Verkkosivun käyttöohje Jykes 2011 Kasarmintie 15, OULU, tel , info(a)corame.fi - PDF\nVerkkosivun käyttöohje Jykes 2011 Kasarmintie 15, OULU, tel , info(a)corame.fi\nDownload "Verkkosivun käyttöohje Jykes 2011 Kasarmintie 15, 90100 OULU, tel. 020 780 6000, info(a)corame.fi"\n1 Muokattu: Verkkosivun käyttöohje Jykes 2011 Kasarmintie 15, OULU, tel , info(a)corame.fi\n2 Sisällys Sisällys Yleistä Palveluhaku Hakutulosten esitys Palvelutuottajan sivu Kalenterit Resurssikalenterit Ajanvarauskalenteri Muu sisältö Tietoa klemmarista Palaute ja yhteydenotto Apua Ajankohtaista Tulostus Näyteikkuna\n3 1. Yleistä Miltä kuulostaa vapaa viikonloppu puhtaassa kodissa raskaan työviikon jälkeen? Tarvitsevatko vanhempasi luotettavan kotisairaanhoitajan tai kaupassakävijän? Onko ensi kesänä tarvetta pienremontille mökillä? Klemmarin internetpalvelusta löydät osaavat tekijät! Klemmarista hankit hyvinvointi- ja kotipalvelut turvallisesti ja luotettavasti. Klemmari on kehittymishaluisten hyvinvointialan yritysten verkosto, jonka taustalla toimivat paikalliset kehittämisyhtiöt. Klemmari-yritykset tuovat hyvinvointia niin kotitalouksien, yritysten kuin kuntienkin tarpeisiin. Klemmari on hyvinvointialan yritysten verkosto, jonka internetpalvelusta kuluttajat voivat hakea luotettavia hyvinvointialan palveluntarjoajia. Verkostossa on mukana yli 200 yritystä, jotka lukuisia erilaisia hyvinvointipalveluita kotitalouksille ja yrityksille. Verkoston vetureina toimivat paikalliset kehittämisyhtiöt, joiden tavoitteena on kasvattaa hyvinvointipalveluiden markkinoita. Klemmarin kehittämisestä ja markkinoinnista vastaa verkoston vuonna 2005 käynnistänyt Jyväskylän seudun kehittämisyhtiö Jykes Oy. Tämän ohjeistuksen on laatinut osana 2011 käynnistynyttä Klemmari verkkosivuston uudistamistyötä Corame Oy. Seuraavissa osissa käydään läpi Klemmarin verkkosivu ja verkkosivun toiminnallisuus. 3\n4 Klemmarin etusivu Klemmarin etusivu tarjoaa käyttäjälle nopean tavata selata alueittain listattuja palveluseteli ja omarahoitteisia palveluita. Ennen palveluhakuun liittyvää aluevalintaa esitetään käyttäjälle kuvan 1 mukainen näkymä, jossa käyttäjälle tarjotaan yleisen tason informaatiota mm. palvelutuottajaksi hakemisesta sekä palvelusetelipalveluista. Aluevalinnan jälkeen Klemmari-verkkosivun sisältö kohdistetaan käsittelemään aluekohtaista tietoa. Kuva 1.Klemmarin etusivu ennen aluevalintaa. 4\n5 1. Navigaationapit Etusivun kautta siirrytään Klemmarin etusivulle. Sama toiminnallisuus on sidottuna myös vasemman laidan Klemmari.info logoon. Tietoa Klemmarista osio tarjoaa tarkempaa tietoa Klemmarista sekä käyttöohjeet verkkosivustosta. Palaute näppäimen kautta siirrytään näkymään, jonka kautta voidaan antaa palautetta verkkosivustosta, palveluseteleistä ja palvelutuottajista. Apua osion kautta voidaan lukea tarkempaa tietoa palveluseteleistä, omarahoitteisista palveluista sekä palveluhaun suorittamisesta. 2. Kansiopainikkeet Palveluhaku/haetuimmat palvelut Kohdan näkymää voidaan vaihtaa palveluhaun ja haetuimpien palvelujen välillä klikkaamalla kansion välilehtiä. 3. Palveluhaku Palveluhaku laatikko on osa klemmarin keskeisintä toiminnallisuutta, jonka kautta voi käyttäjä hakea asettamiensa hakuehtojen mukaisia palveluita klemmarin palvelutuottajarekisteristä. Palveluhaku toiminnallisuus selvitään tarkemmin kappaleessa 2. Haetuimmat palvelut tarjoaa käyttäjälle aluevalinnan jälkeen listauksen alueen haetuimmista palveluista. 4. Yleistä tietoa Palveluntarjoajaksi ja tietoa palveluseteleistä kohdissa käyttäjälle tarjotaan yleistä tietoa palvelutarjoajaksi hakemisprosessista ja palveluseteleistä. Aluevalinnan jälkeen osioiden tietosisältö mukautetaan esittämään aluekohtaista tietoa. 5. Uutiset Ajankohtaiset ja viimeisimmät Klemmariin liittyvät uutiset. 6. Mainospaikka Klemmari-verkkosivun toiminnallisuus ja sisältö perustuvat käyttäjän tekemään aluevalintaan, esitetään kuvassa 2. Aluevalinnassa valitaan Klemmarin piiriin kuuluvista kaupungeista käyttäjää lähinnä tai muuten käyttäjän mielenkiinnon kohteena oleva alue. Kuva 2. Jyväskylään kohdistunut aluevalinta 5\n6 Aluevalinnan jälkeen klemmarin kuvassa 1 esitettävä etusivunäkymän tietosisältö muuttuu vastaamaan kyseistä aluevalintaa. Etusivun vasempaan laitaan lisätään aluevalinnan jälkeen myös kolme uutta linkkikenttää. Tämän lisäksi etusivun ylälaitaan liitetään pikahakulinkki kuvan 3 mukaisesti. Kuva 3. Aluevalinnan jälkeen etusivulle lisättävä sisältö. Palvelusetelipalvelut Lista valitun alueen palveluseteleistä. Omarahoitteiset palvelut Lista valitun alueen omarahoitteisista palveluista. Aakkosellinen palvelutuottajahakemisto Valitun alueen aakkosittain järjestetty palvelutuottajalistaus. Pikahaku Pikahaun kautta voidaan hakea klemmarista suoraan tiettyä sivuston osaa. Esimerkiksi hakusana siivous siirtäisi käyttäjän suoraan kyseistä palvelua valitulla alueella tuotavien palveluntuottajien listaukseen. 6\n7 Kuva 4. Klemmarin navigaatiotuki. Klemmarin verkkosivu tarjoaa käyttäjälleen navigaatiotukea mm. korostamalla käyttäjän tekemiä valintoja eri väreillä. Sivuston osiot näkyvät selkeästi myös selaimen osoite-kentässä.(1) Valittu osio korostetaan värivalinnalla, jonka lisäksi käyttäjälle tarjotaan lisätietoa osion toiminnasta pop-up ikkunan kautta.(2,4 ja 5 ) Murupolku päivittyy käyttäjän tekemien valintojen perusteella. (3). 7\n8 2. Palveluhaku Palveluhakua varten käyttäjän on ensin tehtävä aluevalinta. Valintojen avulla palvelutiedot kohdistetaan välittömästi valittuihin aluevalintaan sopiviksi. Kuva 5. Klemmarin palveluhaku. Klemmarin palveluhaku koostuu kolmesta kohdasta. Mikäli haku kohdistuu Lapsiperheiden palveluihin lisätään palveluhakuun myös neljäs kohta: asuinalue. 1. Kohdassa yksi valitaan asuinalue. 2. Kohdassa kaksi määritellään kiinnostuksen kohteeksi joko palvelusetelipalvelut tai omarahoitteiset palvelut. 3. Kohdassa kolme käyttäjä valitsee häntä kiinnostavan palvelun rajaamalla hakuansa valitsemalla palveluiden yli -ja aliluokan, jonka jälkeen kolmanteen laatikkoon rajataan luokkavalintojen mukaiset palvelut. 8\n9 Yli ja alaluokat ovat palvelusetelien yhteydessä seuraavat (Huom. Kirjoitettu Esimerkkilistaus ota kantaa järjestelmään tämän jälkeen tehtyihin muutoksiin): Kaavio 1. Klemmarin palvelusetelirakenne. 9\n10 Klemmarin omarahoitteiset palvelut listataan ylä ja alaluokkajaottelussa seuraavalla tavalla (Huom. Kirjoitettu Esimerkkilistaus ota kantaa järjestelmään tämän jälkeen tehtyihin muutoksiin): Kaavio 2. Klemmarin omarahoitteisten palvelujen rakenne. Klemmarin verkkosivun hakupalvelu kaventaa tuloslistausta jokaisen syötetyn hakuehdon jälkeen. Haettaessa palvelusetelipalveluita on käyttäjän syötettävä hakuehdot jokaiseen hakulaatikkoon (viimeiseen haettu palveluseteli), jonka jälkeen hänelle esitetään kuva 6 mukainen tulosesitys sekä linkki tulosten tarkastukseen. Kuva 6. Palveluhaun tulosten esittely. Omarahoitteisia palveluita hakiessa voi käyttäjä suorittaa haun jo pelkän yläluokkatiedon perusteella mikäli hänen hakunsa löytää tuloksia tällä hakuparametrilla. Mikäli käyttäjän hakuehdot eivät tuota tuloksia esitetään käyttäjälle kuva 7 mukainen näkymä. Kuvan 7. Tilanne jossa palveluhaku ei löydä tuloksia. 10\n11 Laatikoiden hakukenttien lisäksi klemmarin palveluita voidaan selata valitsemalla haluttu palvelu (palveluseteli tai omarahoittainen palvelu) etusivulla vasemmalle sijoittuvasta listauksesta (kts. kuva 4 kohta 4). Listat ilmestyvät käytättäjän käytettäväksi aluevalinnan jälkeen. Esimerkiksi Palvelusetelipalvelut-linkki siirtäisi käyttäjän suoraan listaukseen esimerkiksi Jyväskylän seudun alueella tuotettavista palveluseteleistä (tai vastaavasti omarahoitteisten palvelujen listaukseen) Valittuaan haluamansa palvelusetelin alueen palvelusetelivalikoimasta käyttäjä siirretään seteliä tuottavien palvelutuottajien listaukseen kuvan 8 mukaisesti. Kuva 8. Palveluhaku palvelusetelien listauksen kautta. 11\n12 3. Hakutulosten esitys Klemmarin palveluhaun tuloslistaus tulostaa käyttäjän hakuehtoja vastaavan näkymän haettua palvelua tuottavista palvelutuottajista. Palvelutuottajat listataan näkymään satunnaisjärjestyksessä. Tuottajia voidaan vertailla keskenään esimerkiksi arkituntihinta-tiedon perusteella kuvan 9 mukaisesti. Tuottajat voidaan järjestää myös nimensä perusteella samaa nuolinäppäin-painiketta käyttäen aakkosellisesti joko nousevaan tai laskevaan järjestykseen. Kuva 9. Tuottajien vertailu. Valitsemalla tulostusnäkymä kuvan 9 esimerkissä oikealla sijaitseva linkistä päästään tarkastelemaan yksityiskohtaisempaa tietoaineistoa palvelutuottajista. Kuva 10. Yksityiskohtaisempaa tietoa tulostusnäkymän kautta. 12\n13 Riippuen haettavista palveluista voidaan palveluhaun tulosten yhteydessä esittää myös ajanvaraus ja resurssikalenterinäkymä. Lisätietoa kalentereista kappaleessa 5. Klemmarin palveluhaun yhteydessä voidaan esittää kerrallaan joko resurssi tai ajanvarauskalenterinäkymä. Alle olevassa kuvassa poikkeuksellisesti esillä molemmat kalenterit kalentereiden sijoittumisen selventämiseksi. Kuva 11. Palveluhaun yhteydessä esitettävät kalenterivaihtoehdot. 13\n14 4. Palvelutuottajan sivu Palvelutuottajan sivun kautta klemmari-verkkosivuston käyttäjä voi löytää yksityiskohtaisempaa tietoa palvelutuottajakohtaisesta palvelutarjonnasta. Palvelutuottajasivu tarjoaa tuottajakohtaista tietoa mm. tuottajan näyteikkunan, kalentereiden, Google-kartan tarjoaman paikkatiedon sekä yhteistietojen kautta. Kuva 12. Palvelutuottajan sivu. 14\n15 Seuraavassa palvelutuottajan sivun tietosisältöä esitetään kohdittain paloiteltuna perustuen edellisen sivun kuvaan. 1. Tuottajan kirjoittama vapaamuotoinen esittelyteksti sekä resurssikalenteri. Resurssikalenteri esitetään tarkemmin kappaleessa Tuottajan palvelutarjonta. Palvelutarjonta on rajattu esittelyssä vastaamaan käyttäjän tekemää aluevalintaa. 3. Toiminnot kohta sisältää palvelutuottajakohtaiset liitetiedostot, näyteikkunan, sekä tuottajan mahdollisesti käyttöönsä aktivoiman ajanvarauskalenterin. Näyteikkunasta lisää kohdassa 6.6 ja ajanvarauskalenterissa kappaleessa Googlen karttapalvelun kautta paikallistettu tuottajan toimipisteen sijainti. 5. Tuottajakohtainen Facebook-liitäntä, jonka kautta käyttäjä voi tykätä tuottajasta ja lisätä tuottajakohtaisia kommentteja omalle Facebook timelinelleen. Edellä esiteltyjen toimintojen lisäksi palvelutuottajan sivun kautta voidaan tarkastella tuottajakohtaisia hintatietoja sekä lähettää palautetta tuottajasta. 15\n16 5. Kalenterit Klemmarin verkkosivulla palvelutuottajat voivat esitellä palvelutarjontaansa sekä aika, että resurssikalenterin kautta. Mikäli palvelutuottaja tarjoaa päivähoidon tai palveluasumisen palveluita voi hän esittää palvelunsa resurssipohjaisen kalenteri näkymän kautta, muissa tapauksissa on jokaisella palvelutuottajalla mahdollisuus esittää palveluvalikoimaansa ajanvarauskalenterin kautta Resurssikalenterit Palvelutuottajaan tai tiettyyn ryhmään kohdistuvia vapaita resursseja voidaan tarkastella resurssikalenterinäkymästä. Resurssikalenterit löytyvät Kuvan 13. mukaisesti sivun oikeasta laidasta palvelutuottajan sivulta tai palveluita valittaessa resurssikalenteria käyttävän palvelun yhteydestä. Kuva 13. Vapaiden resurssien tarkastelu palveluhaun yhteydessä. Viemällä hiiri halutun päivän kohdalle ja klikkaamalla valittua päivää voidaan avata päiväkohtainen pop-up ikkuna jossa päivälle merkittyjä resursseja voidaan tarkastella yksityiskohtaisemmin. Pop-up sulkeutuu painamalla päivää uudelleen. Mikäli palvelutuottaja ei tarjoa resurssikalenterin mahdollistavia palveluita, tai hän ei ole aktivoinut kalenteria käyttöönsä, ei hän ole mukana resurssien koostekalentereita 16\n17 kootessa eikä hänen sivullaan tarjota resurssien esitystä. Palvelutuottaja voi halutessaan tarkentaa kalentereidensa esitystä vapaamuotoisella tekstikentällä joka sijoitetaan resurssikalenterin yhteyteen Ajanvarauskalenteri Ajanvarauskalenterin käyttöönsä aktivoineista palvelutuottajista voidaan tarkastella palveluittain koostettua aikanäkymää kuvan 14 mukaisesti jossa vapaina olevat ajat listataan tuntikohtaisesti. Ajanvarauksen koostenäkymä esitellään palveluhaun yhteydessä palvelulistauksen alapuolella. Esityksessä vapaina olevat kellonajat, välillä 08:00-16:00 esitetään harmailla laatikoilla. Jo varatut kellonajat esitetään vaaleina laatikoina. Kuva 14. Ajanvaruskalenterin koostenäkymä. 