Jylkkäri 2/2019 by Jylkkärin toimitus - Issuu\nJYLKKÄRI J y väsk yl än yliop p il a slehti 25. helmikuuta – 31. ma aliskuuta 2019 59. vuosikerta ★★★★★\nKoreassa shamaanit auttavat bisnespomoja\nKävelykin muuttuu, kun rakastuu\nVegaanit saavat ruokansa tiskin alta\nLanka ry fills the Englishlanguage gap\n12 Syrjintää vai tiedettä? Tuokko ja\nPuolimatka kertovat omat versionsa\n18 Mummot eivät nuku, kun opiskelijat bailaavat Itämerellä\nShamanismin tutkija ja Korean kulttuurin lähettiläs Hyunhee Lee kiinnostui suomalaisuuden juurista. Nyt hän tuo Korean juuret Suomeen. Teksti ja kuvat Vesa Asikainen ”Minua kiinnostaa shamanismissa se, että se edustaa vanhinta tähän päivään säilynyttä uskonnon muotoa, jossa shamaani toimii siltana tämän- ja tuonpuoleisen välillä.» Näin kertoo väitöskirjatutkija ja Korean kielen opettaja Hyunhee Lee. Koreassa perinne on elänyt vahvasti tuhansia vuosia. Leen mukaan Etelä-Koreassa on arviolta puoli miljoonaa shamaania, jotka ovat pääosin naisia. Leen toi suomeen Kalevala. ” Lönnrot teki hienon työn kootessaan yhteen Suomen suullista perintöä, kansan vanhoja tarinoita. Korean shamaanit laulavat mm. prinsessa Barista, jonka tarinassa on samoja piirteitä Lemminkäisen tarinan kanssa. Tämä sai minut vertailemaan väitöskirjassani suomalaista ja korealaista shamanismia.” Kristinusko hävitti Suomeen levittäytyessään shamanismin lähes kokonaan. Myös Koreassa shamanismi on ollut muiden uskontojen ja kulttuurien puristuksessa. ”Kolmen kuningaskunnan shamaani saattoi olla myös kuningas. Toisena aikana shamaani edusti alinta kastia. Vuosikymmeniä kestäneen miehityksensä aikana japanilaiset pyrkivät kontrolloimaan shamanismia. ” Shamaaneja arvostetaan etenkin kansankulttuurin säilyttäjinä. Kuuluisimmat heistä ovat saaneet arvonimeksi aineettoman kulttuuriperinnön kantaja. Shamaanilta haetaan myös neuvoja monenlaisiin inhimillisiin pulmiin, usein taloudellisiin. Jopa korealaisten monikansallisten yritysten kerrotaan käyttävän shamaanien palveluksia. ”Suomalainen ja korealainen shamanismi eroavat monilta osin toisistaan. Koreassa shamanismi kehittyi monien korkeakulttuureiden, dynastioiden aikana, kun suomalainen shamanismi kumpuaa vahvasta luontoyhteydestä.” Jyväskylässä Hyunhee Lee on tehnyt yhteistyötä Monikulttuurikeskus Glorian kanssa. Hän toi myös Suomeen esiintymään korealaisen shamaaniryhmän. Ensi kesänä Lee opettaa korean kieltä Jyväskylän kesäyliopistossa. ”Koen olevani Suomessa jonkinlainen korealaisen kulttuurin lähettiläs.” \nOpettanut Korean kieltä ja kulttuuria ulkomaalaisille Koreassa. Nykyään opettaa Jyväskylässä. Saapui Suomeen, koska kiinnostui suomalaisesta tietäjäperinteestä ja Kalevalasta.\n02 J ylkkäri 02 · 2 019\nKulttuurin opettamiseen kuuluu myös ruoka. Opettaa kimchin ja muiden ruokien tekemistä. Uskoo kiinnostuksen korealaiseen kulttuuriin olevan nousussa. Nuoria kiinnostaa hänestä etenkin musiikki.\n»Jopa kOREALAISTEN MONIKANSALLISTEN YRITYSTEN KERROTAAN KÄYTTÄVÄN SHAMAANIEN PALVELUKSIA.»\nJ yl k k ä r i 0 2 · 2 0 1 9 03\nKAIKISTA NORMAALIHINTAISISTA OLUISTA, SIIDEREISTÄ & VIINEISTÄ OPISKELIJA OLUT 4,25€/0.5 L\n– STEREOTYPIAT ROMUKOPPAAN IT-ALASTA\nTule kuulemaan ja kokemaan, miksi IT-ala sopii juuri sinulle!\nTämä on tilaisuus sinulle, joka mietit uravalintaasi tai oman osaamisesi kehittämistä. Tarjolla IT-elämyksiä, päivityksiä stereotypioihin, kurkistuksia IT-alan monipuolisuuteen ja alalta valmistuneiden puheenvuoroja sekä pientä purtavaa! Agoran aula, Mattilanniemi 2 Naistenpäivä 8.3. klo 13–15 www.jyu.fi/it/youcandoit\nKauppakatu 11, Jyväskylä. Auki arkisin 11.00 - 14.30. Lauantaisin 12.00 - 15.30 Maaliskuusta olemme arkisin auki kello 18.30:een. TERVETULOA!\nKUVAT: HANNA-KAISA HÄMÄLÄINEN, TERO TAKALO-ESKOLA, ATACAN ERGIN / VISIT JYVÄSKYLÄ\n04 J ylkkäri 02 · 2019\nJyväskylä on urbaani, kansainvälinen ja tapahtumia sykkivä kaupunki. Riittävän suuressa, mutta näppärässä kaupungissa asuu yli 142 000 asukasta. Vilkas opiskelijakaupunki on suosittu muuttokohde ja kannustava kasvualusta rohkeille ideoille. Viihtyisä asuinympäristö, yhteys luontoon, tiivis kaupunkikeskusta, erinomaiset opiskelumahdollisuudet sekä monimuotoinen kulttuuri-, liikunta- ja vapaa-ajantarjonta luovat hyvän elämän puitteet.\nTervetuloa joukkoon! Lue lisää:\njyvaskyla.fi/opiskelijakaupunki jyvaskyla.fi/asuminen/uusiasukas 42 000 opiskelijaa Korkea-asteen koulutus joka\njyvaskyla.fi/neuvonta • linkki.jyvaskyla.fi jyvaskyla.fi/liikuntapaakaupunki visitjyvaskyla.fi • jyvaskyla.fi/rekrytointi\nTyhmä Tyrannosaurus Tuukka Tervonen paatoimittaja@jylkkari.fi\nJYLKKÄRI Jyväskylän ylioppilaslehti Keskussairaalantie 2 40600 Jyväskylä TOIMITUS Tuukka Tervonen päätoimitta ja 045 137 1957 paatoimittaja@jylkkari.fi Laura Kangas toimitta ja 050 353 3362 toimittaja@jylkkari.fi Felix Fiilin siviilipalvelusmies 050 353 2676 sivari@jylkkari.fi K ANNEN KUVA Felix Fiilin ILMOITUKSET Valto Merta 044 988 0408 valto.merta@jylkkari.fi\nTyrannosaurus Rex Hyökkää Kelan pääkonttoriin ja syö höpöttelevän johtoportaan.\nPAINOSMÄÄRÄ 6000 kpl ILMESTYMISPÄIVÄT 1.4.  23.4\n Edellä valikoituneet hetket ovat eräitä kirkkaimmin mieleen jääneitä katkelmia viimeisen kahdeksan vuoden opiskeluideni jäljiltä. Pinnalle nousee toisinaan myös parempia muistoja, mutta silti opiskelut yhteiskunnan erilaisilla tuilla voisi tiivistää yhteen ajatukseen: helvetin köyhää kerjäämistä. Kela on toisaalta ollut tuki ja turva ja moni virkailija lempeän avulias, mutta poliitikot, byrokratia ja lisäselvitysten lisäselvitykset ovat johtaneet usein tilanteeseen, jossa avunhakemisen sijasta prosessi on muistuttanut enemmänkin lottoa tai pimeyden voimille uhraamista. Kivulias hakemusten täyttäminen on saanut minut haaveilemaan siitä, että Tyrannosaurus rex hyökkää Kelan pääkonttoriin ja syö passivoivista etuuksista höpöttelevän johtoportaan.\nAVUSTAJAPALAVERI Ti 26.2. klo 16–18 Ylä-Ruthin kabinetti Seminaarinkatu 19 40100 Jyväskylä\nHäpeä ja puolittainen paniikkikohtaus kassalla, kun ostokset maksavat enemmän kuin se seitsemän euroa, jonka pitäisi riittää vielä viikoksi ennen opintotuen tuloa. Palkaton harjoittelu toisella paikkakunnalla ja kahden asunnon loukku, joka rahoitettiin koko vuoden opintolainalla. Viikko ruoaksi purkkihernekeittoa ja ranskanleipää, että viikonloppuna olisi varaa käydä parilla tuopilla baarissa ystävien kanssa, jotta edes hetkeksi ahdistus helpottaisi. Lattialle tipahtanut täysi lautasellinen ruokaa, jonka siivoamisessa kestää kolme päivää, kun opinnäytetyö ja loppuneet tukikuukaudet ahdistavat ja masentavat hermoromahdukseen. Mummulle soitettu puhelu, jossa ylpeyttään vastaan pyytää viittäkymppiä, että saisi uudet farkut ainoiden reikäisten tilalle.\n »Tosin ei ole köyhyys rikos eikä häpeä, mutta kuitenkin kuorma raskas, ja rikas onneansa kiittäköön.» Suomen kansalliskirjailija Aleksis Kivi vuonna 1864 näytelmässään Nummisuutarit.\nKäteen opinnoista jäi 20 000 euroa opintolainaa ja 925 euroa luottokorttivelkaa, opintotuella kun nyt vain ei elä. Uskoisin vielä vuosia laskevani ostokseni sentin tarkkuudella varmistaakseni, etten vain käytä rahaa yli varojeni. Tieteentekijät ovat vuosia tehneet tutkimuksia, joiden mukaan köyhyys syö ihmisen aivokapasiteettia kohtuuttomasti. Joidenkin tutkimusten mukaan ihmisen äo laskee jopa 14 pistettä, jos joutuu jatkuvasti huolehtimaan rahasta. Kuka jaksaa paneutua huolella johonkin kämäiseen esseeseen jollain itseopiskeltavalla kurssilla, kun pitää miettiä, mistä saisi ruokaa huomenna? Opiskelijoista yli puolet kokee jatkuvaa epävarmuutta taloudestaan eli ovat kaunopuheisesti sanottuna saatanan köyhiä. Onko siinä mitään järkeä, että suurin osa opiskelijoista käyttää opiskeluvuotensa tyhmempinä kuin he oikeasti ovat? Tuskin on sattumaa, että YTHS:n tutkimusten mukaan opiskelijoiden mielenterveysongelmat ja itsemurhahaaveet ovat kasvaneet samaa tahtia kun tukikuukausia ja opintotukea on leikattu. Lainakin on vain köyhyyden siirtoa tulevaisuuteen. Jos opiskelijan toimeentuloa ei paranneta, me menemme kohta kaikki samaan tilanteeseen kuin unieni Tyrannosaurus rex: haluaisimme syödä Kelan tai edes ruokaa, mutta siihen ei ole rahaa, olemme köyhyyden takia liian tyhmiä ja lisäksi, pahoin pelkään, itsemurhaisesti sukupuuttoon kuolleita.  J yl k k ä r i 0 2 · 2 0 1 9 05\nElämä täyttyy askelista Elämän suuret muutokset heijastuvat kuljettujen askeleiden määrään. Naisilla uuden parisuhteen alkaminen vähentää liikkumista, kun taas suhteen päättyminen saa miehet passivoitumaan. Teksti Niko Karvanen Kuva Felix Fiilin\nElämän suuret muutokset heijastuvat otettujen askeleiden määrään. Naisilla uuden parisuhteen alkaminen vähentää liikkumista, kun taas suhteen päättyminen saa miehet passivoitumaan. Jos pohditaan pariskuntien tyypillisintä yhteistä ajanviettoa, sanat “Netflix” ja “ chill” ovat hyvin todennäköisesti ensimmäisinä mielessä. Tällöin sohvan pohjalla vietetyn illan ainoat askeleet suuntautuvat asunnon ovelle vastaanottamaan pikaruokatilausta. Toiset voivat viihtyä yhdessä hikoilemassa, mutta tutkimustiedon perusteella vakituinen parisuhde vähentää etenkin naisten liikkumista. Näin havaittiin Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisen tiedekunnan tutkimuksessa, jossa seurantajakson alussa mitattiin tuhannen ihmisen askelmääriä askelmittarilla viikon ajan. Neljä vuotta myöhemmin askelmääriä mitattiin uudelleen. Tutkittavilta kerättiin myös tietoja siviilisäädyn muutoksista neljän vuoden aikana. “Naiset, jotka muodostavat uuden parisuhteen, muuttavat yhteen asumaan tai menevät naimisiin, myös vähentävät askeleita merkitsevästi. Se on erikoinen tulos, koska miehillä ei taas tapahdu juuri mitään muutoksia siinä kohtaa”, kertoo liikuntapedagogiikan professori Mirja Hirvensalo, joka oli toteuttamassa tutkimusta yhdessä tutkijatohtori Kasper Salinin kanssa. • Askelmääriä mittaamalla saadaan varmaa tietoa tutkittavan ihmisen liikunnallisesta aktiivisuudesta, sillä kyselytutkimuksissa tutkittavien arviot omasta liikkumisesta eivät aina vastaa täysin totuutta. Vastaavanlaiset pidemmällä aikavälillä askelmittarilla tehdyt seurantatutkimukset 06 J ylkkäri 02 · 2019\nEi ole yksiselitteistä syytä sille, miksi juuri naisilla liikunnallinen aktiivisuus laskee uuden parisuhteen myötä, Hirvensalo huomauttaa.\n»Eronneiden miesten passivoituminen ei yllättänyt tutkijoita.»\novat harvinaisia. “Askeleet on kaikkein yleisintä fyysistä aktiivisuutta. Meillä oli mahdollisuus tarkkailla, mitä fyysiselle aktiivisuudelle käy, jos jokin asia elämässä muuttuu”, Hirvensalo ilmoittaa. Tutkimuksessa askeleet luokiteltiin kolmeen erilaiseen tyyppiin. Kokonaisaskelmäärällä tarkoitetaan kaikkia päivän aikana otettuja askeleita. Aerobisilla askeleilla tarkoitetaan vähintään kymmenen minuutin ajan jatkuneita askeleita, jolloin askeltiheys on vähintään 60 askelta minuutissa. Niin sanottut arkiaskeleet puolestaan laskettiin vähentämällä kokonaisaskelmäärästä aerobiset askeleet. Ei ole olemassa yksiselitteistä syytä sille, miksi juuri naisilla liikunnallinen aktiivisuus laskee uuden parisuhteen myötä. Hirvensalo huomauttaa, että asiaa pitäisi tutkia tar-\n10 000 Suositeltu askelmäärä ihmiselle on noin 10 000 askelta päivittäin. Hyviä keinoja askelmäärän kartuttamiseen on esimerkiksi portaiden käyttäminen hissin sijasta.\nkemmin, jotta saataisiin tarkkoja vastauksia. Tutkija arvelee parisuhteen tuovan elämään vakautta ja rauhoittumista, mutta ilmiölle voi olla myös käytännöllisempiä syitä. “On pohdittu sitä, että jospa siinä tulee kulkuväline mukana. Naisilla ei välttämättä ole ollut autoa, ja parisuhteen myötä vähenee työmatkan kulkeminen liikkuen. Miehillä on useammin ollut auto, vaikka tämä on jo muuttumassa oleva asia.” Parisuhteen aloittaneiden naisten askelmäärät olivat vähentyneet niin arkipäivien kuin viikonloppujen osalta. “Siinä elämänvaiheessa elämä rauhoittuu viikonloppuisin. Ei varmaan käydä enää tanssimassa niin usein”, Hirvensalo naurahtaa. • Tulokset ovat kuitenkin samoilla linjoilla\nyleisen trendin kanssa, jonka mukaan elämänmuutokset työssä, asumistilanteessa tai siviilisäädyssä vähentävät yksilön liikkumista. “Kun perhe perustetaan ja lapsia tulee, se melkein aina vähentää fyysistä aktiivisuutta, ainakin joksikin aikaa. Naisten elämänmuutoksista suurimpia on juuri lasten saaminen, ja se vähentää selvästi harrastustyyppistä liikuntaa.” Iän myötä liikkuminen kuitenkin lisääntyi. Tutkimukseen osallistuneista henkilöistä nuorimmat olivat 34-vuotiaita ja vanhimmat 49-vuotiaita. Juuri vanhemmat osallistujat, joiden pahimmat ruuhkavuodet olivat jo taakse jäänyttä elämää, liikkuivat enemmän. Naisten aktiivisuus vähenee parisuhteen alussa, mutta miehillä merkittävimmät muutokset liikkumisessa tapahtuvat pari-\nsuhteen päättymisen myötä. Eronneiden miesten passivoituminen ei yllättänyt tutkijoita, sillä vastaavanlaisia tuloksia oli saatu jo aikaisemmista tutkimuksista. Eron jälkeen miehet eivät saavuttaneet arkiaskelten eli aktiiviliikunnan ulkopuolisten askelten luokassa samanlaisia lukemia kuin aiemmin. Vaikka lenkkeilyn ja muun urheilun kaltaiseen liikkumiseen olisi eron jälkeen periaatteessa enemmän aikaa, niin pontimet olla liikkeellä ovat todennäköisesti vähentyneet. “Ehkä miehet on aikaisemmin perhe-elämää viettäessään liikkuneet enemmän perheen parissa tai vaimon kanssa yhdessä. Avioerotilanteessa lapset jäävät useimmiten edelleen äideille, vaikka se on muuttunut vähän sekin trendi. Kun mies jää yksin, arkiaskeleet vähenevät näkyvästi”, Hirvensalo toteaa.  