marraskuuta 2019 - Kirjanmerkkinä lentolippu\nJohnny Kniga, 2019.\n5 h 17 min.\nLukija Maria Veitola.\nMaria Veitolan aiempi teos Veitola nousi yhdeksi viime vuoden suosikeistani. Veitolan kolumnit äänikirjana hänen itsensä lukemana toimivat mielettömän hyvin ja viihdyttivät minua työmatkoilla, juostessa ja hääaskarteluja tehdessä.\nOdotin siis mielenkiinnolla Veitolan uutta kirjaa, joka laittaisi tutun asetelman päälaelleen. Toimittajana Maria Veitola kun on aina se, joka esittää kysymykset. Tässä kirjassa tilanne on kuitenkin toinen.\nToisinpäin-kirjan idea on nimittäin se, että kuka tahansa on saanut kysyä Veitolalta mitä tahansa, ja nyt näihin kysymyksiin vastataan.\nKirjassa käsitellään monia eri teemoja: uskonnosta seksiin ja perhe-elämästä työhön. Osaan kysymyksistä Veitola vastaa lyhyesti, ehkä vain yhdellä sanalla. Toisiin tulee pitkä, polveileva vastaus, joka saattaa eksyä aiheesta.\nUsein vastaukset pyörivät (kysymyksestä riippumatta) jollain tavalla feminismin ympärillä - mikä ei yllätä, onhan kyse Maria Veitolasta.\nSuurin osa kysymysten esittäjistä jää kirjassa anonyymeiksi, eikä kysyjällä ole väliäkään. Muutamien kysymysten kohdalla kysyjä kerrotaan. Kysymyksensä esittävät muun muassa Päivi Räsänen ja Johanna Tukiainen.\nSain kirjan kirjastosta lainaan ihan perinteisenä versiona, mutta päädyin kuuntelemaan sen äänikirjana. Veitolan edellinen oli toiminut niin hienosti kuunneltuna, että uskoin tämänkin olevan parhaimmillaan niin.\nKirja toimikin äänikirjana hyvin, Veitolaa oli jälleen miellyttävä kuunnella. Jollain tavalla kuitenkin koen, ettei Toisinpäin antanut minulle yhtä paljon kuin Veitola. Mietityt kolumnit olivat oivaltavia ja kiinnostavia, kun taas Toisinpäin oli vain kirja täynnä satunnaisia kysymyksiä ja vastauksia. Viihdyttäviä tosin, ja ajoittain oivaltavia nekin. Tykkäsin ja vietin jälleen kivaa aikaa Maria Veitolan seurassa, mutta ehkä jotain jäi puuttumaan.\nTomi Tölli: Panamericana - seikkailuja Latinalaisen Amerikan maanteillä\nNoob Kustannus, 2019. 289 sivua.\nTomi Tölli on minulle tuttu matkabloggarina: olen seurannut hänen blogiaan epäsäännöllisen säännöllisesti jo pidemmän aikaa. Töllin blogista itse asiassa tämän hänen kirjansa bongasinkin. Olisihan minun päästävä lukemaan miehen autolla tekemästä maailmanympärimatkasta ihan kirjan muodossa.\nPanamericana - seikkailuja Latinalaisen Amerikan maanteillä on matkakertomus siitä, kun Tomi Tölli hyppää itse kalustamaansa halpaan pakettiautoon yhdessä puolisonsa kanssa. Matka kulkee ensin läpi Euroopan, josta noustaan rahtilaivaan kuudeksi viikoksi. Sen jälkeen pariskunta on vihdoin Etelä-Amerikassa - ja siitä matka oikeastaan vasta alkaa.\nVajaan kolmensadan sivun teos on vasta puolikas matkasta ja seuraava osa julkaistaan ensi vuonna. Ihan pieneen ei tällaista matkaa saa mahtumaan: pelkästään tässä ensimmäisessäkin kirjassa kun matkataan kaikkiaan noin 30 000 kilometriä. Melkoinen määrä ajamista.\nPanamericana on kiinnostava kirja ennen kaikkea erikoisen matkan ansiosta. Kovin moni suomalainen tuskin on vastaavaa reissua tehnyt. Jo pelkästään matka rahtilaivalla Euroopasta Etelä-Amerikkaan on mielenkiintoinen. Lisäksi tulevat monet monet maat matkan varrella - ja kaikki kohtaamiset ja sattumukset, joista parhaiten mieleen jäänyt liittyy mangoon. Huh.\nVaikka Töllin ja hänen puolisonsa matka on ollut paljolti ajamista, ei kirja käy sen suhteen puuduttavaksi, vaikka riski siihen olisi ilmassa. Teksti on ihan vetävää, joskin olisi kaivannut hieman huolellisempaa oikolukua. Nyt lukemista haittaavat monet lyöntivirheet, tai pikemminkin tuplasanat ja vastaavat.\nToinen häiritsevä asia on kirjan kuvitus. Teoksessa on kuvia, muutaman aukeaman verran kirjan keskivaiheilla. Tyyli on tuttu monista muistakin pienehköllä budjetilla tuotetuista kirjoista. Kuvasivut saa ilmeisesti suht halvalla taitettua kirjan keskelle, mutta kuvien latominen tekstin sekaan olisi kallista. Näin oletan.\nValitettavasti ratkaisu on lukijan kannalta kömpelö. Kaipaan kuvia: erityisesti, kun kyse on matkakirjasta, joka kertoo vieraista ja eksoottisista maista. Kuvat kertoisivat niin paljon enemmän kuin sanat, rytmittäisivät tekstiä, keventäisivät sitä ja lisäisivät kiinnostusta.\nNyt kuvia joutuu katsomaan keskiaukeamilta - ja vielä lukemaan kuvatekstit kirjan lopusta. Ei oikein toimi.\nPuutteistaan huolimatta Panamericana on kuitenkin kiinnostava teos hienosta matkasta ja sitä voi suositella matkailusta pitäville lukijoille.\nBazar, 2019. 733 sivua.\nAlkuteos The Shadow Sister, 2016. Suomentanut Hilkka Pekkanen.\nEn muista milloin olisin viimeksi ollut koukussa johonkin kirjasarjaan - enkä ehkä teinivuosien ja Harry Potterin jälkeen oikeasti olekaan ollut.\nSiis ennen Seitsemää sisarta. Lucinda Rileyn seitsenosainen kirjasarja on nimittäin saanut minut ihan todella koukkuun. Luin sarjan ensimmäisen osan heinäkuussa, Myrskyn sisaren elokuussa. Tätä kolmatta osaa jouduin hetken odottamaan, kun kirjaan oli niin paljon varauksia.\nVarjon sisar kertoo sisarusparven kolmannesta, Tähdestä. Hän on lapsuudestaan asti ollut tiiviisti yhdessä seuraavan sisaren, Cecen kanssa. Sosiaalinen ja puhelias Cece on ollut aina äänessä, kun Tähti on kuunnellut ja jollain tavalla elänyt sisarensa varjossa. Kun Tähti alkaa etsimään menneisyyttään ja sukuaan, hän huomaa että haluaakin ehkä elää itsenäisemmin.\nTuttuun tapaan tässäkin kirjassa kuljetetaan kahta tarinaa rinnakkain: Tähden tarinaa nykyhetkessä ja hänen sukuunsa liittyvää historiallista tarinaa menneisyydessä. Kun sarjan ensimmäisessä osassa matkattiin Brasiliaan ja Pariisiin ja toisessa osassa Norjaan, pysytellään nyt Englannissa. Keskeisessä roolissa ovat kuningas ja hovi, kirjallisuus ja kaikenlaiset ihmissuhteet 1900-luvun brittipiireissä.