Rohkeita johtajia Turun kauppakorkeakoulussa Professori Mika Widgrén: Laatuartikkeleita ja kansainvälistä yhteistyötä - PDF\nRohkeita johtajia Turun kauppakorkeakoulussa Professori Mika Widgrén: Laatuartikkeleita ja kansainvälistä yhteistyötä\nDownload "Rohkeita johtajia Turun kauppakorkeakoulussa Professori Mika Widgrén: Laatuartikkeleita ja kansainvälistä yhteistyötä"\n1 TURUN KAUPPAKORKEAKOULUN TIEDOTUSLEHTI 1 / 2004 Rohkeita johtajia Turun kauppakorkeakoulussa Professori Mika Widgrén: Laatuartikkeleita ja kansainvälistä yhteistyötä\n2 P ÄÄKIRJOITUS Tutkimuksella yliopisto luo asiantuntemuksensa Mercuriuksen tämän numeron pääteemana on tutkimus Turun kauppakorkeakoulussa. Yliopistojen toiminnassa on kolme tukipilaria: tutkimus, opetus ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen. Kaikki nämä alueet ovat tärkeitä ja tarpeellisia, mutta tutkimuksella on lisäksi sellainen erityispiirre, että sen avulla yliopisto voi profiloitua ja luoda oman erityisen asiantuntemuksensa. Tieto ja osaaminen ovat yliopiston menestyksen avaimia, joten erottautuminen muista vaatii innovatiivisen tiedon tuottamista tutkimustyön avulla. Tiede on aina ollut globaalia ja uuden kontribuution kriteerit ovat olleet kansainvälisiä. Tilanne on kuitenkin siinä mielessä edelleen muuttumassa, että maapalloistuminen vähentää alueiden ja maiden välisiä rajoja. Aikaisemmin tutkimuksessa saattoi olla kansallisia tutkimusteemoja, kontribuutioita ja hankkeita, mutta tällaiset fokusoinnin mahdollisuudet vähenevät. Tutkimustulokset ja niihin perustuva koulutus liikkuvat maiden ja maanosien välillä vapaasti ja aidosti. Turun kauppakorkeakoulun haasteena on pysyä kansainvälisessä tutkimusympäristössä jatkuvasti kilpailukykyisenä. Nykyinen tilanne on sangen hyvä, kun korkeakoulumme tutkijat ovat menestyneet kilpaillun tutkimusrahoituksen hankinnassa. Turun kauppakorkeakoulu on uudistanut strategista ajatteluaan tässä hengessä niin, että seuraavaksi tavoitteeksi on asetettu saavuttaa asema kansainvälisesti tunnustettuna liiketalouden asiantuntijana. Valmistelutyössä on todettu, että tämä on meille keskeinen missio tulevina vuosina. Strategian suunnittelussa on esitetty keinoja tämän mission toteuttamiseksi niin, että nykyiset vahvuudet säilyvät. Turun kauppakorkeakoulu tulee olemaan hyvä kouluttaja ja yhteiskunnallinen vaikuttaja myös tulevaisuudessa, mutta osaamisperusta menestykselle hankitaan kansainvälisillä tutkimuksen markkinoilla. Voimme saavuttaa asettamamme tavoitteen kuitenkin vain yhteisin ponnistuksin niin, että jokainen henkilökuntamme jäsen tekee oman osuutensa mahdollisimman laadukkaasti ja tehokkaasti. Näin Turun kauppakorkeakoulusta muodostuu organisaatio, jolla on osaava henkilökunta ja välineistö toteuttaa vaativia tutkimushankkeita. Tapio Reponen rehtori 2\n3 S ISÄLTÖ 1/2004 Turun kauppakorkeakoulun tiedotuslehti Julkaisija: Turun kauppakorkeakoulu Rehtorinpellonkatu Turku EU yhteistyötä kestävän kehityksen hyväksi 22 Päätoimittaja: Riitta Birkstedt p. (02) Pääkirjoitus... 