J yl k k ä r i 0 2 · 2 0 1 9 07\nKasvisruoka löi läpi, vegaaninen ei Opiskelijaravintoloiden kasvisruokailijoiden osuus on 30 prosentin luokkaa, mutta vegaanit ovat marginaalissa. Tiede osoittaa kylmästi, että kasvisruoan on korvattava valtava osa nykyisestä lihantuotannosta, jotta ilmastonmuutoksen pahimmilta seurauksilta vältyttäisiin. Ainakin Jyväskylän yliopiston ravintoloissa kasvisruoan osuus on kasvanut viime vuosina. “Kasvisruoan osuus vaihtelee seurantajaksosta riippuen, mutta viimeisen vuoden ajan kasvisruokailijoiden määrä on pysynyt noin kolmasosassa”, Semman toimitusjohtaja Jarmo Sallinen kertoo. “Vielä kolme vuotta sitten kasvisruokalijoiden osuus oli reilun viidesosan luokkaa.” Eläinperäinen kasvisruoka on siis vahvassa asemassa kala- ja liharuokien kanssa. Entä vegaaniruoan laita? Onhan esimerkiksi maitotuotteiden jättäminen ruokavaliosta merkittävä ilmastoteko. “Vegaaniruoan osuus on marginaalissa. Esimerkiksi Piatossa, Unossa ja Lozzilla kussakin käy enintään kymmenen vegaania päivässä, eli kyse on korkeintaan prosentin osuudesta kaikesta ruoasta”, Sallinen kertoo. Ilokiven kasvisruoan osuudet ovat lähellä Semman lukemia. “Vegaaniruoan osuus on suunnilleen kymmenen prosenttia päivittäisestä kasvisruoasta, jonka osuus puolestaan kaikesta ruoasta on neljäsosan luokkaa”, Ilokiven 08 J ylkkäri 02 · 2 019\nravintolapäällikkö Kati Lemiläinen kertoo. Venla-Vanamo Asikainen on yksi vegaaniseen ruokavalioon ilmastosyistä siirtyneistä Jyväskylän yliopiston opiskelijoista. Hän on syönyt yliopistolla vuodesta 2013, ja ihmettelee yhä paria seikkaa. “Vegaaniruoan tuoteselosteita ei lue Semman ruokalistoissa. Sitäkään ei ilmoiteta, jos vegaaniruoka on eri kuin linjastolta löytyvä kasvisruoka.” Tilanne on Asikaiselle vaikea pähkinäallergian takia. “Kiireisinä päivinä ruokailu on suunniteltava etukäteen. Semma putoaa ensimmäisenä pois vaihtoehdoista, koska tiedot puuttuvat.” Toimitusjohtaja Sallisen mukaan syy tietojen puuttumiseen löytyy juuri vegaaniruoan marginaalisesta asemasta. “Tutkimme kuitenkin mahdollisuutta korjata nämä puutteet, sillä palautetta tietojen puuttu-\n"Sitäkään ei ilmoiteta, jos vegaaniruoka on eri kuin linjastolta löytyvä kasvisruoka."\nmisesta tulee säännöllisesti.” Entä tulevaisuus? Tulisiko liharuoan osuutta vähentää opiskelijaravintoloissa osana ilmastonmuutoksen hillitsemistä? “Se on ehdottomasti tulevaisuutta. Kasvisruokien laatuun ja kasvisproteiinien monipuolisuuteen panostetaan koko ajan enemmän”, Sallinen sanoo. Lemiläinen ei rajoittaisi lihan osuutta suoraan, vaan haluaa panostaa laadukkaaseen kasvisruokaan ja saada siten ruokailijat valitsemaan yhä useammin kasvisruoan Hiilijalanjäljestä puhuttaessa huomio kiinnittyy juomiin. “Ilokiven vuodenvaihteen remontin jälkeen luovuimme suurista maitoannostelijoista ja toimme tilalle paikallista hanavettä. Veikkaan, että maidon menekki pienenee ainakin parituhatta litraa vuonna 2019, mikä pienentää Ilokiven hiilijalanjälkeä huomattavasti.” Venla-Vanamo Asikainen arvelee, että yksittäisten ravintoloiden liharuoan tarjonnan vähentämisen on tapahduttava hallitusti. “Siihen tarvitaan mukaan poliitikot. Mietin toistuvasti, kuinka valtiot reagoivat tupakkateollisuuteen, kun sen haittavaikutukset alkoivat valjeta. Ravintolatupakointikaan ei loppunut yhdessä yössä, eikä ilman päättäjiä olisi loppunut ehkä ollenkaan.”  Riku lehtoranta\nNoin 40 000 opiskelijaa ansaitsi vuonna 2017 yli vuositulorajan. Näiden opiskelijoiden opintotuesta ollaan nyt perimässä takaisin ylimennyt osa. Liikaa tienanneiden opiskelijoiden määrä nousi huomattavasti edellisvuodesta, jolloin noin 35 000 opiskelijaa oli tienannut yli vuositulorajojensa. Kela kutsuu perintäpäätöstään "takaisinmaksuehdotukseksi", mutta kyseessä ei ole kuitenkaan ehdotus. Perittävä summa on maksettava takaisin, ellei valita päätöksestä Kelalle. Keskimääräinen takaisinperittävä summa on 1090 euroa, eli hiukan yli neljän kuukauden opintotuen verran. Opintotuen vuositulorajat määräytyvät sen mukaan, kuinka monena kuukautena on nostanut opintotukea. Jos opiskelija nosti yhdeksän kuukautta opintotukea vuonna 2017, hän sai tienata muita tuloja enimmillään 11 850 euroa. Kelan takaisinperinnästä voi tehdä uudelleenkäsittelypyynnön 30 päivän kuluessa siitä, kun päätös perinnästä on tehty. Perintä voi olla aiheeton esimerkiksi silloin, jos on aloittanut opinnot kesken vuotta ja tulot ovat tulleet ennen opintojen aloittamista tai jos on valmistunut kesken vuotta ja tulot on tienattu sen jälkeen.  tuukk a tervonen\nKela perii entistä enemmän opintotukia takaisin.\nKela perii takaisin 43 miljoonaa euroa opintotukea\nMyJYU-sovelluksesta näkee muun muassa lounastarjonnan.\nMyJYU-sovellus helpottaa opiskelijan arkea Jyväskylän yliopiston opiskelijaelämää helpottava sovellus saapuu sovelluskauppoihin keväällä. MyJYU-nimisessä sovelluksessa voi muun muassa seurata Korpista omia luentoaikataulujaan, etsiä paikkoja kampuskartan avulla, seurata opiskelijoille suunnattua uutisvirtaa ja tiedotteita sekä selata opiskelijaravintoloiden ruokalistoja. Lounasvalikoimaa voi suodattaa ruokavalion mukaan, ja sovelluksessa voi valita oman suosikkiravintolansa, jolloin sentarjonnan näkee listalla ensimmäisenä. Korpin poistuessa käytöstä sovellukseen tulee kurssikalenteri uudesta Sisu-järjestelmästä. Sovelluksen on kehittänyt Jyväskylän yliopiston digipalvelut, ja sitä on suunniteltu ja testattu yhdessä IT-tiedekunnan kurssien kanssa. Sovelluksen ideana on helpottaa opiskelijan arjen haasteita, joten opiskelijat on haluttu osaksi sovelluskehitystä, kertoo Jyväskylän yliopiston digitaalisen transformaatiotoimiston päällikkö Minna Heikkilä. "Tälläkin hetkellä sovellusta kehitetään yhdellä kurssilla opiskelijoiden kanssa. Haluamme heti varhaisessa vaiheessa käyttökokemuksia ja palautetta, jotta sovellus muovautuisi heti mahdollisimman hyväksi", kertoo Heikkilä. Sovellukseen on suunnitteillä myös lisää ominaisuuksia sen mukaan, mitkä asiat nousevat opiskelijoiden toiveissa esille ja mitkä ovat toteutettavissa. Yksi opiskelijoiden kaipaamista palveluista olisi esimerkiksi se, että ruokajonojen pituudet näkisi sovelluksessa reaaliajassa. "Kaikki opiskelijoilta tullut palaute on tervetullutta", Heikkilä sanoo.  l aura k angas\nMaistereita ja tohtoreita yli tavoitteiden Jyväskylän yliopistosta valmistui maistereita ja tohtoreita yli tavoitteiden vuonna 2018. Sen sijaan kandidaatintutkinnoissa jäätiin tavoitteesta. Jyväskylän yliopisto on sopinut tutkintotavoitteista vuosille 2017–2020 yhdessä opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa. Tavoitteena on, että vuosittain valmistuisi keskimäärin 1360 kandidaattia, 1475 maisteria sekä 138 tohtoria. Yliopistosta valmistui viime vuonna 1513 maisteria. Tohtoreita valmistui 139 eli yhden tohtorin verran yli tavoitteen. Kanditutkintoja sen sijaan valmistui 1220 eli noin sata vähemmän kuin oli tavoitteena. Maistereita valmistui eniten humanistis-luonnontieteellisestä ja tohtoreita matemaattis-luonnontieteellisestä tiedekunnasta.  l aura k angas\n Jos nykyinen pääaine ei houkutakaan, on olemassa eri väyliä vaihtoon. Yhteishaku korkeakoulujen suomenkieliseen koultukseen on 20.3.−3.4.\n Toiveidensa pääainetta voi myös opiskella avoimessa yliopistossa. Tarpeeksi opiskeltuaan sieltä voi päästä suoraan yliopistoon.\n Siirtohaussa voi hakea pääaineen vaihtoa kandidaatintutkinnosta toiseen. Siirtohaku on 2.5.–16.5. J yl k k ä r i 0 2 · 2 0 1 9 09\npoimittua »Moni hyvä ajatus, ideologia ja elämäntapa on mennyt pilalle, kun se altistetaan liian ehdottomien ja jyrkkien joko-tai -ajatusten alle. Silloin hyvätkin teot jäävät usein kirjoitettujen ohjeiden alle ja johtavat helposti vastareaktioon.» Kolumnisti Aino Soininen kritisoi ympäristöehdottomuutta Lapin ylioppilaslehdessä 19.2. 10 J ylkkä r i 02 · 2019\nIoannis Agkopian on voittanut JYYn kv-valiokunnan Erinomainen opiskelija -kilpailun. "Olen tosi yllättynyt, mutta tämä on kunnia", Agkopian kommentoi. JYYn kansainvälisen valiokunnan jakama palkinto perustettiin, jotta olisi mahdollista osoittaa arvostusta yksittäisten ihmisten saavutuksista kansainvälisten opiskelijoiden aseman parantamiseksi. "En kyllä tähdännyt palkinnon saamiseen, olen vain käyttäytynyt toisia kohtaan samalla tavalla kuin haluaisin, että minuakin kohtaan käyttädyttäisiin", Agkopian totesi. Palkinnon tarkoituksena on rohkaista kansainvälisiä opiskelijoita saamaan kokemusta ja olemaan enemmän mukana kampuksen ja yliopistoyhteisön elämässä. Palkinnon antamisperusteissa Agkopiania kiiteltiin erityisesti suomalaisten ja kansainvälisten opiskelijoiden tutustuttamisesta toisiinsa erityisen aktiivisesti. "Aktiivisuuteni ihmisten tutustuttamisessa toisiinsa johtuu siitä, että tunnen kiitollisuutta niitä mahdollisuuksia kohtaan, joita meillä opiskelijoilla on. Kiitollisuus, avoimuus, uudet ideat ja aikani käyttäminen täällä parhaalla mahdollisella tavalla ajavat olemaan aktiivinen", Agkopian kertoi syitä toiminnalleen.  tuukk a tervonen\nVahtimatta jäänyt lompakko varastetaan helposti.\nVarovaisuus estäisi lähes kaikki varkaudet Vartioimattomat tavarat lähtevät yliopistolta herkästi näpistelijän matkaan. Varovaisuudella voitaisiin kuitenkin ehkäistä suurin osa varkauksista. "90 prosenttia varkauksista olisi ehkäistävissä, jos ihmiset pitäisivät huolta tavaroistaan", kertoo Jyväskylän yliopiston turvallisuuspäällikkö Olli-Pekka Laakso. Tavarat kannattaa siis pitää mukanaan lounaalla ja vessareissulla. Varkauksia on viime aikoina ollut saman verran kuin yleensäkin, kertoo Laakso. Hänen tietoonsa tulee noin 4–6 varkautta kuukaudessa. Niitä on todellisuudessa enemmän, sillä kaikki eivät tule yliopiston tietoon. "Taparikolliset käyttävät hyväkseen julkisia tiloja, joihin on pääsy kenellä vain. Näitä tapahtuu arkisin ja keskellä päivää", Laakso sanoo. Varkaita houkuttelevat erityisesti kalliit laitteet, kuten tietokoneet ja puhelimet. Myös laukkuja viedään paljon, samoin ulkovaatteita syksyisin, kun pakkaset tulevat. Myös polkupyöriä viedään kampusten pihoilta runsaasti, erityisesti syksyisin. Suurimmassa vaarassa ovat Laakson mukaan kalliit maastopyörät, joista joko viedään yksittäisiä osia tai koko pyörä kannetaan pois. Pyörät kannattaisikin Laakson mukaan lukita kiinni johonkin kiinteään asiaan. Mikäli epäonni kuitenkin iskee ja omaisuutta päätyy näpistelijän taskuihin, kannattaa Laakson mukaan tehdä aina rikosilmoitus poliisille sekä kertoa yliopistolle. "Meillä on hyvä ja kattava kameravalvontajärjestelmä, jonka avulla melko monet varkaudet saadaan selvitettyä."  l aura k angas\nykkönen Jyväskylän yliopistossa tehdään maailman parasta musiikkipsykologian tutkimusta, ainakin, jos mitataan julkaisu- ja viittausmääriä. Absoluuttisissa julkaisu- ja viittausmäärissä Suomi on tutkimuksessa sijalla kuusi, mutta väkilukuun suhteutettuna Suomi kohoaa ykköspaikalle. Kaikista suomalaisista musiikkipsykologian artikkeleista jopa 80 prosenttia on Jyväskylästä. Yksinäänkin Jyväskylä sijoittuisi absoluuttisissa määrissä maavertailussa seitsemännelle sijalle.\nAhkerimmat Tuotteliaimpien musiikkipsykologien kymmenen parhaan joukossa on kaksi Jyväskylän yliopiston tutkijaa, Tuomas Eerola ja Petri Toiviainen. Eerola yltää kymmenen kärkeen myös eniten viitatuiden tutkijoiden joukossa. Tutkimuksen eniten viitattu artikkeli on myös Jyväskylästä: Suvi Saarikallion ja Jaakko Erkkilän vuonna 2007 julkaistu artikkeli käsittelee musiikin roolia nuorten tunteidenhallinnassa.