Ennenaikaiseen synnytykseen ja kohdunsisäiseen infektioon liittyvien merkkiaineiden määrittäminen potilasnäytteistä - PDF\nDownload "Ennenaikaiseen synnytykseen ja kohdunsisäiseen infektioon liittyvien merkkiaineiden määrittäminen potilasnäytteistä"\n1 Anna Kärkkäinen Ennenaikaiseen synnytykseen ja kohdunsisäiseen infektioon liittyvien merkkiaineiden määrittäminen potilasnäytteistä Opinnäytetyö Metropolia Ammattikorkeakoulu Terveys ja hoitaminen Bioanalyytikko Opinnäytetyö\n2 Pikkuiselle Piimälle, jonka syntymä konkretisoi työn todellisen merkityksen\n3 Tiivistelmä Tekijä Otsikko Sivumäärä Aika Tutkinto Koulutusohjelma Ohjaajat Anna Kärkkäinen Ennenaikaiseen synnytykseen ja kohdunsisäiseen infektioon liittyvien merkkiaineiden määrittäminen potilasnäytteistä 36 sivua + 2 liitettä Bioanalyytikko (AMK) Bioanalytiikan koulutusohjelma Tutkimus ja tuotekehityspäällikkö Juuso Juhila Lehtori Hannele Pihlaja Ennenaikainen synnytys on yksi äitiyshuollon suurimpia ongelmia ja aina riski syntyvälle lapselle. Suurin yksittäinen tunnettu syy ennenaikaiselle synnytykselle on kohdunsisäinen infektio. Kohdunsisäisen infektion kliininen diagnosointi on vaikeaa ja löytää vain pienen osan potilaista. Lapsiveden korkea LD ja matala sokeri ennustavat tulehdusta, mutta tavoitteena on löytää uusia vielä herkempiä ja tarkempia merkkiaineita. Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli määrittää potilasnäytteistä proteiineja, joita voitaisiin mahdollisesti tulevaisuudessa käyttää biologisina merkkiaineina kehiteltäessä uusia menetelmiä ennenaikaisen synnytyksen ennustamiseen ja mahdollisen kohdunsisäisen infektion diagnosointiin. Samalla vertailtiin käytettyjen menetelmien soveltuvuutta merkkiaineiden pitoisuusmäärityksiin. Työ on osa suurempaa tutkimusohjelmaa (SalWe: Get It Done ), jossa Medix Biochemica on mukana. Projekti jatkuu opinnäytetyön valmistumisen jälkeen. Työn lähtökohtana käytettiin RayBio Biotin Label-based Human Antibody Array 1- sovelluksella tehtyä analyysiä, jossa emättimen kautta otetuista eritenäytteistä oli määritetty 507 proteiinin ilmenemistasot. Tulosten analysoinnin perusteella valittiin tarkempiin tutkimuksiin kaksikymmentä proteiinia, joiden ilmentymistä tutkittiin Magnetic Luminex Screening Assay-menetelmällä valikoiduista lapsivesinäytteistä. Tämän lisäksi osa proteiineista testattiin ELISA-testeillä suuremmalla näytemäärällä. Tulosten perusteella voitiin tiettyjen merkkiaineiden pitoisuuksissa nähdä tilastollisesti merkittäviä eroja tutkimus- ja verrokkinäytteiden välillä kaikilla käytetyillä menetelmillä. Proteiinimikroarraytulosten avulla päästiin myös bioinformatiivisin menetelmin tarkastelemaan ennenaikaisen synnytyksen syihin mahdollisesti liittyviä biologisia mekanismeja. Ennenaikaisesti synnyttäneiden potilaiden näytteissä voitiin havaita tulehduksellisten tapahtumien ja niihin liittyvien proteiinien lisääntymistä raskauden edetessä suhteessa täysiaikaisesti synnyttäneiden verrokkiryhmään. Tässä opinnäytetyössä tarkempaan analysointiin valituista merkkiaineista MMP-9 ja IL-6 erottelivat tutkimus- ja verrokkinäytteet toisistaan parhaiten sekä Magnetic Luminex Screening Assayn että ELISA-määritysten perusteella. CRP- ja IGFBP-1-pitoisuuksissa nähtävät erot eivät tässä tutkimuksessa määritetyissä lapsivesinäytteissä olleet yhtä selkeitä. Tulosten perusteella voidaan jatkotutkimuksiin valita lupaavia merkkiaineita, jotka saattaisivat mahdollisesti tulevaisuudessa olla käyttökelpoisia enneaikaisen synnytyksen ennakointiin ja kohdunsisäisen infektion diagnosointiin. Avainsanat kohdunsisäinen infektio, biologinen merkkiaine, ELISA, ennenaikainen synnytys, lapsivesi, multiplex-elisa, proteiinimikroarray\n4 Abstract Author Title Number of Pages Date Anna Kärkkäinen Determination of Biomarkers Related to Preterm Birth and Intraamniotic Infection from Vaginal and Amniotic Fluid Samples 36 pages + 2 appendices 13 April 2015 Degree Bachelor of Health Care Degree Program Biomedical Laboratory Science Specialization Biomedical Laboratory Science Instructors Juuso Juhila, R&D Manager Hannele Pihlaja, Senior Lecturer Preterm birth is a major challenge in maternity care and always a risk to the baby. The most common cause of a preterm birth is an intra-amniotic infection. Clinical diagnosis of IAI is complicated and reveals only a small portion of the patients. The purpose of our study was to determine novel biomarkers which could be used to design future methods to predict preterm birth and to diagnose intra-amniotic infection. The biomarkers were determined from vaginal and amniotic fluid samples. Our study was carried out at Medix Biochemica as part of a research program (SalWe: Get it Done ) which will continue in the future. The starting point of our study was to analyze the results from RayBio Biotin Label-based Human Antibody Array 1 which was performed earlier in the R&D project with vaginal swap samples. Based on these results, we selected 20 biomarkers to Magnetic Luminex Screening Assay. Some of the biomarkers were further tested with enzyme-linked immunosorbent assay (ELISA). Magnetic Luminex Screening Assay and ELISA test were performed by using amniotic fluid samples. The results of our study showed different expression patterns of selected biomarkers between the case and control samples. The differences were seen with all selected methods. The protein microarray dataset possess bioinformatic pathway analysis that gave us information about possible biological mechanisms behind the preterm birth. Results of the pathway analysis indicate increasing activity in inflammatory processes and expression levels of inflammatory-associated proteins were higher in patient samples with the preterm birth. Based on the results of Magnetic Luminex Screening Assay and ELISA tests, the most suitable biomarkers to separate the sample groups were MMP-9 and IL-6. The differences seen with CRP and IGFBP-1 concentrations in amniotic fluid samples were not that distinct. Based on our study the promising biomarkers can be selected for the further study and could possibly be used for designing future methods to predict preterm birth and to diagnose intra-amniotic infection. Keywords amniotic fluid, biomarker, ELISA, intra-amniotic infection, multiplex ELISA, preterm birth, protein microarray\n5 Sisällys 1 Johdanto 1 2 Enneaikainen synnytys ja kohdunsisäinen infektio Raskauden normaali kulku ja täysiaikainen synnytys Ennenaikainen synnytys Kohdunsisäinen infektio Biologiset merkkiaineet ennenaikaisen synnytyksen ennakoinnissa ja kohdunsisäisen infektion toteamisessa Insuliinin kaltaisen kasvutekijän sitojaproteiini 1 (IGFBP-1) Matriksimetalloproteinaasit (MMP:t) Valkosolujen elastaasi Interleukiini-6 (IL-6) C-reaktiivinen proteiini (CRP) 12 3 Immunokemialliset määritysmenetelmät 12 4 Opinnäytetyön toteutus Näytteet Työvaiheet ja käytettävät menetelmät RayBio Biotin Label-based Human Antibody Array Magnetic Luminex Screening Assay ELISA-testit 18 5 Tulokset RayBio Biotin Label-based Human Antibody Array Magnetic Luminex Screening Assay ELISA Magnetic Luminex Screening Assayn ja ELISA-testien vertailu 25 6 Pohdinta Eettiset kysymykset Tulosten tarkastelu, luotettavuus ja johtopäätökset RayBio Biotin Label-based Human Antibody Array Magnetic Luminex Screening Assay ja ELISA-määritykset Tulosten hyödyntäminen, tulevaisuus ja jatkotutkimusmahdollisuudet 30 Lähteet 31\n6 Liitteet Liite 1. Näyteryhmät RayBio Biotin Label-based Human Antibody Array 1 määrityksessä (Medix Biochemica) Liite 2. RayBio Biotin Label-based Human Antibody List (RayBiotech, Inc 2009.)\n7 1 1 Johdanto Ennenaikaisella synnytyksellä tarkoitetaan vähintään kolme viikkoa ennen laskettua aikaa tapahtuvaa synnytystä. Se on maailmanlaajuinen ongelma ja aina riski syntyvälle lapselle. Suurin yksittäinen syy ennenaikaisille synnytyksille on kohdunsisäinen infektio, joka pahimmillaan voi aiheuttaa sikiön menehtymisen kohtuun vakavan hapenpuutteen seurauksena. (Ennenaikainen synnytys 2011.) Kohdunsisäisen infektion ainoa tehokas hoito on synnytyksen käynnistäminen, mutta etenkin erittäin ennenaikaisten keskosten kohdalla raskauden keston vähäinenkin pidentyminen vaikuttaa oleellisesti syntyvän lapsen ennusteeseen. Infektion uhatessa sikiötä onkin ensiarvoisen tärkeää saada diagnoosi luotettavasti, jotta voidaan tehdä tilanteeseen sopiva, eettisesti vaikea hoitopäätös. (Ennenaikainen synnytys 2011; Saarikoski 2011: 396.) Opinnäytetyöni tarkoituksena oli kvantitatiivisin immunokemiallisin menetelmin kartoittaa ja testata proteiineja, joiden esiintymisen ja pitoisuuksien perusteella voitaisiin mahdollisesti tunnistaa ennenaikaisen synnytyksen riski sekä mahdollinen kohdunsisäinen infektio. Tutkittavat näytemateriaalit olivat punktoituja lapsivesiä sekä emätineritenäytteitä. Tutkimuksessa toivottiin saatavan ennenaikaisen synnytyksen ja kohdunsisäisen infektion syntymekanismeista sekä niihin liittyvistä biologisista merkkiaineista tietoa, jota voitaisiin hyödyntää uusien diagnosointimenetelmien kehittämisessä. Samalla vertailtiin käytettyjen menetelmien soveltuvuutta merkkiaineiden määritykseen projektin jatkoa ajatellen. Työtä ohjasivat seuraavat tutkimuskysymykset: 1. Nähdäänkö proteiinien ilmentymisessä eroja tutkimus- ja verrokkinäytteiden välillä? 2. Soveltuvatko käytetyt määritysmenetelmät merkkiaineiden määrittämiseen jatkossa? Työn toimeksiantaja, Medix Biochemica, on monoklonaalisten vasta-aineiden ja terveydenhuollon käyttöön suunnattujen pikatestien kehittämiseen, tuottamiseen ja markkinointiin keskittynyt suomalainen yritys. (Yritysprofiili. Medix Biochemica). Yrityksen tuotevalikoimaan kuuluvista pikatesteistä kaksi on kehitetty raskausajan komplikaatioiden tunnistamiseen: Actim PROM sikiökalvojen ennenaikaisen puhkeamisen toteamiseen ja Actim Partus uhkaavan ennenaikaisen synnytyksen riskin arviointiin. (Actim-\n8 2 tuotteet. Medix Biochemica.). Opinnäytetyö tehtiin osana laajempaa ja pidempikestoista tutkimusohjelmaa (SalWe: Get it Done ), jossa Medix Biochemica on mukana. 2 Enneaikainen synnytys ja kohdunsisäinen infektio Ennen raskausviikkoa 37+0 syntyy Suomessa vuosittain hieman alle 6 prosenttia elävänä syntyneistä vauvoista, mikä vuonna 2013 tarkoitti noin vauvaa. Ennenaikaisina syntyneistä lapsista noin 1 prosentti painaa syntyessään alle 1500 grammaa ja noin 0,5 prosenttia alle 1000 grammaa. (Mikkola Tommiska Hovi Kajantie 2009; Stefanovic 2015: 459.) Vastasyntyneiden tehohoidon kehittymisen ja keskittämisen ansiosta yhä pienemmät keskoset selviävät ennenaikaisuudestaan huolimatta (Korvenranta ym. 2010; Rahkonen 2010: 13). Pikkukeskosten alkuhoito ja ennenaikaisuudesta mahdollisesti aiheutuvat pitkäaikaissairaudet, kuten CP-vamma ja epilepsia, aiheuttavat kuitenkin suuria kustannuksia ensimmäisten elinvuosien aikana. Suhteessa täysiaikaiseen vertailuryhmään erittäin ennenaikaisten keskosten hoidon kustannukset ensimmäisten 5 elinvuoden aikana ovat 1,4 4,4-kertaiset. (Korvenranta ym ) Koska ennenaikaisista synnytyksistä jopa yli kolmannes aiheutuu kohdunsisäisistä infektioista (Ennenaikainen synnytys 2011), on luotettavien diagnoosimenetelmien kehittäminen merkittävää sekä elämänlaatuun vaikuttavien että taloudellisten tekijöiden vuoksi. 2.1 Raskauden normaali kulku ja täysiaikainen synnytys Raskauden normaali kesto on noin 280 vuorokautta eli 40 viikkoa. Raskauden kesto merkitään tavallisesti täysinä viikkoina ja päivinä, kuten Merkintä tarkoittaa raskauden kestäneen 30 viikkoa ja kaksi päivää, ja että meneillään on 31. raskausviikko. (Sariola Tikkanen 2011: 308.) Raskausaika jaetaan kolmeen raskauskolmannekseen, joista jokaisella on omat erityispiirteensä. Ensimmäisellä kolmanneksella tarkoitetaan raskausviikkoja 0 13, toisella kolmanneksella raskausviikkoja ja viimeisellä kolmanneksella raskausviikkoja (Pietiläinen Väyrynen 2015: 161.) Raskauden kulkua sekä sikiön ja äidin vointia raskausaikana seurataan neuvolassa. Neuvolaseurannan tarkoituksena on paitsi valmistaa tulevia vanhempia lapsen syntymään myös tunnistaa sikiön tai äidin terveyttä mahdollisesti uhkaavat tekijät. (Eskola Hytönen 2002: ; Tiitinen 2013.) Raskauden aikana mahdollisesti ilmeneviä ongelmia voivat olla esimerkiksi raskausmyrkytys, raskausajan diabetes, ennenaikaiset supistukset tai uhkaava ennenaikainen synnytys, ennenaikainen lapsivedenmeno tai\n9 3 immunisaatiot. Odottava äiti on myös tavallista alttiimpi eräille infektiosairauksille, kuten toksoplasmoosille ja listerioosille, jotka voivat uhata myös sikiön terveyttä. (Jarva Meri 2011: 189; Nuutila 2007.) Raskausaikana sikiö kelluu sikiökalvojen ympäröimänä lapsivedessä. Sikiökalvot ja lapsivesi suojaavat sikiötä ulkoisilta ärsykkeiltä ja infektioilta. Lapsivesi mahdollistaa sikiön symmetrisen kasvun ja edistää lihasten kehitystä, huolehtii homeostaasista ja lämmönsäätelystä sekä sisältää ravinteita ja kasvutekijöitä. Lapsiveden määrä ja koostumus vaihtelevat raskauden eri vaiheissa: alkuraskaudessa lapsivesi muodostuu äidin vesi- ja suonikalvojen läpi diffundoituvasta kudosnesteestä ja myöhemmin siihen suodattuu äidin plasmaa. Lapsivesi koostuu pääosin vedestä ja siinä on kudosnesteen ja veriplasman tapaan suoloja, aminohappoja, proteiineja, hiilihydraatteja, lipidejä sekä pigmenttejä. Lisäksi lapsiveteen hilseilee soluja sikiön iholta, virtsateistä, keuhkoista ja sikiökalvoista sekä erittyy sikiön virtsaa ja ulostetta. (Eskola Hytönen 2002: ; Litmanen 2015: ) Täysiaikainen lapsi syntyy raskausviikolla. Raskauden ollessa täysiaikainen ovat sekä äiti että lapsi fyysisesti valmiita synnytykseen. Synnytyksen käynnistymisen perussyy ei ole vielä täysin selvillä, mutta sekä äidin, sikiön, istukan että kohdun mekanismien uskotaan osallistuvan synnytyksen käynnistäviin tapahtumiin. (Saarikoski 2011: ; Sariola Tikkanen 2011: 315.) Synnytys käynnistyy yleensä kohdun supistelulla, mutta 6-19 prosentissa tapauksista synnytys alkaa sikiökalvojen puhkeamisella ja lapsivedenmenolla ilman edeltäviä supistuksia. Tällöin 70 prosentissa tapauksista supistukset alkavat lapsivedenmenon jälkeen itsestään ja synnytys käynnistyy 24 tunnin kuluessa. Jos näin ei tapahdu, on täysiaikainen synnytys syytä käynnistää, sillä kalvojen puhkeamisen jälkeen on emättimen ja kohtuontelon välillä avoin väylä ja kohtutulehduksen riski kasvaa. (Sariola Tikkanen 2011: 315, 317) Kun synnytys käynnistyy tai joudutaan käynnistämään vähintään kolme viikkoa ennen laskettua aikaa, puhutaan ennenaikaisesta synnytyksestä. (Saarikoski 2011: 396.) 2.2 Ennenaikainen synnytys Kansainvälisten määritelmien mukaan synnytys on ennenaikainen, kun se tapahtuu raskausviikolla Vastasyntyneen hoidettavuuden mukaan ennenaikaisuus voidaan jakaa ennen raskausviikkoa 28 syntyneisiin erittäin ennenaikaisiin,\n10 4 raskausviikolla syntyneisiin kohtalaisen ennenaikaisiin sekä lievästi ennenaikaisiin, jolloin synnytys tapahtuu raskausviikolla (Ennenaikainen synnytys. 2011; Saarikoski 2011: 401; Stefanovic 2015: 459.) Ennenaikainen synnytys on aina riski syntyvälle lapselle, vaikka henkiinjäämisen todennäköisyys alkaakin kasvaa jo 24. raskausviikon jälkeen. Ennen 37. raskausviikkoa syntyneiden vastasyntyneiden keuhkot sekä keskeiset elintoiminnot, kuten lämmönsäätely, verenkierto ja monet aineenvaihdunnan toiminnot, ovat vielä kypsymättömiä, ja etenkin erittäin ennenaikaisten pikkukeskosten kohdalla raskauden jatkuminen jo muutamalla päivällä parantaa huomattavasti ennustetta. (Saarikoski 2011: 396, ) Mikäli äidin ja sikiön vointi sallivat, voidaan ennenaikaisesti käynnistynyttä synnytystä yrittää viivästyttää. Ennenaikaisia supistuksia voidaan pyrkiä hillitsemään supistustenestolääkityksellä. Myös progesteronihoitoa käytetään uhkaavan ennenaikaisen synnytyksen siirtämiseksi. Antibioottihoitoa käytetään, koska infektioiden tiedetään voivan käynnistää synnytys ennenaikaisesti ja etenkin sikiökalvojen puhjettua ennenaikaisesti on antibioottihoito tarpeen. Kohdunkaulan heikkoudesta johtuvissa tapauksissa asetettavaa tukilankaa käytetään nykyään harvoin. (Stefanovic 2015: 461, ) Synnytyksen viivästyttäminen muutamallakin päivällä antaa aikaa sikiön valmistelemiseen ennenaikaisen synnytyksen varalta. Ennen synnytystä äidille annettavalla kortikosteroidihoidolla voidaan vähentää sekä vastasyntyneen kuolleisuutta että hengitysvaikeusoireyhtymän riskiä. Magnesiumsulfaattihoidolla pyritän ehkäisemään syntyvän lapsen CPvammaisuutta ja muita neurologisia ongelmia. (Stefanovic 2015: 464, ) Usein synnytyksen käynnistyminen ennenaikaisesti on kuitenkin merkki raskaudelle tai sikiölle haitallisesta tilasta, kuten istukan ongelmista tai sikiökalvojen tai kohdun infektioista, joten tilannearvio on aina tehtävä huolellisesti ja tapauskohtaisesti (Stefanovic 2015: 461; Uotila Sikkinen 2009). Kuvio 1. Ennenaikaisena syntynyt vauva vastasyntyneiden teho-osastolla (Pöllänen, Ilona 2015).\n11 5 Ennenaikaisen synnytyksen riskitekijöitä on kuvattu taulukossa 1. Vaikka ennenaikaisen synnytyksen riskitekijöitä tunnetaan paljon, jää 50 prosentissa tapauksista ennenaikaisen synnytyksen syy selvittämättä eikä kolmanneksella ennenaikaisesti synnyttävistä naisista tunnisteta yhtään riskitekijää. (Saarikoski 2011: ; Stefanovic 2015: 460.) Tärkein yksittäinen tunnettu syy synnytyksen ennenaikaiseen käynnistymiseen on kuitenkin kohdunsisäinen infektio. Kohdunsisäinen infektio on todennäköinen syy etenkin hyvin varhaisessa vaiheessa käynnistyvissä ennenaikaisissa synnytyksissä. (Ennenaikainen synnytys 2011, Rahkonen 2010: 19). Raskausviikolla 24 käynnistyvissä synnytyksissä lapsivesinäytteestä tehty bakteeriviljely on positiivinen 90 prosentissa tapauksista. Tarkasteltaessa kaikkia tapauksia joissa ennenaikaiset supistukset johtavat ennenaikaiseen synnytykseen on vastaava luku 22 prosenttia. (Ekholm Alanen 2012.) Taulukko 1. Ennenaikaisen synnytyksen riskitekijät (mukailtu Saarikoski 2011: 402; Stefanovic 2015: 461,468) Esitietoihin liittyvät Sosioekonomiset tekijät Nykyiseen raskauteen ja sikiöön liittyvät syyt aiempi ennenaikainen synnytys tai pienipainoinen lapsi aiemmat keskiraskauden keskenmenot aiempi sikiön kuolema äidin systeemiset sairaudet, anemia, masennus, stressi konisaatio kohdun poikkeavuus äidin ikä < 18 vuotta > 35 vuotta äidin tupakointi tai päihteiden käyttö ravitsemusongelmat alempi sosioekonominen asema yksinhuoltajuus ensi- tai monisynnyttäjyys (> 4 synnytystä) monisikiöinen raskaus lapsiveden runsaus ennenaikainen vedenmeno, ennenaikaiset supistukset sikiön rakennevika, kasvuhidastuma tai makrosomia keinohedelmöitys systeemiset infektiot, bakteriovaginoosi, genitaali-infektiot, munuaisaltaan tai munuaisen tulehdukset istukan ennenaikainen irtoaminen, etinen istukka, istukkaperäiset verenvuodot raskaushepatoosi verenpaineen nousu tai pre-eklampsia\n12 6 2.3 Kohdunsisäinen infektio Kohdunsisäiset infektiot (intra-amniotic infection, IAI) aiheuttavat prosenttia ennenaikaisista synnytyksistä ja ovat maailmanlaajuisesti yksi suurimpia äitiyshuollon ongelmia (Ennenaikainen synnytys 2011; Rahkonen 2010: 19). Infektio nousee kohtuun yleensä emättimestä. Sikiökalvojen ennenaikainen puhkeaminen altistaa tulehdukselle, mutta tulehduksen eteneminen lapsiveteen ja sikiöön on mahdollista myös kalvojen ollessa ehjät. Taudinaiheuttaja voi päästä kohtuun veriteitse istukan läpi äidin sepsiksen yhteydessä, vatsaontelosta munatorven kautta tai kajoavan toimenpiteen, esimerkiksi lapsivesipunktion, jälkeen. (Ekholm Alanen 2012; Rahkonen 2010: 23; Ämmälä Aitokallio-Tallberg 2011: 519.) Kohtuun levitessään bakteerit voivat infektoida katokalvon (desidua) ja sikiökalvojen välisen tilan, sikiökalvot (korioamnioniitti), istukan (villiitti), lapsiveden (amnioniitti), napanuoran (funisiitti) tai sikiön. (Kekki Paavonen 2003; Rahkonen 2010: ) Bakteeritulehduksen yhteydessä alkavat kohdun limakalvot ja sikiökalvot tuottaa tulehdusta voimistavia välittäjäaineita, kuten interleukiinit 6 ja 8 (IL-6 ja IL-8), matriksimetalloproteinaaseja sekä prostagladiineja. Samat proteiinit vaikuttavat myös synnytyksen käynnistymiseen liittyviin fysiologisiin tapahtumiin. Sekä äidissä että sikiössä käynnistyvän tulehdusvasteen voimakkuuteen vaikuttavat äidin ja sikiön geneettiset tekijät, kalvojen ja lapsiveden geneettisesti määräytyneet tulehdusta estävät ominaisuudet sekä kohtuun tunkeutuneen bakteerin taudinaiheuttamiskyky. Tulehdusvaste vaikuttaa osaltaan kliinisen kohdunsisäisen infektion kehittymiseen sekä tulehduksen mahdollisesti sikiöön aiheuttamiin vaurioihin. (Ekholm Alanen 2012.) Kohdunsisäinen tulehdus voi oireilla selkeästi äidin kuumeella, kohdun kivulla ja supistusherkkyydellä, äidin tai sikiön takykardialla sekä sikiön liikkumattomuudella. Myös limainen tai verensekainen vuoto ja sikiökalvojen puhkeaminen voivat olla merkkejä tulehduksesta. Arvioiden mukaan noin yhdessä prosentissa raskauksista esiintyy oirehtiva infektio. (Ekholm Alanen 2012; Ämmälä Aitokallio-Tallberg 2011: ) Huomattavasti useammin IAI on kuitenkin piilevä ja todetaan mahdollisesti vasta synnytyksen jälkeen istukan, kalvojen tai napanuoran histologisista näytteistä, vaikka infektio voi alkaa jo varhaisraskaudessa (Ekholm Alanen 2012; Rahkonen 2010). Oireettoman infektion mahdollisuus onkin syytä ottaa huomioon aina odottavan äidin hakeutuessa hoitoon ennenaikaisten supistusten tai vedenmenoepäilyn vuoksi (Ekholm Alanen 2012; Ämmälä Aitokallio-Tallberg 2011: ).\n13 7 Kohdunsisäisen infektion toteaminen perustuu kliinisen taudinkuvan lisäksi laboratoriotutkimuksiin. Äidin veren CRP- ja leukosyyttipitoisuus saattavat kohota kohdunsisäisen infektion yhteydessä, mutta tulehdus voi olla myös niin paikallinen, ettei äidin elimistö siihen reagoi. Toisaalta tulehdusarvot voivat olla koholla myös muista syistä, kuten äidille sikiön kypsyttämiseksi annettavan kortisonihoidon vaikutuksesta. (Ekholm Alanen 2012; Saarikoski 2011: 404.) CRP-määrityksen perusteella päästään kohdunsisäisen infektion kohdalla oikeille jäljille vain noin 50 prosentissa tapauksista (Saarikoski 2001: 404). Trochez-Martinez ryhmänsä kanssa toteaakin vuonna 2007 julkaistussa katsauksessa, etteivät aiemmat tutkimukset tue äidin seerumin CRP-määrityksen käyttöä IAI:n diagnosoinnissa vaan lisätutkimukset ovat tarpeen ristiriitaisten tulosten selvittelemiseksi. Äidin bakteremiasta kertova positiivinen veriviljelytulos saadaan vain noin yhdessä tapauksessa kymmenestä. Virtsa- ja emätinnäytteet on syytä tutkia virtsatieinfektion pois sulkemiseksi sekä streptokokin tai muiden emättimen bakteeritulehdusten varalta. (Ekholm Alanen 2012.) Emättimen ja kohdunsuun infektiota voidaan tutkia eritenäytteiden biokemiallisen koostumuksen perusteella, nukleiinihappomonistuksella, antigeeniosoituksilla, viljelemällä tai natiivinäytteen mikroskopoinnilla (Paavonen 2011: 288, , ; Ämmälä Aitokallio-Tallberg 2011: 517). Lapsiveden koostumuksen perusteella voidaan arvioida sikiön vointia ja pyrkiä tunnistamaan mahdollinen kohdunsisäinen infektio (Stefanovic 2015: 464).. Lapsivesinäyte otetaan vatsanpeitteiden läpi ohuella neulalla ultraääniohjauksessa (Eskola Hytönen , ). Bakteeri-infektion löytyminen viljelyssä tai nukleiinihappomonistuksessa normaalisti steriilistä lapsivesinäytteestä on aina hälyttävää. Lapsivesipunktiota ei kuitenkaan voida päivystysaikana tehdä kaikkialla ja antibioottihoito joudutaan siksi usein aloittamaan ennen näytteenottoa. Tämä aiheuttaa ongelmia etenkin viljelyiden tulosten tulkinnassa. Nukleiinihappomäärityksen tuloksiin ennen näytteenottoa aloitettu antibioottihoito ei vaikuta yhtä merkittävästi, mutta tutkimuksen käytettävyys IAI:n diagnostiikassa on vielä epäselvä. (Ekholm Alanen 2012.) Kohdunsisäistä tulehdusta ja ennenaikaista synnytystä ennustavia merkkiaineita on etsitty lapsivedestä jo vuosikymmeniä. Tutkimusten mukaan kohonneen laktaattidehydrogenaasipitoisuuden (LD) on voitu todeta ennustavan pikaista synnytystä ja yhdistettynä matalaan glukoosipitoisuuteen viittaa kohonnut LD-pitoisuus selkeästi myös koh-\n14 8 dunsisäiseen infektioon (Gerry ym. 1996; Stefanovic 2015: 464). Lapsiveden LD- ja glukoosipitoisuuksien mittaamista hyödynnetäänkin jo diagnostiikassa kohdunsisäistä infektiota epäiltäessä (Stefanovic 2015: 464). Vaikka useiden muidenkin merkkiaineiden yhteyttä ennenaikaiseen synnytykseen ja kohdunsisäiseen infektioon on tutkittu paljon, eivät ne vielä ole löytäneet paikkaansa kliinisessä käytössä. (Ekholm Alanen 2012). Oirehtivaa kohdunsisäistä infektiota hoidetaan suonensisäisellä antibiootilla. Koska infektio kuitenkin on vakava uhka sikiölle, on synnytys lähes aina syytä käynnistää ja vain hyvin varhaisilla raskausviikoilla voidaan raskauden jatkamista harkita tapauskohtaisesti. (Ekholm Alanen 2012.) Kohdunsisäisen infektion varhainen diagnostiikka on edelleen vaikeaa ja epävarmaa (Saarikoski 2011: ). Piilevää IAI:ta epäiltäessä kliinikot joutuvat pohtimaan ennenaikaisuuden vaikutusta syntyvän lapsen ennusteeseen suhteessa sikiön mahdollisesta infektoitumisesta aiheutuviin haittoihin. Tarve entistä nopeammille ja luotettavammille kohdunsisäisen infektion diagnosointimenetelmille on siis selkeä ja niihin tähtäävä tutkimus- ja kehittämistyö tärkeää. 2.4 Biologiset merkkiaineet ennenaikaisen synnytyksen ennakoinnissa ja kohdunsisäisen infektion toteamisessa Biologisella merkkiaineella tai tunnusmerkillä, biomarkkerilla, tarkoitetaan mitattavissa olevaa tekijää tai ominaisuutta, jonka perusteella voidaan havaita biologisen tilan muutos (Tieteen termipankki 2014). Merkkiaineita, joiden perusteella voitaisiin mahdollisesti ennustaa ennenaikaista synnytystä, on tutkittu vuosikymmeniä mikä osaltaan kertoo ilmiön merkityksellisyydestä äitiyshuollossa. Tutkimukset ovat osoittaneet tiettyjen lapsiveden proteiinien pitoisuuden muutosten liittyvän ennenaikaiseen synnytykseen ja mahdolliseen kohdunsisäiseen infektioon, mutta niiden hyödyntäminen niin diagnostiikassa kuin riskiraskauksien seulonnassa on vähäistä. (Ekholm Alanen 2012.) Tulehdukselliset mekanismit on tutkimuksissa yhdistetty sekä täysi- että ennenaikaisen synnytyksen käynnistymiseen (Romero ym. 2006). Ei siis ole yllättävää, että monet ennenaikaiseen synnytykseen yhdistetyistä merkkiaineista liittyvät juuri immunologisiin prosesseihin. Aiemmissa tutkimuksissa on saatu viitteitä muun muassa lapsivedestä mitattujen matriksimetalloproteinaasi (MMP) -pitoisuuksien korreloinnista ennenaikaisen synnytyksen riskin ja kohdunsisäisen infektion kanssa (Harirah Donia Hsu 2002; Locksmith Clark Duff Schultz 1999; Athayde ym. 1998). Myös sekä interle-\n15 9 leukiini 6:n että valkosolujen elastaasin määrän lapsivedessä on aiemmissa julkaisuissa havaittu kasvavan kohdunsisäisen infektion yhteydessä (El-Bastawissi Williams Riley Hitti Krieger 2000; Harirah ym. 2002; Kidokoro Furuhashi Kuno Ishikawa 2006; Reiman ym. 2008) Insuliinin kaltaisen kasvutekijän sitojaproteiini 1 (IGFBP-1) Insuliinin kaltainen kasvutekijä 1 (IGF-1) on rakenteellisesti insuliinia muistuttava aivolisäkkeen kasvuhormonieritystä säätelevä proteiini, jonka pitoisuus elimistössä kasvaa raskauden aikana (Koivisto 1994; Yhtyneet Medix Laboratoriot 2013). Street ym. (2006: 567.) toteavat julkaisussaan aikaisemmin hiirillä tehtyihin tutkimuksiin viitaten IGF:n säätelyjärjestelmän oikeanlaisen toiminnan olevan sikiön kasvun kannalta ratkaisevassa asemassa. Insuliinin kaltaiselle kasvutekijälle tunnetaan kuusi sitojaproteiinia (IGFBP), joihin valtaosa IGF-1:stä on kiinnittyneenä. IGFBP-1 on yksi IGF-1:n sitojaproteiineista, josta käytettiin ennen nimitystä istukkaproteiini 12 (placental protein 12, PP12). (Koivisto 1994; Yhtyneet Medix Laboratoriot 2013.) Kurkinen-Räty (2000: 25 26) viittaa väitöskirjassaan aiempiin tutkimuksiin, joiden mukaan IGFBP-1 esiintyy raskausaikana kohdun sisäpinnan limakalvolla, sikiön seerumissa ja äidin plasmassa. Sikiön seerumissa, äidin plasmassa ja lapsivedessä IGFBP-1 esiintyy pääasiassa fosforyloitumattomassa muodossaan, kun taas desiduaalissa soluissa ja maksassa sen fosforyloitunutta muotoa on enemmän. Fosforyloitumattoman IGFBP-1:n määritykseen perustuvia pikatestejä käytetäänkin äitiyshuollossa epäiltäessä lapsivedenmenoa ja sen fosforyloitunut muoto on ollut mielenkiinnon kohteena ennenaikaista synnytystä ennakoivia merkkiaineita etsittäessä Matriksimetalloproteinaasit (MMP:t) Matriksimetalloproteinaasit (MMP:t) ovat monisoluisten eliöiden soluja yhteen liittävää, verkkomaisista rakenteista koostuvaa soluväliainetta, extrasellulaarista matriksia, ja sen erikoismuotoa, tyvikalvoa pilkkovia proteiineja (Solunetti 2006). MMP:t osallistuvat elimistössä moniin normaaleihin fysiologisiin tapahtumiin ja soluväliaineen luonnollisen tasapainon ylläpitämiseen, mutta niiden toiminnalla on havaittu olevan merkitystä myös\n16 10 useissa patologisissa ilmiöissä, kuten tulehdustiloissa sekä monien syöpätyyppien synnyssä. (Pradhan-Palikhe 2011: 19.) MMP:t ovat sinkki-ioneista riippuvaisia endopeptidaaseja, joita on ihmisestä löydetty 23 rakenteeltaan ja substraattispesifisyydeltään toisistaan poikkeavaa muotoa. MMPperheen proteiineja erittävät useat solut, kuten neutrofiilit, makrofagit sekä endoteelisolut, ja niiden toimintaa säädellään muun muassa niitä aktivoivien valkosolujen elastaasin ja myeloperoksidaasin (MPO) sekä niille spesifisten kudosestäjien (tissuen inhibitor of metalloproteinases, TIMP) toimesta. (Pradhan-Palikhe 2001: 20, ) Soluväliaineen uusiutuminen, fysiologinen tapahtumaketju johon MMP:t soluväliaineen hajottajina osallistuvat, liittyy vahvasti synnytystä edeltäviin tapahtumiin, kuten kohdunsuun kypsymiseen, sikiökalvojen puhkeamiseen ja istukan irtoamiseen (Xu Alfaidy Challis 2002). MMP:ien ilmenemistä lapsivedessä liittyen ennenaikaiseen synnytykseen onkin tutkittu paljon jo vuosikymmenien ajan. Lapsiveden kohonneiden MMP:ien, etenkin MMP-8:n ja MMP-9:n, sekä toisaalta alentuneiden TIMP-1 pitoisuuksien yhteydestä sikiökalvojen puhkeamiseen sekä normaali- että ennenaikaisissa raskauksissa on saatu runsaasti viitteitä. (Athayde ym. 1998; Locksmith ym. 1999; Maymon ym. 2000; Maymon ym. 2001; Vadillo-Ortega ym. 1996; Xu ym ) Sekä MMP-9 että MMP-8 on lisäksi tutkimuksissa yhdistetty sekä kohonneeseen ennenaikaisen synnytyksen riskiin että kohdunsisäiseen infektioon (Harirah ym. 2002; Maymon ym. 2000; Maymon ym. 2001). MMP-8-pitoisuuden mittaamiseen perustuvia pikatestejä onkin jo testattu ennenaikaisuuden ennustamisessa ja kohdunsisäisen infektion tunnistamisessa (Kim ym. 2007; Nien ym. 2006) Valkosolujen elastaasi Valkosolujen elastaasi (polymorphonuclear leukocyte elastase, PMN elastase, neutrophil elastase) on neutrofiilisten granylosyyttien erittämä endopeptidaaseihin kuuluva seriiniproteaasi. Neutrofiilit tuottavat niitä oman kehitysprosessinsa aikana ja säilövät elastaasit solulimansa jyväsiin. Valkosolujen elastaasit toimivat elimistössä solujen tulehduksen aikaiseen viestintään osallistuvina välittäjäaineina, kun tulehduspaikalle ensimmäisenä saapuvat valkosolut vapauttavat ne solulimastaan solunulkoiseen tilaan. (Pradhan-Palikhe 2011: )\n17 11 Valkosolujen elastaasit osallistuvat soluväliaineen hajottamiseen aktivoimalla matriksimetalloproteinaasien esiasteita (prommp:t) ja toisaalta inaktivoimalla matriksimetalloproteinaasien kudosestäjä 1:ä (TIMP-1) (Pradhan-Palikhe 2011: 26 28). Kuten matriksimetalloproteinaasien, myös valkosolujen elastaasin kohonneen pitoisuuden lapsivedessä onkin tutkimuksissa havaittu liittyvän niin normaaliin kuin ennenaikaiseen synnytykseen, sikiökalvojen enneaikaiseen puhkeamiseen sekä kohtuontelon bakteeriinvaasioihin (Helmig ym. 2002; Kidokoro ym. 1996) Interleukiini-6 (IL-6) Interleukiinit ovat suuri joukko solujenväliseen viestintään osallistuvia immuunijärjestelmän proteiineja, jotka poikkeavat toisistaan niin rakenteensa kuin biologisten vaikutustensa ja tehtäviensä osalta. Interleukiiniperheeseen kuuluva interleukiini-6 (IL-6) on yksi tunnetuimmista akuutin vaiheen reaktioiden välittäjäaineista ja sillä on tulehdusta voimistava vaikutus. Tulehdusreaktion käynnistyessä IL-6 yhdessä muiden proinflammatoristen sytokiinien kanssa muun muassa aktivoi B-soluja, osallistuu T-solujen erilaistumisen ja neutrofiilisten granylosyyttien kypsymisen säätelyyn sekä lisää CRP:n ja muiden akuutin faasin proteiinien tuotantoa maksassa. (Hänninen 2011: 96 97; Korhonen Moilanen 2014; Meri Julkunen 2011: 37, ) IL-6 syntyy elimistössä tulehduspaikan solujen, muun muassa makrofagien ja T- lymfosyyttien, tuottamana. Sen tuotanto elimistössä käynnistyy infektion seurauksena muiden välittäjäaineiden, kuten tuumorinekroositekijän (TNF) ja interleukiini 1:n (IL-1) vaikutuksesta. IL-6:n vaikutukset elimistön puolustusjärjestelmän toiminnassa perustuvat sille spesifisen reseptorin (IL-6R) kykyyn aktivoida tulehdusgeenien ilmentymisen muutoksiin johtava solunsisäinen signaalinvälitysreitti. (Korhonen 2014.) IL-6 on jo pitkään ollut mielenkiinnon kohteena ennenaikaisen synnytyksen ennakoimiseen ja kohdunsisäisen infektion toteamiseen liittyvissä tutkimuksissa. El-Bastawissi ym. kävivät vuonna 2000 julkaistussa katsauksessa läpi tutkimuksia vuosilta ja totesivat lapsiveden kohonneella IL-6 pitoisuudella olevan havaittavissa vahva yhteys ennenaikaiseen synnytykseen ja esimerkiksi vuonna 2002 osoitti Harirah ryhmänsä kanssa IL-6:n korkean pitoisuuden korreloivan myös kohdunsisäisen infektion kanssa.\n18 C-reaktiivinen proteiini (CRP) Tulehduksen tai vamman yhteydessä elimistön puolustusjärjestelmässä käynnistyvät niin sanotut akuutin vaiheen reaktiot. C-reaktiivinen proteiini (CRP) on yksi akuutin vaiheen tärkeimmistä proteiineista, jota muodostuu maksassa tulehdusta voimistavien välittäjäaineiden toiminnan seurauksena. Sen tuotanto lisääntyy enemmän bakteerikuin virusinfektion yhteydessä ja nousee tyypillisesti myös muista kudostuhoja aiheuttavista syistä, esimerkiksi sydäninfarktin yhteydessä. (Meri Julkunen 2011: 34, 37). Muiden ryhmänsä pentatreksiinien tavoin CRP aktivoi komplementtijärjestelmän klassista tietä sitoutumalla monien bakteerien tai sienten soluseinärakenteissa esiintyvään fosforyylikoliiniin tai solujen hajoamisen seurauksena vapautuneisiin fosfolipidi- ja kromatiinirakenteisiin. CRP:n aktivoimat komplementin proteiinit täydentävät ja voimistavat puolustusjärjestelmän reaktioita osallistumalla vieraiden rakenteiden tuhoamiseen ja poistamiseen elimistöstä. Seerumin CRP-pitoisuuden määritystä käytetäänkin yleisesti esimerkiksi bakteeri- ja virusinfektioiden erotusdiagnostiikassa sekä mikrobilääkehoidon seurannan yhteydessä. (Meri Julkunen 2011: 34, 37). Varhaisraskauden aikana tapahtuvan komplementtijärjestelmän aktivoitumisen yhteydestä ennenaikaiseen synnytykseen on saatu viitteitä aiemmissa tutkimuksissa (Agrawal 2012). Lapsiveden CPR-pitoisuuden ei silti ole tutkimuksissa selkeästi todettu korreloivan ennenaikaisen synnytyksen kanssa (Tarim 2005). Vuonna 2005 havaitsi Shim ryhmänsä kanssa kuitenkin emätineritteen kohonneita CRP-pitoisuuksia sikiökalvojen enneaikaisen puhkeamisen yhteydessä. 3 Immunokemialliset määritysmenetelmät Immunokemialliset määritykset perustuvat vasta-aineiden kykyyn sitoutua spesifisesti tunnistamiinsa vastinproteiineihinsa, antigeeneihin. Kun reaktio-olosuhteet suunnitellaan sopiviksi, suhteutuu muodostuneiden proteiinikompleksien määrä tutkittavan aineen määrään näytteessä ja menetelmiä voidaan siten käyttää kvantitatiivisiin mittauksiin. (Halonen 2004b: 90; Åkerman 2010:84.) Vasta-aineen ja antigeenin välisessä reaktiossa muodostunut proteiinikompleksien määrä voidaan mitata näytteestä joko suoraan nefelo- tai turbidometrisesti, tai reaktioon voidaan kytkeä leima, jonka pitoisuus voidaan määrittää esimerkiksi fotometrisesti\n19 13 (Åkerman 2010: 84 85). Reaktiomekanismit, joissa leimaa käytetään, voivat olla joko kilpailevaan sitoutumiseen tai kaksoisvasta-aine tekniikkaan perustuvia. Kilpailevassa sitoutumisessa tutkittavassa näytteessä oleva antigeeni kilpailee sitoutumisesta leimatun vakiomääräisen antigeenin kanssa. Kaksoisvasta-ainetekniikassa käytetään kahta vasta-ainetta, joista ensimmäinen on sidottu kiinteään alustaan, kuten kuoppalevyn pohjaan. Näytteestä tutkittava antigeeni sitoutuu vasta-aineeseen, minkä jälkeen reaktioon lisätään toinen, leimattu vasta-aine, joka sitoutuu ensimmäisessä vaiheessa muodostuneeseen proteiinikompleksiin. (Halonen 2004b: ) Määrityksessä käytettävän leiman perusteella immunomääritykset voidaan jakaa radioimmunomäärityksiin (RIA), fluoroimmunomäärityksiin (FIA), kemiluminesenssiimmunomäärityksiin (CLIA) sekä entsyymi-immunomäärityksiin (EIA). Entsyymiimmunomenetelmissä (enzyme immunoassay) vasta-aine tai antigeeni leimataan entsyymillä, jonka pitoisuus voidaan määrittää entsyymiaktiivisuuteen perustuen entsyymin katalysoimassa reaktiossa syntyneen, esimerkiksi fotometrisesti mitattavissa olevan yhdisteen perusteella. (Halonen 2004b: 93 99; Åkerman 2010: ) Kaksoisvasta-ainetekniikkaan perustuva entsyymiavusteinen immunomääritysmenetelmä (sandwich ELISA) on entsyymi-immunologinen määritysmenetelmä, jossa entsyymileima on kytketty vasta-aineeseen. (Halonen 2004b: 94 95; Åkerman 2010: 84.) Menetelmässä näytteestä tutkittavaan proteiiniin, antigeeniin, spesifisesti sitoutuva vasta-aine on kiinnitetty kiinteään alustaan, kuten kuoppalevyyn. Seuraavaksi reaktioon lisätään entsyymillä leimattu kaksoisvasta-aine, joka kiinnittyy aiemmin muodostuneeseen vasta-aine-antigeenikompleksiin. Viimeisessä vaiheessa leimana käytetty entsyymi hajottaa reaktioon lisättävän substraatin yhdisteeksi, jonka pitoisuus voidaan määrittää esimerkiksi värin muutoksen perusteella. Koska menetelmä on heterogeeninen, on välivaiheissa sitoutumaton aines pestävä reaktioista pois ennen seuraavaa reaktiovaihetta. (Burmester Pezzutto 2003: 82 83; Halonen 2004b: 93 95; Savolainen 2010: 65.) Multipleksoinnilla tarkoitetaan usean eri molekyylin tutkimista samalla kertaa yhdestä näytteestä. Multiplex-menetelmien etuina perinteisiin verrattuna ovat nopeus, kustannustehokkuus sekä pienempi näytemäärä. (Leng ym ) Multiplex-ELISAmenetelmissä käytetään tyypillisesti virtaussytometriaan sekä kemi- ja elektroluminesenssiin perustuvia tekniikoilla, joista etenkin elektroluminesenssiin perustuvilla menetelmillä saadaan mitattua hyvin alhaisia pitoisuuksia ja päästään perinteisissä ELISA-\n20 14 menetelmissä käytettyä värireaktiota parempiin herkkyyksiin. (Halonen 2004a: 76; Leng ym ) Virtaussytometriset menetelmät perustuvat esimerkiksi värikoodattujen helmien käyttöön kiinteänä faasina (Leng ym. 2008; R&D Systems 2014). Näyte ohjataan kulkemaan tasaisena virtana lasersäteen ohi, jolloin tutkittavia molekyylejä voidaan tarkastella yksitellen. Mittauspisteessä tutkittava molekyyli tunnistetaan siroavan valon perusteella ja sen pitoisuus määritetään leiman lähettämän signaalin perusteella. (Mahlamäki 2004: 286.) Helminä voidaan käyttää myös magneettisia partikkeleita, jolloin molekyylit saadaan mittauslaitteen magneettisen alustan avulla eroteltua tasaisesti yhdeksi kerrokseksi määrityksen ajaksi. Helmiin perustuvissa menetelmissä käytetyt leimat ovat yleensä fluoresoivia tai kuten Magnetic Luminex Screening Assay-sovelluksessa streptavidiinin ja biotiinin väliseen reaktioon perustuvia. (Leng ym. 2008; R&D Systems 2014.) Proteiiniarraylla tarkoitetaan proteiinien analysointiin kehitettyjä multiplex-menetelmiä, jolla voidaan tutkia proteiinien ilmenemistä, toimintaa ja vuorovaikutussuhteita muiden molekyylien kanssa. Menetelmät soveltuvat myös hyvin pienten molekyylien tutkimiseen ja auttavat ymmärtämään kuinka molekyylit toimivat yhdessä ja miten niiden toimintaa säädellään. (Hall Ptacek Snyder 2007.) Proteiiniarray-menetelmät voidaan jakaa kolmeen eri menetelmätyyppiin: analyyttiseen, funktionaaliseen ja käänteisfaasimenetelmää. Tässä opinnäytetyössäkin hyödynnettyä analyyttistä menetelmää käytetään tyypillisesti proteiinien ilmenemistasojen, affiniteetin ja spesifisyyden tarkasteluun. Menetelmä perustuu ELISA-menetelmän lailla kiinteäfaasitekniikkaan. Kiinteänä faasina toimii lasinen mikrosiru, johon on kiinnitetty näytteestä tutkittavien molekyylien kanssa komplekseja muodostavia vasta-aineita, aptameerejä tai affibodeja. Alustalle voidaan rakentaa niin sanottu proteiinikirjasto, jonka avulla on mahdollista tarkastella samanaikaisesti useita eri proteiineja. Havainnointiin käytetään useimmiten fluoresoivia leimoja, mutta myös esimerkiksi radioisotooppien käyttö on mahdollista. (Hall ym ) 4 Opinnäytetyön toteutus Opinnäytetyön varsinainen työvaihe toteutettiin Medix Biochemican tiloissa Kauniaisissa kevättalvella Työtä ohjasi Medix Biochemicalla FT Juuso Juhila, ohjaavana opettajana toimi lehtori Hannele Pihlaja.