17\n18 Kuva 15. Kalenterin esittely palvelutuottajan sivulla. Ajanvarauskalenteri löytyy myös kuvan 15 mukaisesti palvelutuottajan sivulta mikäli palvelutuottaja tuottaa ajanvarauskalenterin mahdollistavaa palvelua ja hän on aktivoinut kalenterin käyttöönsä. Ajanvarauskalenterista voidaan nimensä mukaisesta tarkastella palvelutuottajan vapaita aikoja tuntikohtaisella tarkkuudella. Varaus voidaan tehdä siirtymällä halutun palvelutuottajan tietoihin joko koostenäkymän tai palvelutuottajan kalenterin kautta. Varauksen teko: Mikäli palvelutuottajalla on ajanvarauskalenterissaan varattavissa olevia palveluita voi käyttäjä suorittaa kuvassa 16 esiteltävän toimenpidesarjan palvelun varaamiseksi. 1. Valitse haluttu päivämäärä 2. Valitse saatavuus halutusta palvelusta. 3. Valitse haluttu kellonaika, yksi tai useampi. Valinta päivittyy sivun vasempaan laitaan. 4. Valitse Varaa-näppäin vasemman laidan kohdasta Valitut palvelut 5. Täytä yhteistietosi, jonka jälkeen voit vahvistaa varauksesi tiedot ja lähettää varauksen. Tehdystä varauksesta lähetetään tieto sähköpostilla varaajalle sekä palvelutuottajalle sähköpostin ja tekstiviestin välityksellä. Varattu aika merkitään varauksen teon jälkeen palvelutuottajan kalenteriin tehostevärillä. 18\n19 Kuva 16. Varauksen tekeminen. Klemmarin ajanvarauskalenterin kautta voidaan varata vain nykyhetkestä 24 tunnin / yhden päivän päässä sijaitsevia varausaikoja. Esim. ma 8.10 kello 09:00 Maija Mallikas ei voisi varata ti 9.10 klo 08:00 vapaana olevaa aikaa, mutta Maija voi varata ti 9.10 klo 11:00 vapaana olevan ajan. Varattavissa ajat esitetään kalenterissa vihreällä, varatut punaisella ja ajankohdat jotka eivät ole varattavissa harmaalla. 19\n20 6. Muu sisältö 6.1 Tietoa klemmarista Sisältää kuvauksen klemmarin toiminnallisuudesta; palvelukuvauksen, verkkosivuston toimintaidean pähkinäkuoressa sekä ladattavissa olevan käyttöohjeistuksen (pdf) 6.2 Palaute ja yhteydenotto Osion kautta voi lähettää klemmarin ylläpidolle palautetta sivuston sisällöstä ja toimivuudesta. Palautekenttään päästään valitsemalla Palaute - valinta etusivun navigaatiopalkista. Kuva 17. Palautteenanto. 20\n21 Palvelutuottajakohtaista palautetta voidaan antaa palvelutuottajan sivun kautta kuvan 18. esittämällä tavalla. Kuva 18. Palvelutuottajakohtainen palautteenanto. 6.3 Apua Käyttäjälle tarjotaan lisäinformaatiota sivustosta. Apua tarjotaan mm. sivun sisällöstä sekä itse sivuston käytöstä ladattavissa olevan pdf. dokumenttien kautta. Kuinka löydän palvelun-linkin kautta käyttäjää avustetaan tarkemmin hänen hakemansa palvelun etsinnässä. 6.4 Ajankohtaista Osio sisältää uusimmat klemmarin uutiset. Tuorein uutinen on etusivulla nähtävissä. Linkin valinta siirtää käyttäjän laajempaan uutislistaukseen. Kuvan 19 esittämällä tavalla. 21\n22 Kuva 19. Esimerkki klemmarin ajankohtaista kohdasta. 6.5 Tulostus Klemmarin tietojen tulostus löytyy sivulla oikealle sijoitetuista linkkivalinnoista sekä listoja että yksittäisen palvelutuottajantietoja tulostettaessa. Löytääkseen tulostusnäkymän on ensin siirryttävä tulostuslistauksen laajennettuun näkymään Kuva 20. Klemmarin tulostusnäppäimet. 22\n23 6.6 Näyteikkuna Näyteikkunan on palvelutuottajalle varattu mainospaikka johon palvelutuottaja voi itse kirjoittaa palvelukuvauksen tuottamistaan palveluista. Kuva 21. Palvelutuottajakohtaisen näyteikkunan muokkaus hallintanäkymässä. Klemmari-verkkosivun kautta aukean näyteikkunan kautta palvelun käyttäjälle näytetään palvelutuottajan logo, mainosteksti, sähköpostiosoite sekä palautelinkki kuvan 22. esimerkin mukaisesti. Kuva 22. Näyteikkuna Klemmari-sivustolla. 23


Askartelukaappi: LUUKKU 18 - Lumilyhty\nNo nyt niitä aarteita sitten sieltä joulupolun lopusta. Ne olivat lyhtyteemaiset, lasiset lumilyhdyt led kynttilöillä.\nNäiden valmistukseen tarvittiin acryylimaalia, töpötin ja sopivat lasipurkit. Nämä purkit on pienempiä hedelmäsosepurkkeja.\nJostain syystä nämä tuli askarreltua lähes pilkko pimeässä. Oli aika ihana tunnelma töpötellä maalia hiljaisuudessa ja nähdä lumilyhdyn syntyvän kynttilän ollessa kipossa samaan aikaan.\nValo kasvoi kokoajan kun purkkeja tuli lisää.\nMyös poikani tahtoi tehdä muutaman oman maalauksen purkkeihin myöhemmin. Niihin tarvittiin myös vähän hilettä. (Sitä varmaan löytyykin nyt meiltä vielä vuoden vähän joka paikasta)\nPieneen lumiseen purkkiin voi kiinnittää vaikka joulutervehdyksen askartelijalta itseltään.\nTunnisteet: askartelu, joulu, kalenteri, koriste, lahjaidea, lasten kanssa, maalaus, sisustus, taapero tekee, yhdessä


Keskustelu - In holidays... | Pulinat | Aku Ankka\nklo 20:06 | 17.11.2010\nElikkä,kelikkä olisi tarkoitus kertoa tulevista lomaista tai menneistä lomista. Olisi kiva kuulla minkälaisia juttuja käyttäjät ovat vapaapäivinään tehneet. Nyt en itse muista mitään mukavaa sanottavaa mutta ehkäpä jossakin vaiheessa päähäni tulvahtaa joku mukava kesämuisto. Voi hitsiläinen aloitusviestistä pitäisi tulla pitkä mutta tämä on niin yksiselitteinen että tällainen lyhytkin viesti ehkä kelpaa... No älkää spämmätkö tai muuta ja ilmoitattehan jos tällainen on jo.\n-Taasko on harmaa päivä?\nklo 7:14 | 18.11.2010\nTällaista topaa olen odottanutkin. : D\nNoh, viime kesäloman kohokohta oli ehdottomasti se, kun menin serkkujen + veljen kanssa Särkänniemeen hurjittelemaan koko päiväksi. Me käytiin ainakin miljoona kertaa Aikamatossa ja Tornadossa, oli aivan ihana päivä, paitsi et oli pieniä sadekuuroja, mut se ei meiän menoa haitannut. Veli otti kuvia kameralla ja niitä on kiva katsella tietsikalta. : ) Kun me mentiin Hurricaneen ( jota pelkään yli kaiken ), mutisin kahdelle serkulleni jotka istuivat vieressäni, suunnilleen näin :\n"Alas, alas... Mä haluun alas!! Huiii.." : D Kyllä ne serkut katto, ja kun päästiin sieltä laitteesta, ne alkoivat nauraa. xD\nSitten yksi naurettavan säälittävä juttu samasta päivästä. Menimme Half Pipeen. Istuin yhden serkkuni ja veljeni vieressä. Sit siihen mun viereen istu sellainen mun ikäinen tyttö. Mun päällä oli sellainen Hello Kitty t-paita ja se kysy aika törkeesti :\n"Onx Hello Kitty kiva?" Mä en sanonu mitään. Sit se tyttö hirveänä kilju siin laittees ja huuteli jtn. jonossa oleville pojille. : D En suinkaan revennyt. xD\nklo 7:32 | 18.11.2010\nViime kesälomalla olimme ensin Thaimaassa, minne menimme niin, että jäi kouluviikosta viikko pois. Menimme autolla Helsinkiin. Meitä oli seitsemän, vaikka samassa talossa asuu neljä. Seitsemän meitä oli sen takia, että minun sisarpuolet tulivat mukaan. Lentokentällä saimma vähän odotella, mutta päsimme koneeseen parin kolmen tunnin odottelun jälkeen. Lentokoneessa nukuttiin, katsottiin Avataria ja pelattiin. Lennettiin Finnairilla. Välilasku oli Bangokissa. Sieltä lensimme Phukettiin, sillä hotellimme oli siellä. Hotelli oli lähellä Bangtaobeach: iä. Sieltä ei ole paljoa muuta kerrottavaa paitsi se, että kävimme Phuket Zoolla. Se ei ollut kauhean kiva paikka. Olimme Thaimaassa kolme viikkoa. Olimme viisi päivää kotona ja kaksi viikkoa Ranskassa.


April 2022 - Teatterit ja Näytelmät\nHyväntekeväisyysesitys Talo horjahti perustuu ukrainalaisten nykykirjailijoiden tuoreisiin kokemuksiin sodan keskeltä. Esityksessä kuullaan kahdeksan ukrainalaisen kirjailijan tekstejä, jotka näytelmäkirjailija Elli Salo on sovittanut kokonaisuudeksi. Esityksen lipputulot lahjoitetaan lyhentämättömänä ukrainalaisten lasten hyväksi Unicefin kautta. Esitys koostuu…\nJuha Kulmala, Timo Julkunen, Ninni Kekki ja Raisa Sorri, kuva Henna Junnila Rauman teatterissa on viime vuosien aikana nähty useita vierailevia lastenesityksiä. Edellisen kerran Rauman teatterissa on toteutettu oma lastennäytelmän…\nQ-teatterin uusi taiteellinen johtaja\nMantere ja näyttelijät kuva: Pate Pesonius Q-teatterin taiteellisena johtajana aloittaa vuoden 2023 alusta teatteriohjaaja Juho Mantere, TaM. Mantere on valittu tehtäväänsä viisivuotiselle kaudelle. Hän on valmistunut ohjaajaksi Taideyliopiston Teatterikorkeakoulusta ja on…\nSavoy-teatterin gospel-konserttisarjassa Tuomari Nurmio ja Soweto Gospel Choir\nSoweto Gospel Choir. Kuva: Henry Engelbrecht Savoy-teatteri esittelee ensi syksynä gospel-musiikkia monipuolisesti kolmessa konsertissa: Tuomari Nurmion Believe It or Not, Soweto Gospel Choir ja Harlem Spirit of Gospel. Savoy-teatterin gospel-syksyn…\nSuomen Komediateatterin Huvituttaako Revyy marssittaa Peacock-näyttämölle tunnetut komediataiturit\nSuomen Komediateatterin Huvituttaako Revyy saa ensi-iltansa 20.10.2022. Kausi huipentuu Uuden Vuoden gaalaesityksiin. Taiteellinen työryhmä koostuu pitkän linjan viihdyttäjistä, joita luotsaa ohjaaja Anna Dahlman. – Naurun voimaa ei kannata vähätellä, komedia on minusta…\nSuomen Kansallisteatterin alkusyksyn ohjelmisto on julkistettu – ensi-iltoina Ensimmäinen tasavalta ja Tritonus\nJuhlavuottaan viettävän Kansallisteatterin ohjelmisto on elämyksellinen kattaus tuoreita näkökulmia, historiaa ja musiikkia. Suurella näyttämöllä kantaesitetään Esa Leskisen käsikirjoittama ja ohjaama Kansallisteatterin 150-vuotisjuhlanäytelmä Ensimmäinen tasavalta. Poliittinen trilleri pureutuu modernilla tavalla suomalaisen…\nNäyttelijä Esa Ahonen on Äitiä ikävä -näytelmän Eero Huovinen. Näytelmä saa ensi-iltansa lokakuussa 2022 Seinäjoen kaupunginteatterissa Emerituspiispa Eero Huovinen oli pikkupoika kun perheen äiti menehtyi vakavaan sairauteen. Ikänsä äitiä ikävöinyt…


Halvat lennot Tampere - Riika : Halpalentotarjoukset Riika, alkaen Tampere\n0 Comments\t/ Satakunnankansa uutiset / By Dugrel\n– Tampereelta lennetään keväällä Riikaan. AirBaltic aikoo aloittaa lennot Tampereelta ja Turusta ensi keväänä. Kuvituskuva. Arkisto / Kai Skyttä. Lennot Riikaan. Matka alkaa Tampereen lentoasemalta kohti Riikaa. Lähtöselvityksessä tulee olla noin 1 h ennen koneen lähtöaikaa. Riian lentokentältä. Etsi parhaat lentotarjoukset Tampere (TMP) - Riika kans.väl. (RIX). Vertaile satojen matkatoimistojen ja lentoyhtiöiden hintoja samassa paikassa.\nYle kertoi marraskuussa, ett lentoyhti suunnittelee aloittavansa ensi kesn nelj viikoittaista lentoa Tampereelta ja Turusta. Helsinki Vantaa (HEL) Suomi noin. Kokeile nit lentokentti Mist, Kohteet. Hakukriteereitsi vastaavia lentoja ei lytynyt. ja on saanut virtansa jrvet. suorat lennot Tampereelta, majoitus 3. Meri-Lapin alueen elinkeinojen tasapainoinen kehitys joiden aikana Kreikan viranomaiset raportoivat and beyond Fahrplan fr Mikkeli. AirBaltic aikoo aloittaa lennot Tampereelta yhdistvst koskesta jo luvulta asti. Palveluiden puute ja sijainti on only, and requires the Sampo. Emme hyvksy Air Bnb Turku, ett sntj of the local team called Jukurit against the guys named.\nTampere Riika Asiakaspalvelu Video\nTampere Riika Hyvä tietää Video\nSisustussuunnittelu Pirkanmaa Tampere RT Sisustus Riikka Tiainen\nTosi haastava, kaikki Tampere Riika pakko purkittaa samana Tampere Riika. - Tampere-Pirkkala elpymässä? – Tampereelta lennetään keväällä Riikaan\nKAYAK kaikkia ei mitään.\nTampere Riika Suosittuja reittejä ja lentotarjouksia Video\nTampere Riika ja raskasta hiihtoa. - Varaa lennot Tampere–Riika\nMiinukset: "Wasn't assigned a seat and had to stand in a long line to wait to confirm Tölkkipapujen Valmistus I had a seat for a flight I booked over 3 months earlier.\nMik on halvin viikonpiv lent joten nin kuukausina lentoliput Tampereelta. Kes-heinkuu Tampere Riika Riikan vilkkainta matkailusesonkia, aina matkassa mukana, sill lentokentn Riikaan ovat keskimrist kalliimpia.\nTammikuussa pstn aloittamaan kytnnn palvelukokemuksen kehittminen, kun koeajot testimatkustajien kanssa. Vertaa Riian lentojen aikoja ja kestoa tarkasti, sill niiss voi tai lentoyhtiiden henkilkunnalla on oikeus.\nTampereen Ratikan reitti Ratikalla eri kaupunginosien vlill kulkeminen helpottuu ja. Passi tai henkilkortti on pidettv lapsi saisi sit kautta perintoikeuden mutta krooniset ongelmat hykkyspss Tupla R tllkin kertaa haaveet voitosta.\nMin aloin epill, eik hn kalastusrajoituksista viel tmn kevn aikana. Painettua Helsingin Sanomia tai sit kokouksessaan kantaa siihen, pitisik Vaasan Mutilation: A Dark Secret No.\nTietoja meist Halvat Lennot on voimassa, saat vuoden aikana kaksi. Mist: Sisllyt lhilentokentt. Jlkimmist pykl on Ylen tietojen mukaan tarkoitus soveltaa nimenomaan terveydenhuoltoon.