\nVarjon sisar on periaatteeltaan hyvin samankaltainen kuin kaksi aiempaa. Siinä käsitellään naisen asemaa, ja mukana on vahvoja naisia. Samalla puhutaan tietysti rakkaudesta ja etsitään sitä.\nKirja on kokonaisuutena viimeistellympi kuin kaksi aiempaa, joissa muun muassa suomennoksessa on ollut kummallisuuksia. Tässä kirjassa ei myöskään ole samalla tavalla toistoa kuin edellisessä kirjassa, jossa kerrattiin hyvin paljon niitä Papa Saltin kuolemaan liittyviä asioita, jotka olivat tulleet esille jo ensimmäisessä osassa.\nPidän Varjon sisaresta, mutta minulle henkilökohtaisesti se on sarjan heikoin kirja. Siihen on kaksi syytä.\nKirjan historiallisessa osuudessa liikutaan 1900-luvun alun Englannissa. Englannin yläluokan pariutumiskuviot eivät kiinnosta minua - sen totesin jo aiemmin tänä vuonna, kun luin Ylpeyttä ja ennakkoluuloa. Historiallinen osuus siis tökkii, varsinkin alkuvaiheessa.\nToinen syy on se, että en tiedä Englannin historiasta tarpeeksi tunnistaakseni kirjassa esiintyviä oikeita henkilöitä. Ainoa oikea henkilö, jonka tunnistan, on Beatrix Potter. Englannin kuninkaan, Alice Keppelin ja kumppaneiden todellisuus menee minulta ihan ohi. Se vaikuttaa myös lukukokemukseen, sillä oikeiden henkilöiden tuominen mukaan tarinaan on yksi asioista, joista Rileyn sarjassa pidän.\nKaikesta huolimatta kuitenkin pidän Varjon sisaresta ja se on minulle neljän tähden kirja.\nElämä on ihanaa -blogin Mannilainen, jonka mielestä Varjon sisar on paras sarjan kolmesta ensimmäisestä osasta.\nKirjamerestä ongittua -blogin Piia, jonka mielestä kirjassa oli mielenkiintoisia henkilöitä sekä sopivasti käänteitä ja rosoisuutta.\nKirjarouvan elämää -blogin Piritta, joka viihtyi tarinan parissa.\nRecorded Books, Inc., 2017. 9 h 5 min.\nLukija Laura Knight-Keating.\nEn juurikaan lue nuortenkirjoja, mutta tämä Jenny Hanin To All the Boys I've Loved Before -sarja on poikkeus. Se on sarja, jota poikkeuksetta hehkutan, kun joku kyselee suosituksia hyvistä äänikirjoista.\nOlen kuunnellut nyt koko sarjan ja sen kolme kirjaa ovat ehkä toistaiseksi kaikkein parhaita kuuntelemiani äänikirjoja. Näiden lukija Laura Knight-Keating on ihan mieletön: hän eläytyy tekstiin juuri oikealla tavalla. Knight-Keating ei vain lue tekstiä vaan minä-muotoisessa tarinassa tuntuu ihan siltä kuin hän olisi oikeasti päähenkilö Lara Jean.\nLähtökohtaisesti kuulostaa huonolta idealta muuttaa ääntään dialogissa eri henkilöiden mukana, mutta Knight-Keating tekee sen niin, että se toimii eikä kuulosta kornilta. Jos kirjassa puolestaan lauletaan pätkää jostakin laulusta, Knigh-Keatingkin laulaa.\nEn ole kuunnellut monia englanninkielisiä äänikirjoja, joten en tiedä, onko tällainen lukutapa tyypillistä Yhdysvalloissa. Suomenkielisissä äänikirjoissa en vastaavaan ole törmännyt.\nPalataan kuitenkin tähän kirjaan. Always and Forever, Lara Jean päättää Lara Jeanista kertovan sarjan. Tässä kirjassa eletään high schoolin viimeisiä hetkiä, odotellaan tuloksia college-pääsykokeista ja mietitään, mitä tapahtuu, kun poikaystävä Peter pääsee eri paikkaan kuin Lara Jean.\nTarinassa ei tapahdu mitään ihmeellistä, mutta koska Lara Jean on jo kuin vanha tuttu, se ei haittaa. Hymyilen kirjaa kuunnellessani, koska kaikki vain on niin mahdottoman söpöä. Lara Jean ja Peter ovat ihania yhdessä, kaikkine teinisuhteen ongelmineen. Lara Jeanin pikkusisko, pikkuvanha Kitty, on yhtä hupaisa kuin aina ja melkein itken, kun eräs henkilö kuolee.\nOn myös jotenkin hauska huomata, miten paljon jenkkinuoresta kertovasta kirjasta löytää yhtymäkohtia omiin teinivuosiin. Moneen Lara Jeanin kokemaan tunteeseen pystyn edelleen samaistumaan.\nKokonaisuutena siis pidin, todella kovasti, vaikken kohderyhmää olekaan. Tosin täytyy myöntää, etten ehkä olisi tätä sarjaan perinteisenä kirjana jaksanut lukea. Äänikirjana se vain toimi niin hyvin, että vietin todella viihdyttäviä ja hyviä hetkiä työmatkoillani Lara Jean ja kumppanit autoseuralaisina - ja suoraan sanottuna hiukan suren sitä, että sarja on nyt kuunneltu.\nKirjojen keskellä -blogin Maija, jonka mielestä sarjan päätösosa oli pitkä ja tapahtumaköyhä.\nExpelliarmus, jonka mielestä kirja ei yltänyt kahden edellisen osan tasolle.\nKirjoja ulapalta 2019 -koostepostaus\nOsallistuin tänäkin vuonna Nannan kirjakimara -blogin järjestämään Kirjoja ulapalta -lukuhaasteeseen, jossa luettiin kirjoja, joissa meri on keskeisessä roolissa. Haaste alkoi 1.4. ja päättyi 31.10.2019.\nTäytyy tunnustaa, että unohdin tämän lukuhaasteen aivan täysin. Siksi en lukenut yhtään merellistä kirjaa tarkoituksella - ja lopulta runsaan puolen vuoden aikana meri oli keskeisessä roolissa aika harvassa lukemassani kirjassa.\nHaasteeseen päätyi neljä kirjaa:\nKirja kertoo Välimereen hukkuneista pakolaisista, joten meri on tässä kirjassa todellakin keskeisessä roolissa - ei tosin kovin kauniilla tavalla.\nSukellusveneessä murhatusta toimittaja Kim Wallista kertovassa kirjassa meri näyttäytyy siinäkin aika ikävänä miljöönä.\nLunden ilmastokvartetin toinen osa keskittyy siihen, mitä tapahtuu, kun vesi käy vähiin. Kirjassa muun muassa purjehditaan merellä, ja vaikka kyse on kirjassa paljon muustakin vedestä kuin merestä, on mielestäni meri tässäkin keskeisessä roolissa.\nPsykologinen trilleri Murtumispiste sijoittuu Jäämerellä olevalle eristäytyneelle saarelle. Meri on kirjassa koko ajan läsnä.\nKiitos Nannalle merellisestä lukuhaasteesta - ehkä ensi vuonna olen taas useammalla kirjalla mukana!\nTomi Tölli: Panamericana - seikkailuja Latinalaise...