Pentti Heikkisen elämä ja työt | Kuuntele Podplay:ssä\nPentti Heikkisen elämä ja työt\nTietoja podcastista Pentti Heikkisen elämä ja työt\nPentti Heikkisen elämä ja työt on Jonne Putkosen kirjoittama ja lukema turbulentti komedia yhden työläisen elämänmittaisesta tarpomisesta sodanjälkeisestä ajasta Talvivaaraan. Samalla se on useamman sukupolven perhedraama, massiivinen tarina Kainuusta ja kainuulaisesta työstä - ja historiallinen katsaus kokonaisen maan kehityksestä peltotyöläisyydestä pätkätöihin. Teoksen valmistumista on tukenut Taiteen edistämiskeskus. Kuunneltavissa 30.6.2021 asti.\nPentti Heikkisen elämä ja työt näytetään tässä palvelussa avoimen RSS-syötteen kautta. RSS-syötteen tiedostot, kuvaukset, kansikuvat ja muu metadata ovat podcastin omistajan omaisuutta, eivätkä ole yhteydessä Podplayn kanssa.\n42. Huhtikuu 2013 (III - Talvivaara)\nLuku 42/42: Talvivaara - huhtikuu 2013. Toimittaja Topparin juttu julkaistaan ja saa aikaan maakunnallisen maanjäristyksen.\n41. Tammikuu 2013 (III - Talvivaara)\nLuku 41/42: Talvivaara - tammikuu 2013. Toimittaja Toppari yrittää vimmatusti saada uskottavia lähteitä juttuunsa. Talvivaara köhähtelee.\n40. Tammikuu 2013 (III - Talvivaara)\nLuku 40/42: Talvivaara - tammikuu 2013. Toimittaja Sirkka Toppari selvittää Pentti Heikkisen elämää ja menneisyyttä.\n39. Marraskuu 2012 (III - Talvivaara)\nLuku 39/42: Talvivaara - marraskuu 2012. Kaivoksen ongelmat paisuvat. Pentin pitää ripeästi paikata ongelmat.\n38. Marraskuu 2012 (III - Talvivaara)\nLuku 38/42: Talvivaara - marraskuu 2012. Pentti on tyytyväinen kipsisakka-altaan kohottamiseen, mutta nuolaisee ennen kuin tipahtaa.\n37. Maaliskuu 2012 (III - Talvivaara)\nLuku 37/42: Talvivaara - marraskuu 2012. Penttiä yritetään houkutella kiipeliin ja syypääksi kaivoksen ongelmiin.\n36. Maaliskuu 2012 (III - Talvivaara)\nLuku 36/42: Talvivaara - maaliskuu 2012. Tiistaikokoontumisen väki yrittää saada Pentin protestoimaan Talvivaaraa vastaan - arvaamattomin seurauksin.\n35. Maaliskuu 2012 (III - Talvivaara)\nLuku 35/42: Talvivaara - maaliskuu 2012. Pentti yrittää kaikin voimin peitellä Talvivaarassa sattunutta tapausta.