2 Kansainvälisyys tarkoittaa laatuartikkeleita sekä yhteistyötä... 4 Yrittäjyysaktiivisuus kansainvälisessä vertailussa... 6 Arvoa yhteistyöstä yritysverkostoissa... 6 Vuoden graduissa näkyy persoonallinen panos... 7 Terveet kaupungit itämeren alueella... 8 Yritysten yhteiskuntavastuu kiinnostaa... 8 Rohkeita johtajia Turun kauppakorkeakoulussa... 9 Uutisten kieli on tiivistä ja ymmärrettävää Tulevaisuuden tutkimuskeskus YK:n huippukokouksessa.. 10 Mihin ekonomi tarvitsee suomea? Kansantaloustieteen professori, vararehtori Paavo Okko 60 vuotta ENSR Näköalapaikka eurooppalaisiin PK-yrityksiin Orvo Kiesi: Yliopistojen ja yrityselämän vuorovaikutuksessa kumpikin osapuoli kehittyy Lahjoituksena 10 serigrafiaa Baltian ja Puolan talousseuranta käynnistynyt In Memoriam: Kalle Kangas Tulevaisuus kiikarissa kestävyys puntarissa ECIS2004: European Conference on Information Systems Liiketoimintaosaamisen haasteet tulevaisuuden Euroopassa ECOSTAT EU yhteistyötä kestävän kehityksen hyväksi Alueellisen kilpailukyvyn parantaminen tulevaisuudentutkimuksen menetelmien avulla Open access haastaa perinteiset tiedejulkaisut Kunniamerkkejä ja nimityksiä Väitöksiä Julkaisuja Valmistuneita Tapahtumakalenteri Toimitusneuvosto: Annika Sabell, TuKKK Jaana Palmroos, TuKKK Riitta Birkstedt, TuKKK Mikko Grönman, Jokiranta Oy Taitto: Tuuli Holopainen Viestintätoimisto Jokiranta Oy Valokuvat: Annika Sabell Studio Vizualis / Esko Keski-Oja Ingram Imagelibrary Painatus: Paino-Raisio Oy Painomäärä: 4000 kpl ISSN Tilaukset, osoitteenmuutokset ja palautteet: Kansantaloustieteen professori, vararehtori Paavo Okko 60 vuotta 3\n4 Teksti: Mikko Grönman Kuva: Esko Keski-Oja Kansantaloustieteen professori Kansainvälisyys laatuartikkeleita Kansantaloustieteen professori Mika Widgrén on kansainvälisen tason tutkija. Hänen työnsä tuloksia on julkaistu arvostetuissa kansainvälisissä tiedejulkaisuissa ja Widgrénin artikkeleihin viitataan usein. Turun kauppakorkeakoulun tutkimuspisteytysjärjestelmän vertailussa hän on ylivoimainen ykkönen. Tutkimus on kansainvälistä, kun sen tulokset julkaistaan muuallakin kuin Suomessa. Toinen kriteeri on kansainvälinen yhteistyö. Valtaosa kansainvälisistä julkaisuistani on tehty yhteistyössä ulkomaalaisten tutkijoiden kanssa. Paras palkinto tehdystä työstä on se, kun artikkeli julkaistaan jossain korkeatasoisessa julkaisussa kuten European Economic Review tai Economic Policy, määrittelee professori Mika Widgrén. 