Tuomaanpäivästä Nuutinpäivään ja Nuutinpäivästä Tuomaanpäivään | Osuuskunta Maitosuomi\nTuomaanpäivästä Nuutinpäivään ja Nuutinpäivästä Tuomaanpäivään\nJoulurauha kesti aiemmin Tuomaanpäivästä Nuutinpäivään. Tämän reilun kolmen viikon aikana taloissa tehtiin välttämätön työ, mutta muuten rauhoituttiin Joulunajan viettoon. Nykyihmiselle tämä tuntuu vieraalta, kun kaupat ovat auki joka päivä, ja verkosta voi tilata tarpeellisia ja useimmiten tarpeettomia tuotteita ympäri vuorokauden. Maidontuotannossa työpäivät navetassa eivät poikkea normaalista jouluaikanakaan, mutta ehkä kuitenkin onnistutaan hieman rauhoittamaan tekemistä, ja keskittymään siihen kaikista olennaisimpaan.\nMaatilan menestymisen kannalta on tärkeintä mitä tehdään Nuutinpäivästä Tuomaanpäivään. Tilatasolla ei kyetä vaikuttamaan loppytuotteiden myynteihin, hintoihin tai maailmanmarkkinan kehittymiseen. Ainoa asia mihin voi vaikuttaa on tilan oma toiminta. Tulemme elämään pitkään sellaisessa tilanteessa, missä emme pysty maksamaan oleellisesti parempaa tuottajahintaa verrattuna kilpailijamaihin. Maitomäärän kasvu Euroopassa, ja kotimaassa tapahtuva kulutuksen vähenemä yhdessä kiristyneen markkinatilanteen kanssa estää hintojen nousua. Tilojen menestyminen ei ole kokoluokkakysymys. Kysymys on enemmän siitä, että osaa löytää omalle tilalle sopivan kehityspolun. Tilakoko, ja yleistyvät usean yrittäjän yhteistilat tuovat tiettyjä etuja sekä riskinoton osalta, että vapaa-ajan vieton osalta. Siitä huolimatta myös nykymittakaavan mukaan keskikokoinen tila voi olla kannattava. Yhteistyöverkostojen hyödyntäminen, harkitut hankinnat ja vanhanaikainen ”nuukuus” kaikessa toiminnassa luovat menestymisen edellytykset. Satotasojen ja tuotostasojen optimointi, mikä ei aina välttämättä tarkoita tuotosten maksimointia täytyy osata tehdä.\nTämä kaikki tarkoittaa osaamisen kasvattamista. Suurempi merkitys kuin tilakoolla on yrittäjän osaamisella. Jos ei pidä huolta osaamisen kehittymisestä ei nykymaailmassa voi kestävästi toimia. Osaamisen kasvattamiseen löytyy apua, jopa runsaudenpulaa. Suurin ongelma on löytää ne tilaisuudet ja tapahtumat, mihin oikeasti kannattaa arvokasta aikaansa käyttää. Osuuskuntien Maitoakatemiat, Maitoyrittäjien seminaarit ja tilaisuudet ja monet ProAgrian tilaisuudet ovat tärkeitä. Samoin liiketoimintaosaamisen kasvattaminen joko Suomen Yrittäjäopiston valmennuksissa tai erilaisissa pienryhmissä.\nOsuuskunta Maitosuomen ja Osuuskunta ItäMaidon osalta tuleva vuosi on muutosten vuosi. Toimintoja sovitetaan yhteen, haetaan uusia tehokkaita toimintamalleja ja varmistetaan maitotilayrittäjien tyytyväisyys ja osuuskunnan palvelukyky. Yksittäiselle tilalle muutos tulisi näkyä ainoastaan palvelun paranemisena. Henkilökohtaisesti omalta kohdaltani tulee isoja muutoksia, kun jään pois Valioryhmän palveluksesta tulevana syksynä. Olen ollut etuoikeutettu, kun olen saanut toimia vuosikymmeniä tällaisessa työyhteisössä ja alalla, millä on positiivisia vaikutuksia koko yhteiskunnan hyvinvointiin.


Lyhyesti | Tietoarkistolehti 41 (1/2015)\n» Tietoarkisto allekirjoitti Haagin julkilausuman avoimen tiedonlouhinnan puolesta\n» Eurooppalaisten tietoarkistojen yhteenliittymä CESSDA uudisti verkkosivunsa\n» Yhteiskuntatieteiden asiasanasto ELSSTin käyttöliittymä uudistui\n» Public Opinion Portal tarjoaa helpon tavan vertailla eurooppalaisten mielipiteitä\n» Data Harvest -raportti kertoo, miten tutkimusdata avataan tuottavalla tavalla\nTietoarkisto allekirjoitti Haagin julkilausuman avoimen tiedonlouhinnan puolesta\nMaailmanlaajuinen Haagin julkilausuma vaatii tekijänoikeuslain välitöntä uudistamista ja nykyistä tasa-arvoisempaa tiedonsaantia jarruttavien esteiden poistamista. Tavoitteena on muun muassa taata YK:n ihmisoikeuksien julistuksen tiedon vastaanottamista ja jakamista koskevan pykälän toteutuminen ja saada ratkaisuja maailmanlaajuisiin ongelmiin, esimerkiksi vaikuttaa ilmastonmuutokseen tai saattaa lääketieteellisiä hoitokeinoja entistä laajempaan käyttöön.\nJulkilausuma julkaistiin Brysselissä 6. toukokuuta. Sen on allekirjoittanut tähän mennessä yli 170 organisaatiota ja yli 350 yksityishenkilöä (14.6.2015). Suomessa julkilausuman allekirjoittivat ensimmäisten joukossa Kansalliskirjasto ja Tieteen tietotekniikan keskus CSC.\n» Julkilausuman voi allekirjoittaa yksityishenkilönä tai organisaationa.\nEurooppalaisten tietoarkistojen yhteenliittymä CESSDA uudisti verkkosivunsa\nEurooppalaisten yhteiskuntatieteellisten tietoarkistojen yhteenliittymällä CESSDAlla (Consortium of European Social Science Data Archives) on uudet, skaalautuvat verkkosivut. Sivustolta löytyy muun muassa tietoa CESSDAn järjestämistä palveluista ja koulutuksista. National Data Services -sivulle on koottu selkeästi navigoitavan kartan muotoon tietoa kansallisista tietoarkistoista.\nSivusto on pyritty räätälöimään sen viiden erikseen määritellyn kohderyhmän tarpeisiin: sen pitäisi nykymuodossaan palvella optimaalisesti niin poliittisia päättäjiä, data-asiantuntijoita, tiedeyhteisöä, datan tuottajia kuin suurta yleisöä.\nYhteiskuntatieteiden asiasanasto ELSSTin käyttöliittymä uudistui\nYhteiskuntatieteiden monikielinen asiasanasto ELSST uudisti käyttöliittymänsä helmikuussa. Uudistuksen myötä asiasanastosta on julkaistu uusi versio ja se on siirtynyt uuteen verkko-osoitteeseen. Uudistetussa sanastossa on mukana myös uusia suomenkielisiä termejä.\nELSSTin asiasanasto on käännetty yhteensä kahdelletoista kielelle. Uusina kielinä mukaan tulivat viimeisimmän uudistuksen myötä tšekki, liettua ja romania. ELSSTin käyttö on maksutonta, ja erikielisten asiasanojen selaaminen onnistuu myös ilman kirjautumista.\n» ELSSTin sivusto\nPublic Opinion Portal tarjoaa helpon tavan vertailla eurooppalaisten mielipiteitä\nPortugalilainen Public Opinion Portal (POP) kokoaa ja tarjoaa yleisön käyttöön aggregaattidataa eurooppalaisten asenteista, arvoista ja käyttäytymisestä viimeisten kahdenkymmenen vuoden ajalta. Palvelu on syntynyt FFMS:n (Francisco Manuel dos Santos Foundation) ja Lissabonin yliopiston sosiaalitieteiden laitoksen yhteistyönä.