUVUT 2012 JA 2013 Koulutuskeskus Sedun tilikaudelle asetettu tavoite oli -13 300 euroa, jota ei aivan saavutettu. Yksikköhintarahoituksen indeksijäädytys osaltaan vaikuttaa negatiivisen tuloksen muodostumiseen. Menoja ei saatu sopeutettua vastaavalle tasolle vuoden aikana. Säästötoimenpiteiden vaikutus saadaan toivottavasti näkymään jo vuoden 2014 tuloksessa.\nSEINÄJOEN KOULUTUSKUNTAYHTYMÄN TALOUDEN TUNNUSLUVUT 2012 JA 2013 Kuntayhtymän tuloslaskelmassa on viimeistä kertaa mukana myös Seinäjoen ammattikorkeakoulun toiminnan luvut. Ammattikorkeakoulu toimii vuoden 2014 alusta lähtien omana yhtiönään. Kuntayhtymän tulos oli talousarvion tavoitteen mukainen.\nTuloslaskelma 1000 €\nTuloslaskelma (1 000€)\nTase (1 000 € )\nSEDU AIKUISKOULUTUKSEN KESKEISIMMÄT TUNNUSLUVUT VUONNA 2013 Opiskelijamäärä Toteutuneet opiskelijatyöpäivät\tSuoritetut tutkinnot Oppisopimusten määrä josta lisäkoulutus ja ammatillinen peruskoulutus Henkilöstö Liikevaihto Työvoimakoulutuksen vaikuttavuus (ammatillinen) Oppisopimuskoulutuksen vaikuttavuus\n9 709 218 487 624 595 415 180 151 13,6 milj.€ 60 % 87 %\nOpiskelijamäärä tulosyksiköittäin Palvelu Tekniikka Hyvinvointi Maaseutu Yrittäjyys, kauppa ja kulttuuri Oppisopimuspalvelut Projektit\n1531 2030 1267 440 968 821 2652\nSuosituimmat tutkinnot vuonna 2013 1.\tSosiaali- ja terveysalan perustutkinto 2.\tLaitoshuoltajan ammattitutkinto 3.\tSihteerin ammattitutkinto 4.\tSähkö- ja automaatiotekniikan perustutkinto 5.\tLogistiikan perustutkinto\nLue uusi vuosikertomus netiss채 osoitteessa:\nissuu .co m /s e du f i\nKoulutuskeskus Sedun toimisto Osaamis-, kehittämis- ja tukipalvelut (OSKE)\nKoulukatu 41, 60100 Seinäjoki p. 020 124 5000 (vaihde) Koulutuskeskus Sedu, Ilmajoki, Ilmajoentie Ilmajoentie 525, 60800 Ilmajoki p. 020 124 5700\nKoulutuskeskus Sedu, Seinäjoki, Kirkkokatu Kirkkokatu 10, 60100 Seinäjoki p. 020 124 5000\nKoulutuskeskus Sedu, Ilmajoki, Pappilantie Pappilantie 6, 60800 Ilmajoki p. 020 124 4660\nKoulutuskeskus Sedu, Seinäjoki, Koskenalantie Koskenalantie 17, 60220 Seinäjoki p. 020 124 5550\nKoulutuskeskus Sedu, Jurva Kotikouluntie 1, 66300 Jurva p. 020 124 5900\nKoulutuskeskus Sedu, Seinäjoki, Koulukatu Koulukatu 41, 60100 Seinäjoki p. 020 124 5505\nKoulutuskeskus Sedu, Kauhajoki Topeeka 47, 61800 Kauhajoki p. 020 124 5600\nKoulutuskeskus Sedu, Seinäjoki, Törnäväntie Törnäväntie 24, 60200 Seinäjoki p. 020 124 5000\nKoulutuskeskus Sedu, Kurikka Huovintie 1, 61300 Kurikka p. 020 124 6100\nKoulutuskeskus Sedu, Seinäjoki, Upankatu Upankatu 3, 60100 Seinäjoki p. 020 124 5000\nKoulutuskeskus Sedu, Lapua Vesipalontie 2, 62100 Lapua p. 020 124 6000\nKoulutuskeskus Sedu, Ähtäri, Koulutie Koulutie 16 A, 63700 Ähtäri p. 020 124 6200\nKoulutuskeskus Sedu, Lappajärvi Erkkiläntie 2, 62600 Lappajärvi p. 020 124 5550\nKoulutuskeskus Sedu, Ähtäri, Tuomarniementie Tuomarniementie 55, 63700 Ähtäri p. 020 124 5800\nw w w. f a c e b o o k . c o m /s e d u f i\nw w w.y o u t u b e . c o m / u s e r/ K o u l u t u s k e s k u s S e d u\nLue uusi vuosikertomus netissä osoitteessa:\nSedu vuosikertomus 2014\nKoulutuskeskus Sedun lukuvuosi 2013-2014: vastuun ja välittämisen teemavuosi.