Tulppaanikupla 1630-luvun Hollannissa | Historianet.fi\nJan Brueghel nuorempi maalasi satiirin tulppaanimaniasta noin 1640.\nIsäntä Wouter Winckelin kuoltua hänen sipulikokoelmansa myytiin, jotta saatiin rahaa hänen seitsemälle lapselleen. Huutokauppa pidettiin hyisenä helmikuun päivänä 1637. Tarjouskilpa yltyi villiksi, ja Winckelin lapset olivat pian 90 000 guldenia rikkaampia. Kukin sai noin 13 000 guldenia, mikä oli käsityöläisperheen 40 vuoden ansio. Sipulit olivat tulppaanin sipuleita, jotka 1637 olivat arvokkaampia kuin painonsa kultaa.\nSamalla viikolla niin sanottu tulppaanikupla puhkesi, ja monet suuria rikkauksia havitelleet köyhtyivät kertaheitolla.\nAlankomaat oli toisenlainen valtio 1600-luvun alussa. Maa oli tasavalta, ja protestanttiasukkaita pidettiin tylsinä, työteliäinä ja tiukkoina. He eivät kuitenkaan olleet vain kireitä republikaaneja vaan myös sulavia liikemiehiä. He olivat kiinnostuneita Amerikasta ja Intiasta tulevista uutuuksista, ja heillä oli varaa kerätä kauniita ja kalliita asioita, koska Alankomaat oli yksi maanosan rikkaimmista maista.\nHaarlemin tori 1600-luvulla. Aluksi tulppaanit olivat herkkusuiden harrastus, mutta pian keskiluokka houkuteltiin kaupankäyntiin.\nTulppaanit tulivat luultavasti Alankomaihin 1562. Ensimmäiset sipulit vastaanottanut kauppias ei tiennyt, mitä ajatella niistä, ja hänen sisäkkönsä paistoi ne öljyssä ja etikassa. Kukasta tuli kuitenkin nopeasti suosittu. Kasvitieteilijä Carolus Clusius rakasti sen kauneutta, kestävyyttä ja mahdollisuutta tehdä uusia risteytyksiä.\nTulppaani ei tähän aikaan ollut tavallisen kansan huvia, vaan kalliiseen harrastukseen oli varaa herkkusuilla ja joukolla nimeltä lief-hebbers. He olivat oppineita ja varakkaita seurueita, jotka tunsivat toisensa kirjeitse ja illallisten kautta. Kiinnostus tulppaaneja kohtaan aiheutti kuitenkin myös riskejä. Clusiuksen luo murtauduttiin kahdesti, ja satoja hänen kallisarvoisista sipuleistaan varastettiin.\nKaunis ja kallis\nMonet viljelivät tulppaaneja niiden kauneuden, eivät rahan takia. Sipuleita oli kuitenkin vähän, koska niitä oli vaikea massatuottaa. Kysyntä nosti tulppaanien arvoa, mikä houkutteli ihmisiä kasvattamaan niitä. Monet amatööriviljelijät olivat puhtaita huijareita, jotka toivoivat ansaitsevansa kukilla paljon rahaa.\n1630-luvulla tulppaanikauppa lähti käyntiin. Viljelijöitä oli enemmän, ja nuoremmat alkoivat myydä yksinkertaisempia sipuleita halvemmalla. Aiemmin sipuleita myytiin kalliilla per kukkapenkki, mutta nyt hinta oli per kori, per sipuli tai per "ässä" (0,05 grammaa).\nWouter Winckel kuului uusien viljelijöiden ryhmään. Hän oli yksinkertainen ravintoloitsija, jolla oli seitsemän äiditöntä lasta huollettavanaan. Winckel alkoi kaupata sipuleita saadakseen ruokaa pöytään. Onneksi hänellä oli hyvä liikevainu, ja kaupankäynti sipuleilla teki hänestä yhden maan rikkaimmista miehistä. Rikkaus ei kuitenkaan ollut arkussa, vaan maan sisässä.\nTulppaanibisnes houkutteli yhä laajemmin keskiluokkaa osallistumaan sipulikauppaan. Monet luottivat huhuihin, joiden mukaan tulppaaneilla saattoi tehdä nopeita ja satumaisia voittoja.\nAlicia Vikander Tulppaanikuume-elokuvan eräässä pääroolissa\n© Alex Bailey/The Weinstein Company\nTulokkaita tulppaanimarkkinoilla kutsuttiin nimellä floristen. He kauppasivat tulppaaneja niiden korkean arvon takia, ei niiden kauneuden, ja hoitivat liiketoimintaansa meluisissa ravintoloissa tupakoinnin, juomisen ja syömisen hulinassa. Kauppiaat muodostivat pieniä klubeja. Heidän itseluottamuksensa sekoittui huoleen, kun he tarjosivat yhä korkeampia hintoja yhä vähemmästä määrästä sipuleita. Humalassa he kirjoittivat tarjouksen ja vastatarjouksen liitutaululle ja juhlivat kauppojaan viinipullollisilla.\nTämän tyyppinen kaupankäynti sinkosi kysynnän pilviin, koska kilpailua käytiin harvoista sipuleista. Se aiheutti myös sen, että yksittäiset sipulit saattoivat maksaa omaisuuksia. Vaatimattomat, aiemmin jätekasaan heitetyt sipulit, olivat nyt arvokkaita. Sipuleja alettiin siksi ostaa muullakin kuin rahalla – esimerkiksi kolme sipulia vaihdettiin taloon 1633.\n1635 tapahtui jotain tärkeää, joka teki Winckelistä rikkaan. Ihmiset alkoivat ostaa sipuleja, jotka olivat vielä maassa, mutta se tarkoitti, että kauppa käytiin tulevaisuuden epävarmoilla voitoilla, jotka ostaja kenties sai myöhemmin. Hinta oli aina asetettu siinä uskossa, että se jatkaisi nousuaan. Näin alettiin myydä keskenkasvuisia sipuleita yhä kalliimmalla ja yhä nopeammin.\nIhmiset keinottelivat rahoilla, joita heillä ei ollut, ja sipuleilla, joita he eivät olleet nähneet – rikkaudet olivat olemassa vain paperilla. Winckel, epätavallista kyllä, todella omisti sipulit ja saattoi koskettaa niitä. Kauppiaat puolestaan käsittelivät tunkkaisissa baareissa velkakirjoja ja loivat ostajien ja myyjien välille ketjuja, joissa oletettiin sipulien olevan yhä arvokkaita maasta noustessaan. Hinnat jatkoivat nousuaan.\nSyksyllä 1636 tulppaanihulluus teki itsestään nimensä veroisen. Yhä useampi lukitsi itsensä keinottelukaupan ketjuihin. Tarkkaa määrää ei tiedetä, mutta arvion mukaan kahdesta miljoonasta alankomaalaisesta noin 5 000 oli mukana. Kun useampi osti, hinnat nousivat nopeammin, ja yksittäisten sipulien arvo saattoi kolminkertaistua viikossa, jopa päivässä, vaikka ne kelpasivat vain viljelyyn.\nHelmikuussa 1637 tuli romahdus. Hintojen nousu pysähtyi. Yksi sipuli myytiin tammikuussa 10 000 guldenilla. Amsterdamin paremmilta kulmilta sai tällä hinnalla talon puutarhoineen ja talleineen. Kauppiaat uskoivat ensin hintojen nousun pysähtymisen olevan väliaikaista. Samalla moni alkoi jo hieman haparoiden myydä sipuleitaan. Kun yksi aloitti myymisen, seurasi toinen ja sen jälkeen useampia. Yhtäkkiä paniikki levisi koko maahan.\nTulppaanimarkkinat sortuivat yhdessä yössä. Kun kaikki myivät, eivätkä edes herkuttelijat halunneet ostaa, hinnat romahtivat. Moni kauppis oli myynyt kaiken ostaakseen sipuleita ja oli nyt syvästi velkaantunut. Romahduksen laannuttua tulppaanisipulit eivät olleet sen arvokkaampia kuin muutkaan kasvit.\nLamppumafia tahkosi voittoa kehnontamalla tuotteitaan