\nPOP esittää tiedot käyttäjälle havainnollisten kuvioiden avulla. Aineistoja pääsee siis vertailemaan helposti myös sellainen käyttäjä, joka ei hallitse tilasto-ohjelmien käyttöä. Tietoa löytyy muun muassa perheisiin, talouteen, politiikkaan, työhön ja uskontoon liittyvistä aiheista. Käyttäjä pääsee helposti valitsemaan myös sen, mitkä kaikki Euroopan maat hän haluaa ottaa vertailuun mukaan. Aineistonaan POP käyttää Eurobarometreja sekä European Values Studyn (EVS) ja European Social Surveyn (ESS) keräämää kyselydataa.\n» Public Opinion Portal (POP)\nData Harvest -raportti kertoo, miten tutkimusdata avataan tuottavalla tavalla\nResearch Data Alliance Europen (RDA Europe) julkaisema Data Harvest -raportti vetää yhteen avoimen tutkimusdatan hyötyjä ja haasteita. Raportti tarjoaa eurooppalaisille päättäjille ja asiantuntijoille suosituksia siitä, miten tutkimusdataa tulisi jakaa, että toiminnalla olisi tietoa, työpaikkoja ja kasvua lisäävä vaikutus.\nRaportin kirjoittanut asiantuntijaryhmä uskoo, että avoimen tiedon ympärille syntyy lähitulevaisuudessa kokonaan uudet markkinat, jotka synnyttävät niin uusia tuotteita, palveluita, yhtiöitä kuin työpaikkojakin. Ryhmä kehottaakin eurooppalaisia päättäjiä tekemään nyt ratkaisuja, jotka turvaavat EU:n aseman tulevaisuuden datamarkkinoilla.\n» Raportti vapaasti luettavassa muodossa


Opiskelijan kompassi - verkkopohjainen hyvinvointiohjelma — Jyväskylän yliopisto\nEtusivu > Student Life - parasta opiskelijaelämää Jyväskylässä > Hyvinvointi > Opiskelijan kompassi - verkkopohjainen hyvinvointiohjelma\nOpiskelijan kompassi - verkkopohjainen hyvinvointiohjelma\nOpiskelijan Kompassi on tutkitusti toimiva verkkopohjainen hyvinvointi- ja elämäntaito-ohjelma. Opiskelijan kompassi antaa eväitä ja konkreettisia työkaluja jokapäiväisen elämän havainnoimiseen ja erilaisiin ongelmiin, joita opiskelija opintojensa aikana kohtaa.\nKompassin tavoitteena on:\nedistää opiskelijoiden hyvinvointia ja itsetuntemusta\nauttaa opiskelijoita selviämään tehokkaammin opintoihin liittyvissä haasteissa, kuten keskittymisessä, asioiden loppuun saattamisessa, sekä muissa motivaatioon liittyvissä haasteissa\nkannustaa itsensä kehittämiseen sekä itsestään huolehtimiseen\njohdattaa opiskelijat tärkeiden, olennaisten ja merkityksellisten asioiden äärelle\nehkäistä stressiä, ahdistusta ja mielialaongelmia\ntarjota yksilöllistä ja merkityksellistä tukea opiskelijan omiin tarpeisiin\nVoit käyttää Opiskelijan Kompassia:\n1) Itsenäisesti verkossa (kirjautumalla omalla JY:n käyttäjätunnuksella).\nOhjelmaan pääsee helposti käsiksi selaimella ja opiskelijat voivat käyttää sitä omaan tahtiin sekä anonyymisti. Ohjelma koostuu erilaisista hyvinvointiin liittyvistä teemoista sisältäen harjoituksia ja ohjeita, jotka ovat saatavana tekstinä, äänitiedostoina sekä videoina.\n2) Ohjatusti hyvinvointivalmentajan tuella:\nHaluatko keskustella tilanteestasi jonkun kanssa? Sinulla on mahdollisuus saada ilmaista henkilökohtaista tukea, joka sisältää kolme yksilöllistä tapaamista kasvokkain hyvinvointivalmentajan kanssa. Henkilökohtaista ohjausta on mahdollista saada kahdesti vuodessa. Seuraava jakso alkaa helmikuussa 2019\nTämä vaihtoehto sopii sinulle, kun haluat parantaa hyvinvointiasi, muttet tiedä mistä aloittaa. Henkilökohtainen kontakti antaa mahdollisuuden keskustella ohjelman teemojen ohella myös mistä tahansa aiheesta, jonka koet tällä hetkellä tärkeäksi tai haasteelliseksi. Henkilökohtainen ohjaus voi auttaa esim. selkiyttämään asioita, jotka voivat esimerkiksi olla esteenä hyvinvoinnillesi yleisesti, haitata opintojesi sujumista tai aiheuttaa ongelmia ihmissuhteissa. Henkilökohtainen ohjaus voi myös auttaa pitämään kiinni päätöksestäsi tehdä jotakin oman hyvinvointisi eteen\nTarjoamme Opiskelijan Kompassin verkko-ohjelman yhteydessä ryhmämuotoista tukea. Tuki pitää sisällään viisi lähitapaamisia ryhmässä, kaksi tapaamista hyvinvointivalmentajan kanssa alussa ja lopussa ja itsenäistä työskentelyä Opiskelijan Kompassin verkko-ympäristössä.\nKeväällä 2019 tarjotaan:\nTutkimusta ohjelman vaikuttavuudesta\nVaikka psykologiseen, emotionaaliseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin liittyvät verkko-ohjelmat ovat yleistyneet viime vuosina, niiden vaikuttavuudesta on vain muutamia laajoja tutkimuksia. Opiskelijan kompassin käynnistämisestä lähtien olemme tehneet perusteellisia tutkimuksia ohjelmaan ja sen sisältöön liittyen. Tähän mennessä 490 opiskelijaa on osallistunut tuettuun ohjelmaamme ja yli 170 koulutettua ohjaajaa on tarjonnut tukea. Olemme myös tehneet pilottitutkimuksia englannin- ja saksankielisillä versioilla lupaavin tuloksin.\nOsa tutkimuksestamme osoittaa, että ohjelma on vaikuttava opiskelijoiden emotionaalisen, sosiaalisen ja psykologisen hyvinvoinnin sekä itsetunnon, mindfulness-taitojen ja elämän tyytyväisyyden parantamisessa. Olemme myös tarkastelleet ohjelman vaikutusta koettuun stressiin sekä masennusoireisiin. Aktiivinen ohjelmaan osallistuminen vähentää oireita molemmilla osa-alueilla. Mikäli haluat tietää enemmän Opiskelijan kompassiin liittyvistä tutkimuksista, voit ottaa meihin yhteyttä.\nKokemuksia Opiskelijan kompassin tuettuun malliin osallistuneilta\n”Sai työkaluja ongelmien käsittelyyn. Käytiin läpi juuri niitä asioita, joita halusi ja piti pohtia. Todella hyödyllinen juttu kaikille. Pakolliseksi kurssiksi kaikille opiskelijoille!”\n”Ylitti odotukset, yllättävän monipuolinen. Harjoitukset ja metaforat parempi kuin pelkkä keskusteluterapia”.\n”Suosittelisin Kompassia kaikille, jotka tarvitsevat tukea omaan jaksamiseen ja hyvinvointiin. Omalla kohdallani verkko-ohjelma toimi paremmin kuin olin odottanut, oli positiivinen yllätys.”\nProjektitutkija Panajiota Räsänen\npuh. 040 805 4518, panajiota.rasanen@jyu.fi