\nanalyysi Tammikuussa julkaistussa analyysissa mitattiin eri maiden musiikkipsykologian tieteellisten julkaisujen määrää vuosina sekä sitä, kuinka usein niihin viitataan muissa tutkimuksissa. Tutkimuksessa olivat mukana vuosina 1973-2017 julkaistut artikkelit kolmesta alan johtavasta tutkimusjulkaisusta.\nTule tekemään jylkkäriä! Avustajapalaverit 26.2. klo 16.00 2.4. klo 16.00 Kulttuuriravintola Ylä-Ruth\n12.8.2019 – 29.5.2020 DOKUMENTTI | ELOKUVA- JA TV HISTORIA JA POLITIIKAN TUTKIMUS JOURNALISMI | KASVATUSTIEDE NÄYTTELEMINEN | PSYKOLOGIA TILASTOTIEDE | VALOKUVAUS AVOIN YLIOPISTO-OPETUS\nLöydät meidät yläkaupungista, Vakiopainetta vastapäätä. J yl k k ä r i 0 2 · 2 0 1 9 1 1\nPuolimatkan ja Tuokon kiista aiheutti suoranaisen myrskyn Jyväskylän yliopiston ylle.\nTeksti Tuukka Tervonen Kuvat Felix Fiilin\nEnnen kaikkea ihmisoikeudet Professori Tapio Puolimatka ja kasvatustieteiden opiskelija Irina Tuokko ovat ottaneet julkisesti yhteen usein ja kiivaasti. Onko poikkeuksellinen kiista kuitenkaan niin dramaattinen?\nTapio Puolimatkan blogiteksti Oikea Media -sivulla aiheutti kesällä melkoisen kohun. Hänen väitettiin kirjoituksissa rinnastaneen pedofiilit, eläimiinsekaantujat ja nekrofiilit homoseksuaaleihin. Irina Tuokko vastasi Keskisuomalaisen kolumnissaan kysymällä, saako professorin tittelin turvin demonisoida huoletta homoja. Samana päivänä Puolimatkaa riensi kritisoimaan myös JYY, joka ilmoitti, ettei hyväksy Puolimatkan kirjoitusta ja vaati yliopistolta konkreettisia toimia tasa-arvon ja turvallisen oppimisympäristön puolesta. Vielä samana päivänä rehtori Keijo Hämäläinen julisti Twitterissä, että konkreettisiin toimenpiteisiin ryhdytään ja että opetuksen pitäisi perustua tieteeseen. Yliopisto sanoutui irti Puolimatkan mielipidekirjoituksista, mutta on ollut sen jälkeen hiljaa. Rehtori Hämäläinen vastasi Jylkkärin tiedusteluihin, että asiaa ei kommentoida ennen eduskuntavaaleja neutraaliuden takia: Puolimatka on kristillisdemokraattien ehdokas. Puolimatka puolustautui ensin Keskisuomalaisen mielipidepalstalla ja sitten tekemällä kantelun rehtorista. Samaan aikaan politiikan puolella kiistaan tunki, ei kovinkaan yllättäen, kristillisdemokraattien Päivi Räsänen, joka esitti kysymyksen hallitukselle siitä, onko tieteellisen tutkimuksen sananvapaus uhattuna. Sitten sekä Tuokko että Puolimatka asettuivat ehdolle eduskuntavaaleihin. Puolimatka esiintyi eduskuntatalolla jälleen pro-\nfessorina kristillisdemokraattien vaalitapahtumassa, aiheena "sukupuoli-ideologia vallankäytön välineenä". Myös Tuokko saapui paikalle esittämään kysymyksiä professorilleen vähemmistöjen ihmisoikeuksista, yleisön protestoidessa. Puolimatka vastasi, että tärkeintä ovat lasten ihmisoikeudet ja siksi avioliiton pitäisi olla vain miehen ja naisen välinen, herättäen kaikuja Puolimatkan lausunnosta tasa-arvoisen avioliittolain suunnittelun aikaan 2015.\n Keskisuomalainen innostui asiasta niin, että kysyi jo tiedevaalipaneelista kertovat jutun otsikossa, että mahtuukohan kaksikko samaan paneeliin. Skandaalinhimoiset saivat kuitenkin pettyä, sillä Tuokko ja Puolimatka kättelivät normaalisti ja tyytyivät puheenvuoroissakin vain verhotusti hiukan kommentoimaan kiistaansa. Monessa asiassa kaksikko on täysin eri linjoilla. Siitä he ovat kuitenkin samaa mieltä, että asiaa on ylidramatisoitu ja enemmänkin asiat kuin henkilöt tässä riitelevät. Äkkivilkaisulla Puolimatka ja Tuokko ovat kuin yö ja päivä. Professori ja opiskelija, vanha ja nuori, kristillisdemokraatti ja vihreä, perinteinen ja vapaamielinen. Kuitenkin kumpaakin ajaa täsmälleen sama intohimo: Ihmisoikeudet. J yl k k ä r i 0 2 · 2 0 1 9 1 3\nIRINA TUOKKO: "odottaisin parempaa" Tuokolle kyse on seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen ihmisoikeuksista. Hänen Puolimatkan kannanottojen vastustamisensa alkoi jo kauan ennen kesää 2018. "Asiahan ei ole uusi. Luin Puolimatkan 'asiantuntijalausunnosta' homoliittoja vastaan jo 2015, kun asiaa käsiteltiin eduskunnassa", Tuokko kertoo, tehden sormillaan lainausmerkit asiantuntijalausunnosta puhuessaan. Tuokon ja monen muun mielestä hänen kirjoituksensa eivät perustu vertaisarvioidulle tutkimukselle tai edustavat vain hyvin kapeaa näkökulmaa. Puolimatkan esiintymisessä ja teksteissä eniten Tuokkoa tuohduttaa hänen tapansa hyväksikäyttää professuurinsa tuomaa auktoriteettiasemaa oman ideologiansa levittämiseen. Tuokosta Puolimatka revittelee homofobisilla ennakkoluuloilla tieteen nimissä. Tämä on omiaan lietsomaan negatiivisia tunteita vähemmistöjä kohtaan. "“Muistan erityisesti opinnoistani ne vuodet, kun tasa-arvoista avioliittolakia käsiteltiin eduskunnassa. Kaikki mediat ja eduskunta täyttyivät vihapuheesta. Tuolloin juuri Jyväskylän yliopistolla oli erityisen vaikea olla seksuaalivähemmistöön kuuluvana opiskelijana". Asia on Tuokolle henkilökohtainen, mutta Puolimatka ei sinänsä ole, muuten kuin opettajana. Tuokonkaan mielestä kiistassa ei ole mitään varsinaista dramatiikkkaa. 14 J ylkkä r i 02 · 2 019\n"Asiathan tässä kuitenkin riitelee enemmänkin. Käteltiin vaalipaneelissakin ihan normaalisti. Enhän minä edes tunne Puolimatkaa ihmisenä. Se kuitenkin harmittaa, että hän pyyhkii aina minua koskevissa mielipidekirjoituksissa pois sen, että olen myös hänen opiskelijansa". Välillä hän myös miettii, kannattaako Puolimatkasta edes puhua julkisuudessa. Asia on hänestä kaksiteräinen miekka. Tuokosta oleellisinta kuitenkin on, etteivät kaikki vain hiljene vuodesta toiseen professorin epäammattimaisen ja yhdenvertaisuutta rikkovan toiminnan edessä. Toisaalta Tuokko voi tuoda hänelle tärkeät ihmisoikeuskysymykset esille ja tuoda politiikkaansa esiin. "Toisaalta myös aina kun nostan Puolimatkan näkemysten virheet esiin, tulen antaneeksi hänen mielipiteilleen myös julkisuutta ja altistan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt satuttaville kommenteille". Tuokko kertoo olevansa myös pettynyt yliopistoon. "Ei sen nyt ihan niinkään pitäisi mennä, että on yksittäisen opiskelijan harteilla pitää tätä asiaa jatkuvasti näkyvissä. Odottaisin parempaa". Mitä se parempi sitten on? “ Jyväskylän yliopiston pitää antaa yliopistolaissakin velvoitettua tutkimukseen perustuvaa opetusta. Lisäksi yliopistoakin sitoo yhdenvertaisuuslaki, joka kieltää syrjinnän. Puolimatkan paikalle löytyisi paljon pätevämpiäkin henkilöitä".\nTAPIO PUOLIMATKA: "Voi herättää keskustelua" Puolimatkalle kiistassa on kyse ennen kaikkea lasten oikeuksien puolustamisesta. Hänen kohuttu mielipidekirjoituksensakin käsitteli pedofiliaa, lapsiinsekaantumista. "Siinä kohdassa, jossa väitettiin, että vertaan homoja ja pedofiilejä toisiinsa, tarkoitin, että pedofilian normalisointia ajava kampanja käydään samalla tavalla kuin homojen oikeuksia laillistava kampanja käytiin. En siis tarkoittanut, että pedofiilit ja homoseksuaalit ovat verrattavissa, vaan kampanjastrategiat", Puolimatka selittää. Puolimatka vaikuttaa olevan edelleen aidosti hämmentynyt siitä, että kirjoituksesta nousi niin massiivinen kohu. Samalla hän myös on sitä mieltä, että kukaan tekstistä loukkaantunut ei siteerannut itse tekstiä, koska siitä ei hänestä voi löytää väitettyä homojen demonisointia. "Ei tätä itse tekstiä kukaan edes ottanut esille silloin kun keskustelin yliopiston kanssa tämän kohun jälkeen", professori kertoo haastattelussa. "Silloin puhuttiin lähinnä tulevaisuudesta. Olivat he kuitenkin tarkastaneet tekstin". Puolimatka on sitä mieltä, että kiistassa on kyse vihreiden poliittisesta kampanjoinnista ja äänten keruusta, koska ensimmäiset kannanottajat olivat vihreiden poliitikkoja. Toisaalta professori myöntää auliisti itsekin, että kiistasta on myös hänelle poliittista hyötyä.\n"Enhän minä olisi edes vaaleihin lähtenyt ehdolle ilman tätä kiistaa. Tällä voi herättää keskustelua tärkeistä asioista", Puolimatka nauraa. Professorin mielestä kiistaan ei liity sinällään mitään draamaa, hänestä se on lähinnä kivaa, että asioista keskustellaan. Kiista vaikutti hänestä positiivisesti myös luennoimiseen, sillä syksyn ensimmäisillä luennoilla hänestä tuntui siltä, että kiista oli virittänyt opiskelijoihin tavallista aktiivisemman halun keskustella luennoilla. "Yleinen harhaluulohan on, että käsittelen luennoilla jotenkin halventavasti homoseksuaalisuutta. Näin ei kuitenkaan ole, luennoillani en ole puhunut aiheesta ollenkaan", Puolimatka sanoo. Puolimatka pitää myös outona, että häntä kritisoidaan muiden kuin tieteentekijöiden, esimerkiksi Doug Mainwaringin kirjoitusten käyttämisestä teksteissä. "Siellähän se lukee lähdeluettelossa, että kyseessä on LifeSiteNewsin artikkeli. Pitäisikö jokaisen tällaisen henkilön nimen perään kirjoittaa suluissa, että 'EI VERTAISARVIOITU TUTKIJA'? Sehän olisi vähän tyylirikko", Puolimatka kysyy. Toisaalta Puolimatka ei näe ongelmana sitä, että teksteissä käytetään lähteinä muuta kuin vertaisarvioitua tutkimusta. Hän on sitä mieltä, että asiaan perehtynyt ihminen ilman alan koulutusta tai titteliä voi olla kuitenkin asiantuntija.  J yl k k ä r i 0 2 · 2 0 1 9 1 5\nLIPUT ALK. 25€ JYROCK.FI ENNAKKOKLUBIT 8.3. ja 28.3. PÄIVÄKLUBI 6.4.\nIG jyrockfestival FB Jyrock\nPROMOOTTORI JESSE BRANDELIN, HALUAT UUDISTAA JYROCKIN. MIKÄ MUUTTUU?\nJYROCK ON AINA OLLUT ROHKEAFESTIVAALI. MITÄ ROHKEUS TARKOITTAA VUONNA 2019?\n-Haluan tehdä Jyrockista entistä kokonaisvaltaisemman kokemuksen.\n-Se on uskallusta ottaa kantaa ja tehdä pienissäkin asioissa\nTähän vaikuttavat monet asiat: monipuolinen ja ajankohtainen ohjelma, ilahduttava oheisohjelma, Ilokiven somistukset ja tunnelma,\nvalintoja, joilla maailmasta tehdään parempi. Musiikkiala on Suomessa todella miesvaltainen, ja se näkyy festivaalien artistivalinnoissa.\npalvelun laatu, turvallisuuden tunne, kävijöiden hyvä mieli ja viihtyminen. Mikään näistä asioista ei ole itses-\nJyrockin promoottorina naisartistien osuuden huomioiminen ohjelmassa on ollut vähintä, mitä olen voinut\ntäänselvyys tai tapahdu itsestään. Teemme koko tiimillä töitä entistäkin paremman festivaalin eteen.\nMITEN JYROCKISTA SAA ENITEN IRTI? -Tutustumalla etukäteen artisteihin ja olemalla avoin uudelle musiikille. Festariviikonlopun lisäksi kannattaa muistaa maaliskuun ennakkoklubit Freetimessä ja Tanssisali Lutakossa. Jyrock-viikonloppuna festivaalia täydentävät lauantain päiväklubi ja sunnuntain brunssi. Festareissa parasta on musiikin lisäksi läheiset ystävät, hyvät ruuat ja juomat sekä yhdessä viihtyminen.\nKeeps you rocking. Grab healthy snacks and baked goods easily from our restaurants. Read more at semma.ﬁ.\nTeksti ja kuvatâ€‚Alberto Politi\nlaiva on lastattu hyttibileillĂ¤\nHyttibileet ovat kielletty hedelmä, joka muistuttaa teini-iän kotibileistä.\n_ Opiskelijaristeilyllä pidetään hauskaa alkoholin voimalla. Joskus suurin alkoholinkäytön sivuvaikutusten kärsijä löytyy viereisestä hytistä. Tanssilattialta sen sijaan saattaa löytää seuran sijasta perunan.\nvas.: Risteilyille pukeudutaan usein joko teeman mukaisesti tai haalareihin.\nylh.: Pitkän bussimatkan aikana voi vetää pohjat tai vain suunnitella iltaa.\noik.: Ennen laivaan pääsyä pitää selvitä terminaalista.\noukko eläkeläisiä astelee laivan ovista terminaalirakennukseen. Tallink Siljan 22 tunnin Tukholman risteily on juuri palannut Turun satamaan. Eläkeläisten vanavedessä laahustaa joukko liikuntatieteiden opiskelijoita silmät ristissä. Suurin osa opiskelijoista on saanut vaihdettua arkivaatteet ylleen, mutta muutamaa koristaa vielä hupaisa päähine tai tahriintunut naamiaismekko. Pääasiallinen puheenaihe vaikuttaa olevan väsymys tai päänsäryn aste. Ymmärtääksemme, miten nuoret ja urheilulliset opiskelijat ovat päätyneet tähän asemaan, lienee syytä palata edellispäivään, jolloin liikuntatieteellisen tiedekunnan opiskelijat olivat vasta lähdössä vuosittaiselle risteilylleen.\n”Tämä on rankka reissu, kun jo kahdelta alkaa juominen”, pohtii takarivin lähettyville asettunut opiskelija. Kun matkalaisilta tiedustelee, mikä saa opiskelijat käyttämään aikaa ja rahaa Itämerellä risteilemiseen, kaksi selitystä nousee esille kerta toisensa jälkeen. Risteilyllä näkee kavereita, ja samalla tarjoutuu tilaisuus irtiottoon. Moni kokee, että tavallista baari-iltaa pidemmällä risteilyllä on paremmin aikaa tavata tuttuja ja etääntyä opiskelustressistä. Siis enemmän aikaa rellestää. Railakasta juhlintaa lieneekin edessä, sillä risteilyä markkinoitiin ainejärjestön esitteellä, johon on liitetty kaksi kuvaa: uutudenkiiltävä risteilijä sekä romutuskuntoon saatettu paatti. Ensiksi mainitussa kuvassa on risteilyn alkamispäivämäärä ja jälkimmäisessä päättymispäivä. 