4\n5 Mika Widgrén: tarkoittaa sekä yhteistyötä Tutkimuksen pisteytyksessä kansainvälisyyttä painotetaan, mikä on mielestäni aivan oikein. Pisteytys on toimiva kannustinjärjestelmä, vaikka se ei tutkijan kukkarossa tunnu. Laitoksen rahoituksessa korkeat pistemäärät kuitenkin näkyvät: mitä enemmän pisteitä, sitä enemmän mahdollisuuksia tehdä kansainvälistä tutkimusta ja julkaisuja. Tätä positiivista kierrettä on tavoiteltava ja kannustettava, linjaa Turun kauppakorkeakoulun yleisen taloustieteen laitoksen johtaja Mika Widgrén. Tuore turkulainen Tunnustettu tutkija on tuore turkulainen. Koti vaihtui Espoosta Turkuun viime vuoden syyskuussa. Turun kauppakorkeakoulun kansantaloustieteen professoriksi Widgrén nimitettiin elokuussa Veikko Reinikainen jäi vuotta aikaisemmin eläkkeelle ja Paavo Okon vinkistä hain viranhoitoa vuodeksi. Olin juuri palannut Yhdysvalloista, jossa vierailin MIT:ssa seitsemän kuukautta. Puntarissa olivat Etlan tutkimusohjaajan paikka sekä mahdollinen professuuri Turussa. Turkuun tulin, enkä ole päätöstäni katunut, Widgrén sanoo. Valtiotieteen maisteriksi Widgrén valmistui Helsingin yliopistosta vuonna Ensimmäinen työnantaja oli Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos, jossa hän työskenteli viisi vuotta 90-luvun taitteessa. Olin tekemässä ennusteita ja osallistuin niihin suuriin virheisiin, joita vuonna 1990 tehtiin, Widgrén hymähtää ja jatkaa. Pari vuotta myöhemmin siirryin projektiryhmään tutkimaan kansainvälistä taloutta ja erityisesti Euroopan integraatiota. Etlan tutkimusjohtaja Kari Alho luki graduni, joka käsittelee menetelmiä, joilla päätöksentekoa voidaan analysoida. Hän kysyi, onko menetelmiä mahdollista käyttää tilanteessa, jossa Suomi on EU:n jäsen. Tämä oli merkittävä käänne kohti kansainvälistä tutkimusta, Widgrén selvittää. Toinen tärkeä askel kohti kansainvälistä tutkijanuraa olivat vuodet tutkimusjohtajana Yrjö Jahnssonin säätiössä. Tutkijan työpaikkana Yrjö Jahnssonin säätiö on unelma, sillä aikaa ja resursseja on riittävästi. Työskentelin tutkimusjohtajana vuodet ja sinä aikana tutustuin myös valtaosaan niistä henkilöistä, joiden kanssa olen edelleenkin kansainvälisellä tasolla tekemisissä. Etla-aikana Widgrén aloitti myös väitöstutkimuksen, joka valmistui vuonna Osana väitöskirjaa valmistui neljä artikkelia, jotka julkaistiin kansainvälisissä refereemenettelyä käyttävissä julkaisuissa. Väitös käsitteli EU:n päätöksentekoa. Professori oppi paljon Väitös sijoittuu politiikantutkimuksen ja kansantaloustieteen välimaastoon. Väitöstyön ajoilta periytyvät yhteyteni Turun yliopiston valtio-opin laitokseen. Kansainvälinen talous nousi konkreettisesti esiin, kun hoidin vuoden Tampereen yliopiston kansainvälisen talouden professuuria Sinä aikana opin todella paljon, kertoo Widgrén. Widgrénin mukaan kansainvälisen tutkimuksen tekeminen ei ole ensisijaisesti paikasta tai yliopistosta kiinni. Turun kauppakorkeakoulukin tunnetaan kansainvälisesti, mutta tekijöiden kautta. Kansainvälisissä konferensseissa nimeni on usein oikein, mutta sen alla lukeekin Turun yliopisto. On minua turkkilaiseksikin luultu, Widgrén nauraa. Tutkijat voivat olla henkilöinä kansainvälisesti tunnettuja, sillä tutkimus- ja yhteistyöhankkeet ovat viime kädessä tutkijasta kiinni, ei yliopistoista. Tutkijavaihto on vahvin tapa, jonka kautta kaikki alkaa. Siitä seuraa yksittäisten tutkijoiden