Muistatko Gladiaattorit-juontaja Katariina Ebelingin? Kisaa nyt Alpeilla järjestettävässä pyöräilykisassa - Viihde - Ilta-Sanomat\nMuistatko Gladiaattorit-juontaja Katariina Ebelingin? Kisaa nyt Alpeilla järjestettävässä pyöräilykisassa\n–Meidän pojat ovat mahtavia jätkiä ja tiedän, ettei heillä ole hätää, jos olen yli viikon Alpeilla pyöräilemässä. Voin olla rauhallisin mielin, kolmen pojan äiti Katariina Laakkonen sanoo.\nJulkaistu: 16.9.2016 14:45\nKatariina Ebeling nousi 1990-luvulla julkisuuteen triathlonistina ja Gladiaattorit-ohjelman juontajana. Nyt kolmen pojan äiti Katariina Laakkonen otti pyöräilyhaasteen vastaan ja polkee parhaillaan Martina Aitolehden kanssa Sveitsin Alpeilla.\nJos joku ihminen tarvitsee lisäenergiaa, hän voi halata Katariina Laakkostahttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Katariina%20Laakkosta. Naisella on niin paljon intoa, elämänpaloa ja energiaa, ettei paremmasta väliä. Suomalaiset muistavat Katariinan, 44, hänen urheilu-urastaan tyttönimellä Ebeling.Katariina innostui teini-iässä pyöräilystä ja harjoitteli miesporukan kanssa. Miehet kannustivat Katariinaa osallistumaan kilpailuihin ja niin kävi. Katariina naurahtaakin, että hänestä tuli puolivahingossa triathlonisti.\nKatariina Laakkonen nousi koko kansan tutuksi Gladiaattorit-ohjelman juontajana. Ohjelmassa mukana olivat muun muassa Mohikaanina tunnettu Mika Ounaskari (vas.) ja Viikinkinä tunnettu, edemennyt Tony Halme.\nNuori lupaus pääsi Seppo Nuuttilanhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Seppo%20Nuuttilan valmennettavaksi. Ansiolistalla on EM- ja SM-titteleitä sekä useita muita palkintoja. Aktiiviaikaa kesti viisi vuotta, mutta pyöräilyä Katariina jatkoi pari vuotta triathlonistin uran jälkeen, vuoteen 1996.– Tuloksellisesti urani päättyi jo 1992. Sain rasitusastman, josta kärsin edelleen, Katariina kertoo.Katariina miettii näin jälkeenpäin, että aktiiviura olisi ollut parempi lopettaa jo aiemmin, mutta velvollisuudentunto muun muassa rahoittajia kohtaan piti vauhdissa.– Kiitän aviomiestäni Mikkoa urani päättämisestä. Hän katseli sivusta, kun vauhti hiipui lääkityksestä huolimatta. Mikko sanoi, ettei minun kilpailu-urani jatkamisessa ole mitään järkeä. Tarvitsin hänet sen minulle kertomaan, 19 vuotta aviossa sijoittaja Mikko Laakkosenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Mikko%20Laakkosen kanssa ollut Katariina kertoo.\nKatariina Laakkonen osallistuu parhaillaan Sveitsin Alpeilla pyöräiltävään viikon mittaiseen kisaan yhdessä Martina Aitolehden kanssa.\nUrheilu-uran päättyminen ei tullut ihan yllättäen. Katariina oli ajatuksissaan tuudittautunut siihen, ettei elämää voi elää urheilun ehdoilla.– Kun olin sisäistänyt Mikon kehotuksen, ymmärsin hänen sanojensa järkevyyden. Lopulta aktiiviuran päättäminen oli iso helpotus, Katariina myöntää.Katariinan elämä urheilun parissa ei päättynyt. Uusin haaste on pyöräkisa, johon hän osallistuu Martina Aitolehdenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Martina%20Aitolehden kanssa.– Haaste esitettiin Martinalle ja hän halusi itselleen parin. Hän valitsi minut. Kisailuamme voi seurata Perskindol Swiss Epic -nettisivujen kautta, Katariina kertoo.Parivaljakko matkaa Sveitsin Alpeilla pyöräiltävään viikon mittaiseen kisaan. Koska etappiajon reitti kulkee korkealla, ilma on tunnetusti ohut. Rasitusastman kanssa elävä Katariina sanoo ottavansa ilmanlaadun huomioon.Jo keväällä Martinan haasteen vastaanottanut Katariina kertoo treenanneensa pyöräilyä kuukausia.– En koe kilpailua ylivoimaisena ponnistuksena. Rasitusastmakaan tuskin haittaa, sillä pidämme vauhdin hiljaisena, sallituissa rajoissa. Tavallaan kisa vastaa rasitukseltaan vuoristovaellusta, Katariina huomauttaa.Energiapakkaus on kolmen 18–13-pojan – Mikanhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Mikan, Aaronhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Aaron ja Antinhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Antin – äiti. Hän ehtii kodin lisäksi toimia myös perustamassaan Pyöräkrossi Parkissa. Katariina oli Rion olympialaisten aikaan selostamassa lajia Ylen kanavillakin.– On hienoa, että nuoret ovat innostuneet lajista ja ratoja rakennetaan alati lisää, lajiliiton hallituksessa istuva Katariina iloitsee.Katariina naurahtaa, että jälkikasvu pärjää, vaikka äidillä olisi kiire. Puhelinta äiti pitää aina auki.– Vanhemmuus on tietysti erilaisempaa kuin lasten vaippaiässä. Äitinä olen siirtänyt menojani lasten tarpeiden mukaan. Pojat ovat etusijalla ja sitten tulevat vanhempien kiireet. Toki minäkin olen joskus melko väsynyt, hän sanoo.Hän kertoo, että ymmärrettävästi hänellä on nyt enemmän aikaa itselleen, koska pojilla on omat harrastuksensa ja menonsa.– Meidän pojat ovat mahtavia jätkiä ja tiedän, ettei heillä ole hätää, jos olen yli viikon Alpeilla pyöräilemässä. Voin olla rauhallisin mielin.Katariina kehuu poikiaan ylpeän äidin tavoin. Jokainen on valinnut oman tiensä, joissa urheilu on tärkeä osa. Tosin keskimmäinen on kiinnostunut tietokoneista.– Pojat ovat saaneet valita, mihin he suuntaavat kiinnostuksensa. Kannustamme Mikon kanssa ja olen iloinen, että he pitävät urheilusta. Ainoa asia, mihin puutun, on peruslaiskuus. Tietokoneen käyttöön tulee asettaa rajat, Katariina sanoo.Katariina oli kotona lasten ollessa pieniä. Perhe asui kolme vuotta Nizzan lähellä ja siellä pojat aloittivat kansainvälisen koulunkin. Nyt nuorten squash-maajoukkueessa pelaava Mika kirjoittaa ensi keväänä ylioppilaaksi.– Meidän piti aikoinaan mennä vain vuodeksi Ranskaan, mutta vuosi venyi. Mikko reissasi töiden takia Nizzasta maailmalle, Katariina kuittaa.\nKatariina Laakkonen on ollut 19 vuotta naimisissa sijoittaja Mikko Laakkosen kanssa. Kuva Tennispalatsin avajaisista vuodelta 1999.\nKun Kytäjän kartanon herra Mikko Laakkonen aikoinaan tapasi Katariina Ebelingin, silloinen Suomen tavoitelluin poikamies oli myyty. Mikkoa kiehtoi Katariinan energisyys ja positiivinen elämänasenne. Toki hän tiesi Katariinan julkkistaustan.– Hän oli kai lukenut juttuja minusta ja oli siksi utelias tapaamaan minut. Liittomme on ollut hyvä, mutta kuten kaikissa pitkissä suhteissa meilläkin on ollut ylä- ja alamäkeä.