15.28 ”Hei, tuolla lukee Kortepohja! Ollanks me vielä Jyväskylässä? Eiku se olikin Kotipohja”, eräs tienvarsikylttejä tarkkailut opiskelija huudahtaa. Kotipohja sijaitsee lähellä Jämsää yli tunnin ajomatkan päässä Jyväskylän Kortepohjasta. Tämä tarkoittaa sitä, että ahkerimmilla alkoholinnautiskelijoilla on ollut hyvin aikaa siemailla omia juomiaan sekä pian lähdön jälkeen tarjottua alkumaljaa. Vanhempien opiskelijoiden keskuudessa kiertää huhu, että jonain vuonna bussimatkalla hankittu päihtymystila olisi johtanut erään juhlijan\n»mUN MIELESTÄ SE JÄTKÄ, JOKA SANOI BUSSISSA, ETTÄ NYT JUHLITAAN KAKSI PÄIVÄÄ, ON TAJUNNUT TÄN POINTIN.» 2 0 J ylkkäri 02 · 2 019\nLaivabaarissa aika kuluu juomisen sijaan tanssilattialla.\nkohdalla siihen, että risteilymatka päättyi jo Turun satamaan. Orastava humalatila ei vaikuta häiritsevän tänä vuonna risteilybussiin nousseita. Sen sijaan suurin huolenaihe vaikuttaa olevan bussin vessan käyttömukavuus. ”Hirveä vessa. En löytänyt, mistä sen voi vetää. Eikä siellä itse asiassa ollut edes ovenkahvaa”, eräs ensimmäisenä vessaan uskaltautuneista kommentoi. ”Aika hassua olla tuolla kolmin kerroin”, toinen vessavierailija täydentää. 18.47 Maisema muuttuu urbaanimmaksi. Kohta ollaan Turussa. ”Aika alkaa laittamaan kaljaa koneeseen vähän isommin”, takapenkiltä kuuluu. Omien alkoholijuomien nauttimisella onkin nyt kiire, ainakin lainkuuliaisimmilla. Tiedossa on, että laivalle ei ole asiaa omien juomien kanssa. Epävarmempaa on kuitenkin se, onko satamassa todellisuudessa ketään tarkistamassa kantamuksia. Tallink Siljan viestintäjohtaja Marika Nöjdin mukaan tarkastuksia tehdään silloin, kun on aihetta epäillä, että omia juomia ollaan viemässä alukselle. Mahtaakohan useamman sadan nuoren opiskelijan risteily olla riittävän epäilyttävä? ”Kyllä järjestyksenvalvojat huomaavat, jos siellä terminaalissa juodaan, ja silloin on myös aihetta epäillä, että niitä juomia ollaan viemässä laivalle”, Nöjd selventää. Tällä kertaa juomista ei näy. Laukut jäävät tarkastamatta.\n 22.21 Laivan kapeilla hyttikäytävillä eteenpäin pyrkivien opiskelijoiden päihtymystila alkaa olla jo silmiinpistävää. Moni on hyödyntänyt hetkeä aiemmin ovensa sulkenutta buffet-ravintolaa.\n37 euron illallislipulla alkoholijuomia sai nauttia rajoituksetta. Buffetin sulkeuduttua opiskelijat ovat hajaantuneet ympäri laivan aulatiloja, käytäviä ja portaikkoja. Tämän kertaista opiskelijaporukkaa voisi kuvailla huomiota herättäväksi myös siksi, että lähes jokainen on sonnustautunut risteilyn musiikkiteeman mukaiseen naamiaisasuun. Mielikuvitustakin on käytetty. Tsingis Khan, leipuri Hiiva ja Apulannan mato tulevat vastaan. Karnevaaliväen lisäksi vastaan tulee myös ihan oikea eläkeläisparikunta, joka yrittää epätoivoisesti luovia tietään keskelle käytävää ryhmittyneen opiskelijaporukan lävitse. Eläkeläisten ja juhlivien opiskelijoiden tuskainen yhteiselo herättää väkisinkin kysymyksen siitä, miksi rellestäjien on annettu levittäytyä muiden matkustajien sekaan. Nöjd perustelee ratkaisua sillä, että risteilemistä ei haluta kieltää keneltäkään. Juhlimisen sivuvaikutukset ovat kuitenkin laivayhtiöllä tiedossa ja niitä pyritään hillitsemään järjestyksenvalvontaa lisäämällä. Opiskelijoiden läsnäolosta pyritään myös tiedottamaan muita matkustajia ennen risteilyä. Parhaassa tapauksessa opiskelijoille pystytään varaamaan koko laiva, kuten esimerkiksi abiristeilyjen kanssa usein tehdään. 22.50 Hytti numero 5546:ssa pelataan todennäköisyyspeliä. Osallistujien on veikattava muun muassa sitä, kuka läsnäolijoista käyttäisi todennäköisimmin suonensisäisiä huumeita. Eniten veikattu osallistuja joutuu juomaan alkoholia. Alkoholijuomien, myös laivalta ostettujen, nauttiminen hytissä on kielletty Tallink Siljan järjestyssäännöissä. Nöjdin mukaan tämän sääntöpykälän valvominen on kuitenkin haasteellista. ”Hytissä juominen huomataan yleensä silloin, kun järjestyksenvalvoja kiertää laivaa, ja jos se aiheuttaa häiriötä, siihen puututaan.” Hyttiin 5546 ja sen oviaukolle on kerääntynyt kolmetoista opiskelijaa. Pian heitä tulee kaksi lisää. Todennäköisyyspeli keskeytyy J yl k k ä r i 0 2 · 2 0 1 9 2 1\nYökerho on usein laivan rauhallisinta aluetta.\nhetkeksi, kun paikalle saapunut vartija vaatii sulkemaan hytin oven. Vartija ei vaikuta olevan kiinnostunut alkoholinkäytöstä hytissä, vaan avonaisesta oviaukosta kantautuvista desibeleistä. Kaikki 15 opiskelijaa ahtautuvat muutaman neliömetrin kokoiseen hyttiin niin, että ovi mahtuu juuri ja juuri kiinni. Hetken kuluttua ovi on kuitenkin pakko avata tuskaiseksi muodostuneen hengitysilman takia. Vartija on sopivasti jatkanut matkaansa. 23.29 Vartija on tehnyt paluun hyttikäytävälle. Tällä kertaa hänellä on kollega mukanaan. Kaksikko vaatii painokkaasti sulkemaan kaikkien hyttien ovet. Muussa tapauksessa kaikista hyteistä tullaan kuulemma poistamaan sinne kuulumattomat henkilöt. Pieneen hikimajaan ei tee mieli ahtautua toista kertaa, joten tässä kohtaa on viisainta lähteä selvittämään, mitä muualla laivassa tapahtuu. Lähtiessä tarjoutuu vielä sopiva tilaisuus kysäistä toiselta vartijoista, miksi käytävällä norkoilu on niin iso ongelma. ”Siitä lähtee hirveä meteli. Koko ajan tulee valituksia muilta matkustajilta. Täällä on paljon eläkeläisiä, jotka haluavat nukkua.” Vartijakaksikko jatkaa matkaansa käytävän päähän. Ilmeisesti siellä syntyy jonkinlainen näkemysero käytävän melutasosta, sillä hetken kuluttua laivan portaikkoon kantautuu opiskelijan äänekäs näkemys. ”Täällähän on niin hiljaista kuin laivalla voi olla!”\n 23.56 Edestakaisin säntäilevien opiskelijoiden kuvaaminen on haastavaa, sillä harvalla riittää malttia pysähtyä kameran ikuistettavaksi. Elisa Pursiainen on poikkeus. Hän kertoo näkemyksistään laivan yökerhossa livebändin soittaessa taustalla. Yökerho on puolenyön kieppeillä yksi laivan rauhallisimmista paikoista, sillä suurin osa opiskelijoista on vielä jatkamassa käytävien hyttibileitä. Pursiainen suhtautuu käytäville ulottuviin hyttibileisiin kaksijakoisesti. Hän uskoo, että esimerkiksi lapsiperheet kärsivät opiskelijoiden juhlinnasta. Toisaalta hytti on tietyllä tapaa eksoottisempi paikka juhlia kuin esimerkiksi yökerho, jollaisia löytyy mantereeltakin. ”Hyttibileet ovat vähän kuin pieniä kotibileitä”, Pursiainen pohtii. Pursiainen on etukäteen päättänyt pysyä risteilyn ajan lähes alkoholittomalla linjalla. Se ei kuitenkaan estä häntä pitämästä hauskaa. Opiskelijaristeilyllä voi Pursiaisen mielestä nauttia esimerkiksi tanssimisesta ja hyvistä keskusteluista. Alkoholinkäyttö ei ole risteilyn itsetarkoitus. ”Mun mielestä se jätkä, joka sanoi bussissa, että nyt juhlitaan kaksi päivää, on tajunnut tän pointin”, Pursiainen kiteyttää. 03.20 Laivan suurin yökerho, kaksikerroksinen Starlight Palace,\n»kOKO AJAN TULEE VALITUKSIA MUILTA MATKUSTAJILTA. TÄÄLLÄ ON PALJON ELÄKELÄISIÄ, JOTKA HALUAVAT NUKKUA.» 2 2 J ylkkäri 02 · 2 019\nvas.: Illan aikana heiluminen muuttuu haasteelliseksi, mutta moni jatkaa aamuun asti.\non jo sulkenut ovensa. Opiskelijoiden juhlinta jatkuu kuitenkin aurinkokannen baarissa. Kaiuttimista raikaa Tiktakin Heilutaan. Opiskelijaporukkakin yrittää heilua parhaansa mukaan. Tätä tosin vaikeuttaa se, että kengät meinaavat jäädä kiinni kaatuneista juomista tahmeaan lattiaan. Lattialta löytyy muutakin kiinnostavaa. Kaksi kuorimatonta perunaa lojuu muutaman metrin etäisyydellä toisistaan. Baarityöntekijä ei osaa selittää, mistä perunat ovat päätyneet tanssilattialle. Baarista kerrotaan, että opiskelijaristeilyllä työskentely on leppoisaa. Opiskelijat kuulemma ostavat selvästi muita matkustajia vähemmän juomia. Tämä taitaa tosin koskea vain baaria, sillä alkuillasta tax free -myymälän alkoholiosaston ryntäyksessä oli vaikea löytää jalansijaa. 06.00 Aamiaistarjoilu alkaa. Paikalla on kourallinen opiskelijoita, jotka ovat kyenneet valvomaan puolitoista tuntia baarin sulkeutumisen jälkeen. Kuulumisia ei enää jakseta vaihtaa. Loppuristeilyn kaava on selvä. Odottamista. Odotetaan, että joku toisi kadonneen pankkikortin laivan infoon. Odotetaan, että laiva tulisi Turkuun. Odotetaan, että paluubussi saapuisi Jyväskylään. Muutama opiskelija jaksaa vielä yrittää uutta nousua oluen voimalla. Paluubussimatka on aavemaisen hiljainen. Kaikki nuokkuvat. Kyseessä on täydellinen vastakohta edellispäivälle, jolloin saman bussin käytävillä tanssittiin. Välipysähdyksellä Pirkanhovin huoltoasemalla on aikaa jutella bussikuskille. Millaista on opiskelijaporukan kyyditseminen? ”Oikeastaan on kiva, että ei ole ihan hiljaista. Pysyy itsekin paremmin virkeänä”, kuski toteaa menomatkaan viitaten. Bussin jatkaessa matkaansa, täytyy toivoa, että kuski onnistu pysymään virkeänä ilman iloista puheensorinaa. Tässä bussissa on haudanhiljaista. Opiskelijaristeily on koetellut voimia. \nylh.: Aamuyöstä käytävillä on vain tölkkejä, paperia ja jonkun raukan housut.\nKommentti Opiskelijaristeily on eräänlainen irtiotto arjesta. Hauskanpito, yhdessäolo ja alkoholinkäyttö ovat sallittuja. Samaan aikaan on kuitenkin syytä muistaa, että kaikki eivät ole tulleet karnevaaliristeilylle. Tallink Siljan viestintäjohtaja Marika Nöjdin mukaan opiskelijat ja esimerkiksi lapsiperheet pyritään sijoittamaan eri hyttiosastoille. Aina tämä ei kuitenkaan ole mahdollista. Jos viereiseen hyttiin ei satu majoittumaan muita yökukkujia, olisi hyttibileet kohteliasta siirtää suosiolla esimerkiksi yökerhoon. ”Olisi tosi tärkeää vähän katsoa ympärilleen ja miettiä, aiheutuuko liikaa melua, ja pitäisikö ehkä siirtyä muualle”, Nöjd opastaa risteilijöitä. Muistetaan siis, että merellä pelkkä porraskäytävään jätetty ilmoitus illan bileistä ei välttämättä lepytä naapuria. Liian äänekäs opiskelijaporukka saattaa pahimmillaan pilata lapsiperheen tai eläkeläisen pitkään kaivatun loman. Juhlijoillekin löytyy tilaa laivasta. Vaikka yökerhossa ei välttämättä olekaan hyttibileiden eksotiikkaa, siellä ei varmuudella tarvitse potea huonoa omaatuntoa kanssamatkustajien yöunien tärvelemisestä. J yl k k ä r i 0 2 · 2 0 1 9 2 3\nKehittämispäällikkö Risto Heikkinen vastaa kirjaston remontista ja huolehtii siitä, että kaikki saadaan muutettua ajallaan.\nNiteet nippuun ja menoksi Yliopiston pääkirjasto on enää pari kuukautta auki, kunnes ovet sulkeutuvat peruskorjauksen ajaksi. Muuton aikana tuuletetaan kirjojen sivuja ja kirjaston palveluja. "Kirjaston konmaritusta", kuvailee Avoimen tiedon keskuksen kehittämispäällikkö Risto Heikkinen yliopiston kirjaston remonttia. Jyväskylän yliopiston pääkirjaston eli B-rakennuksen peruskorjaus alkaa ensi kesäkuussa, mutta muuttourakkaa on suunniteltu jo vuosia. Aineistoja on ryhdytty muuttamaan pois rakennuksesta jo viime vuoden puolella. 17. huhtikuuta tapahtuu kirjaston sulku eli "Bexit", kuten muuttoa kutsutaan kirjaston työntekijöiden kesken. Muutettavaa löytyy, sillä kirjastolla on kirjoja ja lehtiä yli 20 hyllykilometrin verran. Niiden lisäksi siellä on valtavasti muuta tavaraa: tietokoneita, taideteoksia, aikakapseli ja valtavia kasveja. Kaikelle sille on löydettävä paikka remontin ajaksi. Väistön aikana pääkirjastona toimii Mattilanniemen A-rakennuksen kirjasto, jonne siirtyvät muun muassa kurssikirjat. Kakkos- ja kolmoskerroksen kirjakokoelmat muuttavat Ylistönrinteen kirjastoon. Myös C-rakennuksen Aalto-lukusalissa on jo kirjoja kirjastosta. Mattilanniemen ja Ylistön kampuskirjastojen aukiolot laajenevat vastaamaan pääkirjaston aukioloaikoja, ja yliopistoravintolat valmistautuvat vastaanottamaan Librin asiakaskuntaa. Vaikka remontti alkaa kesäkuussa, muutto näkyy kirjastolla jo nyt. Kurssikirjat 24 J ylkkäri 02 · 2019\nja kakkos- ja kolmoskerrosten muut kirjat muutetaan huhtikuun alussa. Asiakaspalvelupiste on pääkirjastolla viimeistä päivää auki 5. huhtikuuta. Kirjastopalvelut pyörivät väistötiloissa 8. huhtikuuta alkaen. "Muutossa saattaa olla pieniä käyttökatkoja, mutta pyrimme pitämään ne mahdollisimman lyhyinä. Mutta silloin, kun kirja on muuttolaatikossa, se ei tietenkään ole käytettävissä. Kaikki muut palvelut ovat remontin aikana käytössä, paitsi tutkijanhuoneet", kertoo Heikkinen. Remontin aikana eletään entistä ahtaammin, sillä iso osa tiloista on poissa. Heikkisen mukaan tilanpuutetta helpotetaan muun muassa niin, että opiskelu onnistuisi myös väistötilojen läheisissä opetustiloissa silloin, kun niissä ei ole opetusta. Konmaritus kuitenkin helpottaa tilanpuutetta. Remonttia ennen on Heikkisen mukaan ollut hyvä käydä läpi, mitä kannattaa säilyttää ja mitä ei. Fyysisille kirjoille\nmuutettavaa löytyy, sillä kirjastolla on kirjoja ja lehtiä yli 20 hyllykilometrin verran.