Mitsubishi testaa sähköautojen akkujen käyttöä sähköverkon sähkön varastointiin | Autotoday\nSähköautoilu jakaa suomalaisten mielipiteet\nKoti Automerkit Mitsubishi testaa sähköautojen akkujen käyttöä sähköverkon sähkön varastointiin\nMitsubishi Motors, osana kuuden yrityksen konsortiota* on aloittanut uusiutuvan energian sähköverkon kehitysprojektin, jossa selvitetään sähkö- ja ladattavien hybridiautojen käyttämistä sähköverkon vakauttajina tilapäisinä energiavarastoina ylimääräiselle energialle.\nUusiutuvan energian suuren mittakaavan tuotannon haasteena on tuotetun energian määrällinen vaihtelu (esimerkiksi aurinkoenergia), sekä ylimääräisen energian varastointi.\nJotta uusiutuvan energian sähköverkko pysyisi vakaana, tulisi tehdä mittavia investointeja useisiin voimaloihin, joiden tehtävänä olisi varastoida ja vapauttaa tuotettua ylimääräistä energiaa.\nUusiutuvan energian tuottajat tutkivatkin jatkuvasti uusia ja kustannustehokkaita varastointimekanismeja sähköverkon vakauttamiseksi.\nUusiutuvan energian sähköverkon kehitysprojektissa hyödynnetään 59:ää Mitsubishin sähköautoa (i-MiEV) ja ladattavaa hybridiä (Outlander PHEV) energian varastointiresursseina.\nAutot ladataan kaksisuuntaisella V2G (Vehicle to Grid) -latauslaitteella, joka pystyy lataamaan sähkö- tai ladattavan hybridiauton akun, sekä palauttamaan ylimääräistä energiaa takaisin sähköverkkoon.\nV2G-latauslaitteen kaupallistaminen on suunnitteilla vuoden 2021 aikana.\nMitsubishi, osana kuuden yrityksen konsortiota*, rakensi jo vuonna 2018 ensimmäisen koeympäristön, joka mahdollisti kaksisuuntaisen tehonvaihdon sähköautojen ja ladattavien hybridien sekä sähköverkon välillä.\nKokeet osoittivat, että kaksisuuntainen tehonvaihto ajoneuvojen ja sähköverkkojen välillä on yksi kustannustehokkaimmista keinoista uusiutuvan energian sähköverkon vakauttamiseksi.\nKehitysprojektin konsortio pyrkii edistämään uusiutuvan energian käyttöönottoa ja ratkaisemaan energia- ja ympäristöasioita kestävän kehityksen kannalta.\nHankkeelle on myönnetty Japanin talous-, kauppa- ja teollisuusministeriön kestävän kehityksen innovaatiorahaston apuraha.\nKehityshankkeen testit suoritetaan Japanissa viidellä paikkakunnalla ja ensimmäiset tulokset uusiutuvan energian sähköverkon kehityshankkeesta saadaan vuoden 2020 lopussa.\n*Konsortion jäsenet: Mitsubishi Motors Corporation, Tokyo Electric Power Company Holdings, Inc., TEPCO Energy Partner, Inc., TEPCO Power Grid, Inc., Hitachi Systems Power Services, Ltd., Shizuoka Gas Co, Ltd.\nEdellinen artikkeliWRC: Suninen pyörähti, putosi kakkoseksi — Latvala nousi kärkeen\nSeuraava artikkeliWRC: Latvala kärjessä aamupäivän jälkeen — Ogier keskeytti\nPäivän huoltoasema: Tältä näytti Käpylän Shell 1930-luvulla\nPeräti 42 prosenttia suomalaisista on joskus joutunut liikenneonnettomuuteen talvella\nOululainen TactoTek ja japanilainen Kyocera aloittavat teknologiayhteistyön\nPoliisi määräsi taksimatkustajan ajokieltoon