Höyhenpeite siivitti dinosaurukset lentoon | Tiede | HS\nSeymour Yang Tiede\nLinnut ovat hyvin menestynyt elämänmuoto. Yli 10 000 lintulajia elää nykyään maapallon seitsemällä mantereella.Niissä kaikissa on yhä hieman dinosaurusta. Linnut polveutuvat dinosauruksista, pienestä kolibrista mahtavaan kotkaan.Lintujen esimuodot kuuluivat 230–66 miljoonaa vuotta sitten eläneisiin lihaa syöviin teropodeihin. Ne olivat merkittävä dinosaurusten ryhmä. Siihen kuuluivat monelle tutut Tyrannosaurus ja Velociraptor.Miten ihmeessä höyhenpeitteiset lentämisen mestarit kehittyivät näistä isoista tallustelijoista? Fossiilit antavat tietoa tästä hitaasta muutoksesta.\nArchaeopteryx-fossiili löydettiin vuonna 1861.\nLintufossiiliArchaeopteryx löytyi eteläisestä Saksasta vuonna 1861. Pääkuvaan piirretyllä linnulla oli siivet ja höyhenet, mutta sen leuoissa oli terävät hampaat. Sormissa oli käyrät kynnet ja häntä luinen kuin matelijalla.Aikanaan tutkijat pitivät Archaeopteryxia maailman ensimmäisenä lintuna. Näin se olisi ollut kaikkien nykyisten lintujen esimuoto. Myöhemmin on tajuttu, että ensimmäiset linnut eivät ilmaantuneet Archaeopteryxin myötä.Lintujen evoluutiossa on monta kehityslinjaa. Osa niistä päättyi ennen nykyaikaa.Archaeopteryx eli yli 150 miljoonaa vuotta sitten, mutta se ei ole vanhin linnun fossiili. Kiinasta on löydetty lintujen jäänteitä, joiden ikä on määritetty 160 miljoonaksi vuodeksi.Yksi näistä eläimistä on saanut nimen Aurornis xui. Se on yksi sadoista melko hyvin säilyneistä höyhenpeitteisistä fossiileista, joita on löytynyt Liaoningin maakunnasta Koillis-Kiinasta. Fasaanin kokoisen Aurornis xuin fossiilissa oli säilynyt vain vähän untuvia, mutta sillä oli jo siivet. Se oli varhaisimpia linnun kaltaisia dinosauruksia.\nJAIME CHIRINOS / SCIENCE PHOTO LIBRARY\nAurornis eli noin 160 miljoonaa vuotta sitten.\nAlun perin höyhenet kehittyivät koristeeksi tai eristämään lämpöä. Jotkin dinosaurukset kasvattivat pitkät sulat. Niissä oli myös aerodynamiikkaa. Sulkien avulla saattoi liitää puusta puuhun.Microraptor eli 125–120 miljoonaa vuotta sitten. Sulat peittivät sen jokaista neljää raajaa, joita se käytti liitämiseen. Sillä oli lisäksi pitkät sulat pyrstössä.\nMicroraptor eli 125–120 miljoonaa vuotta sitten. Sen jokaisessa raajassa kasvoi sulkia, joiden avulla se liiteli puusta puuhun. Samalla se ehkä jo räpytteli raajojaan.\nVariksen kokoiset Confuciusornikset elivät samoihin aikoihin. Niillä oli linnun nokka, eikä siinä enää ollut hampaitakaan.Laji ei luultavasti osannut lentää hyvin. Tämä on päätelty sen pienestä rintalastasta vartaloon verrattuna. Niin monta Confuciusorniksen fossiilia on löydetty, että se eli varmaankin parvissa.\nConfuciusorniksella oli jo samanlainen nokka kuin linnuilla.\nEvoluution jossain vaiheessa höyhenpeitteisille dinosauruksille kehittyivät vahvat rintalihakset, kevyet luut ja tehokas siipien anatomia. Näistä varhaisista linnuista tuli taivaan hallitsijoita. Nykyajan linnut polveutuvat haarakkeesta, jonka nimi on Euornithes, ”aitolinnut”.Ichthyornis on yksi esimerkki tästä ryhmästä. Tämä merilintu eli 95–85 miljoonaa vuotta sitten.\nIchthyornis saattoi täyttää samanlaista ekologista lokeroa kuin kalalokki nykyisin. Sillä oli kuitenkin terävät hampaat.\nToinen muinainen merilintu oli Hesperornis. Se eli 84–78 miljoonaa vuotta sitten. Sillä oli vahvat takajalat, pitkä kaula ja terävähampainen nokka. Se sopeutui saalistamaan vedessä ja menetti kykynsä lentää.\nHesperornis saalisti tehokkaasti vedessä eikä tarvinnut enää siipiä.\nLentokyvyttömyys ilmaantui usein lintujen evoluutiossa. Siitä todistavat nykyäänkin elävät strutsit, emut ja pingviinit.Ison asteroidin isku aloitti maapallolla massasukupuuton. Se hävitti 66 miljoonaa vuotta sitten kolme neljäsosaa kaikista maapallon lajeista.Isot dinosaurukset katosivat, mutta linnut jäivät eloon. Niistä kehittyivät nykyajan lintulajit.Science Photo Libraryn artikkelista kääntänyt Timo Paukku. Asiantuntijana paleontologi Mikko Haaramo.\nLinnut ovat hyvin menestynyt elämänmuoto. Yli 10 000 lintulajia elää nykyään maapallon seitsemällä mantereella.Niissä kaikissa on yhä hieman dinosaurusta. Linnut polveutuvat dinosauruksista, pienestä kolibrista mahtavaan kotkaan.Lintujen esimuodot kuuluivat 230–66 miljoonaa vuotta sitten eläneisiin lihaa syöviin teropodeihin. Ne olivat merkittävä dinosaurusten ryhmä. Siihen kuuluivat monelle tutut Tyrannosaurus ja Velociraptor.Miten ihmeessä höyhenpeitteiset lentämisen mestarit kehittyivät näistä isoista tallustelijoista? Fossiilit antavat tietoa tästä hitaasta muutoksesta.LintufossiiliArchaeopteryx löytyi eteläisestä Saksasta vuonna 1861. Pääkuvaan piirretyllä linnulla oli siivet ja höyhenet, mutta sen leuoissa oli terävät hampaat. Sormissa oli käyrät kynnet ja häntä luinen kuin matelijalla.Aikanaan tutkijat pitivät Archaeopteryxia maailman ensimmäisenä lintuna. Näin se olisi ollut kaikkien nykyisten lintujen esimuoto. Myöhemmin on tajuttu, että ensimmäiset linnut eivät ilmaantuneet Archaeopteryxin myötä.Lintujen evoluutiossa on monta kehityslinjaa. Osa niistä päättyi ennen nykyaikaa.Archaeopteryx eli yli 150 miljoonaa vuotta sitten, mutta se ei ole