\non muutenkin koko ajan vähemmän tarvetta, kun iso osa aineistosta löytyy digitaalisena. Sellaiset kirjat, joita ei ole lainattu pitkään aikaan, poistetaan tai siirretään Kuopion varastokirjastoon. "Aineistoa voi jatkossakin tilata kirjastolle muista kirjastoista. Varastokirjastosta sen saa yleensä päivän viiveellä." Kirjaston remontti valmistuu aikataulun mukaan elokuussa 2021. Silloin opiskelijoille avautuu monella tapaa hyvin erilainen kirjasto kuin nykyinen, vaikka suojellussa rakennuksessa ulkoasu ja värimaailma säilyvätkin ennallaan. Jatkossa itse kirjat jäävät entistä pienempään rooliin, kun ne sijoitetaan kokonaan yhteen kerrokseen. Opiskelijoiden isoimpia toiveita ovat olleet muun muassa ryhmätyötilat, ainejärjestötila sekä opiskelutila, jonne pääsee myös aukioloaikojen ulkopuolella. Nämä kaikki löytyvät remonttisuunnitelmista. Lisäksi kirjastolla muun muassa parannetaan ilmanvaihtoa ja ilmastointia. E-tenttitila, kahvila ja lounasravintola ovat myös uudessa kirjastossa. Ihan ensimmäiseksi pitää kuitenkin ratkaista kaikki muuton pienet käytännön pulmat. Kuten rakentaa pesäpönttöjä kirjaston viereisissä puissa majaileville liito-oraville.  l aura k angas\nJ yl k k ä r i 0 2 · 2 0 1 9 2 5\nTUTUSTU OPINTOTARJONTAAN Finnish Red Cross Blood Service\nJyväskylän veripalvelutoimisto Kalevankatu 8 ma, ti, to 12–18 ke, pe 11–16 Tervetuloa! OJENNA KÄTESI. Muista virallinen henkilötodistus. Luovuttajainfo 0800 0 5801 • veripalvelu.fi • sovinkoluovuttajaksi.fi\nVAIHTOEHTO VÄLIVUODELLE? YLIOPISTO-OPINTOJA JOUSTAVASTI → →\njoka päivä mYÖs\nKaikille avoimet yliopisto-opinnot Laaja opintotarjonta, ei pohjakoulutusvaatimuksia Joustavasti verkossa opiskellen Voit ilmoittautua vaikka heti Mitä sinä haluat opiskella? AVOIN.JYU.FI AVONEUVO@AVOIN.JYU.FI 040 576 7760\nSINUN MAINOKSESI TÄHÄN? JYLKKARI.FI/MEDIAKORTTI\nIlokivi leftover: Lounaalta ylijäänyttä ruokaa mukaan ravintolan sulkeutuessa klo 17-17.15 hintaan 3€ / 9dl rasia. Muista myös Ilokiven aamukahvit: Aamupala arkisin klo 9-10.30!\n26 J ylkkäri 02 · 2019 JYLKKARI.FI\nIlokiven elokuvat Aurora\nMiia Tervo | Suomi 2019 | 1h 46min Tarkista esityspäivä ilokivi.fi/tapahtumat Arvosana: 4/5\nHannele Kemppainen ja Patrik Behm näyttelevät Broken Heart Storyssa kyynisen kirjailijan vanhempia.\nUnenomainen kertomus rakkaudesta ja vapaudesta Jyväskylän ylioppilasteatterin Broken Heart Story Ilokivellä tiistaina 26.2. klo 13. Näytökset jatkuvat 24.3. asti.Tarkemmat esitysajat osoittessa jyt.fi.\nJyväskylän ylioppilasteatterin näytelmä Broken Heart Story kertoo yksinäisen kirjailijan ja hänen sielunsa tarinan. Jo alkutilanteessa tehdään selväksi, että sielu ja kirjailija ovat hyvinkin erilaisia. Sielu on tunteellinen ja rakastaa Pretty Woman -elokuvaa. Kirjailija puolestaan haluaa kirjoittaa tärkeistä aiheista, kuten kapitalismista ja kuolemasta, ja kokee itsensä ulkopuoliseksi. Molempia yhdistää yksi asia: halu olla vapaa. Broken Heart Storyn käsikirjoitus on Saara Turusen käsialaa, ja ohjauksesta vastaa Riku Suonio.Tapahtumia kuvataan alkuun nytkähdellen päähenkilön mukana paikasta ja tilanteesta toiseen. Tyyli herättää kysymyksiä ja siihen tottuminen vie hetken, mutta se toimii kuitenkin erinomai-\nsesti tunnelman luomisessa. Synkistä tapahtumistaan ja teemoistaan huolimatta näytelmä myös naurattaa. Huumoria löytyy niin hahmojen välisistä ristiriidoista kuin itseään toteuttavasta kirvesmurhaajasta. Näyttelijäntyö on Broken Heart Storyssa tasokasta, ja esiintyjät muuntautuvat useisiin rooleihin luontevasti. Sekä Hanna Uimonen sieluna että Petriina Otronen kirjailijana vakuuttavat riipaisevilla tulkinnoillaan. Mieleenpainuvat sivuhahmot syventävät teemoja ja tuovat tarinaan huumoria viemättä huomiota kuitenkaan liikaa tarinan keskeisimmiltä hahmoilta. Erityisesti kirjailijan vanhempia esittävät Hannele Kemppainen ja Patrik Behm ovat hykerryttävä ja karismaattinen parivaljakko. Broken Heart Story onnistuu kutomaan monet teemansa kuvakudokseksi, joka koskettaa, naurattaa ja herättää ajatuksia. Sitä voisi kuvailla lähes hypnoottiseksi kokemukseksi, jota on vaikea täysin selittää.  VIIVI KOIVISTOINEN\nMiia Tervon esikoisohjaus on romanttinen tragikomedia Aurorasta (Mimosa Willamo) ja Darianista (Amir Escandari). Ensimmäinen on alkoholisoitunut nuori nainen Rovaniemeltä, toinen on turvapaikanhakija Iranista. Hahmojen kohtaaminen johtaa aluksi suunnitelmaan hankkia Darianille suomalainen vaimo oleskelulupaa varten.Dialogi on poikkeuksellisen hauskasti kirjoitettu, samoin elokuvan hahmot. Turvapaikanhakijat ja kulttuurien kohtaaminen ei ole aiheena kaikkein tuorein, mutta elokuvan tuntuu saavan hyvin omanlaisen humaanin otteen asiaan ja ihmisten ennakkoluuloja käsitellään nokkelasti. Toisaalta naisten alkoholismia ei ole kotimaisissa leffoissa liikaa käsitelty. Aurora on vahva taidonnäyte ja jään mielenkiinnolla odottamaan, mitä Tervo tekee tulevaisuudessa  Tero uuttana\nBurning Chang-dong Lee | Etelä-Korea | 2h 28min Tarkista esityspäivä ilokivi.fi/tapahtumat Arvosana: 5/5\nKorealainen Burning kertoo introvertista wannabe-kirjailijasta, naisesta johon hän rakastuu sekä rikkaasta menestyjästä, joka tulee kuvioita sekoiwttamaan. Elokuva seuraa koko kestonsa ajan tapahtumia päähahmonsa kautta. Alussa katsoja ei oikein yhtään tiedä mihin tarina on menossa ja jatkuvasti läsnä on tunne siitä, että jotain on vähän oudosti. Loppua kohden asiat loksahtavat vääjäämättömään ratkaisuunsa. Visuaalinen kerronta kuvaa mainiosti introvertin päähahmon sielunmaisemaa. Elokuvan tahti ei ole järin hektinen, mikä sopii tyyliin. Kliseet Burning välttää taidokkaasti ja se on hyvin vahvoilla, kun vuoden 2019 parhaita ensi-iltoja listataan  TERO UUTTANA oHJELMISTOSSA MYÖS Ma 25.2.Fasisti Ti 26.2. Pihalla 11.3. Hitchcock: Köysi Ma 25.3. NIMH - Rouva Brisby ja hänen salainen maailmansa J yl kk ä r i 0 2 · 2 0 1 9 2 7\nt uukk a ter v onen\nPulling the international strings Newly founded Lanka ry fulfills the need for English-speaking subject association in Jyväskylä. It offers international students a long-awaited community. Of all the subject associations on campus, there is only one in English: Lanka ry. Although it is not the first one – one previously existed for a program that was terminated over the years – Lanka ry currently acts as a unique phenomenon amongst JYU’s numerous subject associations. Lanka ry became official on the 9th of January and was created for students of intercultural communication (ICC), intercultural management and communication (IMCO) and applied linguistics (Applang). Next year, those three programs will fuse into one called LOGIC. Lanka ry therefore represents all the international degree students of those fields, but also happily welcomes all students – exchange students and locals – interested in intercultural communication. Lily Obeda, chairperson of Lanka ry, came from the US to Finland for her studies, first in Oulu and then in Jyväskylä. When she arrived in Jyväskylä, she missed the family feeling that she had in her subject association when she was in Oulu. “I had a really tight subject association there. But here, while there are some groups that have kind of broader goals in mind for exchange students, I didn’t feel like there 28 J ylkkäri 02 · 2 019\nwas something that was purely for me, as an international student of my subject. And I thought, where’s my overalls? Where’s my club room? Where’s my everything? And so, if there isn’t one, make it yourself!” Born from the desire of having this sense of community that other students get from their own subject associations, Lanka wishes to act as a bridge between local and international students, in order to build a strong community on campus. This is why they chose the name Lanka, which translates as the red thread that links us all. The red thread is also a big part of East Asian legends, especially in China, since it represents how two soulmates find each other. According to Obeda, the lack of English subject association is linked to a lack of internal communication from the University towards international students. “International students don’t know about\n»being a part of a subject association is crucial if you wish to be kept informed of what's going on in jyväskylä.»\nsubject associations, and Finns don’t reach out to them”, says Obeda. Lanka’s goal is therefore to reach out to those people and motivate other subject associations to do the same. They’re also working closely with JYU’s staff and teachers in order to promote Lanka, and subject associations as a whole, to Finns and to the international community. “Being a part of a subject association is crucial if you wish to be kept informed of what’s going on in Jyväskylä as a student.” Lanka’s team is partly Finnish partly English, which enabled them to overcome the administrative language barrier, since most of the official paperwork has to be done in Finnish. They also received a lot of help from JYY, through English trainings and networking events for example, that allowed them to grow quickly and steadily. “Everybody deserves a family to belong to and I hope to see other people in the future doing some more things, especially for international degree students that spend years of their lives here, and to try to build bridges outwards in the local world”. People who wish to join the Lanka family can go to their monthly hangouts, each first Wednesday of the month.  alizée rat\nKuka pelkää DDR:ää? Mari Lähteenmäki Kirjoittaja työskentelee Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnassa asukaspalvelujen viestintäsuunnittelijana.\n”Koska te puratte sen DDR:n?” on ensimmäisiä kysymyksiä, joita Ylioppilaskylän tunnetuimmasta talosta esitetään Kylän työntekijöille. Huhuja MNOP-talon ”1970-luvun kunnossa olevista solubokseista” levitellään milloin missäkin. 1980-luvulla MNOP:ssa asuneet entiset nuoret pelottelevat muuttajia kylmän sodan aikaisilla tarinoilla tuulisista käytävistä, pienistä asunnoista, epäsiisteydestä ja häiritsevistä naapureista. •\nKeski-ikäisten muisteloista huolimatta kortepohjaelämän ug-imagon rohkaisemat uudet asukkaat täyttävät MNOP:n 37,5-neliöiset tilaihmeet joka syksy. Isompaa elintilaa itselleen kaipaavat vuokraavat toki koko kaksion itselleen. Vähempään tyytyvät säästävät asumalla kämppiksen kanssa. 1980-luvulta periytyneistä avokäytävä-ja-jäätyneet-vessat-myyteistä ensimmäinen murtuu viimeistään muuttopäivänä: 1990-luvulla peruskorjatut talot ovat teknisesti hyvässä kunnossa. Säännölliset huoneistotarkastukset takaavat, että asuntojen kunto tunnetaan, ja laatu halutaan pitää hyvänä.\nLoput ennakkoluulot vaihtuvat usein iloon, kun asukkaat tutustuvat jännän betonikolossin hyviin puoliin. Talot ovat yhteydessä toisiinsa joka kerroksesta, joten MNOP:ssa asuvien kavereiden luona on helppo kyläillä. Sitä paitsi DDR:n vinksahtanutta viehätystä lisäävät palvelut ovat helposti saatavilla: pianohuoneessa voi treenata kantaattia ja Hacklabilla laserleikkurin tai saumurin käyttöä. Homman kruunaa limsa-automaatti rappukäytävässä. •\nAsuvien asukkaiden tyytyväisyyttä koteihinsa mitataan Kortepohjassa asukastutkimuksella vuosittain. Näissä tutkimuksissa MNOP sijoittuu asukkaiden silmissä keskikastiin, samoille sijoille muiden 1970-luvulla rakennettujen talojen kanssa, ja O-talo ohittaa naapurisovussa, siisteydessä ja lämmityksen riittävyydessä jopa vuonna 2016 valmistuneen T-talon. Eiköhän ole jo aika katsoa DDR:ää sellaisena kuin se on: aivan ok asumisen, tosi hyvien palveluiden ja ainutlaatuisen Kortepohja-kokemuksen tyyssijana. \nennakkoluulot vaihtuvat usein iloon, kun asukkaat tutustuvat jännän betonikolossin hyviin puoliin.\najankohtaista Ilmoittaudu JYYn vuosijuhlille Ilmoittautuminen päättyy 8.3.\nIlmoittautuminen Jyväskylän Yliopiston Ylioppilaskunnan 85-vuotisjuhlille 23.3 on käynnissä. Liput saa kide.app -sivustolta. Vuosijuhlien kanssa samalla viikolla myös vuju-sitsit.\nLiiketoiminta -työpaja 7.3. klo. 09.00 - 12.00\nMaaliskuun alussa järjestetään liiketoimintastrategian co-creative -työpaja. Tule mukaan luomaan polkua JYY:n liiketoiminnan tulevaisuudelle.