Minymo Pitsimekko Tummansininen (98 - 128cm) | Lastentarvike Pikku Tipu\nMinymo Pitsi Mekko Tummansininen (98 - 128cm)\nHinta:15,00 € 39,95 €\nUpea pitsimekko pitkillä hihoilla\nKokoja 98 - 128 cm\nUpea pitsimekko lapsille - sopii vaikka joulujuhliin!\nKaunis Minymo Pitsimekko Tummansininen on kauniin syvänsininen juhlamekko lapsille. Mekko sopii loistavasti vaikka joulujuhliin! Pitkillä hihoilla varustettu mekko on kaunis sellaisenaan, mutta siihen on helppo yhdistää myös juhlava neule tai bolero. Tummansinisen värin kanssa on helppo yhdistää muita juhlatilaisuuteen sopivia värejä.\nSelän puolella on pääntietä avaavat napit, jotka helpottavat pukemista ja luovat kauniin yksityiskohdan niskaan.\nKoko: 98 - 128cm\nPuhdistus: Varovainen konepesu 40 asteessa, ei rumpukuivausta. Suosittelemme pesupussia.


Siivoamisen mahdottomuudesta - Teini talossa\nMutta aikuisten oikeesti: on mielenkiintoista, miten kukaan pystyy elämään niin. Luulisi sellaisen kaaoksen häiritsevän jo omia ajatuksiakin. Ellei sitten… Voisikohan se olla jotenkin niin, että se huone kuvaa nuoren päänsisäistä todellisuutta ja vieläpä melko onnistuneesti? Silloinhan ongelmaa ei hänen näkökulmastaan ole. (Se myös selittäisi miksi samat ihmiset sitten aikuistuttuaan pystyvät taas kohtuulliseen siisteyteen ja osaavat pitää asiat suurin piirtein järjestyksessä.)\nAjatellaan nyt vaikka sellaista, joka tapahtuu ainakin meillä lähes joka kouluaamu – ja ihan sama onko kiire vai ei.\n– Joo joo, älä huuda, mä en nyt kerkii, kauhee kiire.\nSanoin ” Rakastan sinua niin paljon että seison tässä ovella siihen asti että huoneesi on siivottu” hän siivosi huoneensa rutisematta.


Netflix sai Viaplayn liikekannalle: laski hintaa - AfterDawn\nAfterDawn > Uutiset > Netflix sai Viaplayn liikekannalle: laski hintaa\nNetflix sai Viaplayn liikekannalle: laski hintaa\nKirjoittaja Manu Pitkänen @ 18.10.2012 09:14 Kommentteja (8)\nViasatin on-demand-elokuvapalvelu Viaplayn TV+Leffapaketin kuukausihinta on laskenut 9,95 eurosta 7,95 euroon. Sekä uusia että vanhoja asiakkaita koskeva alennus tuli voimaan 15. lokakuuta. Palvelu sai tänään uuden kilpailijan, kun Netflix avasi ovensa Suomessa hintaan 7,99 eur/kk.\nViaplay kehuskelee tiedotteessaan, että TV+Leffapaketti tuo eri internetiin yhdistettäviin laitteisiin Pohjoismaiden laajimman valikoiman TV-sarjoja ja elokuvia. Viaplaylla on yksinoikeus seuraavien Hollywood-studioiden tv- ja elokuvasisältöihin: Sony Pictures, Walt Disney, 20th Century Fox, NBC, Universal Studios ja Warner Bros.\n"Asiakkailtamme saadun palautteen mukaan kilpailussa pärjäävät toimijat, joilla on tarjottavana uusin ja vahvin sisältö. Meillä on yksinoikeus merkittävimpien yhdysvaltalaisten ja pohjoismaisten studioiden TV- ja elokuvasisältöön. Tarjoammekin asiakkaillemme Pohjoismaissa markkinoiden laajinta ja laadukkainta viihdesisältöä. Meille on tärkeää, että Viaplayn kattava TV- ja elokuvavalikoima on mahdollisimman monen kuluttajan saatavilla edullisesti. Siksi laskemmekin Viaplayn TV+Leffapaketin hintaa 9,95 eurosta 7,95 euroon kuukaudessa," sanoo Viaplayn toimitusjohtaja Niclas Ekhdal.\nViaplay on saatavilla Internetiin yhdistettäviin laitteisiin, kuten tietokoneisiin, älypuhelmiin, taulutietokoneisiin, älytelevisioihin ja Viaplayn HD-digiboksiin. Palvelu ei toimi vielä pelikonsoleissa, mutta puute korjaantuu "piakkoin".\nTägit: Netflix Viaplay\n<Netflix avasi ovensa Suomessa - Ilmaiseksi Spotifyn käyttäjille >Rotkon kommentit eivät hätkäytä Netflixiä - "välitämme kuluttajista"\n"Emme tule laskemaan hintoja, emme pelkkää kilpailijaa, kyseinen formaatti ei tule menestymään,,,,"\nHeh. Hauska nähdä kuinka paljon tällä on vaikutusta nykyisiin kaapeli/antenni maksu-tv-tilaajiin ja ylipäätään näiden verkkojen palveluihin ja niiden hinnoitteluun.\nItseltä päättyy kuluvan kuun loppuun mm. Maikkarin paketin tilaus.\nKellään käytännön kokemuksia Viaplaysta? Vaikuttais äkkiseltään Netflixin valikoimaa kattavammalta palvelulta. Vähän toi "vielä ehdit" -lista epäilyttää, voiko tietyt leffat katsoa siis vain tiettyinä aikoina? Entä pystyykö ne erikseen 24h vuokrattavat leffat tunnistamaan listasta ilman palvelun tilaamista?\nEiku ne vielä ehdit leffat poistuvat valikoimista.\nLainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti KontraC:\nKellään käytännön kokemuksia Viaplaysta?\nAsiakaspalvelu on ainakin kuraa, jostain syystä minulta aloitettiin velottamaan kahdesti kuussa tuota kymppiä ja kun ilmoitin siitä sanottiin että asia on nyt hoidossa. Noh, seuraavalla viikolla oli taas kymppi lähtenyt ja seuraava soitto oli jo palvelun peruuttaminen.\nKuten arffman jo sanoi niin leffoja tulee ja ne on tietyn aikaa valikoimassa. En kerinnyt ottamaan selvää minkä perusteella ne sieltä tippuu pois. Ainakin silloinen käyttöliittymä oli kankea verrattuna netflixiin mutta se on saattanut muuttua vajaassa vuodessa. Valikoima oli semmoinen että kyllä sieltä aina kympillä kuussa katseltavaa löytyi ja jos ei muuta niin klassikoita. Jos ihan tuoreita leffoja haluaa katsella niin teatteriin sitten :)\nTestasin kuukauden Viaplayn leffa- ja sarjapakettia. Firefoxilla leffat pätkivät pahasti (testattu core i5 2500K ja core i7 3750QM, 250 Mbit/s nettillä), mutta IE:llä toimi hyvin, mutta bufferointi on hidasta vrt Netflixiin.\nNetflix ja Viaplay käyttävät molemmat MS Silverlightia, mutta Viaplayn käyttöliittymä on sama kuin Katsomo.fi:n eli huono. Netflixin käyttöliittymä on paljon kehittyneempi mm. muistaa mihin kohtaan leffa on stopattu, muistaa mikä volume-taso on säädetty ja muistaa minkä kuvanlaatutason olet asettanut.\nIso miinus Netflixille siitä, että sivusto lähes pakottaa linkkaamaan tunnuksen Facebookiin. Etusivulla onko koko sivun levyinen facebook-banneri, joka peittää osan elokuvista, ja sen saa pois vain kirjautumalla facebookiin sivun kautta.\nLeffa- ja sarjatarjonta on hieman parempi Netflixillä, mutta molempien olisi syytä laajentaa valikoimaansa.\nVuokrattavat leffat ovat Viaplaylla selkeästi erillään muista elokuvista. Netflixillä en ole vielä edes testannut.\nItse pidän Netflixin ja peruin Viaplayn tilauksen.\nLainaus, alkuperäisen viestin kirjoitti jormadober:\nItseltäni ainakin löytyi sulje painike sille bannerille? Paitsi siitä "Mitä ystäväsi katsovat" kohdasta. Ei kyllä kiinnosta pätkääkään mitä muut katsoo saatika halua mitään tykkäyksiä katsomiini leffoihin.. :)\nViestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 20.10.2012 @ 18:04\n???????????????Q?707091118??UDel??????????????????,?????????,????,????University of Delaware\n????????????????Q?707091118??UCONN??????????????????,?????????,????,???? University of Connecticut\n???????????????Q?707091118??USF??????????????????,*???????#?????@???????????#??????#University of Sa\n??????????????????Q?707091118??UCI??????????????????,??????????? University of California Irvine


Kirjailija Susanna Alakoski vertaa kirjastoa nokkostiheikköön | Kulttuuri | HS\nKirjailija Susanna Alakoski vertaa kirjastoa nokkostiheikköön\nRuotsinsuomalainen kirjailija Susanna Alakoski kirjoittaa perjantain Dagens Nyheterissä, että lapsuudessaan hän oppi välttelemään kirjastoa kuin nokkostiheikköä.Alakosken perhe kuului ruotsinsuomalaiseen työväenluokkaan, ja Alakosken mielestä kirjasto oli liian hieno paikka heidän kaltaisilleen.\n"Kukaan ei sanonut sitä. Kukaan ei tarkoittanut sitä. Mutta jostain syystä meistä tuntui siltä", Alakoski kirjoittaa. "Ehkä se johtui siitä, että isä oli sellainen, joka puhui teollisuusruotsia. Raskaan työn tekijä."Alakosken lapsuudessa perhe sai kirjapaketin Suomesta: Satumaailma-antologian osan Taikapuun oksilla ja H.C. Andersenin satukirjan."Äiti pakotti isän kahlaamaan läpi Peukalo-Liisan ja Pienen merenneidon. Mutta me olimme alkaneet puhua ruotsia. Miksi me silloin lukisimme suomeksi?"Kirjojen ja satujen maailman lisäksi suomen kieli pysyi Alakoskelta pitkään suljettuna. Sitten hän uskaltautui uudella kotipaikkakunnallaan Göteborgissa kirjastoon – ja varasti kirjan.Kirja oli tulkeille suunnattu pieni ruotsi–suomi-sanakirja. "Siitä tuli minun äidinkielenopetukseni", Alakoski kirjoittaa.Varastetun kirjan kautta Alakoski sai takaisin osan menettämäänsä Suomea.Susanna Alakoski syntyi Vaasassa vuonna 1962, mutta muutti viisivuotiaana Ruotsin Ystadiin. Hänet tunnetaan parhaiten nykyajan eriarvoistumista kuvaavasta esikoisromaanistaan Svinalängorna (suom. Sikalat, 2007), jolla hän voitti August-palkinnon.Sittemmin Alakoski on julkaissut useita romaaneja, tietokirjoja ja lastenkirjoja. Hänen uusin kirjansa April i anhörigsverige ilmestyi Ruotsissa keväällä."Isoäitini oli luku- ja kirjoitustaidoton. Minä olen kirjailija. Ympyrä on sulkeutunut."\nRuotsinsuomalainen kirjailija Susanna Alakoski kirjoittaa perjantain Dagens Nyheterissä, että lapsuudessaan hän oppi välttelemään kirjastoa kuin nokkostiheikköä.Alakosken perhe kuului ruotsinsuomalaiseen työväenluokkaan, ja Alakosken mielestä kirjasto oli liian hieno paikka heidän kaltaisilleen."Kukaan ei sanonut sitä. Kukaan ei tarkoittanut sitä. Mutta jostain syystä meistä tuntui siltä", Alakoski kirjoittaa. "Ehkä se johtui siitä, että isä oli sellainen, joka puhui teollisuusruotsia. Raskaan työn tekijä."Alakosken lapsuudessa perhe sai kirjapaketin Suomesta: Satumaailma-antologian osan Taikapuun oksilla ja H.C. Andersenin satukirjan."Äiti pakotti isän kahlaamaan läpi Peukalo-Liisan ja Pienen merenneidon. Mutta me olimme alkaneet puhua ruotsia. Miksi me silloin lukisimme suomeksi?"Kirjojen ja satujen maailman lisäksi suomen kieli pysyi Alakoskelta pitkään suljettuna. Sitten hän uskaltautui uudella kotipaikkakunnallaan Göteborgissa kirjastoon – ja varasti kirjan.Kirja oli tulkeille suunnattu pieni ruotsi–suomi-sanakirja. "Siitä tuli minun äidinkielenopetukseni", Alakoski kirjoittaa.Varastetun kirjan kautta Alakoski sai takaisin osan menettämäänsä Suomea.Susanna Alakoski syntyi Vaasassa vuonna 1962, mutta muutti viisivuotiaana Ruotsin Ystadiin. Hänet tunnetaan parhaiten nykyajan eriarvoistumista kuvaavasta esikoisromaanistaan Svinalängorna (suom. Sikalat, 2007), jolla hän voitti August-palkinnon.Sittemmin Alakoski on julkaissut useita romaaneja, tietokirjoja ja lastenkirjoja. Hänen uusin kirjansa April i anhörigsverige ilmestyi Ruotsissa keväällä."Isoäitini oli luku- ja kirjoitustaidoton. Minä olen kirjailija. Ympyrä on sulkeutunut."