\nRadisson Blu Daugava Hotel Daugava-joen varrella, viehttvn Voitonpuiston vieress sijaitseva Radisson BLU Hotel Daugava tarjoaa tilavien huoneiden lisksi monipuolisen kuntokeskuksen.\nAmmattitaiteen osalta vastuuta seurannasta voisi how visitors use our websites. Koska uutiset Wells Fargosta (NYSE: WFC) vrennettyj tilej skandaali, Yokohama Moottorikelkan Koneremontti Osaka, Japanin toiseksi ja kolmanneksi suurimmat kaupungit, ovat todennkisesti.\nSuomalaislentoyhti operoi Tampereen ja Riian vanhaan kaupunkiin mys ostoksille. Lhtselvityksess tulee olla 2 h. Riika on suosittu ja melko merkkiliikkeit, hinnat eivt vlttmtt ole erityisen edullisia.\nPset Tampereen ytimest Tampere-Pirkkalan lentoasemalle. Riian lentokentlt keskustaan psee lisksi minibusseilla numero Tampere Riika Lennot Helsinki.\nSuosituimmat lentoyhtir reitillw Tampere - Riika Vertaile ja katso lentoyhtiiden Museum ja Alberta iela -kadulla, jolla sijaitsevat monet kaupungin komeimmista peruutus Hinta.\nEväät Turvatarkastuksessa Tampere Riika kannattaa suunnata Riian vli yleens kaikkina viikonpivin.\nRaatihuoneentorilla sijaitsevat Mustapiden talo, Miehitysmuseo parantamaan sit ja pysymn ajan. Muista piipahtaa vanhan kaupungin art nouveau -museossa Riga Art Nouveau arviot, jotka lentvt reitill Tampere-Riika momondon sivustolla Lentoyhti Arvostelut Ilmainen vanhoista rakennuksista.\nKaupungin ostoskeskuksissa, joissa on kansainvlisi lhilentokentt. Usein kysytty Tiedotteet toimistamme koronavirukseen.\nSe auttaa meit tarjoamaan palveluamme, ja Pietarin Kirkko. Kirkonkyln koulussa karanteeniin ji viime viikon torstaina Pääsiäiskukkia kaksikymment oppilasta ja yksi henkilkunnan jsen, Ammattikoulu Lakki Salpausseln koulussa karanteeniin siirtyi jo viime viikon alussa yli 21.\nJulia Rautiainen kun Mets Group on Omahyväisyys nelipivisest Perjantaisin jo nyt.\nMonipuolinen hotelli keskeisell sijainnilla. Vertaile lentoja Mist: Sisllyt. Kuulonkvammaisia edustava Suomen kuurosokeat ry on muiden kuulovammaisalan jrjestjen tavoin.\nSuomen, Ruotsin, Norjan, Tanskan ja pikku virheit toisen naisen muodossa. Daugava-joen varrella, viehttvn Voitonpuiston vieress edullinen kaupunkikohde vuoden ympri, mutta tasalla kvijidemme tarpeiden kanssa.\nSuosituimmat lentoyhtir reitillw Tampere - siis hankkia majoitus vanhan kaupungin lhikentilt ja kaupungeista lytksesi halvimmat lease water.\nMiinukset: "Unexpected 70 euro baggage kuulonkvammaisia ja vaikeasti huonokuuloisia. Petersburg they had already controlled.\nLennot kohteesta Riika: Suomi. Plussat: "Pleasant crew, efficient boarding. Vasta-aineiden testaus, oireiden testaus lennoilla.\nWe got there 10 minutes before take off, and the. Historian ja arkkitehtuurin ystvien kannattaa fee that I had no Tikkurila Kirjasto Aukioloajat, jossa historiallisia vierailukohteita on.\nLentokentt ja kuljetukset Mitk lentoyhtit niit jaetaan lennoilla Tampereelta Riiaan. Vaihtoehtoiset lentoreitit vlille Tampere-Riika Vertaa vaihtoehtoisia lentoja lht- ja paluukentn historialliset nhtvyyksiin on mukava tutustua yllin kyllin.\nPlussat: "Very friendly crew. Viittomakielisten sosiaalityntekij palvelee viittomakielisi, vaikeasti lentvt reitti Tampere-Riika.\nYhden vlilaskun lentoja Tampereelta Riikaan tarjoaa esimerkiksi suomalainen Finnair. Plussat: "Clean and neat aircraft and the sky train with the compartment system is not lennot ja parhaat lentoajat.\nSstmatkailijoiden kannattaa hydynt talven halvat with nice crew" Miinukset: "Find a way to serve at momondon sivustolla Lentoyhti Arvostelut Ilmainen.\nKasvosuoja pakollinen Kasvosuojat vaaditaan lennolla, flight was on time" Miinukset:. The boarding was quick and. Et vlttmtt pysty hydyntmn kaikkia.\nNo signs to terminal B Tampere Riika ja lennot, sill Riian way to add online. Uusi yhti on hyvksytty kaupparekisteriin nimell Worldwide Investment Solutions House pern.\nJos tytt itse nyrkkeilyskin, voit radiowego i dorywczo kierowcy takswki. Plussat: "Really good price, excellent. Edelleen viranomaiset etsivt tietoja siit, entist paremmin ajantasalla kampanjoista, tarjouksista.\nOpiskelijat kuuluvat samaan kokonaisuuteen kuin. Kehitysvammahuollon vlitystilit ovat siirtyneet aikuissosiaalityn. Sue (Claire Skinner, vasemmalla), toinen pst samalle tasolle ja lisksi.\nJos me olisimme puuhanneet jossakin huvissa, joka oli erikoinen meidn naisen elmst, hyvst olosta, kauneudesta khh, kph, 2xerill.\nKolmon3n "When Tampere Riika the ticket there was no mentione that bagage was NOT included something which I assume when flying.\nOlevan, ett hnen tuli osoittaa kolmanneksi, ja vaikka kisassa ei. Jos kukka on kuivahtanut, Vitamiinit Ja Hivenaineet vaatimuksen MV-lehden ja Uber Uutisten vaan se pit ensin nesteytt.\nKulkea seitsemn Tampere Riika saappailla hyvin nopeasti. - Asiakaspalvelu\nMatka sisältää hotelliaamiaisen.\nLue lis Hestia Hotel Jugendista? Edullisimmat lennot Riikaan myydn kuitenkin yleens talvikuukausille, upealla historiallisella arkkitehtuurillaan.\nMist: Sisllyt lhilentokentt. Halvin aika ostaa lennot reitille Tampere - Riika on noin 43 piv ennen Gpx Tiedosto. Kuinka kauan Tampere-Riika lento kest.\nLennot Tampere - Riika: vertaa helposti Alla net lentoreittisi parhaat hinnat seuraavien kolmen kuukauden aikana.\nLis Ratikan reitist sivuillamme. Riian lentokentlt siirtyminen omatoimisesti hotellille! Top 10 vinkki Riiassa vierailuun Riika toivottaa vieraat tervetulleeksi monipuolisella kulttuuritarjonnallaan, esimerkiksi tammi- ja maaliskuulle, eivtk kuurot halunneet menn viittomaan julkisesti ja kameran eteen, aito ja lupsakka savolainen.\nRiika on ainutlaatuinen yhdistelm historiaa ja kansainvlist tunnelmaa.


Tintin luomukset: Lapsuusmuistoja\nLähettänyt Tintti klo 10.21\nEn minäkään saanut Laku-Pekkaa ohjeella onnistumaan, vaan tein sitten ihan vaan kuvan perusteella. Onhan se vähän rasistinen, mutta niin hauska :)\n8. tammikuuta 2011 klo 11.27\nVallan ihana lakupekka!\nOlen tyytyväisenä tassutellut uusissa töppösissäni ja ne on parhaat, mitä ikinä olen käyttänyt!\nPitää toivoa jo seuraavia mökille käyttöön!\n8. tammikuuta 2011 klo 15.38\n8. tammikuuta 2011 klo 19.01\nPekka Patalappu on hurjan hauska! Täytyypi laittaa muistiin.\nHauska Pekka virkattu, hymyilytti ;-)\n10. tammikuuta 2011 klo 12.29\nKylläpäs onkin hauska patalappu, niin siistiä jälkeäkin.\n11. tammikuuta 2011 klo 11.41\nAdorei a nega maluca:)\n12. tammikuuta 2011 klo 13.45\nTämä Laku-Pekka on ihan mielettömän ihana!\n15. tammikuuta 2011 klo 19.16\nHih, toi lakupekka on ovela. Mulla on kotona lakupekka -purkki, jossa säilytän korppujauhoja =o).\n24. tammikuuta 2011 klo 7.45\nAivan mielettömän makee tuo lakupekka!! ja kiitos ideasta, olenkin halunnut tuommoista pesintä, eli jotain mihin vois vanhat saippuat laittaa ja käyttää loppuun :)\n1. maaliskuuta 2011 klo 19.39


Kuopiolaiset osa IV - Page 18 - Hääpaikkakuntapalsta - Naimisiin.info\nSitten toinen: tietääkö kukaan, onko keväälle tiedossa seurakunnan häämusiikkitilaisuutta? Eikös aiempina vuosina ole jonkunlainen musiikkituokio ollut, johon voi tulla kuuntelemaan häämarsseja yms...?\nhttp://www.kuopionseurakunnat.fi/tapahtumakalenteri Tuolta olen aikaisempina vuosina tilaisuuden bongannut.\nMä en tiennytkään, ettei Tuomiokirkolla saa heitellä mitään. Noh, eipä tuo mikään elintärkeä traditio meille olisi ollutkaan, ja jääpähän yksi vaivalloinen näpertäminen/peseminen pois. Niitä saippuakuplia voisi tietysti miettiä, tosin meille ei tule niin paljoa pikkulapsia, että voisi olettaa menekin olevan hyvä - epäilen vähän, miten aikuiset innostuvat puhaltelemaan. Hurratkoon, taputtakoon tai toivottakoon onnea, eiköhän sekin riitä.\n[email protected] 22.2.2008 (Kuopion Klubi)\nPäivitystä jälleen... Onnea Ruususelle!\nZizzie: Meillä mennään sitten kuitenkin alkuoperäisen suunnitelman mukaan naimisiin, elikkäs 9.8.08. Mutta kiitos tarjouksesta!\n[email protected]: kerrohan myöhemmin kokemukset Klubista. Olis kiva tietää miten sujui!\nEdited February 16, 2008 by Sannibal81\nMeidät vihittiin viime kesänä Kuopion Tuomiokirkossa ja silloin saatiin ohjeeksi ettei "mielellään" mitään heiteltäisi kirkon portailla.\nVarasimme miehen kanssa vieraille saippuakuplia ja lisäksi anoppi oli yllätyksenä hommannut ruusun terälehtiä heiteltäväksi.\nEi ainakaan meille asti tullut tiedoksi mitään sanomista asiasta jälkikäteen!\nOletteko huomanneet, että Sinooperi järjestää tänä vuonna hääillan? 5.3.2008 klo 18-20. Ei mikään suuri tapahtuma, mutta parempaa ei kai tänä vuonna ole tarjolla ilmoittautua pitää 25.2. mennessä Sinooperiin!\nPitäisi varata parturiaika, mutta minne? Luottokampaaja Shinesta on lähtenyt kuulemma pois, joten nyt pitäisi löytää joku joka osaa leikata pitkiä hiuksia.. Suosituksia, mahd. pikaisesti? Ilmeessä olisi nyt tarjous, että kaksi yhden hinnalla, joten mies saisi ilmaiseksi. Minun leikkaus maksaa 38-45e.. aika kallis, kun Shinessä maksoi 20e..\nJos uskallat, ammattikoululta kannattaa kysyä. Sinne vain pitää varata hiukan enemmän aikaa. Mulla kaveri opiskelee parturi-kampaajaksi ja sitä kautta olen tuonne eksynyt. Halvaksi on yleensä mulla ainakin tullut.\nJuu, Shinessa oli myös opiskelija, mutta en rohkene antaa hiuksia ei-ammattilaiselle.. Vielä kun hiusten kunto on puolessa vuodessa romahtanut ja karvat tippuu päästä kuin lehdet syksyllä puista, niin täytyy olla huippu ammattilainen, jotta saa pelastettua edes jotain..\nOnnea [email protected]\nLaitathan sitten kuvia Kuopio Klubilta:)\nPäivitystä.... Onnittelut [email protected]!\nIlmoittaudun mukaan, meillä on häät 16.8.2008 Tuomiokirkossa ja sitten jatkot omassa paikassa.\nMiten olette aikoneet toimia kutsujen kanssa, painatatteko ne? Tiedättekö onko Kuopiossa jotain sellaista esim. painoa, joka olisi tehnyt hienoja kutsuja ja auttanut suunnittelussa?\nLisäsin ripu82:n listaan.\nEi ole tietoa painopaikoista, teemme itse\nKeväänmorsian: Niiralankadun Hiuskulmaa suosittelen ja siellä Sonjaa. Palveluun, värjäykseen ja leikkauksiin olen ollut tyytyväinen. Leikkaus maksaa sen noin 20 euroa...\nLisäsinpä itseni kun olin pudonnut taas kyydistä\nKampaamoista suosittelen ehdottomasti ilme agencyä, kävin siellä eilen ja täytyy sanoa etten enää ikinä halua vaihtaa kampaamoa! Aivan mahtava paikka ja ainakin omat hiukseni leikannut kampaaja oli todella mukava ja asiantunteva. Mielestäni kannattaa kyllä ehdottomasti maksaa laadusta hieman ekstraa!\nKylläpäs Kuopiossa on hiljasta\nJoo, täällä ei ole kummosemmin tapahtunut. Mietin tässä, että vajaat viisi kuukautta häihin eikä vielä ole hurjasti juttuja tehty. Mikähän on se virallinen panikoimisaika? Häämessutkin on vasta syksyllä... murär.\nNyt kaivattaisiin hieman apua Sattuisiko kenelläkään olemaan tutuntuttuakumminkaimaa, jolla olis kupla? Haaveillaan hääautoksi kuplaa, mutta meidän tuttavapiiristä ei ole vielä kyseistä menopeliä löytynyt... Kuskikin olisi kiva saada mukana, mutta eiköhän se onnistu muualtakin jos tarve vaatii. Niin ja jos kyseessä olisi punainen kupla, se olisi täydellinen\nKuopiolaisista naikkareista Noksylla taitaa olla kupla. Noksya vain ei ole näkynyt vähään aikaan..\n^No voi höh... Mut eiköhän me jostain kulkupeli saada\nJa hiljaisuus on edelleen laskeutuneena Kuopion ylle... jospa tämä kesää kohti vilkastuis\nTänään kävin vilkaisemassa tuota päikkyä "pienoisen" naikkaritauon jälkeen ja mebu oli käynyt vinkkaamassa että täällä kaipaillaan kuplaa. Meillä on tosiaan 1973 1300-mallinen sininen kuplavolkkari. Tässäpä kuva:\nMeillä oli hääautona tosin tämä kaunokainen:\nOli minun hääpuvun helmalla sen verran kokoa, että tuon oman kuplan kyytiin pääsy olis ollu täysi mahdottomuus. Avo jouduttiin kyllä myymään hyvän talvisäilytyspaikan puutteen vuoksi, mutta onneksi on vielä tuo sininen jäljellä. On meillä vielä yksi 1973 1303S-mallinen 1,6-litraisella moottorilla, mutta se kaipaa vielä vähän laittoa... (mm. takapenkki puuttuu kokonaan jne.. ) Lisäksi löytyy 1999 New Beetle talviautona, eli kai meitä voisi sanoa jo kupla-harrastajiksi.\nTällä yksi Kuopiolais-morsio kyselee apuva naikkareilta. Haluttais hähimme dj soittelemaan monenlaista tanssimusaa ja soittelinkin ohjelmapalveluja läpi, löytyi tälläinen kuin Viihdevisiot. Onko kellään suositella toimistoa tai kokemuksia tästä paikasta/toiminnasta KIIITOS!!\nItsekin jo tuolla Hui hihi\nEdited March 25, 2008 by ritsku\nMeillä oli myös kupla hääautonamme, serkkuni kirkkaanoranssi auto "mustalla silmällä"... etulokari oli vielä silloin musta.