\nLuentosalista ladulle Jyväskylän seminaarissa vuosina 1923–1926 opiskelleita naisia.\nOpintoihin Jyväskylän seminaarissa sisältyi aikoinaan paljon liikuntaa eri muodoissaan. Liikuntaa kannustettiin harrastamaan myös vapaaajalla. Seminaarissa 20-luvulla opiskelleita naisia kuvattiin hiihtoretkellä.\nJ yl k k ä r i 0 2 · 2 0 1 9 2 9\nMoomma ylypiästi himankalaisia Kerran yks etelän mies sano mulle, että puhun melekehen yhtä leviästi kun Juha Mieto.\nEdelleenkähän en tiä, että olikohan se sitte kehu vai haukku, mutta ei tää heitto täysin mehtähänkään menny. Kukaan ei ikinä tiejä, misä Himanka on. Toisaalta kukapa sitä ny ees vois tietää, ku eihän sielä oo kun vaivaset 3 000 asukasta. Sielä se on kartalla pieni piste ihan rannikolla Oulun ja Vaasan välisä. Kaikki asukkahat on sitte joko keskustalaisia tai kommunisteja. Kymmenisen vuotta sitte Himanka liitettihin Kalajokehen eli oikiasti ollahan kalajokisia, mutta eihän sitä kukaan myönnä. Kuntaliitoksen jäläkehen kaikki on ollu kalajokisten vikaa, on sitte kyse terveyenhoijosta tai naapurin kajonnehesta kissasta. Ihan periaattehesta kalajokiset on persehestä. Himanka on yks Suomen suurimmista perunapitäjistä eli meleko suurella tojennäkösyyellä, kun tapaat himankalaisen, on se perunanvilijelijä. Jos ei perunavarstua löytynykkään, niin löytyy kettu- tai minkkitarha. Ja sen mää vain sanon, että jos tootta tarhausta vastahan niin Himangalle ei kannata mennä.\nHimanka on kuollu 363 päivää vuojesta. Ne kaks päivää, mitkä jää jälijelle, pitäs jokasen päästä kokemahan. Toiset on Raumankarin markkinat, jotka pietähän joka kesä. Sillon kaikki himankalaiset ja ex-himankalaiset kerääntyy Osuuspankin pihahan ihimettelehen sitä väki palijoutta, joka sinne on eksynny. Sitte illalla on markkinatanssit ja koko kylä menee ryyppäähän Villiminkkihin, joka on toinen Himangan kahesta juottolasta. Seuraavan kerran kaikki poistuu kotuahan sitte joulupäivän iltana, jollon koko kylä kerääntyy taas Villiminkkihin. Tootta jääny palijosta paitsi, kun ette oo näitä kekkereitä kokenu. Nuoriso ajaa lauantai-iltasin raktoreilla kylärinkiä ainualla kajulla, joka Himangan läpi kulukee. On myös ihan ok mennä oman serkun kans naimisihin, mutta toisaalta ei voi ollakkaan liian kranttu, kun ei oo hirviästi mistä valita. Moon sitä mieltä, että jos Himangalta ei lähe ennen kun täyttää 20, niin sielä on jumisa sitte lopun ikää.  Emma Hall a-Aho\n Ruusupuistoon lisää tulostimia! Naurettavaa, että kaikille opiskelijoille on vain yksi tulostin, jota myös opettajat tuppaavat käyttämään. Jono20min\n Käyköhän näissäkin vaaleissa niin, että poliitikot lupaavat opiskelijoille kuun taivaalta, mutta kun vaalit ovat ohi, jatkuu samanlainen opiskelijoiden muroihin kuseminen? Opiskelijan muisti on pitkä\n Uusi päätoimittaja sanoo juuston tulevan voileivässä alimmaksi. Absurdi väite, akateemisen ihmisen pitäisi ymmärtää paremmin. Tulen palaamaan vielä aiheeseen. fAKENEWS\n Pimeän voimat ei kuulu Jylkkäriin! Päätoimittaja vaihtoon. Juusto kuuluu päälle! Anonyymi\n3 0 J ylkkäri 02 · 2019\n»Kun otsikossa lukee, että nelinkertainen olympiavoittaja puukotti vaimoaan, lehdet myyvät itsensä.» Valtteri Parikka Kirjoittaja on journalistiikan opiskelija, joka toivoo, että me suomalaiset voittaisimme vielä joskus mäkihypyn olympiakultaa.\nMissä olit, kun kuulit Matti Nykäsen kuolemasta? Jotain taianomaista siinä lumisessa maanantaiaamussa oli. Kaikki vastaantulijat Kauppakadulla puhuivat Nykäsestä. Ylä-Ruthin baaritiskiä koristi kynttilällä varustettu Matti-alttari. Ilta-Sanomat teki 24 tunnin aikana Matin poismenosta vaatimattomat 64 juttua. Seuraavalla viikolla erään hallituksessa istuvan pienpuolueen edustaja ehdotti Matti Nykäselle valtiollisia hautajaisia. Hiihtokaupunki Lahdessa likaiseen lumikasaan keskelle toria asetettiin yli tuhat kynttilää. JYP järjesti kotiottelussaan hiljaisen hetken. Kolumneja kirjoitettiin enemmän kuin kukaan jaksaa lukea. Kaiken karnevaalin keskellä minua alkoivat pohdituttaa ne syyt, miksi juuri Matti Nykäsestä oli tullut Suomen suurin julkkis. Keksin kolme.\n Ensimmäinen syy on selkeä. Urheilu nosti miehen huipulle. Jos joitakin suomalaiset palvovat, niin olympiavoittajia – ja Matti oli vieläpä nelinkertainen! Mikään ei sulata samalla tavalla kansan sydämiä kuin emännän keittämät mitalikahvit ja Yleisradiossa soitettu Porilaisten marssi. On lukuisia esimerkkejä erinomaisista mutta aliarvostetuista suomalaisurheilijoista. He ovat niitä, joilta uupuu olympiavoitto. Esimerkiksi Janne Ahosella on enemmän arvokisamitaleita kuin Nykäsellä – hänet silti muistetaan epäonnistujana olympialaisista, eikä hänestä puhuta kuin Jeesuksesta. Toinen ilmeinen selitys Matti Nykäsen suursuosiolle on hänen persoonansa ristiriitaisuus. Ihmisiä kiehtoo se, miten niin paradoksaalinen hahmo saattoi olla maailman paras vaativassa extreme-urheilulajissa. Kuinka oli mahdollista, että tämä koheltava vesseli saattoi pärjätä paremmin kuin kilpakumppaninsa. Sama ristiriita viehättää kansan syviä rivejä Kimi Räikkösessä. Olen ollut aidosti hämmästynyt siitä, miten vahvana Nykäsen sankarimyytti on näyttäytynyt hänen kuolemansa jälkeen. Edes vankilatuomio tapon yrityksestä ei katkaissut Nykäsen lentoa – se ehkä jopa antoi lisää kannattelevaa vastatuulta. En keksi ketään muuta julkisuudenhenkilöä, jota voitaisiin ihailla näin laajasti tuollaisten rikosten jälkeen. Toki on todettava, että Matti Nykäsen persoonan kaksi puolta erotti lopulta yksi asia: viina.\nLisäksi on huomattava, että Nykäsen julkisuus ehti lakipisteeseensä juuri ennen sosiaalisen median aikaa. Hän eli ajassa, jolloin koko Suomi seurasi samoja tv-ohjelmia. Se mahdollisti osaltaan henkilökultin syntymisen. Esimerkiksi tämän päivän #metoo-keskustelua seuratessa on selvää, ettei kenenkään mielipidevaltaa nauttivan sankarin maine kestäisi enää toistuvia heikompaan kohdistuvia väkivallantekoja. Mattiin oli myös helppo samastua. Hän ei ollut kiiltokuvamaisessa Kaliforniassa majaileva miljonääri-Selänne, vaan kioskeja ryöstelevä keskisuomalainen reppana, joka teki traagisia virheitä elämässään usein.\n Kolmas ja viimeinen keksimäni syy Nykäsen superlaajaan julkisuuteen on hänen erityisen kiero suhteensa tiedotusvälineisiin. Kumpikin osapuoli käytti toistaan hyväksi, mutta välillä yhteistyö lipsui sulaksi hulluudeksi. Matti tuntui suostuvan kaikkeen, mistä tuli rahaa, juomia ja näkyvyyttä. Ex-mäkikotka työskenteli muun muassa stripparina ja elämänsä loppuun saakka myös laulajana ilman laulutaitoa. Matin elämä on ollut bensaa median liekkeihin. Mediasymbioosin uskomattomin ilmentymä oli Nykäsen ja Seiskan suhde, jota kukaan ei voi nimittää vastuulliseksi journalismiksi. Kymmeniä juttuja syntyi siten, että rankasti alkoholisoitunut häkkilintu sai palkkaa yhteisistä ryyppyreissuista ”luottotoimittaja” Kai Merilän kanssa. Nykäsen häämatkatkin ovat olleet yksityiskohtia myöten julkisia. Mielestäni on oikein, että mäkikotkan viimeinen matka tapahtuu hiljaisesti perhepiirissä. Kaiken tämän jälkeen koko kansan Matti on ansainnut yksityiset hautajaiset. \n»toKI ON TODETTAVA, ETTÄ MATTI NYKÄSEN PERSOONAN KAKSI PUOLTA EROTTI YKSI ASIA, VIINA.» J yl k k ä r i 0 2 · 2 0 1 9 3 1\nSINUN MAINOKSESI TÄHÄN? Opiskelijakortilla Hanatuotteista - 0,50 € Kahvi/tee 1€\n(04) (04) (04) (04) (04)\n. Jy 2 2 .–2 3 . 3\nUMISSA R O F n ä väskyl\n¡ ALE ALE ALE ALE ALE ALE ALE ALEEEEE!\nOpiskelijaystävälliset hinnat Forumissa 22.–23.3.! Löydä opiskelijaystävällisimmät tarjoukset ja tsekkaa meidän vieraat: Suomen seuratuin somepersoona Jennifer Käld ja poppari Samuel Daayata.:\nJylkkärin vuoden toisessa numerossa professori ja opiskelija taittavat peistä tasa-arvosta ja tieteestä, opiskelijat risteilevät itämerellä...


Terveystutkimusten tukeminen 2018 ja merkittävä lahjoitus uudelta yhteistyökumppanilta! - Whippet-Harrastajat ry\nAnna Mikkonen | 3.12.2017 | Ajankohtaista asiaa, Terveys ja jalostus |\nKatsaus kannusterahan kehitykseen vuosina 2012 – 2017\nWhippet-Harrastajat ry voi myöntää kannusterahaa tarpeellisiksi katsomilleen tutkimuksille tiedonkeruuta ja rodun terveydentilan kartoittamista varten. Kunkin kannusterahaohjelman ehdot ovat voimassa toistaiseksi.\nTuki on voimassa takautuvasti 1.1.2012 alkaen tehdyille tutkimuksille. Tukirahan suuruus on 50 € per tutkimus.\nYhdistys on ottanut 2012 alkaen käyttöön kannusteen, jolla korvataan osa sydämen ultraäänitutkimuskuluista.\n1.1.2016 alkaen tukirahan suuruus on 70 € per koira (tätä ennen 50€). Kannusteraha maksetaan jatkossa myös yhdestä uusintatutkimuksesta, joka on tehty 6 vuotta täyttäneelle tai sitä vanhemmalle koiralle ja edellisestä tutkimuksesta on kulunut vähintään 2 vuotta.\nYhdistys on v. 2017 ottanut käyttöön kannusteen, jolla korvataan osa selän röntgenkuvauksen kuluista. Tuki on voimassa takautuvasti 1.1.2017 jälkeen tehdyille kuvauksille. Koiran tulee olla kuvaushetkellä vähintään 2 vuotias (spondyloosilausunnon alaikäraja), jotta kannusteraha voidaan myöntää.\nKennelliitossa virallisesti lausutuista kuvista maksetaan kannusterahaa seuraavasti:\nLTV & SP (välimuotoinen lanne-ristinikama & spondyloosi), yhteensä 70 €\nLTV & SP & VA (välimuotoinen lanne-ristinikama & spondyloosi & nikamien epämuotoisuus), yhteensä 85 €\nTerveystutkimusten ja kannusterahojen maksun rahoitusmekanismit\nVarsinaisen toiminnan tuoton ohjaus\nTapahtumat: Match Show, Charity Open Show\nKannusteraha maksetaan koiran omistajalle kun hän luovuttaa tutkimustulokset rotujärjestön käyttöön.\nKannusterahan maksu ei edellytä Whippet-Harrastajat ry:n jäsenyyttä\nKun kannusterahan maksu aloitettiin vuonna 2012, ei sydämen ultraäänitutkimustuloksia tallennettu\nSuomen Kennelliiton jalostustietojärjestelmään (KoiraNet). Kannusteraha oli keino saada lausunnot\nKannusterahalla haluttiin tukea koirien omistajia ja kasvattajia teettämään tutkimuksia jotta\ntutkimusmäärät saataisiin kasvuun jolloin rodun terveydentilaa voidaan tarkastella kattavammalla\nYksi rotujärjestön keskeisistä tehtävistä on rodun jalostuksen ohjaaminen. Rotujärjestön tavoitteena on\nylläpitää rodun yleisesti hyvä terveydentilaa.\nVuodelle 2018 on budjetoitu 7000€ terveystutkimusten tukemiseen. Tämä on merkittävä osa budjettia\nJärjestetään Charity Open Show jonka tuotot ohjataan terveystutkimusten tukemiseen\nJärjestetään mahdollisesti muu tapahtuma varojen keräämiseen\nAloitetaan vuoden 2019 varainkeruun suunnittelu\nKartoitetaan mahdolliset muutostarpeet (tuettavat tutkimukset, kannusterahan suuruus)\nMerkittävä lahjoitus uudelta yhteistyökumppanilta!\nWestmoor Oy / Conexx tulee lahjoittamaan Whippet – Harrastajat ry:lle 3000€ joka ohjataan kokonaisuudessaan terveystutkimusten tukemiseen.\nHollantilainen Conexx® on vuodesta 1957 lähtien tarjonnut moderneja, tarkoituksenmukaisia, luotettavia ja\nkustannustehokkaita teräsrakennehalleja. Conexx®:lta saat juuri sinun tarpeisiisi räätälöidyn laadukkaan\nrakennuksen nopeasti, aikataulussa ja jokaiseen käyttötarkoitukseen.\nVastaa Conexx® rakennusten myynnistä Suomessa, Ruotsissa sekä Baltiassa. Westmoor Oy myös maahantuo ilmanvaihtojärjestelmiä, betoniritilöitä, käyntiovia sekä ohjaa Conexx® asennusryhmien toimintaa, valvoo ja ohjaa logistiikkaa, asennusten aikatauluja sekä asennusten laatua. Westmoor Oy:llä on myös Conexx®-rakennuksissa käytettävien tuotteiden varaosapalvelut.\n“Whippet on terve rotu ja sellaisena haluamme myös sen säilyttää.\nWhippet juoksee rataa, maastoa, harrastaa agilityä, vepeä, tokoa, näyttelyitä, raunioita, rallitokoa ym, mutta ennen kaikkea ne ovat perheenjäseniä, joiden seurassa me kaikki haluamme olla.\nWhippet on myös meidän rotumme ja Whippet-Harrastajat ry:n työ terveystutkimuksien parissa on niin ainutlaatuisen kunnioitettavaa, että Westmoor Oy / Conexx haluaa olla mukana sitä tukemassa. “\nCEO Westmoor Oy\nVarat lahjoitetaan Whippet-Harrastajat ry:lle.\nVarat käytetään rodun terveyden edistämiseen, kannusterahojen maksamiseen sekä terveystilanteen kartoittamiseen.\nWhippet-Harrastajat ry jatkaa myös omaa aktiivista toimintaansa terveystutkimusten kustannusten kattamiseksi.\nWhippet-Harrastajat ry hallinnoi sekä varoja että maksuperusteita (kannusterahan suuruus, kohteet)\nYhteistyökumppanina Westmoor Oy / Conexx saa:\nmainostilaa W-H ry:n julkaisuissa\nmainitaan asiaan liittyvissä yhteyksissä terveystutkimusten kannusterahan yhteistyökumppanina.\nkäyttää W-H ry:n kanssa tekemäänsä yhteistyötä omassa markkinoinnissaan.\nLisäksi pyritään toteuttamaan tästä yhteistyöstä ja yhdistyksen tekemästä työstä rodun terveyden edistämiseksi kertova artikkeli koira-alan julkaisuihin.\n08.12.2018 - Syysvuosikokous\n2019 jäsenmaksulasku lähetetään sähköpostitse 12.11.2018\nKysely pentupalstan kehittämisestä, kyselyn vastaukset 11.11.2018\nPäivityksiä sivuilla 9.11.2018\nKUTSU: Sääntömääräinen syyskokous 8.12.2018 8.11.2018\nSuomen Vinttikoiraliiton syyskokous 17.11.2018 Vantaalla, ilmoittaudu kokousedustajaksi 2.11.2018