Tulevaisuus pilallako | Tukinet\nKäyttäjä appelsiini1 aloittanut aikaan 01.02.2007 klo 10:30 kohteessa Parisuhde, koti ja perhe\nViimeksi päivitetty 14 vuotta, 6 kuukautta sitten käyttäjän (bambi) toimesta\nKäyttäjä appelsiini1 kirjoittanut 01.02.2007 klo 10:30\nPyydän kokomuksia, neuvoja, kommentteja, ajatuksia. En halua syytöksiä yms…niitä saan itseltänikin.\nOlemme rakkaani kanssa seurustelleet nyt noin kuusi vuotta. Olemme nuoria, minä 23 ja miesystäväni 24.\nOlemme asuneet noin kolme vuotta yhdessä. Olemme kasvaneet yhdessä. Noin vuosi sitten suhteestamme alkoi kadota\nläheisyys ja lopulta huomion osoitukset puolin ja toisin loppuivat lähes kokonaan. Vähän tuon kaiken jälkeen petin miesystävääni.\nTapailin pari kuukautta toista miestä. Juttelimme, nukuimme muutaman yön vierekkäin ja soittelimme toisillemme. Tein siitä lopun ja\nkerroin miesystävälleni. Tietenkin siitä syttyi valtava riitä. Lopulta päätimme kuitenkin pysyä yhdessä…ja kuukauden päästä riidasta\nkaikki alkoi mennä taas hyvin. Välillä minulle tulee kuitenkin valtavia omantunnontuskia. Puhuimme asiasta juuri uudestaan ja pienen\nkinastelun saimme aiheesta aikaiseksi. Rakastamme kuitenkin toisiamme. Tiedän etten enää koskaan tee mitään vastaavaa hänelle\nenkä itselleni. En ole koskaan tuntenut vastaavanlaista tuskaa…\nVälillä vaan saan itkunpuuskia ja minusta tuntuu todelta pahalta. Tuntuu kuin olisin maailman huonoin ihminen.\nMiten suhteesta voi tulla hyvä ja kestävä ja onnellinen, jos takana\non noin kauheita asioita. Ei kunnon suhteeseen kuulu mitään tuollaista lainkaan…\nKumpa voisin pyyhkiä kaiken tuon pois…kumpa mennyttä voisi muuttaa 😭\nKäyttäjä Siili Pystypiikki kirjoittanut 06.02.2007 klo 13:43\nHei. Pitkän avioliiton antamalla kokemuksella voin sen verran kertoa Sinulle, että pitkässä parisuhteessa monenlaiset "tunne jaksot" kuuluvat siihen. Tilanteenne on yleinen siltä osin kuin ymmärrän, että avioliitossa tulee aikoja jolloin osapuolten tunteet käyvät jopa pakkasen puolella. Ehkä ei kummallakin samalla kertaa ja hetkellä mutta toisinaan.\nKummallakin on omia henkilökohtaisia vaikeuksia jotka vaikuttavat suhteeseen. Monesti syntyy väärinymmärryksiä toisen käytöksen tai puheen vuoksi. Kokemukseni mukaan vain ja ainoastaan PUHUMINEN auttaisi. Jos asiat ovat todella huonosti kannattaa kääntyä perheneuvolan puoleen tai joskus auttaa sekin että, jos vain toinen käy juttelemassa omista ongelmistaan ammattiauttajan luona.\nTunne tunteitasi rehellisesti, älä pelkää niitä🙂 Mieti mistä ne tulevat. Puhu kumppanillesi toiveista, peloistasi ja kaikesta ja yritä hänetkin saada puhumaan. 🙂👍\nKäyttäjä (bambi) kirjoittanut 05.03.2007 klo 23:36\nHakekaa apua ajoissa... Minä menetin mieheni kiitos oman samankaltaisen suhteeni takia kuin mitä alottajalla oli. Mieheni ei minua enää huoli. Nyt haluaisin vain hautautua peiton alle ja nukkua pois... Tämä ero vie minulta hengen.


Ei voi väittää et ois ollu jotenki turhan helppoo/kevyttä/rentoo viimeaikoina. Toki on ollu vapaapäiviä ja ihania ja ilosia hetkiä, mutta paljon on ollu myös liian lyhyitä yöunia (kiitos valoisat yöt), liian sosiaalisesti raskaita työpäiviä, liian vähän kavereitten kanssa tsillailua, liian stressintäyteisiä aamuja. On tuntunu vähän siltä, että kaikkea on ollu joko liian vähän tai liian paljon.\nVäsymys on varmaan se pääsyy tollaseen tyytymättömyyteen. Mutta niinku kirjotin johonki parin viikon takaseen ig-kuvaan tekstiks: "onneks väsymys ei poissulje onnellisuutta". Haluan ajatella, että onnellisuus on asenne, se tulee jostakin syvemmältä kuin siitä, montako tuntia yöunia on takana tai onko ehtinyt tehdä jotakin kivaa ja rentouttavaa työpäivien jälkeen. En haluu olla onneton siks että oon väsyny.\nMä oon viettäny rentouttavia hetkiä ystävien kanssa. Mä oon nukkunu vapaapäivinä myöhään. Mä oon syöny aamupalaa terassilla välittämättä siitä, että mittari näytti +10 eikä +25. Mä oon kävelly luonnossa, inhonnu hyttysiä ja silti saanu pienistäki hetkistä vihreyden keskellä paljon irti. Mä oon poiminu luonnonkukkia maljakkoon (ei puhuta siitä että ne kuoli melkeen samantien koska unohin veden).\nMä oon lainannu läjäpäin lukemista ja havahtunu taas siihen, että mun yöpöydällä on vino pino kirjoja, jotka oon alottanu ja jättäny kesken. Mä oon huomannu, kuinka minimalismi kiehtoo ja tuntuu jollain tasolla omalta. Mä oon jutellu ihmisten kanssa. Mä oon lähteny kaverin yllyttämänä ilta-ajelulle siihen aikaan ku pitäis olla jo nukkumassa ja nauttinu pienistä hetkistä.\nMä oon tuntenu taas kaikenlaisia tunteita, äärilaidasta toiseen. Se ei varmaan tuu enää yllätyksenä yhtään kellekään. Mä oon stressannu ja ahdistunu pikkujutuista. Mä oon tuntenu syvää rauhaa. Mä oon nauranu, itkeny ja tuntenu oloni turraks.\nSilti onnellinen. Sitä mä tällä kaikella halusin varmaanki sanoo.\nTunnisteet: arki onni\nNoora 28.6.2017 13.12\nNähäänkö parin päivä päästä? Jos oot tulossa, ni toivottavasti törmäiltäs! ❤\nMILJA 28.6.2017 15.35\nMattis ü 29.6.2017 6.13\n❤ sait mut aika onnelliseksi täällä rapakon takana\nMILJA 29.6.2017 6.24\nVoijettä ihana kuulla!❤\nOsaisimpa olla aito


13.10.2014 Stockmannin henkilöstöllä hullut päivät jatkuvat\n- Stockmannin ainoa keino kriisitilanteen ratkaisemiseksi näyttää olevan pelkästään väen vähentäminen, sanoo kaupan alan vastuullinen asiamies Ville-Veikko Rantamaula Ylemmät Toimihenkilöt YTN:stä - Syyt yrityksen huonoon taloustilanteeseen ja irtisanomisiin eivät löydy yksittäisistä työntekijöistä. Ylempiä toimihenkilöitä irtisanotaan nyt johdon tekemien virheiden vuoksi, Rantamaula jatkaa.\n- Yhtiö kertoo arvoissaan kantavansa vastuuta henkilöstöstään ja toimivansa oikeudenmukaisesti, Rantamaula huomauttaa. - Todellisuudessa johtaminen Stockmannilla on jo pitkään ollut yksipuolista sanelupolitiikkaa, mikä on ajanut yrityksen vaikeuksiin. Vastuullisella henkilöstöpolitiikalla on mahdollista ennakoivasti vaikuttaa työnteon tehokkuuteen sekä henkilöstön määrään.\n- Stockmann irtisanoo asiantuntijoitaan strategiaprosessin vielä ollessa kesken. Toivottavasti ylin johto ymmärtää samalla, ettei uuden strategian toteuttamiseen tarvittavaa osaamista ole enää talossa irtisanomisten vuoksi, arvioi Rantamaula. - Miten yritys voi ylipäänsä luoda menestysstrategian ilman koulutettuja osaajiaan, Rantamaula kysyy.\n- Tilanteesta suunsa avaavat työntekijät palkitaan potkuilla, eikä avoimuutta edes tavoitella. Vaikuttaa siltä, että Stockmann on kaupan alan sisällä kuin oma suljettu yhteiskuntansa, Rantamaula sanoo. - Tulevaisuus ei näytä yhtään valoisammalta ellei henkilöstöpolitiikan linja muutu radikaalisti. Muussa tapauksessa Stockmannin henkilöstöllä hullut päivät vaan jatkuvat, Rantamaula kiteyttää.


Matkapuhelut ja laajakaistayhteydet halventuneet, paikallispuhelut edelleen kallistuneet - Tiedote - liikenne- ja viestintäministeriö\nMatkapuhelut ja laajakaistayhteydet halventuneet, paikallispuhelut edelleen kallistuneet\nTiedote 30.03.2004 00.00 fi\nLaajakaistayhteyksien kuukausihinnat halpenivat selvästi viime vuonna. Yleisimmän liittymän (512 kbit/s) hinta laski neljänneksen ja 1 Mbit/s - liittymän peräti 40 prosenttia edellisvuodesta. Myös matkapuheluiden hintojen lasku kiihtyi viime vuonna. Matkapuhelut olivat lähes seitsemän prosenttia halvempia kuin vuotta aikaisemmin.\nUlkomaanpuhelut eniten soitettuihin maihin laskivat hieman edellisvuodesta. Sen sijaan paikallispuheluista käyttäjät maksoivat 1,8 prosenttia ja kaukopuheluista 0,7 prosenttia edellisvuotta enemmän.\nKokonaisuutena keskimääräisen telepalveluiden käyttäjän telemaksut olivat viime vuonna lähes viisi prosentia halvemmat kuin vuotta aikaisemmin. Mikäli otetaan huomioon myös laajakaistapalvelut laskivat keskimääräisen käyttäjän televiestintäkulut 6,2 prosenttia.\nLaajakaistaisten Internet-yhteyksien hinnat ovat alentuneet selvästi. Suurimpien operaattoreiden laajakaistayhteyksien kuukausimaksut ovat viime vuoden aikana alentuneet keskimäärin 22-40 prosenttia. Yleisimpien yhteyksien keskimääräiset kuukausihinnat olivat vuoden vaihteessa hitaimmalla 256 kbit/s-yhteydellä 39 euroa, 512 kbit/s-yhteydellä 48 euroa sekä 1 Mbit/s-yhteydellä 62 euroa.\nKaapeliverkon kautta tarjottavat kaapelimodeemipalvelut olivat suunnilleen samalla tasolla kuin ADSL-yhteyksien hinnat. Lisääntynyt kilpailu on ehkä näkyvämmin vaikuttanut laajakaistapalvelun avaus-/kytkentämaksuihin, jotka ovat alentuneet lähes kaikilla. Lisäksi palveluun liittyminen on ollut lähes jatkuvasti mahdollista vielä edullisempaan tarjoushintaan ja parhaimmillaan jopa ilmaiseksi.\nUlkomaan puhelut halpenivat, paikallispuhelut kallistuivat\nUlkomaanpuheluissa isot teleyritykset ovat edelleen selvästi kalliimpia kuin pienet teleyritykset tai Internet-verkkoa käyttävät ns. IP-puheluita tarjoavat kilpailijat. Suurten teleyritysten ulkomaanpuheluiden hinnat tärkeimpiin maihin laskivat hieman viime vuoden aikana. Sen sijaan osa pienistä ulkomaanoperaattoreista alensi hintojaan selvästi enemmän, parhaimmillaan lähes 30 prosenttia.\nViime vuosien tapaan telepalveluiden käyttäjien paikallispuhelukustannukset nousivat eniten. Nousu johtui paikallispuheluiden kallistumisesta 3,4 prosentilla. Sen sijaan kuukausittaiset perusmaksut pysyivät ennallaan. Puhelumaksujen nousuun vaikutti merkittävästi, että yhä useampi yhtiö on alkanut periä paikallispuheluista korkeampaa hintaa, jos se päättyy oman perinteisen toimialueen ulkopuolelle.\nKaukopuheluiden kokonaishinnat nousivat vajaan prosentin. Korotus johtui viimevuotiseen tapaan yksinomaan paikallisverkkomaksun korotuksista.\nKuten vuotta aikaisemmin maan edullisimmat palkallispuhelut ovat Länsi- ja Keski-Suomen alueella ja kalleimmat Etelä-Suomessa, jossa maksut ovat noin kuusi prosenttia maan keskiarvoa korkeammat. Halvimpia teleyrityksiä olivat edelleen ahvenanmaalaiset Mariehamns Telefon Ab ja Ålands Telefonandelslag sekä kalleimmat TeliaSonera ja Elisa.\nSuomen telemaksujen hintataso vuonna 2003. Liikenne- ja viestintäministeriön julkaisuja 21/2004. Myynti Edita Oyj, p. 0204 5005; tiedotusvälineille LVM:n tiedotuksesta, puh. (09) 160 2332 tai info@mintc.fi. Julkaisu on myös ministeriön Internet-sivuilla www.mintc.fi pdf-muodossa\nneuvotteleva virkamies Rainer Salonen, puh. (09) 160 28395, rainer.salonen@mintc.fi