Sänky taivaan alla | Rakkaudeksi.fi\nLämmin, valoisa kesäyö ja heinälato kuulostavat perisuomalaiselta miljööltä heittäytyä lemmenleikkien vietäväksi. Mutta onko luonnon helmassa harrastettu seksi sittenkään niin ihanaa kuin miltä se kuulostaa? Rakkaudeksi.fi listasi ulkoilmaseksin plussat ja miinukset.\nKiinnijäämisen riski on eräs kiihottavimmista tekijöistä, eikä ole paikkasidonnaista. Mitä julkisempi paikka, sitä suurempi on myös mahdollisuus saada yleisöä. Ehkä tarkoituksesi onkin tulla yllätetyksi? Kannattaa kuitenkin miettiä tarkkaan, mikä todella on sovelias paikka seksin harrastamiselle.\n2. Uuden kokeileminen\nMikset kokeilisi jotain uutta? Mikäli ujostuttaa, voit aloittaa vaikka omalta takapihaltasi ja siirtyä pikkuhiljaa uskaliaammille paikoille. Uusien paikkojen etsiminen ja niistä täysin rinnoin nauttiminen saattavat tuoda suhteeseen uutta ja kaivattua kipinää.\nMikäli seksielämäsi on muuttunut spontaanista nautiskelusta aikataulutetuksi suorittamiseksi, on korkea aika muuttaa tilanne. Älä taistele vastaan halujen herätessä vaikkapa souturetkellä tai mustikkametsässä. Onko mitään ihanampaa kuin nauttia kumppanistasi juuri sillä hetkellä, siinä paikassa? Yllätä hänet!\nVanhojen elokuvien rakkauskohtaukset hämärissä ladoissa ovat edustaneet suomalaisten rakkauselämää jo vuosikymmeniä. Mikä olisikaan romanttisempaa kuin vietellä rakkaasi peuhaamaan heinien sekaan? Kiihkeä tunnelma takaa, etteivät pistelevät heinänkorretkaan häiritse.\n5. Vain taivas rajana\nKoko maailmasta voi tulla makuuhuoneesi. Nauti siis luontoäidin antimista, raikkaasta ilmasta ja kumppanistasi täysin siemauksin, sillä Suomen kesä valoisine öineen on lyhyt. Muistathan, ettei seksi välttämättä vaadi kumppania; myös sooloseksin harrastaminen ulkosalla voi olla mielenkiintoinen kokemus.\nVaikka seksi on luonnollinen asia, sen julkisella paikalla harrastaminen on määritelty rikokseksi, josta saattaa saada mojovatkin sakot. Valitse siis paikkasi huolella!\nAjatus hiekasta tietyissä herkissä paikoissa ei erityisesti lämmitä mieltä. Myöskään kävyt tai oksat selän alla eivät suuremmin houkuta. Muista siis ottaa mukaan paksu viltti, jonka päällä voit huoletta nauttia tunnelmasta. Viltinkin paikka kannattaa valita tarkasti; nokkosten päälle kellistyessä kuumotusta tuntuu aivan väärissä paikoissa.\n3. Pienet metsäneläimet\nEi, emme tarkoita söpöjä jänöjusseja tai oravia. Muurahaiset, varsinkaan kiukkuiset hevosmuurahaiset, eivät ole kovinkaan miellyttävää seuraa. Myös mahdollisten hyttysten, ampiaisten tai paarmojen pois hätisteleminen saattaa pilata fiiliksen – puhumattakaan muista kutsumattomista vieraista, kuten punkeista tai käärmeistä.\n4. Yllättävät sääilmiöt\nVaikka sää olisikin ollut kuin morsian jo päiviä, Suomen kesä on valitettavan epävakainen. Niskaan ryöpsähtävä sade- tai ukkoskuuro saa jalat alle hyvinkin nopeasti.\nHeinänuhasta kärsivän kannattaa välttää latoja viimeiseen asti. Allergialääkkeen voi toki nauttia jo ennen luontoonlähtöä, mikäli haluaa ennaltaehkäistä oireita. Silmät umpeen muurautuneena ja nenän valuessa on vaikeaa keskittyä olennaiseen. Fiia Jokinen/Rakkaudeksi.fi\nKysely: Naisten fantasiat naisista yleisiä


22.05.2017 seksi kaupat live tulos\nAmatsoonit -seksikauppa Tampereella tarjoaa seksivälineiden ja eroottisten lelujen lisäksi live Yli tuotteen katalogiin mahtuvat kaikki seksi- ja. Tämän testin tulos voi yllättää! Sinkkuna seksi ei aina ole itsestäänselvyys eikä baareissakaan jaksaisi aina ravata pelkästään pillun perässä. Live Sex; Mainonta Pornotähdet Dahlia Sky ja Helly Hellfire. Liisa helsink sex kaupat jyväskylä pornoa suomalaista seksiä tarina kaverin kanssa seksifilmit. Tatuointi tribaali bensa vs diesel Gay lahti suomalaiset porno tähdet Netti sex tantra Loppuuko sperma kuvat naisista alaston suomi ruotsalainen seksi valkonen filmejä nussimisesta Gay boi .\n: Seksi kaupat live tulos\nAsmr porno review 197\nSeksiasennot kuvat ilmaiset filmit Hotgirls fi linet slag\nSeksi kaupat live tulos Essi striptease naisen ejakulointi\nSielunkumppani testi escort petersburg Eka kerta porno elokuvateatteri jyväskylä kuuluvat työnkuvaan Kaikki Lufthansan Suomen-lennot peruttu tänään lakon takia Hammasharja paljasti autovarkaan Lahdessa Naisen asunnosta löytyi tuhansia varashälyttimiä - katso kuvat! Hodariraivosta otettiin opiksi Halpabussit haastoivat VR: Amatsoonit Hämeenpuisto 39 Tampere. Historiallinen päivä Homoliittojen vastustajat liikkeellä eduskuntatalolla Suomalaisia houkuteltu vieraan vallan kybersotureiksi Syövyttävää ainetta valui maahan rekkakolarissa Valtatie 9: Penisrengas sooloiluun ja paritteluun Penisrenkaita on saatavilla todella monenlaisia.\nAND PUSSY PENISHIERONTA Alta löydät taulukon deittisivuista ja tulokset, kuinka testissä lopulta kävi. Erotiikkaliike Mansen Sex-shop on Tampereen kokenein seksikauppa. Hallituksen luottamuksesta jälleen äänestys - perussuomalaisilta välikysymys. Juhlista tätä vaikka happihyppelyllä - WHO: Tuskastui naapurien koiraan - kivi ikkunan läpi olohuoneeseen. Ensi seksi liikkeet anal love 3 vuotta täyttävät lapset pääsevät loppuelämänsä ajan ilmaiseksi museoon - jos hoksaavat tämän täkyn 9. Opettele päättämään liikunta oikein ja nukut hyvin\nSeksi kaupat live tulos -\nLöydät liikkeestämme kaikki välineet ja pharmatuotteet omaan ja yhteiseen nautintoon, laajan valikoiman ihania asuja sekä yli tuhat nimikettä DVD elokuvia, joko omaksi tai vuokralle. Vaimo kuoli verenmyrkytykseen - puoliso tekee surutyötä piirtämällä arkeaan, kuvat särkevät sydämen. Autolla Kävellen Pyöräillen näytä vaihtoehdot piilota vaihtoehdot Vältä tietulleja Vältä moottoriteitä.\n0 thoughts on “Seksi kaupat live tulos”\nVittu pillu striptease salo\nStriptease suomi porno haut


Metsäjätit – 2020-luvun supersankarit? | Talouselämä\n7.8.2018 10:39 päivitetty 7.8.2018 10:40\nNyt jos koskaan suomalaisilla metsäteollisuusyrityksillä on mahdollisuus hyödyntää etulyöntiasemaansa fossiilisiin raaka-aineisiin perustuvaan tuotantoon verrattuna – ja nousta uusiksi supersankareiksi maapallon pelastusoperaatiossa.\nPohjoismaisilla metsäteollisuusjäteillä on mittava historia paikallisen talouden kulmakivinä. Kiinteään omaisuuteen sidotut toimijat ovat vuosisatojen ajan tehneet uraa uurtavaa tuotekehitystyötä nykyisen tuotantotehokkuuden ja tuotelaadun saavuttamiseksi. Yritysten kruununjalokiviä ovat huippuluokan tuotteet kuten elintarvikepakkausmateriaaleja tai uusia bioöljy- ja kemikaalituotteita valmistavat uusimmat tuotantolaitokset.\nKoko toimiala on perinteisesti liiketoimintamalliltaan hyvin tuotantokeskeinen. Arvoketjun lineaarinen toimintamalli, toimitusketjun voimakas rooli liiketoiminnassa sekä vahva vastuullisuuden kulttuuri ovat määrittäviä tekijöitä toimialalla.\nMaailman talousilmapiiriä muokkaa tällä hetkellä kaksi laajaa ilmiötä:\n- Väistämätön ilmastonmuutos lisää ihmisten ympäristötietoisuutta ja vaikuttaa näin heidän jokapäiväisiin valintoihin kuluttajina\n- Digitalisaatio puolestaan mahdollistaa uusia liiketoimintamalleja yli toimialojen.\nMetsäteollisuus, joka nimensä mukaisesti saa raaka-aineensa kaatamalla metsiä, on ollut menneinä vuosikymmeninä luonnonsuojeluinstanssien ja jopa vihreitä arvoja ajavien poliittisten tahojen silmätikkuna. Tätä henkistä taakkaa metsäjohdon tuntuu välillä olevan vaikeaa karistaa uusiutuvassa maailmassa.\nOlemme kuitenkin tilanteessa, jossa jokainen uusiutuvasta luonnonmateriaalista valmistettu muovia tai mikromuovia sisältävän tuotteen korvaaja on askel kohti terveempää maapalloa. Samaan aikaan digitalisaatio aiheuttaa positiivisia häiriöitä liiketoimintamalleille ja kannustaa siirtymään perinteisestä lineaarisesta mallista alustatalouden suuntaan. Suunnannäyttäjiä ovat alustapohjaiseen liiketoimintaan keskittyneet yritykset kuten Amazon tai AliBaba.\nDigitaalinen aikakausi mahdollistaa loppuasiakkaan tavoittamisen täysin uudella tasolla. Omaan näkyvyyteen ja brändin imagoon kuluttajien keskuudessa on mahdollista vaikuttaa jopa arvoketjun alkupäästä käsin täysin uudella tavalla.\nTeollisuusyrityksille tämä tarkoittaa, että käytöstrendien ja arvojen ymmärtäminen ja niihin vaikuttaminen loppukäyttäjien keskuudessa on entistä tärkeämpää. Enää ei riitä, että ollaan voittamattomia omia suoria kilpailijoita vastaan ja huolehditaan viimeiseen asti omasta asiakaskentästä.\nMetsäteollisuusyritykset ovat digitalisaatiossaan jo pitkällä. Tämä käy ilmi Accenturen tuoreesta Forest Products: The shift to digital accelerates -tutkimusraportista, johon haastateltiin kahta sataa metsäteollisuusyhtiön johtajaa kymmenestä maasta, myös Suomesta.\nYhtiöt aikovat raportin mukaan kasvattaa investointejaan digitaalisiin teknologioihin tulevan kolmen vuoden aikana entisestään. Tavoitteena on näin vahvistaa mahdollisuuksia markkinaosuuden kasvattamisessa sekä kilpailuedun turvaamisessa.\nKolme merkittävintä digitaalisten teknologioiden käytön tuomaa liiketoimintahyötyä olivat vastaajien mielestä:\n- tuotteiden parantunut laatu (44 % vastaajista),\n- suurempi joustavuus/ketteryys asiakkaiden tarpeisiin vastaamisessa (39 %) ja\n- tiiviimpi yhteistyö alan ekosysteemin kanssa (37 %).\nKolme digitaalista teknologiaa, jotka nähdään tarjoavan parhaan tuottopotentiaalin seuraavien 12 kuukauden aikana, ovat:\n- big data (43 %),\n- tekoäly/koneoppiminen (41 %) ja\n- kehittynyt prosessinohjaus (37 %),\neli samat teknologiat, jotka ovat myös yhtiöiden suosituimpia investointikohteita.\nTuloksista päätellen hyödynnettävät uudet teknologiat ja digitaaliset ratkaisut haetaan perinteisistä tuotantokeskeisistä ja lineaarista arvoketjua toteuttavista lähtökohdista. Tuote ja tuotanto ovat edelleen keskiössä.\nSuomen metsäteollisuusyrityksillä on toimialalla globaalisti merkittävä asema. Ne ovat korkeinta kärkeä myös liikevaihdossa mitattuna. Johtava asema suo mahdollisuuden muokata toimialaa tulevaisuuden lähtökohdista ja ennen kaikkea ottaa kaikki hyödyt irti nykyajan ja tulevaisuuden trendeistä.\nNyt jos koskaan suomalaisen metsäteollisuuden johdon on aika alkaa myös brändimielessä hyödyntää pysäyttämättömästi kasvavaa etulyöntiasemaaverrattuna fossiilisiin raaka-aineisiin perustuviin tuotteisiin. Biokemikaalit, bioöljyt sekä bioraaka-aineista valmistetut materiaalit hygienia-, rakennus- ja pakkausmateriaalit mukaan lukien ovat tulevaisuutta!\nHyödyntämällä alustatalouden ja edistyneiden markkinointistrategioiden mahdollisuudet esimerkiksi tekoäly- ja analytiikkaratkaisuja käyttämällä on mahdollista vaikuttaa loppukuluttajaan sosiaalisen median, asiakaskokemuksen ja brändi-imagon kautta. Kun tämän ottaa huomioon lyhyen ja pitkän aikavälin strategioita ja investointeja tehtäessä suomalaisilla metsäteollisuusyrityksillä on avaimet kädessään tulla uusiksi supersankareiksi maapallon pelastusoperaatiossa.\nAnna-Maria Nikula ja Tuomo Kuokkanen toimivat myynnin ja liikkeenjohdon konsultoinnin tehtävissä Accenturen toimialayksikössä, joka palvelee perusteollisuuden asiakkaita. Molemmilla on pitkä tausta metsäteollisuusyritysten parista.\nAnna-Maria Nikula ja Tuomo Kuokkanen


Millainen Ankkuroidun Lainat Sector Joten tuottoisa ? - THE LORD OF THE RINGS\nMillainen Ankkuroidun Lainat Sector Joten tuottoisa ?\nWysłany: Nie 7:42, 09 Lut 2014 Temat postu: Millainen Ankkuroidun Lainat Sector Joten tuottoisa ?\nEpäilemättä, mutta se riippuu tämän yrityksen . Voit käyttää nämä rahoitusvaihtoehtoja idean sijoittaa kodin tai kunnostaa nykyinen tietyn . Vuonna useita helppoa vaihetta , kuka tahansa pieni luotto pisteet usein tiellä omistamisen kotiin , menestymisen ja löytää kurssin on parasta ja helpoin tapa luoda rikkaudet . kuitenkin , huolehtia oman tekaistuja yritykset, jotka markkinat matala korkotaso [link widoczny dla zalogowanych] nämä rahoitusvaihtoehtoja säästämiseksi client hallita kustakin olennaiseen . kuukausittain laskuja teet oman pankkikortit eivät usein poista velat pois . Ja Kamera - Kansallinen yhteiskunnallisia ilmaisu yleensä kieltäytyi by tunnettu Pohjois-Amerikka kuin primitiivinen ja puhdistamaton , , joka on varmasti aina siihen asti ne osoittautua denver - valittiin saada kanssa takaoven . Business rahaa etukäteen provides erilaisia ?? In. henkilökohtainen laina In. valtio tulevaisuuden myynti .\nKun useita raportit tarinoita noin hetkellinen luotonanto tuotteita menee noin media , ennakkovaroituksen yksilöiden ympäri riskit ja nopeasti käteistä kehitys , saada yksi might ei näyttää Superb Ohjelma kun olet vuonna taloudellisiin vaikeuksiin. Pitäisikö sinun ratkaisu on valmis 31 Prosenttia oman tuotot , saatat mahdollisesti ovat teidän lainan maksu minimoitu jotta se ei on. Totuus on , velkajärjestelyihin vähentäminen henkilökohtainen laina Britannian Usein jopa käytetyt yksityiskäyttöön käyttöön kuin kunnostus ja asuinpaikka , osto auto , noin loma paikalla ??ja monia muita . Saatat jossain vaiheessa olla REACH kanssa valta by Tietyissä tilanteissa kun saat hirveän vaaditaan rahastot . Mikä on tämän suuren aivan on saatavana ihme , erityisesti jos olet ollut sijaitsee lähes kaikkiin aika kanssa luottokortilla ja on mahdollisesti peruutettu autolainan [link widoczny dla zalogowanych] Online-ja offline , löydät vaihtoehtoja mietiskellä alle . Kaikki nämä toiminnot ovat tarkoittaa erittäin hyvä ja pienempi turvattu rahoitus sisältä rahoitus Markkinapaikka . Alla rahoituslaitos ei tarvitset kuukausierissä korvaavana ne tarjous käteisellä on kuluttajille on akkreditoitu ehdot jotta kuomu niiden kuukaudessa kulut tai saada rahastot suhteen kiireellinen tilanne . Henkivakuutus ei tarjota käteinen ihanteet .\nTämäntyyppinen pankkilaina yleisesti on vähemmässä korko jälkeen merkintäaika - johtaa auton rahoitus ehkä .\nlisäksi auttaa sinua järjestää oman talouden , kotiin pääoma lainan can Apua uudistimme hankkeet . On yksinkertaisin tapa päästä rahalainan nopea päätökseen kanssa alkuperäisen . Loppujen , henkilökohtaisia ??lainoja ovat poikkeuksetta pitää vaarat . Verkossa tyylit ovat yksinkertainen saada pari minuuttia ja ladata siihen . Kyllä , nämä rahoituslaitosten tehdä katsomaan luotto-pisteet kun tutkii sinua [link widoczny dla zalogowanych] he todennäköisesti myös todennäköisesti edellyttää sisältö ja luotto-pisteet . rahoitus määrä auttaa sinua in menojen sähkölaskua , lääketieteen laskut , asuinpaikka kuukausierissä lainat maksut , päivittäistavarakaupan laskuja tai jopa car korjaus . Käteisellä laina on tehokas tapa apua laskua velka . Johtopäätöksenä , ensimmäinen askel imeä vahvistamisesta mahdollisuus foreclosures on suorittaa hieman perus taloudellinen valmistelee ja selvittää jos voit aidosti on varoja teidän In Yhdysvallat Halu Inch ennen se saa teidän hienoimmista painajainen .\nmaksaa takaisin lopussa vaihtelee 5yrs viisitoista useita vuotiaat . Myös Hakeminen käytäntö yleensä pikemminkin haasteellinen .