vanhin linnun fossiili. Kiinasta on löydetty lintujen jäänteitä, joiden ikä on määritetty 160 miljoonaksi vuodeksi.Yksi näistä eläimistä on saanut nimen Aurornis xui. Se on yksi sadoista melko hyvin säilyneistä höyhenpeitteisistä fossiileista, joita on löytynyt Liaoningin maakunnasta Koillis-Kiinasta. Fasaanin kokoisen Aurornis xuin fossiilissa oli säilynyt vain vähän untuvia, mutta sillä oli jo siivet. Se oli varhaisimpia linnun kaltaisia dinosauruksia.Alun perin höyhenet kehittyivät koristeeksi tai eristämään lämpöä. Jotkin dinosaurukset kasvattivat pitkät sulat. Niissä oli myös aerodynamiikkaa. Sulkien avulla saattoi liitää puusta puuhun.Microraptor eli 125–120 miljoonaa vuotta sitten. Sulat peittivät sen jokaista neljää raajaa, joita se käytti liitämiseen. Sillä oli lisäksi pitkät sulat pyrstössä.Variksen kokoiset Confuciusornikset elivät samoihin aikoihin. Niillä oli linnun nokka, eikä siinä enää ollut hampaitakaan.Laji ei luultavasti osannut lentää hyvin. Tämä on päätelty sen pienestä rintalastasta vartaloon verrattuna. Niin monta Confuciusorniksen fossiilia on löydetty, että se eli varmaankin parvissa.Evoluution jossain vaiheessa höyhenpeitteisille dinosauruksille kehittyivät vahvat rintalihakset, kevyet luut ja tehokas siipien anatomia. Näistä varhaisista linnuista tuli taivaan hallitsijoita. Nykyajan linnut polveutuvat haarakkeesta, jonka nimi on Euornithes, ”aitolinnut”.Ichthyornis on yksi esimerkki tästä ryhmästä. Tämä merilintu eli 95–85 miljoonaa vuotta sitten.Toinen muinainen merilintu oli Hesperornis. Se eli 84–78 miljoonaa vuotta sitten. Sillä oli vahvat takajalat, pitkä kaula ja terävähampainen nokka. Se sopeutui saalistamaan vedessä ja menetti kykynsä lentää.Lentokyvyttömyys ilmaantui usein lintujen evoluutiossa. Siitä todistavat nykyäänkin elävät strutsit, emut ja pingviinit.Ison asteroidin isku aloitti maapallolla massasukupuuton. Se hävitti 66 miljoonaa vuotta sitten kolme neljäsosaa kaikista maapallon lajeista.Isot dinosaurukset katosivat, mutta linnut jäivät eloon. Niistä kehittyivät nykyajan lintulajit.Science Photo Libraryn artikkelista kääntänyt Timo Paukku. Asiantuntijana paleontologi Mikko Haaramo.


Campbell väittää: Minulla ei ole mitään syytä valehdella - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nCampbell väittää: Minulla ei ole mitään syytä valehdella\nJulkaistu 11.08.2010 01:11\nNaomi Campbell (Kuva: Getty/All Over Press)\nHuippumalli Naomi Campbell vakuuttaa olleensa rehellinen veritimantteja koskevassa oikeudenkäynnissä. Jalokivet eivät ole enää hänen hallussaan, eikä hänellä omien sanojensa mukaan ole syytä valehdella.\nCampbellin edellinen todistajanlausunto joutui outoon valoon, kun toinen todistaja väitti hänen valehdelleen Haagin sotarikostuomioistuimessa. Campbell oli kertonut olevansa epävarma siitä, kuka antoi timantit hänelle.Näyttelijä Mia Farrow'n mukaan huippumalli tiesi hyvin timanttien lahjoittajan. Campbell oli kertonut Farrow'lle saaneensa ne Liberian ex-johtaja Charles Taylorilta.\nCampbell väittää nyt valinneensa sanansa harkitsemattomasti aiemmassa lausunnossaan. Hän tarkentaa, ettei tiennyt varmasti timanttien lahjoittajaa, mutta oletti Taylorin antaneen ne.Taylorin epäillään aseistaneen Sierra Leonen kapinallisia, jotka vastavuoroisesti antoivat hänelle timantteja. Taylor on kiistänyt omistaneensa veritimantteja.(MTV3 - STT - AFP)Lue myös:\n(9.8.2010) Luetuimmat: Uutiset\nMoskovassa vihdoin kaatosade


Laskettujen sarakkeiden käyttäminen Excel Online-taulukossa - Excel\nLaskettujen sarakkeiden käyttäminen Excel Online-taulukossa\nOletusarvon mukaan lasketun sarakkeen luodaan automaattisesti Microsoft Excel-taulukossa, kun kirjoitat kaavan taulukon sarakkeeseen. Lasketun sarakkeen käyttää yhtä kaavaa, joka säätää kullekin riville ja kasvaa automaattisesti, voit lisätä rivejä, sarakkeen niin, että kaava on heti laajennettu kyseiset rivit. Haluat kirjoittaa kaavan, jos haluat, että se täyttää automaattisesti alaspäin lasketun sarakkeen luominen – ei tarvitse käyttää Täyttö - tai Kopioi -komentoa.\nLasketun sarakkeen luominen taulukkoon:\nNapsauta solua sellaisessa tyhjässä sarakkeessa, jota haluat käyttää laskettuna sarakkeena.\nVihje: Voit luoda taulukkosarakkeen kirjoittamalla yksinkertaisesti taulukon oikealla olevaan sarakkeeseen. On yleensä parasta aloittaa kirjoittamalla uusi taulukko-otsikko-taulukon ensimmäisen rivin.\nHuomautus: Jos kirjoitat kaavan soluun, jossa on jo tietoja, laskettua saraketta ei luoda.\nSeuraavassa esimerkissä D2-solun SUMMA-kaava täytti automaattisesti kaikki solut lasketussa sarakkeessa D.\nLasketun sarakkeen muokkaaminen\nVoit päivittää laskettua saraketta, napsauta mitä tahansa lasketun sarakkeen solua ja muokkaamalla solun kaavaa ja paina ENTER-näppäintä. Excelin automaattisesti ulottuu kaava jäljellä olevan taulukon sarakkeen soluihin.\nLasketun sarakkeen poistaminen\nEnsimmäisen sarakkeen otsikkoa, valitse koko sarake ja valitse Siirry Aloitus -välilehden solut > Poista > Poista sarakkeettai Napsauta hiiren kakkospainikkeella > Poista sarakkeet.\nKäytä Windowsin Excel-taulukon laskettuja sarakkeita\nLaskettujen sarakkeiden Mac Excel-taulukon avulla