yhteydenpito ulkomaisiin yliopistoihin, uusia tutkimushankkeita ja kansainvälisiä tutkimustuloksia. Tutkimuksentekoa edistää se, että joskus tavataan myös kasvokkain, vaikka oluella. Kansainvälinenkin tutkimus on lopulta sosiaalista toimintaa. Asiantuntijatehtävät Centre for Economic Policy Research, Lontoo, Research Affiliate , Research Fellow EU-komissio DGII, sisämarkkinaevaluaatio, 1996 ETLA Suomen Pankin tutkimustoiminnan arviointi (yhdessä John Flemming ja Marcus Miller 1999) CESifo, München, Research Fellow Merkittävimmät tutkimusprojektit Decision Making in the European Union, yhdessä University of Groningen, University of Nijmegen, University of Leiden, University of Konstanz, Turun kauppakorkeakoulu, Turun yliopisto, University of Michigan Ann Arbor, Rahoittajat: Dutch Science Foundation, German Research Foundation, Yrjö Jahnsson Foundation Pankkikilpailu globaalistuvilla markkinoilla, projektijohtaja, TuKKK Rahoittaja: Osuuspankkiryhmän Tutkimussäätiö Päätöksentekoinstituutioiden teoria ja EU, projektijohtaja, yhdessä TuKKK, TY (valtio-oppi ja taloustiede), HY, rahoittaja: Yrjö Jahnssonin säätiö Kasvu ja konvergenssi Suomen lähialueilla, yhdessä ETLA ja TuKKK, Rahoittaja: Suomen Akatemia 5\n6 Yrittäjyysaktiivisuus kansainvälisessä vertailussa Kansainvälisessä yrittäjyyttä koskevassa GEM-tutkimuksessa (The Global Entrepreneurship Monitor) vertaillaan vuosittain eri maiden yrittäjyysaktiivisuutta. Seuranta aloitettiin vuonna 1999, jolloin mukana oli kymmenen maata. Vuonna 2003 tutkimus kattoi jo 31 maata. GEM on voittoa tavoittelematon akateemisten tutkijoiden konsortio, jonka tavoitteena on tuottaa korkealaatuista tutkimustietoa yrittäjyydestä mahdollisimman suuren yleisön käyttöön. GEM-tutkimukseen osallistuu aktiivisesti yli 120 tutkijaa eri maista. Suomen GEMtutkimusta johtaa professori Erkko Autio Teknillisestä korkeakoulusta. Turun kauppakorkeakoulusta mukana tutkimuksessa on professori Anne Kovalainen. GEM on tällä hetkellä suurin yksittäinen yrittäjyyttä koskeva tutkimus maailmassa. Tutkimusohjelmassa tarkastellaan erityisesti yrittäjyysaktiivisuuden merkitystä kansalliselle talouskasvulle sekä mahdollisuus- ja pakkoyrittäjyyden luonnetta. Yrittäjyysaktiivisuus määritellään niiden henkilöiden osuutena työikäisestä väestöstä, jotka joko yrittävät aktiivisesti perustaa omaa uutta yritystä tai toimivat yrittäjänä uudessa yrityksessä. Suomalaisten yrittäjyysaktiivisuus nousussa Vuotta 2003 koskevassa GEM-raportissa vertaillaan 31 maan yrittäjyysaktiivisuutta. Kokonaisvertailussa Suomi sijoittuu sijalle 15. Sen sijaan vertailussa mukana olevien 17 Euroopan maan välillä Suomi on sijalla viisi. Vuoteen 2002 verrattuna Suomen aikuisväestön yrittäjyysaktiivisuus on hienoisessa nousussa; yrittäjyysaktiivisuus nousi 4,5 prosentista 6,9 prosentin tasolle. Tutkimusta varten haastateltiin runsaat 2000 työikäistä aikuista. Vuoden 2004 aineisto on huomattavasti laajempi ja antaa