Pinnanmaan maakunta, Uusi Hyisiana, Taempi Hyijärvi, männä syksynä\nEleltiin syyskuun loppupuolta Taemmalla Hyijärvellä jossa sijaitsi tunnettu metsästysalue joka tunnettiin rikkaasta riistakannastaan. Oli vielä aikainen aamu ja aurinko antoi vasta enteitä kajastuksestaan itäisen taivaanrannan takana. Keli oli kirkas ja kuulas. Erään pienen lautamökin edessä kaksi huomattavan rumaa miestä pakkasi metsästystarvikkeitaan punaisen Nissanin pick-upin kyytiin. Kas, siinähän olivat Perskeleen Ykä ja Lötjösen Eelis. Lötjösellä oli selässään reppu ja olallaan 7,62 x 53R-kaliiberin kiikaritähtäimellä varustettu Ukko-Pekkakivääri. Ykällä ei ollut asetta ollenkaan vaan hänellä oli mukanaan kantolaite jossa oli päivän jahtiin tarvittavia erikoisvarusteita. Niitä tarvittaisiin, sillä tänään ei oltu metson, teeren eikä pyyn perässä. Jäniksetkin saisivat olla rauhassa. Tänään lähdettäisiin jahtaamaan kaakanoita.\nKaakana (Dromaius tantumiae)\nKaakana. Tuo mainio ja maukas riistalintu. Tällaisena kuulaana aamuna saattaisi metsästä hyvinkin kuulua sille lajityypillinen klukpthyi-kläklääk-klukluk-klääktsui-flirrrrp-ääni. Vaikka kaakana muistutti ulkomuodoltaan hyvin paljon muita suomalaisia metsäkanalintuja niin Hömpstadin Vähänköehkäopiston biologian- ja riistantutkimuslaitoksen mukaan se oli kuitenkin kaikkein läheisintä sukua australialaiselle emulle. Tutkimusten mukaan emuja huomattavasti pienemmät kaakanat ovat olleet aikanaan Tasmaniassa eläviä vähä-emuja ja noin 20.000 vuotta sitten maapallolla riehunut superhyperhirmumyrsky oli lennättänyt koko vähä-emukannan Tasmaniasta Suomeen, erityisesti Pinnanmaan maakuntaan. Vähä-emut sopeutuivat nopeasti uuteen asuinympäristöönsä ja evoluutio muokkasi ne muistuttamaan suomalaisia metsäkanalintuja vaikka ne eivät olleet niitten kanssa edes pikkuserkkuja. Pikkuhiljaa ajan kuluessa vähä-emut muuttuivat kaakanoiksi. Tohtori Ensio Hättenhää on kirjoittanut asiaa koskevan väitöskirjan jonka todistusaineisto pohjasi Tasmaniasta löytyneeseen kivettyneeseen vähä-emun paskaan jonka dna täsmäsi suomalaiseen kaakanaan.\nKaakanoita on Suomessa nykyisin siis pääosin Pinnanmaalla jossa se on yleinen, joskin varsin vaikeasti metsästettävä riistalintu. Jonkin verran kaakanoita on myös muualla Suomessa, erityisesti Savossa ja Pohjois-Karjalassa mutta poikkeusvuosia lukuunottamatta ne ovat harvalukuisina yleensä rauhoitettuja. Niinpä kyseisillä selkosilla saattaa aika ajoin kuulua huuto ”elä ammu, se on kaakana!” Muualla kuin Suomessa ei kaakanoita ole mutta kaakanakanta on silti varsin elinvoimainen.\nYkä ja Lötjönen ajoivat Nissanillaan muutaman kilometrin luoteen suuntaan jossa he tiesivät olevan hyviä kaakanamaita. Miehet pysäköivät autonsa pienelle metsätielevikkeelle, ottivat varusteet mukaansa ja alkoivat kävellä. Ensin piti kulkea tiheän Häpelikönpöpelikön lävitse. Kun se oltiin saatu rämmittyä ja ähkittyä läpi niin alettiin olla asian ytimessä. Edessä aukesi Luppasenaukea ja sen takana oli sankka Kiroperkeleenmännikkö. Sen reunaan kaakanat saattaisivat tulla jos niitä osaisi oikein houkutella. Ja toveruksethan osasivat.\nKoska kaakana oli perin arka lintu joka viihtyi lähinnä suojaisissa ja synkissä metsiköissä niin tarvittiin houkutteleva syötti ja tällä kertaa oli Ykän vuoro olla syöttinä. Koska kaakana oli kaukaista sukua emulle, niin sitä houkuteltiin samalla lailla kuin emujakin, tosin suomalainen erätaito oli vielä hieman parantanut asiaa ja tehnyt oman versionsa. Ykä ryömi kantolaitteensa kanssa keskelle aukeaa pienelle metsätielle ja aukaisi sekä viritti kantolaitteen. Sen vuoro olisi myöhemmin. Nyt alkaisi houkuttelu. Ykä kävi selälleen ja alkoi tehdä jaloillaan polkevaa liikettä. Vähän kuin polkupyöräilyä väärinpäin ilman polkupyörää. Samalla hän hoki aboriginaalinkielisiä sanoja:\n- n-akəna… kenu-kwa… a-rmdak-akəna… paṉa… nhanha… yolŋu… n-akəna… kenu-kwa… a-rmdak-akəna… paṉa… nhanha… yolŋu… n-akəna… kenu-kwa… a-rmdak-akəna… paṉa… nhanha… yolŋu… n-akəna… kenu-kwa… a-rmdak-akəna… paṉa… nhanha… yolŋu…\nVarttitunnin kuluttua houkuttelu onnistui ja aukean reunassa sijaitseviin mäntyihin lennähti tusinan verran kaakanoita jotka tulivat ihmettelemään Ykän showta. Toverukset tiesivät että virheisiin ei ollut nyt varaa. Ensimmäisen laukauksen jälkeen arat kaakanat häipyisivät paikalta huuthemmettiin eivätkä palaisi ainakaan pariin päivään. Mutta ei tässä oltu ensimmäistä kertaa kaakanaa kyydissä. Lötjönen otti itselleen sisäministeriön kieltämän laittoman käppäukkokatseen ja sitä apunaan käyttäen arvioi että kaksi sopivasti vierekkäin samalla oksalla nakottavaa kaakanaa oli hänestä 108 metrin ja 25 sentin päässä. Sitten hän iski puukkonsa teräpuoli itseensä päin pystyyn kantoon ja suoritti päässään lyhyen laskutoimituksen:\n…hetkonen… anskumä mietin… F(x) = 108,25*sqrt(x^5kaa) + 7,62x53R/2*sqrt(x^3kvää) + 108,25*sqrt(nam) + PAM… hjuu… tuosta se lähtöö… helppo juttu…\nNopean laskelman jälkeen Lötjönen laittoi kiväärinsä patruunapesään täsmälleen oikeassa kulmassa patruunan jossa luoti oli valmiiksi viilattu kärjestä halki. Tarkalleen laskettu ampuma-asento, tarkka tähtäys, laukaus ja luoti halkesi puukon terästä keskeltä kahtia. Luodin puoliskot menivät siististi kahden männynoksalla Ykää ihmettelevän kaakanan siipipankoista läpi ja ne putosivat kynttilänä tonttiin. Samaan aikaan Ykä löi nyrkillään vierellään olevaa laukaisinta ja kantolaitteesta läksi liikkeelle huitsinnevadalaisen Läjä-Tek Oy:n valmistama lämpöhakuinen PRO-07IR-pienriistaohjus. Ohjus vainusi kaakanoitten infrapunajäljen, seurasi niitä armottomasti ja kun se oli parinkymmenen metrin päässä kahdesta vierekkäin lentävästä kaakanasta sen kärjestä laukesi viisi 12/89-kaliiberin haulikonpanosta. Nämäkin kaakanat putosivat hengettöminä maahan.\nMiehet kävivät noutamassa saaliin ja samalla otettiin laskuvarjon varassa maahan pudonnut pienriistaohjus talteen. Eihän sitä paikkoja sentään saanut sotkea. Ympäristötietoisia metsästäjiä kun oltiin. Tehtiin riistanhoitotyötäkin joka sanana oli helsinkiläiselle kaupunkivihreälle lähinnä sanskriitin ja retoromanian sekoitusta. Mitähän helvettiä semmoinenkin tarkoittaa, saattaisi liimatilhi ja sukkahousukoppelo ihmetellä. Kaakanat suolistettiin, niitten mahaan laitettiin hieman kuusenhavuja, pistettiin reppuun ja sitten olisikin tauon paikka. Toverukset kävelivät Kiroperkeleenmännikön läpi ja saapuivat vuolasvetiselle Pinkanpänkäkäkoskelle. Kosken kohinan säestämänä miehet tekivät tulet ja laittoivat pakkiin kahviveden kiehumaan. Nyt olisi vuoro Kalevi Keihäsen Aikamatkojen ja toverukset alkoivat läätiä maukkaan hyileivän päälle Aikamatkojen suoraan Lötjösen reppuun vuodelta 1959 toimittamaa Karjakunnan vasikanlihasäilykettä.\nVasikanlihasäilykehyileipää natustellessaan Ykä ja Lötjönen tuumivat että tämä ei ole enää ruokaa. Tämä on jo kaunis runo. Mutta kun kerran tulilla oltiin niin päälle paisteltiin tietenkin Lälläveden Läski & Leivonnaisen vanhan ajan makkarat ja juotiin kahvit tyytyväisen myhäilyn säestämänä. Kyllä kaakanaa kannatti pyytää, vaikkei aina saisikaan. Mutta nyt oli repussa mukavasti tuliaisia. Pyyntimiehistä tuli vaihteeksi saantimiehiä. Illalla olisi vihasaunassa jälleen uusi mukava tarina muisteltavana. Kaikkien entisten lisäksi.\nYkä ja Lötjönen – niin kuin moni muukin suomalainen mies – tunsivat velvollisuudekseen pitää yllä Lampaansyöjien Sepen ja Valtterin perinteitä. Kukin tavallaan ja tyylillään. Mutta ylpeinä koirasihmisinä kumminkin. Interperspirationaalisen feminismin vainoamina ja vihaamina setämiehinä tietysti mutta eiväthän ne tättähäärät tänne Pinkanpänkäkäkoskelle koskaan löytäisi. Tai jos vahingossa löytäisivät niin eivät ainakaan löytäisi tietään takaisin, onnettomat. Kahvia hörsiessään toverukset tuumivat että me elämme piru vie avuttomien tyhjänselittäjien diktatuurissa. Onneksi se on sentään rajoittunut yliopistokaupunkeihin eikä vielä levinnyt näille selkosille. Näille kaakanamaille.\nHyvää huhtikuun ensimmäistä päivää kaikille lukijoille.\nTunnisteet: aseet ja metsästys, fiktio, ihmeellinen luonto, jotain ihan muuta, kieli poskessa, Pinnanmaa, Ykä ja Lötjönen\nHa haa, melkeinpä onnistuit juksaamaan, mutta vain melkein:\neihän kaakanaa tarvitse suolistaa!\nJaa mutta...enpä olekaan varma:\nkehitys kehittyy ja evoluutio evoluoi lajeista uusia ja tuntemattomia;\nniinpä esim. 16-vuotias koulustaan pinnaava ruotsalainen teinityttö voi olla vaikkapa ilmastotieteen kansainvälinen huipppuasiantuntija?\nHa ha haa, totta kai voikin olla näin huhtikuun ensimmäisenä! Ei kai nyt juuri niin hoopoon väitteeseen voi kukaan uskoa edes tänään, saati huomenna?\n1. huhtikuuta 2019 klo 0.34\nTervehdys, Qroquius Kad. Tässä minun jutussani kannattaa ottaa päivämäärä huomioon mutta ruotsalaisten ilmastoleikkipartisaanien kohdalla aprillipäivä on todellakin vuoden jokaisena päivänä.\n1. huhtikuuta 2019 klo 0.42\nPikkuisen lapin lisäähän tuo tarina sisälsi, mutta odota vain, kohta joku vihreiden / feministien kansanedustaja ehdokas lukee tuon ja vaatii ylellä seuraavia kieltoja:\n- Kielletään metsästysohjukset, ainakin monikärkiset.\n- Kaakanat, sukkahousukoppelot ja liimatilhit vaaditaan suojeltavien listalle.\nKiitoksia Ykälle, sun juttuja on kiva lukea.\n1. huhtikuuta 2019 klo 9.48\nAprillipäivä se on vaalipaneleissakin. Politikot puhuvat taas asioista joita pitäisi tehdä, mutta neljä vuotta ei taaskaan riittänyt niiden tekemiseen. Mutta kyllä seuraavalla vaalikaudella lähtee kun muistatte äänestää meitä uudelleen.\n1. huhtikuuta 2019 klo 12.09\nMinä kun en metsästämistä juuri harrasta niin juttu olisi hyvinkin voinut mennä aivan täydestä. Muualla maailmassa ruotsalaisten lehtien päivittäiset lööpit menisivät aprillipilana aivan täydestä, paitsi että Ruotsissa ne ovat normaalia arkipäivää.\n1. huhtikuuta 2019 klo 12.36\nEn voi lakata hämmästelemästä Ykän ajatuksen lentoa! Kiitos tästäkin tarinasta!\n1. huhtikuuta 2019 klo 12.42\nHaa, hieno juttu Ykältä. Vaan se tuoeunukkiunioni laittaa paremmaksi, ainakin savon sanomien mukaan: Kalakukko kielletään, koska sen suora käännös englanniksi on jo melkein rivoa, ainakin rasistista ja homofoobista, tai jotain. Oliko se fishcuck vai fishfuc, sinnepäin kumminki.\n1. huhtikuuta 2019 klo 12.56\nHöh, nyt taisi Ykä jekuttaa, eihän kaakana mikään mehtäkana ole. Vaan vesilintu, liekö sukua nokikanalle, liejukanalle vai rantakanalle, en tiijä. Ulkonäoltään kovasti sinisorsan, tavin taikka muun syötävän sorsan näköinen. Eroaa sikäli, että on haulinkestävä.\nTavataan savossa enimmäkseen. Laajoilla matkoillani olen sen savon ruovikoissa tavannut, kovasta tulituksesta huolimatta ei putoa. Paikalliset diagnostoivat kohteen kaakanaksi juuri tuon haulinhylkivyyden perusteella. "Ei se puonnu, se oli kaakana", "Elä ammu se on kaakana".\nSikäli kummallalista on, ettei kaakanaa löydy mistään lintukirjasta, ei Pohjolan linnut värikuvina, eikä uudemmistakaan. Eikä Birdlifen sivuilta - mikä lie sensuurin syy? Jokin viherpunikkien katala juoni?\n1. huhtikuuta 2019 klo 14.12\nJutun suurin aprillipilahan on se, että Yrjöä ja Lötjöstä ei ole olemassa, vaan näitä juttuja kirjoittelee yksinäinen, syrjäytynyt ja katkera uusnatsi, joka ei ole koskaan saanut pillua. Kirjoittaja on yksi niistä 20 netsistä, samoin kuin Jaska Brown, Professori, Vasarahammer yms.\nJutun huomaa uusnatsin tekaisemaksi ensinnäkin siitä, että tässä ihannoidaan pyssyjä ja metsästystä, vaikka kellään sivistyneellä modernilla ihmisellähän ei ole mitään syytä omistaa asetta tai -herra paratkoon- ampua eläimiä. Toinen todiste on vanha polttomoottorikäyttöinen Nissanin pick-up, sillä se paitsi antaa ihannoivaa kuvaa yksityisautoilusta, antaa ymmärtää että niin vanhalla romulla joka saastuttaa luontoa, haluaisi kukaan luontoa ajatteleva ajaa. Kolmas todiste on se, että tässä romantisoidaan tarkoituksellisesti luonnon lähellä elämistä, vaikka ainoa oikea asumismuoto on kerrostalolähiö isoissa kaupungeissa. Viimeistään juttu paljastuu huijaukseksi tuosta väitetystä aboriginaalikielen kappaleesta, vaikka kyseinen kappale löytyy tuossa muodossaan suoraan kopioituna teoksesta Tiedostava Viherfeminismi: Ctulhun menkkapäivät.\n1. huhtikuuta 2019 klo 14.16\nTässä on hyvä Trumpin puheista miksattu kipale.\n1. huhtikuuta 2019 klo 15.05\nTuolla on näköjään se kaivos jossa louhitaan tämpsteriittiä ja tiittitiittiä. Vajaa viisi Vajaa viisi vuotta sitten Ykä ei saanut kertoa tämpsteriitti- ja tiittitiittikaivoksen sijantia. Onko nyt patentti- ja turvallisuusjutut saatu sen verran hyvin varmistettua että uskaltaa kertoa sijainnin? Missä nuo mineraalit jatkojalostetaan?\nMissä on Anteron kesämökki?\nLaskeeko Örnätjoki mereen?\nMissä kohdin karttaa on Ala-Tölviön kunta?\nPäättyykö mikään joki Hömpstadin kohdalla mereen? Huitsinnevada ei taida olla meren äärellä joten mikä on sen eteläpuolella ja Hömpstadin itäpuolella.\n1. huhtikuuta 2019 klo 15.21\nolen kuullut, että etenkin savolaiset lintutaksonomian asiantuntijat väittävät kaakanan olevan läheistä sukua käelle (cuculus canorus). Linnun iäntelystä kun sikäläinen folklore kertoo: "Kukkuu, kukkuu, kaakana kukkuu". Tämän teorian pohjalta linnulle on annettu tieteellinen nimi cuculus sativus (syötävä käki). Toisaalta moni murretutkija on sitä mieltä, että kaakana-nimisen linnun savolainen kieliasu olisikin "kuakana".\nHelsingin Yliopiston genderologian laitoksella on oltu kiinnostuneen ilahtuneita savolaisen cuisinen varsin vähän tunnetusta huipputuotteesta kaakanakukosta. Tämä kun saattaa merkitä, että savolaiset päissään ajattelevat oletettua suvaitsevammin transgenderismiin ja muunsukupuolisuuteen.\nRaaka-aineen äärimmäisen huonosta saatavuudesta johtuen ruokalajia ei torilta noin vain osteta. Savonlinnan Oopperajuhlilla sellaisen voi etukäteen tilata kalliimmille aitiopaikoille, jonne parempaa tarjoilua muutenkin voi tilailla. Saa kyllä maksaa per..heensä kipeäksi, sillä kokonainen kuakanakukko tarjoiltuna maksaa siellä 4250 euroa. Toki annos riittää viisihenkisen herrasväkiseurueen evääksi - ja onhan sitä aika ylellistä mählätä sormet rasvassa samppanjan kera, kun scenellä riehuu vaikkapa J.Straussin Lepakko.\nMustan pörssin katukaupasta kuakanakukon voi saada jopa alle viidensadan. Tällöin pitää toki olla paikallinen, kielitaitoinen agentti kaverina, sillä kaakanaliigat ovat erittäin epäluuloisia ja tappelevat reviireistään väkivaltaisestikin. Jos ei varo, voi joutua itse Saimaan syliin ruikuttamaan. On syytä pitää varansa myös, koska näin rahakas business houkuttelee toimijoita tuoteväärennöksiin. Kaakanan sijaan kukkoon on voitukin käyttää esim. broileria, lokkia tai parasta varista. Caveat emptor!\n1. huhtikuuta 2019 klo 18.33\nTervehdys WhiteHunterille, Anolle, Beckerille, Rouva Anolle, Huru-ukolle, Pyssymiehelle, Tuumailijalle, Vieraalle ja Achtungille & kiitos kommenteistanne. Minähän en sinänsä niin perusta aprillijutuista tyyliin ”Hotelli Yrjöperskeles lopettaa nykyisen toimintansa ja siirtyy vihreitten viihdytyskeskukseksi” mutta aprillipäivänä saattaa jotain puutaheinää kumminkin julkaista.\nWhiteHunter: Kiitokset sinullekin. Ehkä tuo pienriistaohjus kuuluu samaan kategoriaan sen pelottavan itseladattavan kertatulikonepistoolin kanssa (© Annika Lapintie).\nAno: Jep. Ja nyt Sipiläkin totesi että persut flirttailevat väkivallan kanssa. Sen väkivallan jota Sipilä on ollut saamassa aikaiseksi.\nBecker: Vaan älä huoli, kyllä meidän nilkit painaa perässä. Ruotsin meiningistä kertoo hyvin tämä PT-median juttu:\nJuttuhan on julkaistu 1.4. mutta se alkuperäinen ruotsalainen jo 12.3.\nRouva Ano: Lämmin kiitos sinullekin. Tuon Pinkanpänkäkäkosken on kyllä tavallaan keksinyt suomalainen Kolera-yhtye jo vuonna 1989. Kohdasta 0.34:\nHuru-ukko: Tuo taisi mennä kumminkin aprilillijutun puolelle. Toisaalta kun kyse on EU:stä niin en ihmettelisi yhtään mitään.\nPyssymies: Sorsavesillä moista on kyllä kuulunut ja usein kaakanaa on nimitetty myös termillä perkele. Tosin jälkimmäinen termi viitannee oman osumatarkkuuden puutteeseen. Onhan tuota tullut itsekin joskus noiduttua.\nTuumailija: Totuus on vieläkin kauheampi. Kaiken takana on eräs kyrpiintynyt oulunsalolainen tietokoneohjelmoija joka on kehittänyt ohjelman Fucked social piipertelation ja se sitten bottina vihaa ja maalittaa minkä ennättää.\nvieras: Sulla on kyllä uskomaton muisti. Minä olin ehtinyt unohtaa koko asian. Vaan tuumin että ehkäpä Pinnanmaan olinpaikkaa ei kannata selvittää täydellisesti. Jokainen voi mieltää sen sopivaksi katsomalleen paikalle. Ala-Tölöviön jätin pois lopullisesta Pinnanmaasta koska se on kuitenkin sen verran Severi Suhonen-saagaa.\nAchtung: Nyt täytyy mainita että Hotelli Yrjöperskeleen ravintolassa päächef Pauno Blääd vääntää kaakanakukkoa aidoista ja parhaista raaka-aineista. Sen tunnistaa siitäkin että pöydistä kuuluu aika ajoin phyi-ping-ääni kun ruokailijat sylkevät hauleja lautaselle.\n1. huhtikuuta 2019 klo 19.34\nKuuluuko Persaukistenniemen mökkikylä Hotelli Yrjöperskeleen omistukseen? Onko se avoinna ympäri vuoden, eli siellä käy sekä kesä- että talvilomailjoita? Tekeekö Pauno Blääd myös sielläkin ruokaa vai pelkästään hotellilla?\nOsaatko sen verran arvioida onko Anteron mökki Huitsinnevadan kunnan vai Lälläveden kunnan puolella? Entä asuvatko Antero, Hösse ja Pertta Huitsinnevadan kirkonkylällä vai maaseutualueilla? Sellainen käsitys on tullut että Huitsinnevadan kunnassa asuvat.\n4. huhtikuuta 2019 klo 0.38\nTervehdys, vieras. Kuuluuhan se. Tuossahan koko touhua on selitetty tarkemmin:\nAnterollahan ei varsinaisesti ole omaa mökkiä vaan hänellä, Hössellä ja Pertalla on oikeus käyttää Persaukistenniemen mökkikylän mökkiä nro viisi. Sapuskat mökkikylään tulevat sekä hotellista että paikallisilta tuottajilta. Ja Antero, Hösse sekä Pertta asuvat kirkonkylällä.\n4. huhtikuuta 2019 klo 6.21