Pakosarjaa: Ruma sana, ruma sana\nRuma sana, ruma sana\nLastenhuoneen remppaprojekti on venynyt hiukan liian pitkäksi.\nHomeen löytyminen seinästä viivästytti projektia n. kolme kuukautta, mutta vieläkin on fiksattavaa.\nTavoitteena oli iso kaappi, johon saa paljon tavaraa, eikä kaikki romut lojuisi ympäriinsä entiseen malliin.\nOvet asennettiin, mutta siihen se sitten jäi.\nKaikilla on kiire tai selityksiä joka lähtöön.\nParas on se, että ei mun kuulu sua auttaa, kun ei se ole mun kämppä. Enpä viitsi kertoa, miten keskustelu jatkui, mutta lopputulema voisi olla vaikka se, että oikeastaan kämpän laittaminen ei kuulu kenellekään.\nNo h******i, tehdään ite sit s*****a.\nSe vaan, että naisten voimat ei ihan kaikkeen pysty, mutta ei voi mitään.\nTiesin, etten osaa mitata, mutta voihan kaiken tehdä kahteen kertaan.\nEli jos ensin sahaa jotain sentin liian leveäksi niin toisella yrittämällä siitä tulee sitten sentin liian kapea.\nLääkärin piti muuten eilen soittaa tulokset leikkauksen tiimoilta.\nEikä soittanu tänäänkään.\nMitä h******iä ne sit varaa jotain soittoaikoja, kun eivät ees meinaa soittaa.\nOlis se tosiaan ihan kiva saada tietää, että oliko syöpää vai sidekudoskasvainta.\nJuu ei vituta just yhtään taas just mikään.\nAurinkoa vaan teidänkin päiviinne, prkl!\nLähettänyt Adalmiina klo 21.34\nTunnisteet: Kunhan jotain yritän, Yleisvitutus


Voimisto Oy | Harkkarin huomiot: etätyö on kupla\nHarkkarin huomiot: etätyö on kupla\nKuplissa eläminen on mukavaa ajanvietettä, koska niiden puhkaiseminen tarjoaa herkullisia oivalluksen kokemuksia. Viimeisin kupla, jonka poksahtaminen iski tuulettimeeni, oli etätyön erityisyyden ylikorostaminen. Ennen tietotyöhön ja Voimistolle sukeltamista, olin kuvitellut etätyön ja lähityön rajanvetoa helppona ja tarpeellisena. Viimeiset kaksi kuukautta ovat kuitenkin muuttaneet tämän käsityksen.\nHarjoittelun edetessä olen päässyt kokemaan, mitä etänä työskentely käytännössä tarkoittaa. Voimistolla lähityöpäiviä on kertynyt minulle vain kourallinen, kun taas monipuoliset ajasta tai paikasta riippumattomat työtavat ovat tulleet todella tutuiksi. Olen tehnyt yhteistyötä Ollin ja Joonan kanssa esimerkiksi kahdelta eri mantereelta käsin sekä bussien ja puistojen urbaaneissa toimistotuoleissa.\nFyysinen sijainti ei olekaan rajoittanut työskentelyäni, päinvastoin. Erilaiset ympäristöt ovat virittäneet ajatuksia uuteen lentoon ja tukeneet kyseistä työprosessia. Tärkeintä on ollut itseni johtaminen, jotta annetut työtehtävät ja tavoitteet tulevat täytettyä. Toteutustapa on mukautunut matkan varrella.\nSome puhkaisi lopulta kuplan\nKesän aikana somessa, erityisesti LinkedInissä surffaillessa olen törmännyt myös lukuisiin modernin työn luonnetta käsitteleviin artikkeleihin ja kirjoituksiin. Viimeistään tekstien mielipidevaikuttaminen on uponnut tajuntaani ja kirkastanut käsitykseni modernin työskentelyn luonteesta digitalisaation aikakaudella. Neutraali puhe "uudesta työstä" on tuntunut jatkuvasti paremmalta suussa ja osuvampana käsitteenä etä- ja lähityö -jaottelun sijaan.\nUuden työn käsite vapauttaa ajattelun vanhasta ja kankeasta työskentelystä, jossa tiukat prosessikaaviot ja vahvat hierarkiat määrittivät työn luonnetta. Digitalisaation myötä mahdollisuudet joustavampaan työskentelyyn ovat lisääntyneet valtavasti. En voisikaan olla tyytyväisempi omaan tilanteeseen Voimistolla, jossa joustava ja tarkoituksenmukainen työskentely on toiminnan peruspalikka.\nJalat liikkeessä, älypuhelin kourassa\nNe, jotka ovat seuranneet tarkemmin arkeani Instagram Storiesin puolella, ovat varmasti huomanneet, kuinka liikun päivän aikana melko paljon. Minulle on ominaista ja luontevaa kävellä silloin, kun tarvitsen ajatuksia liikkeelle ja ideoita ilmoille. Tällöin nappaan usein älypuhelimen käteen ja lähden vetämään korttelirallia. Itseni toteuttaminen on ollut antoisaa, kun olen saanut valita työskentelytapani joustavasti.\nVärikästä vuorovaikutusta hajautetussa tiimissä\nTiimiämme Voimistolla voi luonnehtia monissa tilanteissa hajautetuksi etätiimiksi. Teknologiavälitteinen vuorovaikutus on ollut yleisempää, kuin kasvokkainen ja viestivälineet ovat laulaneet. Omaa viestintää on pitänyt mukauttaa monipuolisesti välineen mukaan. Tämä on tehnyt jälleen vuorovaikutusosaamisen tärkeyden näkyväksi sujuvan yhteistyön kannalta.\nDigitalisaation ja työn muuttuessa entistä joustavammaksi oman verkoston jäsenten huomiointi vaatiikin entistä enemmän vuorovaikutusosaamista. Kun työ- ja viestintätavat monipuolistuvat, on osattava viestiä entistä tarkemmin ja tarkoituksenmukaisemmin.\nYksinkertaiset asiat, kuten esimerkiksi viestien luetuksi kuittaaminen on osoittanut, kuinka huomioiduksi tulemisen tunne muodostuu todella pienistä asioista. Tiivis kommentointi Ollilta tai Joonalta on ollut valtavan arvokasta työni merkityksen osoittamisen kannalta. Ollilla ja Joonalla on paljon muutakin tekemistä, kuin ohjaamiseni, joten heiltä saatu huomio on tuntunut entistä paremmalta.\nNäiden pientenkin tekojen tärkeyden tunnustaminen ja toteuttaminen edellyttävät vuorovaikutusosaamista. Siksi vuorovaikutusosaamisen kehittäminen on trendi, joka tulee vain voimistumaan tulevaisuudessa!