mahdollisuuksia myös alueelliseen vertailuun Suomen sisällä. Suomen osuutta ovat rahoittaneet KTM ja Tekes. Arvoa yhteistyöstä yritysverkostoissa 6 Yritysten liiketoimintaympäristö verkostoituu kun yritykset ulkoistavat toimintojaan ja hakeutuvat strategiseen yhteistyöhön muiden yritysten kanssa. Verkostoitumista ovat vauhdittaneet mm. yritysten erikoistuminen, pääomien vapaa liikkuminen ja tieto- ja kommunikaatioteknologian luomat uudet mahdollisuudet. Verkostoista on tullut yrityksille strategisesti merkittävä kysymys. Yritysten on luotava yhteistyösuhteita menestyäkseen globaaleilla, tehokkuutta ja innovatiivisuutta vaativilla markkinoilla. Markkinoinnin kenttään verkostoituminen on avannut lukuisia kiinnostavia tutkimusalueita. Kolme erityisen kiinnostavaa aluetta ovat asiakasarvon tuottamiseen tähtäävät verkostoitumisen muodot, esim. tuote- ja palvelukokonaisuuksien tuottamisen, tuotekehittelyn ja jakelun alueella, asiakassuhteiden johtaminen verkostoituneilla markkinoilla sekä verkostojen muutoksen ja dynamiikan ymmärtäminen. Miten esimerkiksi tuotekehitysyhteistyö toimii korkean teknologian tuotteissa? Miten asiakkuuksien salkuttamista eli yrityksen asiakaskannan ryhmittelyä ja ryhmäkohtaista markkinointisuunnittelua hyödynnetään suhdejohtamisen työkaluna verkostoituneilla markkinoilla? Tai miten verkostoituneen toimintaympäristön muutokset vaikuttavat valmistajan ja jakelijan suhteeseen? ValueNet verkotti kauppatieteelliset tutkijat ValueNet-tutkimusprojektissa on kolmen vuoden ajan tutkittu arvoa luovia yritysten verkostoja sekä suhteiden johtamista verkostoissa. Hankkeessa on tunnistettu erilaisia arvoa luovien strategisten verkostojen tyyppejä, on pyritty erittelemään verkostojen kehittymistä selittäviä tekijöitä ja tuottamaan uutta tietoa verkostojen johtamisesta ja sen vaatimista kyvykkyyksistä. Turun kauppakorkeakoulun markkinoinnin laitos on aktiivisesti mukana hanketta toteuttavassa kansallisessa tutkimuskonsortiossa yhdessä Helsingin kauppakorkeakoulun markkinoinnin laitoksen sekä Åbo Akademin ja Oulun yliopiston kauppatieteellisten yksiköiden kanssa. TuKKK:lta on mukana kolme professoria, hankeen vetäjä Aino Halinen-Kaila, Sten-Olof Hansén ja Helena Mäkinen sekä kahdeksan jatko-opiskelijaa, joista kaksi jo väitteli viime vuoden lopulla. Arto Lindblom väitteli vaihdantasuhteiden muutosvoimista päivittäistavaravalmistajan ja kaupan välillä ja Peter Zettinig syistä, jotka johtavat yritysten välisten organisaatioiden luomiseen. Sijoitus suomalaiseen verkosto-osaamiseen tuottaa tulosta Tutkimushanke lähti käyntiin Suomen Akatemian LIIKE-ohjelman tuella ja on saanut täydentävää rahoitusta vuosien varrella korkeakouluilta ja tutkimusrahastoilta. Tulokset ovat olleet lupaavia. Yksin Turun osahankkeessa on kahden jo valmistuneen väitöskirjan lisäksi odotettavissa 3-4 väitöstä seuraavien kahden vuoden kuluessa. Hankkeessa on syntynyt lukuisia konferenssijulkaisuja ja muita tieteellisiä