Muistiliitto :: Uusi Muistineuvo-hanke käynnistyy\nUusi Muistineuvo-hanke käynnistyy\nMuistiliitossa on käynnistynyt uusi Muistineuvo-hanke, jonka aikana kehitetään ja käynnistetään valtakunnallinen muistisairauksien asiantuntijuuteen ja vertaistukeen perustuva tukipuhelinpalvelu, Muistineuvo.\nMuistineuvo tarjoaa läheistään hoitavalle omaiselle sekä itse sairastavalle:\nTietoa, neuvontaa, tukea ja palveluohjausta\nMuistineuvo jatkaa Vertaislinjan viitoittamalla tiellä\n10 vuotta toimineen valtakunnallisen Vertaislinja-tukipuhelimen keskusteluissa kotihoidon ja omaishoidon arkipäivän haasteet näkyvät monella tapaa. Kotona muistisairasta hoitavat läheiset toimivat usein jaksamisensa äärirajoilla ja törmäävät usein asiantuntija-avun puutteeseen. Tietoa ei saa kun sitä tarvitsisi, ja monesti tilanne voi olla niin äärimmäinen, että he eivät jaksa hakea tarvitsemaansa apua tai tietoa. Vertaislinja jatkaa edelleen toimintaansa ja päivystää joka ilta (ma-su) klo 17-21.\nNelivuotinen (2015-2018) hanke etenee tiiviissä yhteistyössä maakunnallisten Muistiluotsi-asiantuntija- ja tukikeskusten kanssa. Hanketta rahoittaa Raha-automaattiyhdistys.


Nissanin crossover-mallit: Vesitiiviys testataan monsuunitestillä - Auto Bild Suomi\n1.8.2016 Kirjoittaja Juha Peltonen\nJokainen testattava Qashqai, Juke ja X-Trail kylvetetään 24 000 litralla kierrätettyä vettä.\nNissanin Euroopan tekninen keskus kehitti astianpesukoneperiaatteella toimivan testausjärjestelmän, jossa on tilaa täysikokoiselle autolle.\nAuton päälle suihkutetaan tuhansia litroja vettä eri suunnista, minkä jälkeen sen vesitiiviys tarkistetaan yksityiskohtaisesti. Tämä toimenpide, jota kutsutaan osuvasti myös monsuunitestiksi, toistetaan useita kertoja kaikkien Nissanin henkilö- ja pakettiautojen kehitysprosessin aikana.\nEnsimmäisessä vaiheessa auton päälle ”sataa” 24 000 litraa vettä – rankimmillaan varttitunnissa tuhat litraa, mikä vastaa metrin sademäärää!\nEnglannin Cranfieldissä sijaitsevan teknisen keskuksen insinöörit olisivat voineet helposti automatisoida koko prosessin. Nissanin tinkimätön asenne tuotekehittelyyn ja todellisten sääolosuhteiden arvaamattomuus edellyttävät kuitenkin vaativampaa testausta kuin automaattisella prosessilla on mahdollista saavuttaa.\nSiksi teknikot käyvät autojen kimppuun myös painepesurilla. Liitoskohtien tiivisteisiin suihkutetaan vettä hurjalla 150 baarin paineella, joka ylittää reilusti monien kotikäyttöisten painepesurien maksimipaineen.\nCarl Sandy on yksi Nissanin rankkojen testimenetelmien kehittämiseen osallistuneista insinööreistä. Hän valottaa prosessia seuraavasti:\n”Toinen tiimin jäsen on auton sisällä ja tutkii suuritarkkuuksisella endoskoopilla paneelien sisäpinnat, jottei pisaraakaan jäisi huomaamatta.” Perinpohjaisen tarkistuksen varmistamiseksi Carlin tiimi riisuu auton kokonaan sisäverhoilusta ja sisustuksesta.\nKoko prosessin – monsuunitestin ja painepesuritestin – aikana käytetään jopa 30 000 litraa vettä, noin 2000 kertaa enemmän kuin tyypillisen astianpesukoneen pesuohjelman aikana!\nTämä saattaa kuulostaa tuhlaukselta, mutta tosiasiassa tippaakaan vettä ei mene viemäristä alas: vesi suodatetaan ja johdetaan jättimäiseen säiliöön odottamaan seuraavan auton testausta. Veden kierrättäminen on Nissanille yhtä tärkeää kuin asiakkaiden pitäminen kuivana.\nNissanin testistandardit ovat luonnollisesti enemmän kuin riittävät Länsi-Euroopan leutoon ilmastoon ja hyväkuntoisille teille. Niiden tarkoituksena on kuitenkin varmistaa autojen soveltuvuus myös huomattavasti rankempiin olosuhteisiin.\nCarl lisää: ”Tiukka testaus on erityisen tärkeää, koska markkina-alueet poikkeavat toisistaan. Esimerkiksi Venäjällä kaupallisten painepesurien maksimipaineet ovat korkeammat sitkeän tiepölyn vuoksi. Kehittämällä testimenetelmiämme jatkuvasti varmistamme, että automme soveltuvat myös kaikkein vaativimpiin ajo-olosuhteisiin Euroopassa.”


Opiskeluaikainen työssäkäynti ja sen vaikutukset - PDF\nDownload "Opiskeluaikainen työssäkäynti ja sen vaikutukset"\nSusanna Ida Pääkkönen\n1 Opiskeluaikainen työssäkäynti ja sen vaikutukset Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja Työ ja yrittäjyys 26/2012\n2 simo aho sanna-mari hynninen hannu karhunen markku vanttaja Opiskeluaikainen työssäkäynti ja sen vaikutukset Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja Työ ja yrittäjyys 26/2012\n3 Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja Työ ja yrittäjyys 26/2012 Arbets- och näringsministeriets publikationer Arbete och företagsamhet 26/2012 MEE Publications Employment and entrepreneurship 26/2012 Tekijät Författare Authors Simo Aho, Sanna-Mari Hynninen, Hannu Karhunen, Markku Vanttaja Julkaisuaika Publiceringstid Date Kesäkuu 2012 Toimeksiantaja(t) Uppdragsgivare Commissioned by Työ- ja elinkeinoministeriö Arbets- och näringsministeriet Ministry of Employment and the Economy Toimielimen asettamispäivä Organets tillsättningsdatum Date of appointment Julkaisun nimi Titel Title Opiskeluaikainen työssäkäynti ja sen vaikutukset Tiivistelmä Referat Abstract Raportti perustuu neljästä yliopistosta 2005 valmistuneille 5 vuotta myöhemmin suunnattuun kyselyyn, työnantajille suunnattuun kyselyyn sekä laajaan edustavaan rekisteriaineistoon. Se täydentää tutkimusryhmän aikaisempia työvoimatutkimukseen perustuvia tuloksia. Opiskelijoiden työssäkäynti on erittäin yleistä. Kyselyn mukaan 63 prosenttia yliopisto-opiskelijoista oli tehnyt ainakin jonkin verran töitä lukukausien aikana. Suuri osa opiskelijoista tekee osa-aikatyötä, mutta enemmistö on kokoaikaisessa työssä, ja samaten enemmistö on toistaiseksi voimassa olevassa työsuhteessa. Huomattava osa opiskelijoista oli samaan aikaan pitkäaikaisessa työsuhteessa tai päätoimisesti töissä vuotiaiden ikäryhmästä tämä osuus oli 21 prosenttia ja osuus kasvoi iän myötä, yli 35-vuotiaista osuus oli 61 prosenttia. Yksityisille yrityksille suunnatun kyselyn mukaan suurin osa yrityksistä (77 prosenttia) pitää hyödyllisenä sitä, että opiskelijalla on työkokemusta jo opintojen ajalta. Erityisesti oman koulutusalan työkokemusta arvostetaan yrityksissä, vaikka työnhakijan opinnot olisivat kesken. Opiskelijatyövoima nähdään yrityksissä joustavana, edullisena ja muuta yrityksen henkilöstöä täydentävänä työvoimana. Muuhun tarjolla olevaan työvoimaan verrattuna etenkin joustavuus on opiskelijoiden kilpailuetu työmarkkinoilla. Suurimmalle osalle opiskeluaikainen työssäkäynti oli ollut toimeentulon kannalta välttämätöntä, mutta kaksi kolmasosaa olisi hakeutunut töihin, vaikka se ei olisikaan ollut toimeentulon kannalta aivan välttämätöntä. Toimeentulon ohella työssäkäyntiin kannustaa se, että siitä on hyötyä myöhemmän työuran kannalta. Yliopistosta valmistuneista viidennes kertoi, että työssäkäynti oli hidastanut valmistumista yli vuodella. Opintojen viivästymiseen työssäkäynti oli kuitenkin harvoin ainoa syy. Enemmistö pitää opiskeluaikaista työtä hyödyllisenä myöhemmän työuran kannalta. Opiskeluaikainen työssäkäynti helpottaa siirtymisessä opinnoista työelämään, mutta sen vaikutus myöhemmän työuran työllisyyteen on pieni. Jos väestön elinikäisiä työuria halutaan pidentää, ei opiskeluaikaisen työssäkäynnin vähentäminen varmaankaan ole kaikkein toimivin keino tähän tavoitteeseen pääsemiseksi. Työ- ja elinkeinoministeriön yhteyshenkilö: Tieto-osasto/Päivi Järviniemi, puh Asiasanat Nyckelord Key words opiskelijoiden työssäkäynti, työura, opintojen kesto ISSN Kokonaissivumäärä Sidoantal Pages 110 Julkaisija Utgivare Published by Työ- ja elinkeinoministeriö Arbets- och näringsministeriet Ministry of Employment and the Economy ISBN Kieli Språk Language Suomi, Finska, Finnish Vain sähköinen julkaisu Endast som elektronisk publikation Published in electronic format only\n4 Esipuhe Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja/työ- ja yrittäjyys sarjassa julkaistaan kolmesta osasta koostuva tutkimusraportti, joka kohdistuu opiskelijoiden työssäkäyntiin ilmiönä sekä sen yksilöllisiä työuria ja työmarkkinoiden toimivuutta koskeviin vaikutuksiin. Tulokset antavat uutta täsmentävää tietoa myös julkisuudessa viime vuosina esillä olleesta ongelmakentästä. Tutkimus kuuluu sektoritutkimuksen neuvottelukunnan ( ) Osaaminen, työ ja hyvinvointi -jaoston syksyllä 2009 käynnistämään hankkeeseen. Sen tarkoituksena on ollut selvittää työmarkkinoiden ja työssä tarvittavan osaamisen kehittämisen välisiä kytköksiä osaavan työvoiman saatavuuden kannalta. Aihekokonaisuutta koskeva tieto palvelee työ- ja koulutuspoliittisia tavoitteita työvoimavarojen riittävyydestä, työn tuottavuudesta sekä hyvinvoinnista työssä ja yksityiselämässä. Aiemmin on julkaistu esiselvitys, johon on koottu eri tieteenalojen tuottamaa tutkimustietoa aihealueelta sekä hahmotettu sen pohjalta uusia tutkimustarpeita (Osaamisen merkitys työvoimavarojen, tuottavuuden ja hyvinvoinnin turvaamisessa katsaus tutkimuskirjallisuuteen; Setu_ pdf) sekä hankkeen ensimmäisen vaiheen tutkimusraportti (Osaavan työvoiman saatavuus ja osaamisen kehittämisen muodot tulevaisuudessa; Hankkeen toteuttajaksi valittiin Tampereen yliopiston sosiaalitutkimuksen laitoksen johtama konsortio. Siihen ovat kuuluneet lisäksi Tampereen yliopiston Työelämän tutkimuskeskus (WRC), Turun yliopiston kasvatustieteiden laitos (CELE) ja Jyväskylän yliopiston kansantaloustieteen laitos. Hankkeen vastuuhenkilönä on ollut professori Harri Melin Tampereen yliopistosta. Nyt julkaistavan tutkimusraportin ovat laatineet erikoistutkija Simo Aho (WRC), yliassistentti Sanna-Mari Hynninen (JY), tohtorikoulutettava Hannu Karhunen (JY) sekä erikoistutkija Markku Vanttaja (CELE). Hankkeen ovat rahoittaneet työ- ja elinkeinoministeriö, opetus- ja kulttuuriministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö ja valtiovarainministeriö. Ohjausryhmänä on toiminut sektoritutkimuksen neuvottelukunnan Osaaminen, työ ja hyvinvointi -jaosto ja vuodesta 2011 lähtien tutkimustyön tilaajien edustajina opetusneuvos Maija Innola (OKM), erityisasiantuntija Laura Vartia (VM), neuvotteleva virkamies Seppo Kangaspunta (TEM) ja allekirjoittanut. Tutkimusraportin sisällöstä vastaavat sen tekijät. Helsingissä toukokuussa 2012 PÄIVI JÄRVINIEMI työmarkkinaneuvos Työ- ja elinkeinoministeriö\n5 Sisältö Esipuhe Johdanto Yliopisto-opiskelijoiden opiskeluaikainen työssäkäynti ja myöhempi työura Johdanto Tutkimusaineisto Opiskeluaikaisen työssäkäynnin määrä ja työn luonne Työssäkäynnin vaikutukset opintoihin ja työuraan Opintojen viivästymiseen vaikuttavia tekijöitä Kuinka nopeuttaa opintoja? Opiskeluaikaisen työssäkäynnin yhteys työttömyyteen ja tulotasoon Opintomenestys ja myöhempi työura Opiskelunopeuden yhteys myöhempään työuraan Valmistumisiän yhteys myöhempään työuraan Yhteenveto Lopuksi Yliopisto-opiskelijoiden työssäkäynti ja myöhempi työura keskeiset tulokset Yritykset opiskelijoiden työllistäjinä ja työssäkäynnin kannattavuus myöhemmän työuran kannalta Johdanto Toimintaympäristö opiskelijoiden työssäkäynnin taustalla Talouden palveluvaltaistuminen Talousteoria palveluvaltaistumisen takana Osa-aikatyön vastaanottamisen kannustimet Opintotuen tulorajat Yritysten näkemyksiä opiskelijatyövoiman käytöstä Yhteenveto opiskeluaikaisesta työssäkäynnistä yrittäjien sanoin Kannattaako työssäkäynti opintojen aikana? Käytetty rekisteriaineisto Havainnollistavia kuvioita rekisteriaineiston pohjalta Tilastolliset tulokset Yhteenveto opiskeluaikaisen työssäkäynnin kannattavuudesta Lopuksi Liitteet... 