Lasiainen | Yle Uutiset Satakunta\nJoissakin silmissä lasiainen saattaa olla pienellä alueella tavallista tiukemmin kiinni verkkokalvon pinnassa. Tuolloin irtoava lasiainen voi vetää reiän verkko kaivoon (kuva 3i valkoinen nuoli). Repeämänyhteydessä lasiaiseen voi vuotaa verta,· jolloin näkö sumenee tai näkyy paljon mustia pilkkuja näkökentässä.\nGeelimäinen lasiainen on kiinnittynyt verkkokalvoon, mutta kiinnitys on silmän takaosissa hyvin heikko. Lasiaisen rakenteet kutistuvat yleensä iän myötä, jolloin lasiainen irtoaa verkkokalvosta. – Geelimäinen rakenne menee kasaan ja siitä tulee kuin klimppinen kiisseli ja lopputila korvautuu juoksevammalla nesteellä, Ilkka Immonen sanoo.\nIän mukana tai silmämunan rakenteen vuoksi lasiainen irtaantuu verkkokalvolta kaikilla jossain vaiheessa. Irtaantuminen ei aiheuta kipua, vaan oireita on valonvälkkeen näkeminen ja tummien haituvien (kärpästen, pallojen, pisteiden, palkkien) näkeminen heiluvana ja liikkuvana silmän sisällä.\nLikinäköisen silmän lasiainen irtoaa yleensä myös nuorempana. Vaarallisia oireita ovat juuri nokisade näkökentässä ja nopeat valönvälähdykset näkökentän reunoilla. Jos lasiainen poistetaan, tila voi täyttyä itsestään nesteellä tai sitten sinne laitetaan raskasta kaasua,\nVerkkokalvon irtauma voi johtua useista syistä, joista yleisin on verkkokalvon repeämä. Repeämän voi puolestaan aiheuttaa esimerkiksi muuten vaaraton, ikääntymiseen liittyvä lasiaisen irtauma. Lasiainen voi olla tietyin paikoin tiukasti kiinni verkkokalvossa, jolloin se.\nLasiainen on silmän täyttävä hyytelömäinen aine silmän verkkokalvon ja mykiön välissä. Iän myötä lasiaisen koostumus muuttuu ja se irtoaa osin verkkokalvon pinnasta. Asiantuntija: professori, osaston ylilääkäri Ilkka Immonen, HUS, silmätautien klinikka.\nLasiaisen samentuma – Näkö – Suomi24 Keskustelut – Hei! Minua on alkanut taas vaivata "roskat" näkökentässä, ja kiinnostaa, kuinka monella näitä oikeasti on? Ensimmäisen kerran minulla todettiin näitä yli 10 vuotta sitten, ja välillä näitä on esiintynyt todella häiritsevästi, ja välillä menee ajanjaksoja, jolloin en kiinnitä näihin mitään huomiota.\nSilmä on noin 2,5 cm:n läpimittainen pyöreä elin. Sen täyttää sisältä väritön massa, lasiainen. Lasiainen on kiinni verkkokalvossa, joka on näkemisen kannalta keskeinen. Verkkokalvon säikeet muodostavat silmän takaosassa näköhermon, jota pitkin silmien kautta välittyvä tieto siirtyy aivojen näkökeskukseen.\nLasiainen sijaitsee heti mykiön takana.Se on niin syvällä, että kynälampulla sitä ei voi arvioida, mutta monet lasiaismuutokset näkyvät helposti ja vaivatta punaheijasteessa.Lasiaisen sairaudet aiheuttavat siinä samentumia, jotka näkyvät varjoina punaheijasteessa. Nuoren henkilön lasiainen on niin kirkas, ettei sitä voi havaita paljain silmin.\nLASIAISEN IRTAUMA – Hoito-ohjeet.fi – Lasiainen on silmässä mykiön takana ja verkkokalvon edessä oleva hyytelömäinen rakenne, joka täyttää silmän sisäosan. Nuorella ihmisellä lasiaishyytelö ulottuu tasaisen verkkokalvon pinnasta mykiöön asti (kuva 1). Mikä on lasiaisen irtauma? Ikääntyessä lasiaisen koostumus muuttuu ja lasiaishyytelö ’juoksettuu’. Tuolloin sen


Sähkön, polttoaineiden ja kulutustavaroiden jatkuvaa hinnannousua vastaan - Työkansan Sanomat\nSähkön, polttoaineiden ja kulutustavaroiden jatkuvaa hinnannousua vastaan\nEuroopan Kommunistisen Aloite-järjestön sihteeristön julkilausuma:\nViime aikoina on tapahtunut sähkön, polttoaineiden ja muiden välttämättömien perushyödykkeiden hintojen nopea nousu. Tämä tilanne, joka on talvikauden alkaessa erityisen huolestuttava, vaikuttaa kielteisesti työväenluokkaan ja eri kansankerroksiin, jotka ovat olleet porvarihallitusten uhreja ja saaneet kokea viimeaikaisten kriisien seuraukset.\nPerushyödykkeiden hinnannousu ei ole yllätys tai kriisin ei-toivottu seuraus. Se ei pudonnut taivaalta. Maksimaalisen voiton tavoittelu ja kilpailu, jotka johtavat tuotteiden hintojen nousuun, on yleistä politiikkaa ja tarjoaa miljardeja euroja suurelle pääomalle kiihdyttäen inflaatiota.\nKaikki johtuu siitä, että energia- ja elintarvikemarkkinat on suunniteltu täyttämään kapitalistien edut eikä kansalaisten tarpeita. Markkinoiden täydellinen vapauttaminen, niin sanottu vihreän siirtymän strategia päästökaupan kanssa, erittäin kalliiden ja epävakaiden riskipääomien ”monokulttuuri” ja keinottelu perushyödykkeillä aiheuttavat korkeita hintoja eivätkä halvempia hintoja, kuten pääomaintressien edustajat väittävät.\nTämä sähkön ja polttoaineiden hinnannousu vaikuttaa jo muiden tavaroiden tuotantoon, mikä osaltaan lisää yleistä hintojen nousua. Se syventää jo olemassa olevia köyhyyden lisääntymiseen liittyviä ongelmia ja vaikeuttaa entisestään työväenluokan ja perheiden perustarpeiden hankkimista.\nSamanaikaisesti on olemassa suurempi riski, että imperialistiset voimat, jotka hallitsevat energialähteitä, markkinoita ja liikenneväyliä, ovat vaarassa joutua vastakkain sen vuoksi, että imperialistiset valtiot ja liittoutumat eivät pysy hiljaa, kun niiden edustamien monopolien edut ovat vaarassa.\nEU:n toimielimet käyttävät jo nykyistä tilannetta ”vihreän kapitalismin” ohjelman vauhdittamiseen, mikä itse asiassa tarkoittaa edellytysten luomista kapitalistivaltioiden edistämille uusille kannattaville investoinneille.\nValtava propagandakampanja niin kutsutun ”Green New Dealin” edistämiseksi ei ole huolissaan kansalaisten eduista tai ympäristönsuojelusta, vaan sillä pyritään puolustamaan monopolipääoman eri alojen etuja.\nSekä kapitalistiset kriisit että voitontavoitteluun perustuva kasvu ovat seurauksineen vakavia työväenluokalle ja muistutus eri kansankerroksille siitä, kuinka kestämätön tämä järjestelmä on. Kapitalismin riistämille ihmisille ei ole tulevaisuutta.\nPäivittäinen kamppailu akuuteista ongelmista pääsemiseksi liittyy taisteluun ihmisten tarpeiden tyydyttämiseksi keskitetyllä talouden tieteellisellä suunnittelulla, joka perustuu työntekijöiden valtaan ja keskitettyjen tuotantokeinojen sosiaaliseen omistajuuteen.\nTyökansan Sanomat 13/2021\nMerkitty:energia- ja elintarvikemarkkinat Euroopan kommunistinen aloite green new deal vihreän kapitalismin ohjelma\nRauno Lintunen 8.12.2021 8.12.2021 Kannanotot Ei kommentteja\n← Suomen rauhanpolitiikka EU:hun liittymisen jälkeen\nEkonomismi ja sen kääntöpuoli (teoriasta ja käytännöstä) →


Mikä on XBMC? -XBMC määritelmät | Lyhenne Finder\nKoti › 4 kirjainta › XBMC\nMikä on XBMC?\nEtsitkö XBMC merkityksiä? Seuraavassa kuvassa voit nähdä XBMC tärkeimmät määritelmät. Jos haluat, voit myös ladata kuvatiedoston tulostettavaksi, tai voit jakaa sen ystäviesi kanssa Facebookin, Twitterin, Pinterestin, Googlen jne. Kautta. Jos haluat nähdä kaikki XBMC merkitykset, siirry alaspäin. Täydellinen luettelo määritelmistä on esitetty alla olevassa taulukossa aakkosjärjestyksessä.\nTärkeimmät XBMCn merkitykset\nSeuraava kuva esittää XBMCn yleisimmin käytetyt merkitykset. Voit siirtää kuvatiedoston PNG-muodossa offline-käyttöön tai lähettää sen ystävillesi sähköpostitse.Jos olet ei-kaupallisen verkkosivuston ylläpitäjä, julkaise XBMC-määritelmien kuva sivustossasi.\nKuten edellä on mainittu, näet kaikki XBMCn merkitykset seuraavassa taulukossa. Huomaa, että kaikki määritelmät on lueteltu aakkosjärjestyksessä.Voit napsauttaa oikealla olevia linkkejä nähdäksesi yksityiskohtaiset tiedot kustakin määritelmästä, mukaan lukien määritelmät englanniksi ja paikallisella kielelläsi.\nMitä teksti XBMC tarkoittaa tekstissä\nSummana XBMC on lyhenne tai lyhenne sana, joka on määritetty yksinkertaisella kielellä. Tämä sivu havainnollistaa, miten XBMC on käytössä viesti-ja keskustelu foorumeilla sosiaalisen median ohjelmistojen, kuten VK, Instagram, WhatsApp ja snapchat, lisäksi. Edellä olevasta taulukosta voit tarkastella kaikkia kohteen XBMC merkityksiä: Jotkut ovat koulutus termejä, muut ovat lääketieteellisiä termejä ja jopa tieto koneen termejä. Jos tiedät toisen määrityksen XBMC, ota meihin yhteyttä. Sisällytämme sen seuraavan tieto kanta päivityksen aikana. Huomioittehan, että vierailijat ovat luoneet joitain lyhenteitä ja niiden määritelmiä. Siksi ehdotuksenne uusista akronyyteistä on erittäin tervetullut! Vastineeksi Olemme kääntäneet kohteen XBMC lyhennettä espanjaksi, ranskaksi, kiinaksi, portugaliksi, venäjäksi jne. Voit vierittää alaspäin ja napsauttaa kieli-valikkoa löytääksesi kohteen XBMC merkitykset muilla 42-kielillä.