artikkeleita. Hankkeeseen hakeutuu jatkuvasti myös uusia jatko-opiskelijoita. Hyvien tulosten tuottamisessa kansallisen konsortioyhteistyön ja rahoittajien roolia ei tule vähätellä. Kunnon panostuksella on saatu luoduksi verkosto-osaamisen ja -osaajien kriittinen massa, joka pystyy tuottamaan kansainvälisesti merkittäviä tutkimustuloksia ja ajattelun malleja suomalaisen liikkeenjohdon käyttöön. Todelliset yhteistyön tulokset ovat nähtävissä vasta pidemmällä aikavälillä. Aino Halinen-Kaila professori\n7 Vuoden graduissa näkyy persoonallinen panos Teksti: Virpi Kaukavuori Kuvat: Esko Keski-Oja Vuoden 2003 pro gradu tutkielmiksi ehdolla olleiden töiden taso oli korkea. Tiede- ja opetusneuvoston nimeämä toimikunta palkitsi tällä kertaa kaksi työtä jaetulla 1000 euron palkinnolla. Palkitut olivat Anni Vähä-Erkkilän laskentatoimen alaan kuuluva Paperiton kirjanpito: Ostolaskujen hallinnointiprosessin sähköistäminen sekä Pekka Vimparin kansantalouteen kuuluva Pankin luottoriskin simulointi. Palkituissa töissä tekijät toivat esiin omia ja mielenkiintoisia tutkimustuloksia. Tutkielmat olivat lisäksi huolellista työtä, tekijät pystyivät dokumentoimaan työnsä johdonmukaisesti ja luettavasti, perustelee valinnan tehneeseen toimikuntaan kuuluva professori Reima Suomi päätöstä. Palkitut työt edustivat eri lajityyppejä: toinen matemaattista mallintamista ja toinen kvalitatiivista tutkimusta. Näiden arvottaminen rinnakkain on Suomen mukaan todella vaikea tehtävä, sillä molemmilla tutkimusotteilla on omat perinteensä. Suomi huomauttaa, että hyvän tutkielman takana on yleensä myös suuri määrä ohjaajan työpanosta. Vähä-Erkkilän työtä ohjasivat professori Kari Lukka ja assistentti Erkki Vuorenmaa ja Vimparin työtä professori Paavo Okko sekä assistentti Aki Koponen. Gradu on käyntikortti työelämään Motivaatio tutkielmien loppuun saattamiseen on Suomen mielestä nykyisin korkea. Keskeneräinen työ on kiviriippa, joka seuraa mukana. Gradut halutaan siksi tehdä valmiiksi ja vieläpä hyvin arvosanoin. Opiskelijat ovat nykyään yhä kunnianhimoisempia. Gradu on käyntikortti työelämään ja siksi töihin myös panostetaan. Opiskelijoiden on joskus jopa vaikea hyväksyä keskinkertaista huonompia arvosanoja lopputyöstään, Reima Suomi tietää. Lahjakkaimmista opiskelijoista joudutaan käymään kilpaa yrityselämän kanssa. Suomen mielestä tutkijakoulutettavien ja yrityselämään siirtyvien kesken on kuitenkin hyvä tasapaino. Vuoden pro gradu työn valinnan tarkoituksena on tuoda lisää kannustimia lopputyötä tekeville opiskelijoille. Kilpailu järjestettiin nyt toista kertaa. Ehdolla oli kymmenen pro gradu -tutkielmaa. Professori Reima Suomi ja Anni Vähä-Erkkilä, toinen vuoden gradu -palkituista. Ryhmän ilmapiiri antoi potkua lopputyölle Palkinto opinnäytetyöstä tuntuu Anni Vähä-Erkkilästä suurelta kunnianosoitukselta. Hänen mielestään on hyvä, että koulu ottaa usein muodolliseksi suoritukseksi jäävät gradut tällä tavoin huomioon. Gradu