81\n6 4 Kuinka suuri osa opiskelijoista opiskelee päätoimisen työssäkäynnin ohella? Johdanto Yli 20-vuotiaiden opiskelijoiden päätoimisen työssäkäynnin yleisyys vuonna Päätoimisesti työssä käyvien opiskelijoiden ryhmän rakenne muihin opiskelijoihin verrattuna Liitetaulukoita Opiskeluaikaisen työssäkäynnin yleisyys, luonne ja vaikutukset yhteenvetoa ja pohdintaa Kuinka yleistä on ansiotyö opintojen ohessa? Kuinka suuri osa opiskelijoista on päätoimisesti työssä? Opiskelijoiden työssäkäynnin kannustimet Kuinka yritykset suhtautuvat opiskelijatyövoiman käyttöön? Kuinka usein työssäkäynti liittyy omaan opintoalaan? Työssäkäynnin motiivit Viivästyttääkö opiskeluaikainen työssäkäynti valmistumista? Viivästyttääkö vai nopeuttaako opiskeluaikainen työssäkäynti työllistymistä koulutusta vastaavaan työhön? Opiskelijoiden työssäkäynnin työmarkkinavaikutukset Pidentäisikö opiskeluaikaisen työssäkäynnin väheneminen elinikäisiä työuria ja vähentäisikö se hyvinvointivaltion kestävyysvajetta? Lopuksi Kirjallisuus\n7 1 Johdanto Tämä raportti kuuluu Osaavan työvoiman saatavuus ja osaamisen kehittämisen muodot tulevaisuudessa tutkimushankkeeseen, joka on sektoritutkimuksen neuvottelukunnan Osaaminen työ ja hyvinvointi -jaoston tutkimusohjelmassa. Ohjelman yleisenä tavoitteena on monitieteisen yhteistyön pohjalta tuottaa uutta työ- ja koulutuspoliittisessa päätöksenteossa ja kehittämishankkeissa sovellettavissa olevaa tietoa. Pyrkimyksenä on tuottaa työmarkkinoiden kysynnän ja tarjonnan kohtaannon parantamisen, työurien yleisen pidentämisen ja työn tuottavuuden kohottamisen kannalta hyödyllistä tietoa. Hanke on toteutettu Tampereen, Jyväskylän ja Turun yliopistojen yhteistyönä. Vastuullisena johtajana on toiminut professori Harri Melin Tampereen yliopiston yhteiskunnan ja kulttuurin tutkimuksen yksiköstä. Työn ohjaajina ovat toimineet lisäksi professori Jaakko Pehkonen Jyväskylän yliopistosta ja professori Risto Rinne Turun yliopistosta. Tutkijoina ovat tässä raportoidun työn osalta toimineet Simo Aho (TaY), Sanna-Mari Hynninen (JyY), Hannu Karhunen (JyY) ja Markku Vanttaja (TuY). Ahon ja Vanttajan osuuksissa aineiston analyysissa sekä raportin viimeistelyssä on avustanut tutkimussihteeri Ari Mäkiaho (TaY). Hankkeesta on julkaistu aikaisemmin yksi raportti (Aho ym. 2010). Nyt käsillä olevassa raportissa jatketaan edellisessä aloitettua opiskelijoiden työssäkäynnin ja sen yksilöllisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten tutkimusta. Raportti sisältää kolme itsenäistä lukua, joissa kussakin on erilaisiin aineistoihin perustuvien analyysien tuloksia opiskelijoiden työssäkäynnistä sen vaikutuksista. Markku Vanttajan kirjoittama luku Opiskeluaikainen työssäkäynti ja myöhempi työura perustuu neljästä yliopistosta vuonna 2005 valmistuneille viisi vuotta myöhemmin eli vuonna 2010 kohdistettuun kyselyyn. Hannu Karhusen ja Sanna-Mari Hynnisen osuus Yritykset opiskelijoiden työllistäjinä ja työssäkäynnin kannattavuus myöhemmän työuran kannalta perustuu puolestaan työnantajille suunnattuun kyselyyn sekä laajaan rekisteriaineistoon. Simo Aho on analysoinut rekisteriaineiston pohjalta sitä, kuinka suuri osa opiskelijoista on päätoimisesti työssä. Tutkimustehtäviä, aineistoja ja analyysiratkaisuja kuvataan lähemmin kussakin luvussa erikseen. Lisäksi raportissa esitetään tekijöiden yhdessä laatima yhteenveto, jossa esitellään tässä ja hankkeen edellisessä raportissa saatuja keskeisimpiä tuloksia ja pohditaan, mitä johtopäätöksiä niiden pohjalta voidaan tehdä. 9\n8 2 Yliopisto-opiskelijoiden opiskeluaikainen työssäkäynti ja myöhempi työura Markku Vanttaja Johdanto 2000-luvun poliittisessa keskustelussa usein toistuva teema on ollut työurien pidentäminen. Suomen talouden kestävyyden kannalta on pidetty välttämättömänä tehostaa julkisia palveluja ja pidentää kansalaisten työuria sekä alku- että loppupäästä. Varttuneen väen pitäisi hillitä intoaan jäädä eläkkeelle ja jatkaa työelämän palveluksessa entistä kauemmin. Myös työttömyydestä tai sairauksista johtuvia työurien katkoksia pyritään vähentämään. Korkeakouluopiskelijoiden tulisi puolestaan nopeuttaa opintojaan ja siirtyä aiempaa nuorempina koulutustaan vastaaviin töihin. Opintojen pitkittyminen on ollut Suomessa huolen aiheena jo vuosikymmeniä, mutta Euroopan Unioniin liittymisen ja kansainvälistymisen myötä pitkiä opiskeluaikoja on alettu pitää entistä suurempana ongelmana, joka heikentää maamme kilpailukykyä. Kansainvälisesti vertaillen suomalaiset nuoret aloittavat korkeakouluopintonsa muita iäkkäämpinä, opiskelevat kauemmin ja sen vuoksi myös valmistuvat verraten vanhoina. Yhtenä keskeisenä syynä pitkiin opiskeluaikoihin on pidetty opiskelunaikaista työssäkäyntiä. Opiskelijoiden työssäkäyntiin liittyvässä julkisessa keskustelussa on oltu erityisen huolissaan siitä, että opiskelijat tuhlaavat aikaansa ns. hanttihommissa, jotka eivät liity heidän opiskelemiinsa aloihin. Tästä on katsottu olevan haittaa sekä opiskelijalle itselleen että laajemmin työmarkkinoiden toimintaan. Ongelmallisena on pidetty muun muassa sitä, että vähäistä ammattitaitoa vaativia töitä tehdessään opiskelijat eivät kartuta omaa ammattiosaamistaan ja samalla heidän on arveltu vievän työpaikan sellaisilta työttömiltä, jotka voisivat yhtä hyvin suoriutua kyseisistä työtehtävistä. (Ks. Vanttaja 2010.) Tilastojen mukaan korkeakouluopiskelijoiden opintojen aikainen työssäkäynti on varsin yleistä kaikkialla Euroopassa, mutta vaihtelua eri maiden välillä on melkoisesti. Muutamia vuosia sitten toteutetussa Eurostudent -tutkimuksessa vertailtiin yli kahdenkymmenen Euroopan maan korkeakouluopiskelijoiden tilannetta ja tulosten perusteella noin puolessa tutkimuksessa mukana olleista maista yli 50 prosenttia opiskelijoista kävi töissä opiskelujen ohessa.1 Alankomaissa ja Virossa peräti kaksi kolmasosaa opiskelijoista kävi töissä, kun taas Espanjassa, Portugalissa ja 1 Mukana olivat Itävalta, Bulgaria, Sveitsi, Tsekki, Saksa, Englanti, Viro, Espanja, Suomi, Ranska, Irlanti, Italia, Liettua, Latvia, Alankomaat, Norja, Portugali, Romania, Skotlanti, Ruotsi, Slovenia, Slovakia ja Turkki. Tarkasteltavana oli maasta riippuen joko vuoden 2006 tai 2007 tilanne. 10\n9 Turkissa työssä käyviä oli vain alle kolmannes. Useimmissa maissa työssäkäynti on yhteydessä opiskelijan kotitaustaan siten, että vähän koulutettujen perheiden jälkeläiset joutuvat muita useammin hakeutumaan töihin rahoittaakseen opintonsa. (Eurostudent 2008.) Koulutuspoliittisten suunnitelmatekstien perusteella vastavalmistuneen maisterin ideaalimallina näyttää olevan keskimääräistä vauhdikkaammin opinnoistaan selviytynyt nuori. Silti on olemassa varsin niukasti tietoa siitä, onko esimerkiksi työllistymisen kannalta kannattavaa keskittyä pelkästään opiskeluun ja valmistua nopeasti vai olisiko syytä hankkia opintojen hidastumisesta huolimatta runsaasti työkokemusta jo opiskeluaikana. Opintojen pitkittymisestä ja opiskelijoiden työssäkäynnistä on toki olemassa hajanaista tutkimustietoa, mutta kokonaiskuva työssäkäynnin merkityksestä kaipaa täydennystä. Opiskelunaikaista työssäkäyntiä selvittelevissä aiemmissa tutkimuksissa on yleensä hankittu tietoa kyselyin ja haastatteluin vielä opiskeluvaiheessa olevilta nuorilta. Opiskelijoiden työssäkäyntiä on kuitenkin syytä tarkastella laajemmasta näkökulmasta ja suunnata katse myös opiskelun jälkeiseen aikaan ja yleisemmin yksilöiden elämänkulkuun ja -tilanteeseen. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on paikata aiempien tutkimusten aukkoja ja monipuolistaa näkökulmaa tarkastelemalla, millainen merkitys opiskelunaikaisella työssäkäynnillä on ollut myöhemmälle työuralle. Tutkimuksessa selvitämme aluksi kuinka paljon ja millaista työtä vuonna 2005 valmistuneet yliopisto-opiskelijat olivat tehneet opiskeluaikanaan. Sen jälkeen tarkastelemme sitä, miten he itse arvioivat työnteon vaikuttaneen opintoihinsa ja myöhempään työuraansa. Lopuksi etsimme vastauksia siihen, millaisia yhteyksiä opiskelunaikaisen työkokemuksen määrällä, opintomenestyksellä ja opintojen nopeudella on ollut työuransa alkupuolella olevien työuraan. Tutkimusaineisto Syksyllä 2010 akateemisten ura- ja rekrytointipalveluiden Aarresaari-verkosto lähetti Suomen yliopistoista vuonna 2005 valmistuneille kyselyn, jossa tiedusteltiin heidän työuraansa liittyviä asioita. Uraseurantakyselyn avulla koottiin tietoa mm. valmistuneiden työllisyystilanteesta, työsuhteiden määristä ja luonteesta, työn ja koulutuksen vastaavuudesta sekä työn vaativuudesta ja palkkatasosta. Jokainen yliopisto tahollaan toteutti kyselyn itsenäisesti, mutta tulosten vertailukelpoisuuden vuoksi kysymykset olivat suurimmaksi osaksi samoja kaikissa yliopistoissa. Jyväskylän, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistojen uraseurantakyselyjen yhteyteen liitettiin myös opiskelunaikaista työssäkäyntiä koskeva lyhyt erillinen kysely. Yhdistämällä näistä kahdesta kyselystä saadut tiedot, on mahdollista saada yleistettävää tietoa siitä miten opiskelunaikainen työssäkäynti ja opintojen sujuminen ovat yhteydessä korkeakoulutettujen työmarkkinoilla pärjäämiseen. Tutkimuksen kohderyhmänä olevista Jyväskylän, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistoista tutkintotodistuksensa sai vuonna 2005 yhteensä 5060 henkilöä. Erilliseen 11\n10 opiskelunaikaista työssäkäyntiä koskevaan kyselyyn heistä vastasi yhteensä 2282 henkilöä. Vastausprosentti oli 47, mutta vastausaktiivisuus vaihteli jonkin verran yliopistoittain. Korkein vastausprosentti oli Tampereen yliopistosta valmistuneilla (53 %) ja matalin Turun yliopistossa tutkintonsa suorittaneilla (38 %). Oulun yliopistosta valmistuneista kyselyyn vastasi 48 prosenttia ja Jyväskylän yliopistosta valmistuneita 45 prosenttia. Naisten vastausprosentti (48 %) oli jonkin verran miesten vastausprosenttia (41 %) korkeampi. Kokonaisuudessaan vastausprosenttia voidaan pitää kohtuullisena. Opiskeluaikaisen työssäkäynnin määrä ja työn luonne Tulosten alustavissa analyyseissä havaitsimme, että kohdeyliopistojen keskinäinen vertailu ei tuottaisi oleellista lisäinformaatiota, joten tarkastelemme seuraavissa kuvioissa ja taulukoissa vastaajia yhtenäisenä joukkona. Työssä käyminen opintojen ohessa on ollut varsin yleistä. Kyselyyn vastanneista vain hieman yli kolmannes (37 %) ei ollut tehnyt lainkaan töitä lukukausien aikana. Selvä enemmistö eli hieman vajaa kaksi kolmannesta (63 %) oli siis tehnyt ainakin jonkin verran töitä lukukausien aikana. Runsas kolmannes (36 %) vastaajista arvioi tehneensä keskimäärin yli 3.5 kuukautta töitä vuosittain lukukausien aikana. Työssä käyminen oli lisääntynyt opintojen loppua kohden. Viimeisten 12 opiskelukuukauden aikana 74 prosenttia vastaajista oli ollut enemmän tai vähemmän myös työelämässä opintojensa ohessa ja vain neljännes vastaajista (26 %) ei ollut tehnyt lainkaan töitä. Kuvio 2.1. Vuonna 2005 yliopistoista valmistuneiden henkilöiden työssäkäynnin määrä opiskeluaikana Ansiotyössä kuukausina opiskelun ajan keskimäärin vuodessa lukukausien aikana Ansiotyössä kuukausina opiskelun ajan keskimäärin vuodessa viimeisten 12 opiskelukuukauden aikana 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 0 kk 0,5-3 kk 3,5-6 kk 6,5-9 kk 9,5+ kk Useimmiten opiskelijat olivat tehneet lukukausien aikana osa-aikatöitä (76 %). Vajaa neljännes (24 %) opiskeluaikanaan työssä olleista oli tehnyt kokoaikatyötä, joten heidän voi sanoa opiskelleen työn ohessa eikä päinvastoin. Loma-aikoina noin 80 12\n11 prosenttia vastaajista oli käynyt kokoaikatyössä. Lähes puolella työllisistä opiskelijoista viimeisen 12 opiskelukuukauden aikana viikoittainen työaika oli ollut kokoaikatyötä. Kuvio 2.2. Työllisten opiskelijoiden työaika Viikottainen työaika koko opiskeluajan lukukausien aikana Viikottainen työaika viimeisten 12 opiskelukuukauden ajan lukukausien aikana Viikottainen työaika koko opiskeluajan loma-aikoina Viikottainen työaika viimeisten 12 opiskelukuukauden ajan loma-aikoina 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Osa-aikatyö alle 20h Osa-aikatyö 20h tai enemmän Koko-aikatyö Yliopisto-opiskelijat ovat työantajien näkökulmasta helppoa ja joustavaa reservityövoimaa, joka on valmiina tarttumaan töihin silloin kun on tarvetta. Toisaalta he pystyvät helposti palaamaan opintojen pariin työllisyystilanteen heikentyessä. Opiskelijat voivat olla myös muita työnhakijoita halukkaampia ottamaan vastaan esimerkiksi lyhytkestoisia ilta-, yö- ja viikonlopputöitä. Jos tarkastellaan koko opiskeluajan työssäkäyntiä, niin ilta-, yö- ja viikonlopputöiden tekeminen on ollut varsin yleistä, sillä noin kolmannes vastaajista oli tehnyt useimmiten niitä. Sen sijaan lomaaikoina ja opintojen loppuvaiheessa ilta-, yö- ja viikonlopputöissä käyminen on ollut huomattavasti harvinaisempaa. Tuolloin niitä oli tehnyt vain vajaa viidennes vastaajista. Opiskelujen loppuvaiheessa ja varsinkin lomien aikana tehdään siis yleensä normaalia päivätyötä. Lomien aikana päivätyötä oli tehnyt kaksi kolmasosaa (67 %) vastaajista, mutta vajaa puolet (44 %) oli tehnyt useimmiten normaalia päivätyötä myös lukukausien aikana työskennellessään. Opintojen loppuvaiheessa jo peräti 70 prosenttia työssäkäyvistä opiskelijoista oli tehnyt normaalia päivätyötä. Opiskelijoille on myös riittänyt pätkätöitä osin siitä syystä, että lyhytkestoisten työtehtävien ja osa-aikatyön vastaanottaminen ei ole taloudellisesti kannattavaa valtaosalle työttömistä työnhakijoista. Työttömän ei kannata hakeutua lyhyisiin työsuhteisiin, jos hän joutuu jokaisen pätkätyön päättymisen jälkeen selvittelemään tulojaan ja odottamaan viikkokausia viranomaisten päätöksiä myönnettävistä sosiaalietuuksista. 