Varsinais-Suomen kulttuuriperintöblogi: toukokuuta 2020\n”Valtatien 10 parantaminen Satteenmäen kohdalla” on meneillään Liedossa, näin kertovat mm kyltti tien laidassa ja maanmittauslaitos. Työ on osa Valtatie 10 (eli Hämeentien) ja Ohikulkutien uusia risteysjärjestelyjä. Muilta osin tietyöt valmistuivat viime vuonna.\nSatteenmäen, ihmettelen! Paikallislehti on kertonut Satteenmäestä jo pari vuotta sitten mainiten samalla, että mäellä on myös kutsumanimi ”Satiaismäki”. Kun paikallisille on täytynyt erikseen täsmentää että Satteenmäki on tutummin Satiaismäki, rohkenen uskoa, ettei tuo etuliite Sattee ole ihan kauhean tunnettu saatikka kansan suussa käytetty. Nimi Satiaismäki seudulla sen sijaan kyllä tunnetaan. On olemassa mm muistiin merkitty ja ainakin 1900-luvun alkupuolelta asti tunnettu sanonta ”viekkä sana Satiaismäkkeen, Kuralas on kupparsauna ehtool kello kuus”.* Olisikohan nyt niin, että ronskimpi Satiaismäki on vasta ihan hiljattain haluttu siivota Satteenmäeksi jostain häveliäisyyssyystä?\nRohkenen enemmänkin, sillä uskon alkuperäisen nimen olleen Sationmäki. Ilkikuriselta kuulostava muunnelma Satiaismäki lienee väännetty siitä viimeistään 1900-luvun alussa. Satio -version vanhuutta todistaa mm se, että isojakotoimituksen aikaan 1790-luvulla Littoisten kylän pellot olivat olleet jaettuna kahteen suureen lohkoon, joita viljeltiin vuorotellen toisen ollessa kesannolla. Littoisten kylän kaksi peltolohkoa olivat nimiltään läntisempi ”Turunpuolinenpeldo” ja itäinen ”Sattion Peldo” Liedon Vanhalinnan rajaa vasten:\nOte Littoisten ym. kylien isojakokartasta vuodelta 1794. Kansallisarkiston digitaaliarkisto.\nMutta paljon sitäkin kauemmas nimi Sationmäki palautunee, sillä jo 1500 -luvulla tunnettiin lähistöltä ikivanha Liedon ja Kaarinan välinen ”Sattawasijlthan” eli Sationsillan rajamerkki, joka kaarinalaisten mukaan oli sama kuin Aurajoen rannassa oleva Sationlammi. Pitkin 1600- ja 1700-lukuja rajamerkin paikasta kiisteltiin, kunnes sellaiseksi 1700-luvun puolivälissä lopulta sovittiin lietolaisten ja kaarinalaisten kesken eräs pieni silta Hämeentiellä.\nKotimaisten kielten keskuksen ylläpitämä digitaalinen Nimiarkisto ei valitettavasti tunne mitään kolmesta nimivaihtoehdosta, ei Sation-, Satiais- eikä Satteenmäkeä. Ei ylipäänsä mitään nimeä tälle maaston portaalle jonka kohdalla Aurajoki pujahtaa kahden mäen välitse Vanhalinnan linnavuoren hallitsemalta aukealta alajuoksulleen ja kohti Turkua.\nEdellä mainittu rajamerkin vanhin kirjoitusmuoto Sattawasilta avaa kuitenkin jännittävän näkymän: Suomalaisen paikannimikirjan mukaan nimi Satava voidaan johtaa joko sataa-verbistä tai ymmärtää satamaa merkitseväksi vanhaksi germaaniseksi lainasanaksi. Satamaksihan Turun Satavan saarenkin nimeä on selitetty. Ja kun siinä mäellämme Hämeentien ja Aurajoen välissä on sekä rautakautinen kalmisto että viitteitä asutuksesta, alkaa mielikuvitus laukata… rautakautinen kylä ja satamapaikka sopisivat yhteen kuin vakka ja kansi. Aurajokilaakossa lähes jokainen mäennyppylä ja -töykkä on lailla suojattu muinaisjäännös!\nMaanmittauslaitoksen vanhat painetut kartat. Karttalehti 104312 vuodelta 1949\nLittoisten ym. kylien isojakokartta vuodelta 1910. Kansallisarkiston digitaaliarkisto\n* sanonnan on kirjannut ylös tässä muodossa Turun museokeskukselle antamassaan pienessä muistelmassa kaarinalainen, edesmennyt professori Jaakko Säkö\nEsa Hiltunen: Liedon historia 1\nAulis Oja: Kaarinan pitäjän historia I\nSuomalainen paikannimikirja. Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen julkaisuja 146\nLähettänyt Johanna Viitaharju klo 1.00 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Aurajoki, isojako, JV, Kaarina, kartat, Lieto, muinaisjäännökset, rautakausi, satamat\nViikon esine Tuomiokirkkotorilta: uskollisuussolki\nBlogin teemana on Turun kaupunkiarkeologia ja Varhainen Turku-hankkeen Tuomiokirkkotorin kaivausten (2005–2006) löytöaineisto tämän vuoden 2020 alussa alkaneen ARKSA-hankkeen puitteissa. ARKSA- eli ”Arkeologia saavutettavaksi” -hankkeen pääteemana on keskiaikaisen kaupunkiarkeologisen esineistön tunnettuuden, saavutettavuuden ja avoimuuden lisääminen yhteistyössä vapaaehtoistoimijoiden kanssa. ARKSA-hankkeen myötä vapaaehtoisilla on mahdollisuus päästä tutkimaan kokoelmia ja osallistumaan näiden tallennukseen valokuvaamalla luetteloituja löytöjä.\nLöytöjen valokuvat liitetään Museon informaatioportaaliin (MIP) sekä tästä rajapinnan kautta myös Finnaan, missä arkeologiset löytötiedot ovat kaikkien saatavilla. Kuvaaminen aloitetaan Tuomiokirkkotorin kaivauksien löytöaineistosta. Tässä blogissa nostetaan esille pieneltä osin Tuomiokirkkotorin kaivausten löytöjä ja niihin liittyviä aiheita loppukevään ajan.\nMarian tervehdys Tuomiokirkkotorilta!\nEsittelyssä Tuomiokirkkotorin kaivausten viikon löytö vuoden 2006 elokuulta: rengassolki, jonka kehässä kummallakin vastakkaisella puolella on yhteen liitetyt kädet ja erotettavissa teksti AVE MARI, eli Ave Maria – Terve Maria. Löydetty solki on ns. kihlasolki eli uskollisuussolki.\nSolki löytyi kirkon ja Brahenpuiston väliseltä kaivausalueelta, ja se ajoittuu löytöyhteytensä perusteella 1300-luvulle. Kaiken kaikkiaan Tuomiokirkkotorin kaivauksilta rengassolkia on kolme, ja lisäksi yksi mahdollinen pieni rengassolki. Kyseinen löytö on kuitenkin ainoa uskollisuussolkityypin edustaja.\nSoljessa on käytetty lyijy-tina-seosmetallia. Rengassoljet valmistettiin yleensä hopeasta, pronssista tai tinasta, jotkut ovat kullattua hopeaa. Soljen kehä muodostaa yhtenäisen renkaan, ja neula on liitetty reikään tai kehän ohennukseen. Rengassolkia käytettiin vaatteiden kiinnityksessä ja vyön solkina. Rengassoljet levisivät koko Pohjois-Euroopan alueelle 1200- ja 1300-luvuilla ja niistä kehittyi uusia solkimuotoja, joiden elinkaari ulottui aina 1800-luvulle saakka. Keskiajalla rengassoljista muodostui nykyajan sormuksia vastaavia avioliiton ja rakkauden näkyviä merkkejä. Uskollisuussoljet muodostivat oman ryhmänsä, jossa yhteenliitetyt kädet ovat keskeinen elementti.\nJotkut rengassoljet ovat kultaa ja jalokivin koristeltuja varsinaisia kultasepän taidonnäytteitä, ja olivat siten aikanaan hyvin arvokkaita ja harvojen saatavilla.\nTuomiokirkkotorin uskollisuussolki sivusuunnasta.\nXRF-analyysissa saadaan selville esineessä käytetyt seosten suhteet:\nTuomiokirkkotorin uskollisuussoljessa on lyijyä 65,79%, tinaa 28,76% ja rautaa 5,45%.\nKuva: TMK / N. Kivisalo.\nUskosta, uskollisuudesta ja rakkaudesta\nYhteen liitetyt kädet ilmentävät sekä maallista että hengellistä sitoutumista. Puolisoiden sitoutuminen avioliittoon oli merkittävä seremonia: kihlajaissopimuksen ja avioliiton vahvisti kädenpuristus, joka symboloi puolisoiden keskinäistä uskollisuutta ja sinetöi myös laajemmin sopimuksen sukujen välillä. Kihlaus ei siis ollut ”vain kahden kauppa” vaan se vahvistettiin kädenpuristuksella myös sukujen edustajien kesken.\nLyriikanlajissaan laajin ja monipuolisin minnelaulujen kokoelma Manessen käsikirjoitus (Codex Manesse/Manesse-Handschrift, 1305-1340) on rikkaasti kuvitettu. Tässä pariskunta sukulaisineen ja liiton sinetöivä kädenpuristus Johannes Hadlaubin kuvittamana. Manessen käsikirjoitus on sijoitettu Heidelbergin yliopiston kirjastoon. Public domain.\nUskollisuussoljen hengellinen merkitys on ollut myös olennainen niiden kantajille: ne ovat ilmaisseet uskoa ja uskollisuutta Jumalaa kohtaan, sekä vahvistaneet ja tuoneet turvaa maallisessa elämän kamppailussa. Uskonnolliset tekstit kuten pyhimysten nimet ovatkin solkityypissä yleisiä.\nTuomiokirkkotorin uskollisuussoljen teksti - AVE MARIA - on solkityypissä suosittu. Neitsyt Maria oli yksi keskiajan suosituimmista suojeluspyhimyksistä ja häneltä haettiin paitsi yleistä elämän suojelusta, myös apua pienempiinkin arkisiin vaivoihin. Maria-kultissa erityisesti Ave Maria -rukous oli keskeinen, säkeitä voitiin toistella peräjälkeen henkilökohtaisen, jopa ekstaattisen uskonnollisen kokemuksen saavuttamiseksi.\nNeitsyt Marialle omistautumisen huippuaikaa olivat varsinkin 1200- ja 1300-luku. Maria-kultista tuli olennainen osa sekä henkistä että aineellista kulttuuria. Marialle omistettiin kirkkoja ja luostareita, ja hänet ottivat suojelijakseen uskonnollisten järjestöjen ohella myös maalliset killatkin. Keskeiseksi Maria nousi myös taiteessa ja lyriikassa. Turussa Marian merkitys näkyy esimerkiksi hänelle pyhitetyssä Turun tuomiokirkossa ja kaupungin vaakunan lilja-symboliikassa.\nNeitsytäiti Mariaan voitiin liittää monet aikakaudella ihannoidut hyveet kuten hurskaus, viattomuus, uskollisuus ja nöyryys. Naiseuden ja äitiyden ideaalina hänen roolinsa oli merkittävä myös avioliiton ja synnytyksen suojelijana. Suomessakin Marian rooli on elänyt vahvana mm. tarina-, rukous- ja loitsuperinteessä samoin kuin Keski-Euroopassakin.\nKeskiajalla varsinkin suojaavaan magiaan liitetyt käsitykset olivat osa henkilökohtaista uskoa ja uskonnonharjoitusta, eikä ”puhdasoppisen uskon" ja ”taikauskon” välillä tunnettu jyrkkää rajanvetoa - erottelu sai jalansijaa vasta reformaation myötä. Keskiajallakin musta magia eli vahingoittavaksi tarkoitettu magia oli tuomittavaa ja rangaistavaa, mutta kansanuskoon kuuluva ns. valkoinen magia - eli suojelemiseen, parantamiseen ja kirousten purkamiseen tarkoitettu magia – nähtiin harmittomana; vahvistihan tämä myös pyhimysten asemaa kansan jokapäiväisessä uskonharjoituksessa ja mielenmaisemassa.\nUskollisuussolkien yhteydessä pitää mainita myös roomalaisaikoihin periytyvät, mutta varsinkin keskiajalta lähtien suosituksi tulleet uskollisuus- eli fides- tai fede-sormukset, joissa on sama kuvakieli eli yhteen liitetyt kädet, yleisenä teemana näissä on myös kahden käden pitelemä sydän. Sormuksissakin symboliikka on paitsi hengellinen myös maalliseen rakkauteen ja ystävyyteen liittyvä. Rakkauden sinetiksi ja osaksi avioliittoseremoniaa uskollisuussormukset ovat tulleet 1200-1300-luvuilla, mutta suosionsa huipulle ne nousivat 1500-luvulla ja niiden käyttö jatkui vielä 1600-luvullakin. Joissain sormuksissa on suoria rakkaudentunnustuksia, kuten eräässä varhaisen tyypin englantilaisessa sormuksessa, jossa tekstinä on ytimekkäästi latinaksi AMO, ”rakastan sinua”. Suomesta löydetty vanhin uskollisuussormus on Hämeen linnasta 1300-luvulta, sen kehässä on ainutlaatuinen ranskankielinen kaiverrus Amoure vanit toute coce - rakkaus voittaa kaiken. 1500- ja 1600-luvun uskollisuussormuksia on myös mm. Turun keskustasta, Raision Kuninkaanojalta (jossa jopa kihlaparin nimikirjaimet!), Mynämäeltä, Kökarista ja Luumäeltä.\nHenkilökohtaisiksi tarkoitettuja viestejä on myös vastaavissa soljissa, kuten Englannissa Winwickin solkena tunnetussa 1400-luvun uskollisuussoljessa on ranskankielinen viesti: Pensez de moy - ajattele minua. Täyskultaisen soljen toisella puolella kehää kiertää viiden kukan sarja. Kukat viitannevat tunnettuun rakastavaisten värssyyn ”älä unohda minua”, joka on monessa kielessä myös lemmikin nimenä, kuten englannin forget-me-not. Perinne tunnettiin täälläkin ja nimestä on tietenkin useita tarinaversioita. Kasvisuvulle lemmikki-nimen antanut Elias Lönnrot kirjoittaa Flora Fennicassa suomalaisten toisinaan sanoneen lemmikkiä muistonkukaksi, muina niminään mm. lemmenkukka ja ikävänkukka.\nRomanttisen rakkauden käsite sai Euroopassa keskiajalla suosiota varsinkin ritariromantiikan myötä. Rakkaus kukoisti kuvataiteessa, lyriikassa ja balladeissa ja nousi keskeiseksi teemaksi myös moraali- ja käytösoppaissa. Hyvin erilaisessa maailmassa ja maailmankuvassa eli kuitenkin esimerkiksi talonpoikaisnainen aatelisneitoon verrattuna. Ritariromantiikka koski etupäässä yläluokkaisia hovikulttuuriin kasvaneita naisia, joskin sen vaikutukset ulottuivat vähitellen tapakulttuuriinkin, eri alueilla omanlaisiksi muovautuen. Avioliittoja solmittiin kuitenkin enimmäkseen käytännöllisistä (kuten taloudellisista) syistä sukujen kesken, ja ne olivat sidoksissa vahvasti sosiaaliseen asemaan. Romanttisella rakkaudella ei ollut välttämättä painoarvoa liittoja solmittaessa.