on vaativa ja aikaa vievä prosessi, ja yllätyksiä tulee vastaan ainakin aikatauluissa. Mutta yhteistyö kolmen yrityksen kanssa meni mainiosti, Vähä-Erkkilä summaa kokemuksiaan. Hän korostaa ohjaajilta saadun palautteen merkitystä. Ohjaajat tuntuivat olevan aidosti kiinnostuneita työn sujumisesta ja heiltä sai hyviä neuvoja työn edetessä. Ryhmässä oli kannustava ilmapiiri, ja se potki eteenpäin koko prosessia. Vähä-Erkkilä teki työnsä toimeksiantona Leaf Oy:lle. Hyödyllisintä antia olivat kontaktit yrityksiin. Nyt gradu on kirjahyllyssä ja Vähä-Erkkilä uudessa työpaikassaan Raisio Yhtymässä. Jatkotutkimus ei ole haaveissa, mutta sekin mahdollisuus on olemassa ehkä sitten kun työelämästä on kertynyt kokemusta riittävästi. Kiinnostava aihe vei asiantuntijaurille Jokaisen pitää maksaa oppirahansa. Mutta jos aihe on kiinnostava, jaksaa työn tehdä, painottaa Pekka Vimpari, jota lämmittää myös Turun kauppakorkeakoulun antama tunnustus. Graduun hän sanoo panostaneensa enemmän kuin siitä saadut opintoviikot antavat ymmärtää. Urakka kesti vuoden ja tutkielma vei vastavalmistuneen työelämään lähelle gradun aihepiiriä. Vimpari työskentelee Suomen Asiakastiedossa tilinpäätösanalyysiin ja luottoriskin mittaamiseen liittyvissä tehtävissä. Olen kiinnostunut pankkitoiminnasta. Kun luin alan kirjallisuutta, tämä vaikutti kuumalta aiheelta. Aihe vei mukanaan jopa niin, että Vimparin suunnitelmissa on tehdä jatkotutkimusta. Tavoitteenani on, että väittelisin. Mutta rauhalliseen tahtiin. Ensin haluan tehdä työtä asiantuntijatehtävissä, hän sanoo. 7\n8 Terveet kaupungit Itämeren alueella Terve Kaupunki -toimintaa on Maailman terveysjärjestön eli WHO:n koordinoimana toteutettu vuodesta 1987 lähtien. Toiminnan tavoitteena on nostaa terveyden edistäminen ja hyvinvointi ohjaamaan kaikkea kaupungin päätöksentekoa ja toimintaa, jotta yksilön terveyttä edistävät valinnat helpottuvat. Terve Kaupunki on siis viitekehys kaupunkien strategiselle suunnittelulle, toiminnalle ja arvioinnille Euroopassa. Tämä tarkoittaa terveydenhuollon ulkopuolella tehtävää toimintaa, kuten kaavoitusta, liikunnan edistämistä ja ympäristöasioita. Terveyden edistäminen on kaikkien asia! Turkuun perustettiin Itämeren alueen Terveet Kaupungit ry vuonna 1998 edistämään Terve Kaupunki toimintaa Itämeren alueella. Yhdistys toimii WHO:n yhteistyökeskuksena (Collaborating Centre). Itämeren alueen Terveet kaupungit ry:n päätavoitteena on vahvistaa kaupunkien osaamista ja johtamista, jotta hyvinvointi ohjaa niissä sekä päätöksentekoa että toimintaa. Itämeren alueen Terveet Kaupungit ry:n jäseniä ovat Turun kaupunki, Turun yliopisto, Kansaneläkelaitos, Åbo Akademi ja Turun kauppakorkeakoulu ja toimintakenttänä on koko Itämeren alue. Asiakkaita ovat alueella WHO:n Terve Kaupunki -verkostoon kuuluvat kaupungit, joita vuonna 2003 olivat Dresden, Göteborg, Helsingborg, Horsens, Kaunas, Kuressaare, Kööpenhamina, Lodz, Pärnu, Riika, Sandnes, Torun, Tukholma