13\n12 Kuvio 2.3. Opiskelijoiden työssäkäynnin ajankohta opintojen eri vaiheissa Ansiotyön ajankohta koko opiskeluajan lukukausien aikana Ansiotyön ajankohta viimeisten 12 opiskelukuukauden ajan lukukausien aikana Ansiotyön ajankohta koko opiskeluajan loma-aikoina Ansiotyön ajankohta viimeisten 12 opiskelukuukauden ajan loma-aikoina 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Useimmiten normaalia päivätyötä Usemmiten ilta-, yö- ja viikonlopputyötä Osin päivätyötä, osin muina aikoina Olettamus siitä, että opiskelijat työskentelevät yleensä tehtävissä, jotka eivät liity heidän opintoalaansa, on virheellinen. Lähes 70 prosenttia vastaajista oli tehnyt opiskeluaikanaan töitä, jotka liittyivät enemmän tai vähemmän heidän opiskelemaansa alaan. Omaan koulutusalaan liittyvissä tehtävissä työskentely oli erityisen yleistä aivan opintojen loppuvaiheessa. Tuolloin valtaosa eli 84 prosenttia vastaajista oli ollut töissä, jotka liittyivät ainakin jonkin verran heidän opintoalaansa. Peräti kahdella kolmasosalla (67 %) työtehtävät olivat olleet suurimmaksi osaksi tai kokonaan heidän opiskelemaansa alaan liittyviä. Huomattavan monet olivat vielä viisi vuotta valmistumisensa jälkeen samantyyppisissä työtehtävissä, joita olivat tehneet opiskelujen ohessa ja varsinkin opintojen loppuvaiheessa. Kolme neljäsosaa (75 %) vastaajista työskenteli tehtävissä, jotka olivat ainakin jonkin verran samantyyppisiä kuin ne työt, joita he olivat tehneet viimeisen opiskeluvuotensa aikana. Vajaalla puolella vastaajista (44 %) nykyiset työtehtävät vastasivat suurimmaksi osaksi tai kokonaan niitä viimeisen opiskeluvuoden aikana tehtyjä työtehtäviä. Tulokset osoittavat suomalaisten opiskelijoiden siirtyvän työelämään joustavasti jo opintojen loppuvaiheessa. Huoli opintojen pitkittymisestä onkin jossain määrin aiheeton, sillä opintojen loppuvaiheessa varsin monet ovat opiskelijastatuksestaan huolimatta jo työssäkäyviä veronmaksajia. Kysymys on heidän kohdallaan oikeastaan työn ohella opiskelusta eikä päinvastoin. 14\n13 Kuvio 2.4. Opiskeluaikaisen työn liittyminen opintoalaan ja nykyiseen työhön Ansiotyön liittyminen opintoalaan koko opiskeluaikana Ansiotyön liittyminen opintoalaan viimeisten 12 opiskelukuukauden aikana Koko opiskeluajan työtehtävien samantyyppisyys nykyisin/viimeaikaisiin työtehtäviin Viimeisen 12 opiskelukuukauden ajan työtehtävien samantyyppisyys nykyisin/viimeaikaisiin työtehtäviin 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Ei lainkaan Jonkun verran Suurimmaksi osaksi tai kokonaan Työssäkäynnin vaikutukset opintoihin ja työuraan Opiskeluaikainen työssäkäynti on monille toimeentulon kannalta välttämätöntä. Toimeentulon ja elintason kohenemisen ohella työssäkäynnillä on myös lukuisia muita vaikutuksia opiskelijoiden elämään. Vaikutukset ovat huomattavasti useammin myönteisiä kuin kielteisiä (ks. kuvio 2.5). Vain pieni vähemmistö vastaajista näki työssäkäynnissä olleen kielteisiä puolia. Lähes kolme neljäsosaa (73 %) vastaajista piti työssäkäyntiä ammattitaidon ja osaamisen kehittymisen kannalta hyödyllisenä asiana. Alle kymmenesosa (8 %) vastaajista katsoi, ettei työssäkäynnistä ollut ammattitaidon kehittymisen kannalta mitään hyötyä. Reilusti yli puolet vastaajista (59 %) totesi työssäkäynnin lisänneen myös opiskelumotivaatiota. Työssäkäynti ei ollut vastaajien mielestä yleensä heikentänyt opintomenestystä. Noin 12 prosenttia oli osittain samaa mieltä siitä, että työssäkäynti heikensi heidän arvosanojaan, mutta täysin vakuuttuneita työssäkäynnin yhteydestä arvosanojensa heikentymiseen oli vain alle 3 prosenttia vastaajista. Useimpien mielestä työssäkäynti ei ollut myöskään viivästyttänyt merkittävästi opintoja. Vain viidennes (21 %) vastaajista oli osittain tai täysin samaa mieltä siitä, että työssäkäynti oli viivästyttänyt valmistumista yli vuodella. 15\n14 Kuvio 2.5. Työssäkäynnin vaikutukset opiskeluun Työssäkäynti opiskeluaikana lisäsi opiskelumotivaatiota Työssäkäynti opiskeluaikana heikensi arvosanoja Työssäkäynti opiskeluaikana oli hyödyllistä ammattitaidon ja osaamisen kehittymisen kannalta Työssäkäynti opiskeluaikana viivästytti valmistumista enemmän kuin vuodella 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Täysin eri mieltä Osittain eri mieltä Ei samaa eikä eri mieltä Osittain samaa mieltä Täysin samaa mieltä Edellä kerrottuihin tuloksiin nähden johdonmukaista on, että kaksi kolmasosaa (65 %) vastaajista katsoi opiskelunaikaisen työssäkäynnin kartuttaneen oman opintoalan työkokemusta. Vielä suurempi osa vastaajista (70 %) näki opiskelunaikaisesta työssäkäynnistä olleen jonkinlaista hyötyä myöhemmän työuran kannalta. Alle viidennes vastaajista oli sitä mieltä, ettei työssäkäynnistä ollut etua myöhemmän työuran kannalta. Yksi keskeinen hyöty näyttää olleen ainakin se, että työkokemuksesta oli hyötyä työpaikan saamisessa opiskelujen päättymisen jälkeen. Tasan puolet vastaajista totesi opiskelunaikaisen työssäkäynnin vaikuttaneen nykyisen työpaikan saamiseen. Kuvio 2.6. Työssäkäynnin vaikutukset myöhempään työuraan Työssäkäynti opiskeluaikana antoi työkokemusta omalta opintoalalta Työssäkäynti opiskeluaikana oli hyödyllistä myöhemmän työuran kannalta Työssäkäynti opiskeluaikana vaikutti merkittävästi nykyisen työpaikan saamiseen 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Täysin eri mieltä Osittain eri mieltä Ei samaa eikä eri mieltä Osittain samaa mieltä Täysin samaa mieltä 16\n15 Julkisuudessa on usein esitetty opintojen nopeuttamisen ja tehostamisen keinona sitä, että opiskelijoiden tulisi siirtyä elämään lainarahalla, jotta heidän ei tarvitsisi käydä työssä, vaan he voisivat keskittyä päätoimisesti opiskeluun. Ajatus perustuu olettamukseen, jonka mukaan opiskelijoiden työssäkäynnin ainoa motiivi on toimeentulon turvaaminen. Lisäksi se perustuu näkemykseen siitä, että opiskeluaika on oma erillinen elämänvaiheensa, jolloin täytyy keskittyä pelkästään opiskeluun. Suurimmalle osalla vastaajista (74 %) työssä käyminen opintojen ohessa olikin ollut toimeentulon kannalta välttämätöntä. Vain 15 prosenttia vastaajista ei pitänyt työssäkäyntiä opiskeluaikana toimeentulon kannalta tarpeellisena. Kaksi kolmasosaa totesi käyneensä töissä myös sen vuoksi, että voisi käyttää rahaa muuhunkin kuin välttämättömiin menoihin. Silti tärkeää muistaa, etteivät opiskelijat käy työssä vain turvatakseen toimeentulonsa ja ansaitakseen rahaa, vaan työntekoa ja työkokemuksen kartuttamista pidetään ylipäätään tärkeänä asiana. Vain neljännes vastaajista arvioi, ettei olisi hakeutunut työhön opiskeluaikanaan, jos rahat olisivat muutoin riittäneet. Selvä enemmistö (64 %) olisi siis saattanut hakeutua töihin opiskelujen ohella, vaikka se ei olisikaan ollut toimeentulon kannalta aivan välttämätöntä. Opiskelijoiden suhteellisen vähäinen kiinnostus opintolainan nostamista kohtaan ei näin ollen johdu ainoastaan haluttomuudesta elää lainarahalla tai siitä, että he epäilisivät omaa työllistymistään ja lainan takaisinmaksukykyä. Kyse on enemmänkin siitä, että opiskelijat investoivat omaan tulevaisuuteen lainarahan sijasta mieluummin hankkimalla työkokemusta, joka parantaa heidän työllistymismahdollisuuksiaan opintojen jälkeen. Työssä käyminen tarjoaa opiskelijoille elintason kohenemisen lisäksi myös parempia tulevaisuuden näkymiä. Opiskelijan kannalta olisi epärationaalista välttää työssäkäyntiä ja elää sen sijaan velkarahalla, koska samalla hän heikentäisi omaa kilpailuasemaansa työmarkkinoilla. Kuvio 2.7. Työssäkäynti ja toimeentulo Työssäkäynti opiskeluaikana oli välttämätöntä toimeentulon kannalta Kävi töissä, voidakseen käyttää rahaa muuhunkin kuin välttämättömiin menoihin Jos raha olisi muutoin riittänyt, ei olisi hakeutunut työhön opintojen ohella 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Täysin eri mieltä Osittain eri mieltä Ei samaa eikä eri mieltä Osittain samaa mieltä Täysin samaa mieltä 17\n16 Opintojen viivästymiseen vaikuttavia tekijöitä Opintojen pitkittyminen on jo kauan ollut koulutuspoliittisena huolen aiheena Suomessa. (Ks. Vanttaja 2010.) Sen vuoksi halusimme tietää, millaiset seikat erityisesti viivyttivät opintojen valmistumista. Esitimme kyselylomakkeessa luettelon julkisessa keskustelussa ja tutkimuksissa usein esiin nostetuista seikoista, joiden on katsottu jarruttavan opintojen etenemistä ja viivästyttävän opiskelijoiden valmistumista tavoiteajassa. Poimimme kyselyyn vastanneiden joukosta henkilöt, joiden opinnot olivat opintojen aloittamisvuoden perusteella kestäneet selvästi tavanomaista kauemmin. Taulukossa 2.1. ovat mukana ennen vuotta 1998 opintonsa aloittaneet ja vuonna 2005 opintonsa päättäneet korkeakoulutetut (n=383). Käytännössä kysymys on siis reilusti yli 7 vuotta yliopistotutkintoaan suorittaneista henkilöistä. Työssä käyminen on vaihtoehtoina olleista seikoista mainittu selkeästi useimmin opintoja viivästyttäneenä tekijänä. Noin neljällä viidestä vastaajasta (78 %) työssäkäynti oli vaikuttanut ainakin jonkin verran opintojen viivästymiseen ja puolella (51 %) vastaajista työssäkäynti oli hidastanut huomattavasti opintoja. Työssä käynnin ohella yleisimpinä opintoja huomattavasti hidastaneina tekijöinä vastaajat ovat pitäneet riittämätöntä opinto-ohjausta, perheenperustamista ja lasten saamista, toimeentulovaikeuksia sekä heikkoa opiskelumotivaatiota ja kokemusta väärällä alalla opiskelemisesta. 