\nTurun Tuomiokirkkotorinkin soljen taustalla on tarina, jota emme valitettavasti pääse koskaan kuulemaan. Kenelle se on kuulunut ja mitä esine on kantajalleen edustanut? Onko solki saatu esimerkiksi kihlalahjana ja onko taustalla ollut palava rakkaus vai käytännön sanelema ratkaisu? Ainakin voimme kuvitella, että solki on edustanut vahvasti sitoutumisen ideaa, hengellistä tai maallista, ehkäpä jopa molempia?\nVasemmalla Ruotsin Länsipohjasta Nederkalixin pitäjästä Töresta 1300-luvun puolivälissä maahan kätketty löytö joka sisältää neljä solkea ja hakasta sekä lusikan ja riipuksen. Kolme soljista on ns. kihlasolkia 1300-luvulta, ne ovat hopeaa ja tyyppiä esiintyy 1300- ja 1400-luvuilla. Solkityyppiä on keskiaikana pidetty saksalaisen kultaseppäammattikunnan mestarinäytteenä. Mitat noin 8 cm – 9.5 cm. Statens Historiska Museum, Tukholma (15507:1-7). Oikealla hopeinen solki Norjasta, halkaisijaltaan 5 cm, ajoitus mahdollisesti 1300-1400-luku. Soljen kehää kiertää kirjoitus JASPA MELCHIOR BALTA. Itämaiden tietäjät olivat mm. matkustavaisten suojeluspyhimyksiä. Norja Bergen Museum, Arkeologinen instituutti, Bergen (BRM 0/95078). Kuvat: Margareeta: Pohjolan rouva ja valtias. Näyttelyluettelo (1997: 338, 397).\nAiheeseen liittyviä lähteitä mm:\nImmonen Visa (2017). Rakkaus sormuksissa – koruja keskiajan Suomesta. Pirta. Kalevalaisten Naisten Liiton kulttuuri- ja jäsenlehti 1/2017. Verkossa: https://www.kalevalaistennaistenliitto.fi/wp-content/uploads/2017/05/pirta-1-2017-lores.pdf\nMargareeta: Pohjolan rouva ja valtias: Kalmarin unioni 600 vuotta: Esseitä ja näyttelyluettelo. Toim. Edgren, Helena; Grinder-Hansen, Poul; Andersson, Lars. Pohjoismaiden ministerineuvosto; Nationalmuseet (Kööpenhamina); Nationalmuseet (København). Nordisk ministerråd 1997.\nVuorela, Anu (2002): Auringon ja kuun madonna Neitsyt Maria apokalyptisena naisena ja kuvatyypin edustajat Suomessa. Mirator / lokakuu 2002. Verkossa: http://www.glossa.fi/mirator/pdf/Vuorela.pdf\nHIT– History in Turku -julkaisussa artikkeleja:\nKs. Turun kaupunkikaivauksiltakin tehdyistä kätkölöydöistä (myös Tuomiokirkkotorilta):\nHukantaival, Sonja: Vuohenkallo uunin alla ja muita taikoja. Arkeologia. NYT! Arkeologi NU! 1/2007. Verkossa: http://arkeonyt.mbnet.fi/arkeonyt/AN_2007_1.pdf\nLähettänyt Nora Kivisalo klo 10.22 Ei kommentteja:\nTunnisteet: ARKSA-hanke, kaupunkiarkeologia, keskaika, kihlasolki, Tuomiokirkkotori, uskollisuussolki, Varhainen Turku-hanke\nKoronakevät on sosiaalisen eristäytymisen aikaa\nKuluva kevät jää historiaan koronapandemian ja sen vuoksi julistetun poikkeustilan takia. Erityisolojen tallentaminen museon kokoelmiin on tärkeää, mutta rajoitukset vaikeuttavat tietysti myös tallentamistyötä. Yleensä nykydokumentointia tehdään haastatteluin, valokuvaten ja havainnoiden. Nyt on huomioitava kaikkien turvallisuus ja pysyteltävä etäällä ihmisistä. Haastatteluja onkin siksi tehty sähköpostitse ja kasvokkaiset tapaamiset on siirretty myöhempään ajankohtaan.\nLappu apteekin ikkunassa kertoo käsidesin ja hengityssuojaimien loppuneen. Kuva: Turun museokeskus/ Milla-Lotta Kemiläinen.\nTaudin leviämisen hidastamiseksi on suositeltu sosiaalista eristäytymistä ja meitä kaikkia on kehotettu pysymään kotona ja välttämään kontakteja. Tämän myötä monen arkeen ovat tulleet erilaiset etäältä tapahtuvat toiminnot, kuten etätyöt, etäkoulu, etäharrastukset ja etätreffit. Etätyöpisteitä on kasattu koteihin ja töitä tehty niin jumppapallolla istuen kuin oman mökin rauhassa.\nMuseon työntekijän etätyöpiste kotona. Kuva: TMK/Maarit Talamo-Kemiläinen.\nSosiaalisen eristäytymisen myötä levisi nopeasti nallejahdiksi kutsuttu ilmiö. Nallejahti on kuin aarteenetsintää, mutta siinä etsitään ikkunoille ja parvekkeille laitettuja pehmoleluja. Tarkoituksena on ilahduttaa lapsia, jotka eivät poikkeustilan vuoksi pääse leikkimään ystäviensä kanssa tavalliseen tapaan. Nalleja on nähty ympäri Turkua ja jahtiin voi ryhtyä kuka tahansa, ja laskea omaksi ilokseen kävelyretkillä näkemänsä pehmolelut.\nPanda-pehmolelu ilahdutti ohikulkijoita kellarin ikkunassa Portsassa.\nKuva: TMK/ Milla-Lotta Kemiläinen\nPehmolelujen korttituokio ikkunalla Kupittaankadulla. Kuva: TMK/ Milla-Lotta Kemiläinen\nEtätyön ja nallejahdin lisäksi museossa on tallennettu muita poikkeustilan myötä tulleita ilmiöitä, kuten pihasirkusesityksiä ja etänä tehtyjä livekeikkoja. Tallennamme myös Turkuseuran keräämiä turkulaisten kokemuksia korona-ajan yhteisöllisyydestä.\nOhikulkijoille kirjoitetut laput portsalaisen talon ikkunassa kehottavat pysymään kotona ja muistuttavat, että joskus tämäkin loppuu. Kuva: TMK/Milla-Lotta Kemiläinen\nLähettänyt Milla-Lotta Kemiläinen klo 13.33 Ei kommentteja:\nTunnisteet: korona, nykydokumentointi\n”Pois työpöydältä” on erään erinomaisen blogin nimi. Kadehdittavan osuva nimi, johon voin samaistua, sillä ainakin omat kulperiblogitekstini syntyvät siitä lähtökohdasta: olen haalinut jonkin työperäisen kipinän sytyttämänä tietoa, joka pitää saada pois työpöydältä, pois tietokoneen työpöydältä ja pois omasta päästä sen jälkeen kun se ei enää ole työssä ajankohtaista. Tässä jälleen yksi.\nKonkreettisen työpöytäni sillä kulmalla, johon pinoutuvat ”selvitä myöhemmin” –luokan arvoitukset ja ongelmat, lojui pitkään pieni lappu, vain sentin korkuinen ja muutaman sentin levyinen paperiliuska. Se oli löytynyt erään esinelahjoituksen sisältävän pahvilaatikon pohjalta. Lappu ja sen arvoituksellinen teksti osuivat aika ajoin silmiini. OLET TEHNYT OSUUTESI, lappu vakuutti.\nLapusta otettu valokopio on nyt silmieni tasolla työhuoneen seinällä lohduttavine lauseineen. Monet saattavat jo yllä olevan kuvan perusteella tietää, mistä on kyse. Sana aseveljet lauseen alla johdattaa oikeaan suuntaan.\nAseveliyhdistykset syntyivät talvisodan jälkeen, kun palveluksessa olleet halusivat ylläpitää sodan aikana syntynyttä vahvaa yhteenkuuluvuuden tunnettaan. Nopeasti syntyi myös valtakunnallinen kattojärjestö Suomen Aseveljien Liitto, joka otti tehtäväkseen tukea vapaaehtoistyöllä kootuin varoin mm taloudelliseen ahdinkoon joutuneiden aseveljien perheitä. Kun veljeä ei jätetä, ei jätetä myöskään hänen perhettään.\nAsevelitoiminta paisui pian monimuotoiseksi verkostoksi. Aseveljien maanantaitalkoot oli yksi toimintamuodoista. Se otettiin käyttöön vuonna 1941. Sotatoimiin osallistumattomille palkansaajille annettiin näin mahdollisuus kantaa kortensa kekoon. Kolmen kuukauden ajan he luovuttivat kunkin viikon maanantain ensimmäisen työtunnin palkan yhteiseksi hyväksi. Viikon vaikeimmaksi koettu maanantaiaamun ”kitutunti” valittiin siksi, että juuri sen aikana ansaittujen rahojen lahjoittaminen kirpaisi ja tuntui siten moraalisesti suuremmalta uhraukselta.\nPieni lappu on irrotettu yllä olevan mukaisen lomakkeen alareunasta. Kun kaikki kaksitoista tositelappua oli käytetty, jäljelle jäi todistus osallistumisesta maanantaitalkoisiin. Kauemminkin kuin nuo kaksitoista viikkoa sai Aseveljien Liiton kanssa solmittua sopimusta toki jatkaa, ja niin tekivät monet.\nMaanantaitalkoihin osallistumisesta on jaettu todisteeksi myös rintapielessä kannettavia merkkejä. Yllä vuosien 1943 ja 1944 merkit Helsingin Kaupunginmuseossa. (Lähde Finna, CC BY 4.0 )\nSuomen Aseveljien Liiton toimintaa jatkoi vuonna 1957 perustettu Suomen Sotaveteraaniliitto.\nLähteenä teos Keijo K. Kulha: Aseveljien aika. Porvoo 1980\nTunnisteet: asevelityö, JV, palkat, sota-aika, talkoot


lataa peli Snow White solitaire. Shadow kingdom solitaire: Seikkailu prinsessa Androidille\nandroid › Peli,Kortti› Snow White solitaire. Shadow kingdom solitaire: Seikkailu prinsessa\nSnow White solitaire. Shadow kingdom solitaire: Seikkailu prinsessa on tasohyppely ja android, jossa sinun täytyy säästää kirouksesta valtakunnan valtakunnan, taistelemalla taikaa paha kuningatar. Voit tehdä tämän, sinun täytyy ratkaista korttipulmat ja levittää suosittu pasianssi, lajitella taikakortit ja tehdä tarvittavat yhdistelmät taukoa lukot ja estää luonnonkatastrofit. Kun matkustat valtakunnan upeiden paikkojen läpi, tapaat sadunhahmoja, kuten tonttuja, prinsessoja, lohikäärmeitä ja muita.\nPelin tärkeimmät ominaisuudet Snow White solitaire. Shadow kingdom solitaire: Seikkailu prinsessa:\npelattavuus viidessä upeassa maailmassa\nkyky pelata jännittäviä mini-pelejä\nkoko: 27.61 MB


Perintö- tai lahjaveron korottaminen - Minilex\nPerintö- tai lahjaveron korottaminen\nPerinnön- ja lahjansaajalla on tiettyjä velvollisuuksia, jotta verotus saadaan toimitettua oikein ja oikeassa ajassa. Jos verovelvollinen laiminlyö velvollisuuttaan toimittaa määrätyt tiedot oikeassa ajassa, voi seurauksena olla veronkorotus.\nPerintö- tai lahjaveroa korotetaan silloin, kun verovelvollinen ei ole antanut perukirjaa, veroilmoitusta tai muuta tietoa tai asiakirjaa määräaikaan mennessä, tai on antanut ne oleellisesti vaillinaisina. Veroa korotetaan tällöin enintään 20 prosentilla. Jos vaillinaiset tiedot koskevat vain osaa perinnöstä, testamentista tai lahjasta, veroa korotetaan vain tämän osan aiheuttamasta veron lisääntymisestä.\nJos verovelvollinen vielä kehotuksen todistettavasti saatuaankin laiminlyö velvollisuutensa ilman hyväksyttävää syytä, korotetaan veroa vielä 20 prosentilla.\nJos verovelvollinen on tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta antanut tiedoiltaan oleellisesti virheellisen perukirjan, veroilmoituksen tai muun asiakirjan, vero korotetaan enintään kaksinkertaiseksi. Veronkorotus ei siis vaadi varsinaista tahallisuutta, vaan huolimattomuus riittää, jos se katsotaan tarpeeksi törkeäksi. Veronkorotus voi aina tapahtua sellaisenkin henkilön kohdalla, joka ei ole ollut varsinaisesti ilmoitusvelvollinen, mutta joka on ollut selvästi tietoinen perukirjan, veroilmoituksen tai muun asiakirjan virheellisyydestä. Tällöinkin veroa korotetaan vain siltä perinnön, testamentin tai lahjan osalta, jota virheellinen tieto koskee.\nVälttyäkseen veronkorotuksen kaltaisilta seurauksilta on tärkeä tietää velvollisuutensa veronmaksajana. Lisäksi on oltava selvillä tärkeistä määräajoista.


Vuoden 2019 hyvän pentutuoton seurauksena vaeltavien susien määrä on tänä kesänä aiempaa suurempi.\nSusien yksilömäärän Luke arvioi olleen tämän vuoden maaliskuussa 216–246 yksilöä. Vuosi sitten maaliskuussa kannan suuruudeksi arvioitiin 185–205 yksilöä.\nSusilaumojen määrä oli maaliskuussa todennäköisimmin 30. Näistä laumoista kokonaan Suomen puolella oli 24 laumaa. Itärajan molemmin puolin liikkui 6 laumaa, tiedottaa Luonnonvarakeskus (Luke).\nLuke julkaisi tänään tiistaina suden kanta-arvion. Susilaumojen kokonaismäärä kasvoi vuoden takaiseen tilanteeseen verrattuna noin 25 prosentilla.\n"Laumoja oli aiempaa enemmän erityisesti läntisessä Suomessa. Siellä oli todennäköisimmin 18 laumaa. Esimerkiksi Laitila-Mynämäki-Pöytyä -alueella oli kolme isoa laumaa", kertoo tutkimusprofessori Ilpo Kojola Lukesta.\nSusipareja oli todennäköisimmin 17, joista 15 paria eli Suomen puolella ja kaksi itärajan molemmin puolin. Susilaumaksi määritellään kolmen tai useamman suden ryhmä, jotka liikkuvat pääosin yhdessä ja jakavat saman reviirin.\nReviirien kokonaismäärässä ei tapahtunut selvää muutosta, mutta reviirejä asuttavan susikannan rakenne muuttui. Verrattuna vuoteen 2019 reviireillä elää enemmän laumoja ja vähemmän pareja.\n"Kevään 2019 pentutuotto oli hyvä, ja parit muuttuivat pentujen syntymisen myötä laumoiksi", kertoo Kojola.\nKevään 2019 hyvän pentutuoton odotetaan näkyvän vaeltavien susien aiempaa suurempana määränä tänä kesänä ja uusien reviirialueiden valtaamisena syksyn ja talven aikana.\n"Reviirien määrä on suurimmillaan alkutalvesta, ennen kuin talviajan ankarammat olosuhteet kasvattavat kuolleisuutta", kertoo erikoistutkija Samu Mäntyniemi.\nSusikannan ei odoteta runsastuvan merkittävästi vuoden 2021 maaliskuuhun mennessä. Vuoden 2019 hyvä pentutuotto voi realisoitua kannan runsastumisena aikaisintaan kevään 2021 pentutuotossa, todetaan kanta-arviossa.\nLuke on kehittänyt susikannan arviointimenetelmää. Luonnossa elävien eläinten kannan koon arviointiin liittyvää epävarmuutta ilmaistaan todennäköisyysjakaumalla.\nEsimerkiksi susilaumoja oli maaliskuussa 90 prosentin todennäköisyysvälillä 27–33. Todennäköisimmin määrä on 30.\nKokonaan Suomen puolella elävien laumojen määrä oli todennäköisimmin 24 90 prosentin todennäköisyysvälillä 21–27.\nAiheet Luke suden kanta-arvio susi susilauma susireviiri