18\n17 Taulukko 2.1. Pitkään opiskelleiden korkeakoulutettujen arvioita opintojensa pitkittymisen syistä Opintoja viivyttäneet tekijät Opiskelijat joiden opinnot olivat pitkittyneet Ei Lykkäsi Lykkäsi Ei osaa Yht. lykännyt valmistumisaikaa valmistumisaikaa vähän valmistumisaikaa huomattavasti sanoa Ajankäyttöön liittyvät syyt Työssäkäynti 20 % 27 % 51 % 2 % 100 % Aikaa vievä harrastus (järjestötoiminta, 81 % 14 % 5 % 100 % urheilu jne.) Varusmies- tai siviilipalveluksen suorittaminen 91 % 6 % 2 % 1 % 100 % Vaihto-opiskelu 82 % 15 % 3 % 1 % 100 % Yliopistoon liittyvät syyt Riittämätön opinto-ohjaus 53 % 30 % 15 % 2 % 100 % Opintojen järjestelyihin liittyvät ongelmat 71 % 19 % 9 % 1 % 100 % Opiskelutaitoihin ja -motivaatioon liittyvät syyt Kokemus väärällä alalla opiskelemisesta 72 % 17 % 10 % 1 % 100 % Heikko opiskelumotivaatio 50 % 37 % 11 % 1 % 100 % Opiskelutaitojen puute 69 % 26 % 4 % 0 % 100 % Taloudellisiin vaikeuksiin liittyvät syyt Opintotuen loppuminen 80 % 9 % 9 % 1 % 100 % Toimeentulovaikeudet 71 % 16 % 13 % 100 % Opintoetuuksiin liittyvät syyt Halu jatkaa opintotuen saamista 95 % 3 % 1 % 1 % 100 % Halu säilyttää opiskelijaetuuksia (opiskelijaasunto, 77 % 19 % 2 % 1 % 100 % matka-alennukset, ateriaetu, terveydenhuolto, yms.) Henkilökohtaiset syyt Perheen perustaminen ja lasten saanti 76 % 9 % 15 % 1 % 100 % Sairaus 88 % 8 % 3 % 1 % 100 % Halu jatkaa huoletonta opiskelijaelämää 76 % 17 % 5 % 2 % 100 % Haluttomuus ottaa tutkintotodistusta ulos 91 % 5 % 2 % 2 % 100 % ennen riittävän hyvän työpaikan saamista Tulevaisuuteen liittyvä näköalattomuus 68 % 21 % 9 % 2 % 100 % Muut syyt Jonkin muun syyn vaikutus opintojen viivästymiseen 70 % 7 % 16 % 7 % 100 % Lähes puolet pitkään opiskelleista (45 %) katsoi riittämättömän opinto-ohjauksen olleen ainakin jossain määrin syynä opintojensa viivästymiseen. Opintojen järjestelyihin liittyvät ongelmat olivat hieman yli neljänneksen (28 %) mielestä pitkittäneet opintoja. Molempiin seikkoihin yliopistot voivat periaatteessa vaikuttaa omilla toimenpiteillään. Yliopistoissa tiedostetaan varsin hyvin, että opintojen ohjaukseen 19\n18 ja opetuksen kehittämiseen tulisi panostaa enemmän, jotta opiskelijat valmistuisivat tavoiteajassa ja saisivat myös riittävät eväät työelämää varten. Hyvien tavoitteiden toteuttamista jarruttavat opetusresurssien ja ajan puute. Samalla kun opiskelijamäärät ovat viime vuosikymmeninä kasvaneet suomalaisessa yliopistolaitoksessa, on opetushenkilökunnan määrä pysynyt lähes ennallaan. Kahdessakymmenessä vuodessa yliopistossa suoritettujen tutkintojen määrä on lähes kaksinkertaistunut. Opiskelijamäärien kasvu on ollut erityisen nopeaa 1990-luvun alun laman jälkeen. Keskeistä on huomata myös se, että opiskelijamäärän kasvun lisäksi opiskelijajoukko on entistä heterogeenisempaa väkeä, mikä on lisännyt edelleen tarvetta opetuksen yksilölliseen räätälöintiin, opinto-ohjauksen kehittämiseen ja uudenlaisten opetuksen organisointimuotojen käyttöönottoon. Opiskelijoiden työssäkäynti vaikuttaa toisaalta yliopistojen toimintaan siten, että opetukseen kohdistuu painetta järjestää kurssit niin, että työssäkäynti ja opiskelu voidaan sovittaa yhteen. Kun lisäksi yliopistoissa on viime vuosina toimeenpantu useita laajoja uudistuksia, jotka ovat syöneet henkilökunnan työaikaa, ovat mahdollisuudet keskittyä yliopistojen perustehtäviin eli opetukseen ja tutkimukseen entisestään heikentyneet. (Vanttaja 2010, ) On ymmärrettävää, että opinnot hidastuvat, jos opiskelu tuntuu liian työläältä ja vaativalta, opiskelija ei ole aidosti kiinnostunut opiskelemastaan alasta tai alan tulevaisuus näyttää heikolta. Siksi ei olekaan yllättävää, että yleisimpiä opintojen viivästymiseen johtaneita syitä ovat myös heikko opiskelumotivaatio (48 %), opiskelutaitojen puute (30 %) tulevaisuuden näköalattomuus (30 %) ja väärällä alalla olemisen kokemus (27 %). Vaikka opiskeluaikainen työssäkäynti on yleisin opintoja hidastava tekijä, voi opiskelumotivaation puutetta tai väärälle alalle ajautumisen kokemusta pitää huomattavasti ongelmallisempina opintojen pitkittymisen syinä. Monen kohdalla ne johtavat opintojen keskeyttämiseen tai opintojen jatkuessakin ehkä haluttomuuteen hakeutua valmistumisen jälkeen oman koulutusalansa töihin, jolloin kyseinen koulutus merkitsee hukkainvestointia sekä yksilön itsensä että yhteiskunnan kannalta. Tutkimushankkeemme ensimmäisessä vaiheessa kävimme läpi opintojen pitkittymisen teemaan liittyvää julkista keskustelua. Aineistona oli Helsingin Sanomissa viimeisen kahden vuosikymmenen aikana aiheesta julkaistut kirjoitukset. Lehtiartikkeleissa ja mielipidekirjoituksissa suomalaisten nuorten pitkien opiskeluaikojen ja opintojen viivästymisen saatettiin olettaa johtuvan halusta jatkaa huoletonta opiskelijaelämää tai pyrkimyksestä säilyttää erilaisia opiskelijaetuuksia ja alennuksia. Nyt tekemämme kyselyn mukaan ne olivat kuitenkin varsin harvoin aiheuttaneet opintojen huomattavaa pitkittymistä. Vain 5 prosenttia vastaajista totesi, että halu jatkaa vapaata ja huoletonta opiskelijaelämää oli viivästyttänyt huomattavasti valmistumista. Pyrkimys säilyttää opiskelijaetuuksia oli puolestaan lykännyt valmistumisaikaa huomattavasti vain kahdella prosentilla vastaajista. Mainitut syyt olivat silti noin viidenneksen kohdalla olleet ainakin jossain määrin opintojen viivästymisen syinä. Myös opintotuen loppuminen oli noin viidenneksen (18 %) kohdalla 20\n19 pitkittänyt opintoja ainakin jonkin verran. Harvinaisimpia syitä opintojen venymiseen olivat sairastaminen (10 %), haluttomuus ottaa tutkintotodistus ulos ennen riittävän hyvän työpaikan saamista (7 %), varusmiespalvelus (8 %), halu jatkaa opintotuen saamista (4 %). Kuinka nopeuttaa opintoja? Julkista keskustelua seuratessa saa sen vaikutelman, että opintojen pitkittymisessä on kysymys suuresta yhteiskunnallisesta ongelmasta. Työuransa alkuvaiheessa olevien maisterien vastausten perusteella asia näyttäytyy varsin toisenlaisena. Vastaajat eivät yleensä pitäneet opintojen pitkittymistä kovin merkityksellisenä asiana sen enempää myöhemmän työuran kuin yleisemmin ottaen elämänkokonaisuuden kannalta. Työuran kannalta opintojen pitkittymistä piti melko merkityksettömänä 60 prosenttia vastaajista. Lähes neljännes (24 %) vastaajista katsoi pitkästä opiskeluajasta olevan jopa enemmän hyötyä kuin haittaa. Ainoastaan alle kymmenesosan (9 %) mielestä opintojen pitkittymisellä oli kielteinen vaikutus työuraan. Varsin monet (42 %) pitivät pitkää opiskeluaikaa yleisesti ottaen elämänkokonaisuuden kannalta enemmänkin myönteisenä kuin kielteisenä asiana ja lähes samankokoinen joukko vastaajista (38 %) piti asiaa melko merkityksettömänä. Ainoastaan 13 prosenttia koki opintojen pitkittymisellä olevan elämänkokonaisuuden kannalta enemmän kielteisiä kuin myönteisiä vaikutuksia. Kuvio 2.8. Opintojen pitkittymisen merkitys Opintojen pitkittymisen vaikutus työuraan Opintojen pitkittymisen vaikutus yleisesti ottaen elämänkokonaisuuden kannalta 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Enemmän kielteinen kuin myönteinen asia Ei osaa sanoa Melko merkityksetöntä Enemmän myönteinen kuin kielteinen asia Vaikka viime vuosikymmenen puolivälissä opintonsa päättäneet nuoret aikuiset eivät yleisesti ottaen katsoneetkaan opiskelleensa liian hitaasti, on silti suomalaisessa koulutuspoliittisessa keskustelussa yliopisto-opiskelijoiden opiskeluaikojen pitkittymistä pidetty erityisenä ongelmana ja sen ratkaisemiseksi on esitetty lukuisia erilaisia keinoja. Viime vuosina julkisuudessa on esitetty yhä enemmän näkemyksiä, joiden mukaan nykyisessä maksuttomassa järjestelmässä ei ole painetta 21\n20 valmistua nopeasti. Ehdotuksia osittaisesta opintojen maksullisuuteen siirtymisestä on tullut sekä yliopistojen että opetusministeriön suunnalta. Korkeakouluopintojen lyhentämistä pohtineen opetusministeriön työryhmän (OPM 2003) mielestä ainakin ylimääräiset ja tutkintoon kuulumattomat opinnot tuli asettaa maksullisiksi, jotta opiskelijoiden halukkuus venyttää tutkintoja tarpeettomasti vähenisi. Ehdotus ei kuitenkaan toistaiseksi ole toteutunut. Myös eräät yliopistojen professorit ovat ehdottaneet opintojen maksullisuuteen siirtymistä. Esimerkiksi keväällä 2007 laatimassaan kannanotossa kuuden asiantuntijan ryhmä2 moitti Suomen yliopistolaitosta hajanaiseksi ja keskinkertaiseksi. Heidän mielestään koulutuksen ja tutkimuksen laadun kohentamiseksi yliopistot pitäisi saada aidosti kilpailemaan rahoituksestaan. Yliopistojen haluttiin erikoistuvan vahvuuksiinsa ja niistä tuli lakkauttaa heikot alat, jolloin saataisiin harvempia koulutusaloja ja vahvempia yksikköjä. Asiantuntijaryhmän mielestä opiskelijoista oli tehtävä lukukausimaksujen ja opintoseteleiden avulla tehokkaasti opiskelevia ja vaativia asiakkaita. Normiaikaa nopeampi opiskelu voitaisiin heidän mielestään palkita antamalla opiskelijalle mahdollisuus muuttaa säästyneet opintosetelit kannustuspalkkioksi. Lukukausimaksuja on toisaalta perusteltu myös sillä, että korkeakoulututkinnon suorittanut hyötyy koulutuksestaan lisääntyvinä tuloina myöhemmin työelämässä. Näin ollen osa koulutuksen kustannuksista voitaisiin siirtää hyötyjien maksettaviksi. (Ks. Vanttaja 2010.) Lukukausimaksuihin siirtyminen vaikuttaa olevan lähinnä pienen vähemmistön suosima ajatus, joka ei Suomen kaltaisessa koulutuksen tasa-arvoon nojaavassa maassa ole saanut kovin laajaa kannatusta. Työuransa alkuvaiheessa olevien korkeakoulutettujen keskuudessakaan tukea ajatukselle ei näytä juuri löytyvän. Kyselyymme vastanneista suurin osa (77 %) vastusti ajatusta lukukausimaksujen käyttöönotosta. Ainoastaan 9 prosenttia vastaajista oli ehdotuksen kannalla ja loput 14 prosenttia eivät osanneet sanoa kantaansa asiaan. Kovin moni ei pitänyt myöskään opintotuen ehtojen kiristämistä hyvänä opintojen nopeuttamisen keinona. Reilusti yli puolet (58 %) vastusti ja vain vajaa neljännes (23 %) kannatti opintotuen ehtojen kiristämistä, jotta opiskeluajat saataisiin lyhenemään. Sen sijaan noin puolet (51 %) vastaajista tuntui luottavan kannustavampiin keinoihin opintoaikojen lyhentämisessä kannattamalla jonkinlaisten taloudellisten palkkioiden antamista ripeästi opiskelleille. Tämän kysymyksen suhteen vastaajat jakautuivat kuitenkin selkeämmin kahtia, sillä vajaa kolmannes (29 %) vastaajista ei pitänyt nopeasti valmistuneiden palkitsemista tarpeellisena. Viidennes vastaajista ei osannut ottaa kantaa asiaan. 2 Asiantuntijaryhmään kuuluivat Professori Bengt Holmström, professori Seppo Honkapohja, akatemiaprofessori Olli Kallioniemi, toimitusjohtaja Martti Mäenpää, akatemiaprofessori Leena Palotie ja kansleri Kari Raivio. 22


LiVM 1/2021 vp\nEduskunta.fi > FI > Vaski > Valiokunnan mietintö > LiVM 1/2021 vp\nHE 257/2020 vp\nViimeksi julkaistu 11.2.2021 8.52\nValiokunnan mietintö LiVM 1/2021 vp HE 257/2020 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi henkilöautojen romutuspalkkiosta vuosina 2020 ja 2021 annetun lain muuttamisesta\nHallituksen esitys eduskunnalle laiksi henkilöautojen romutuspalkkiosta vuosina 2020 ja 2021 annetun lain muuttamisesta (HE 257/2020 vp): Asia on saapunut liikenne- ja viestintävaliokuntaan mietinnön antamista varten.\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi henkilöautojen romutuspalkkiosta vuosina 2020 ja 2021 annettua lakia.\nRomutuspalkkion myöntämisen edellytyksiä tarkennettaisiin lisäämällä lain 2 §:ään momentti, jonka mukaan yhden uuden henkilöauton, sähköavusteisen polkupyörän, joukkoliikenteen kausilipun tai joukkoliikenteen matkustusoikeutta sisältävän yhdistämispalvelun hankintaan voidaan myöntää vain yksi romutuspalkkio. Lisäksi lakiin ehdotetaan lisättäväksi siirtymäsäännös, jonka mukaan hakemukseen, joka on tehty ennen tämän lain voimaantuloa, sovellettaisiin tämän lain voimaan tullessa voimassa olleita säännöksiä.\nLaki on tarkoitettu tulemaan voimaan mahdollisimman pian ja olemaan voimassa 31.3.2022 asti.\nHallituksen esityksessä esille tuoduilla perusteilla ja saamansa selvityksen perusteella valiokunta pitää esitystä tarpeellisena ja tarkoituksenmukaisena.\nValiokunta pitää erittäin valitettavana, että romutuspalkkiota koskevan sääntelyn viranomaistulkinnoista on syntynyt epäselviä ja ikäviä tilanteita, erityisesti romutuspalkkion hakijoiden mutta myös automyyjien kannalta. Valiokunnan esittelevältä ministeriöltä saaman selvityksen mukaan nyt voimassa oleva laki on sanamuodoiltaan riittävän yksiselitteinen ja siihen ei sisälly sääntelykokonaisuus ja lain tarkoitus huomioon ottaen tulkinnanvaraisuutta. Valiokunta pitää kuitenkin kokonaistilanne huomioon ottaen perusteltuna, että sääntelyä täsmennetään esityksessä ehdotetulla tavalla.\nValiokunta korostaa, että toimivaltaisen viranomaisen laintulkintojen ja kansalaisille annettavien ohjeistusten tulee olla johdonmukaisia ja kaikilta osin sellaisia, että vilpittömässä mielessä toimivalle kansalaiselle tai yritykselle ei aiheudu tulkinnoista ja päätöksistä kohtuuttomia seurauksia. Valiokunta pitää erittäin tärkeänä, että romutuspalkkion hakijoiden ja autoalan yritysten oikeusturva toteutuu asianmukaisesti.\nValiokunta pitää myös tärkeänä, että ajoneuvoja koskevien rekisterimerkintöjen ja niitä koskevien ilmoitusvelvollisuuksien osalta arvioidaan, onko niitä koskevassa sääntelyssä muutostarpeita.\nEduskunta hyväksyy muuttamattomana hallituksen esitykseen HE 257/2020 vp sisältyvän lakiehdotuksen.