ja Turku. Mukana ovat myös eri maiden kansalliset Terve Kaupunki -verkostot sekä näihin verkostoihin liittymisestä kiinnostuneet kaupungit ja kunnat. Syksyllä 2003 kerättiin verkostokaupungeista indikaattoritietoja soveltaen WHO:n suositusta kaupungin terveysprofiiliksi. Itämeren Terveysprofiilin kehitystyö on yhdistyksen toiminnan painopiste tulevina vuosina ja sitä kehitetään yhteistyössä kauppakorkeakoulun tietojärjestelmätieteen laitoksen kanssa. Lisätietoja Turun kaupungin ja Itämeren alueen Terveet Kaupungit toiminnasta antavat Heini Parkkunen ja Mari Siimar Tietoa löytyy myös ja Yritysten yhteiskuntavastuu projektin jäsenet Juha Palin, Piia Nurmi ja Nina Aarras sekä YTKK:n johtaja Antti Paasio keskustelevat Vastuullisen liiketoiminnan keskuksen perustamisesta. Yritysten yhteiskuntavastuu kiinnostaa Assistentti Piia Nurmen ideasta syntynyt poikkitieteellinen Yritysten yhteiskuntavastuu projekti on saanut rahoitusta Fortumin Säätiöltä. Maaliskuun alussa järjestetyssä apurahojen jakotilaisuudessa koko hanke ja erityisesti mahdollinen Vastuullisen liiketoiminnan keskuksen perustaminen herättivät kiinnostusta. Hankkeen tuloksena syntyy myös kolme talousmaantieteen alaan kuuluvaa väitöskirjaa. Yritysten yhteiskuntavastuu projektissa on muodostettu poikkitieteellinen tutkimusryhmä hahmottamaan yritysten yhteis- 8 kuntavastuu-kentän kokonaisuutta ja käytäntöjä. Yhtenä projektin keskeisenä tavoitteena on kehittää edellytyksiä Vastuullisen liiketoiminnan keskuksen perustamiseen Turun kauppakorkeakoulun yhteyteen. Professori Antti Paasion mukaan luonteva paikka tällaiselle keskukselle olisi Yritystoiminnan tutkimus- ja koulutuskeskus, jossa yritysten toiminnan yhteiskunnalliset vaikutukset ovat muutenkin laajasti esillä. Talousmaantieteen aineen koordinoiman Yritysten yhteiskuntavastuu projektin lisäksi Turussa on nyt käynnistymässä kaksi muutakin yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyvää tutkimushanketta: TuKKK:n johtamisen laitoksen 21th Century CSRD -projekti sekä Turun yliopiston Uskonnot ja yhteiskuntavastuu projekti. Kaikki kolme projektia toimivat tiiviissä vuorovaikutuksessa toistensa kanssa saman sateenvarjon alla. Kokonaisuutta johtaa dosentti Matti Kamppinen. Vastuullisen liiketoiminnan keskuksen perustaminen Turkuun olisi tässä vaiheessa luontevaa; tänne on keskittynyt ja keskittymässä huomattava määrä alan tutkimusta ja asiantuntijoita.\n9 Top Management Forum kokosi rohkeat johtajat pohtimaan johtajuutta ja uskallusta vaikuttaa. Top Management Forum: Rohkeita Johtajia Turun kauppakorkeakoulussa Turun kauppakorkeakoulun Johtamiskoulutusinstituutti järjesti torstaina Top Management Forumin, joka on yritysjohdolle järjestettävä vuotuinen kutsuseminaari. Tämänvuotisen Forumin teemana oli Rohkea johtajuus. Forumin esitysten yhteiseksi sanomaksi kasvoi johtajan kyky ja uskallus olla oma itsensä, seisoa joukkojensa edessä, jakaa onnistumiset tiimin kanssa sekä ottaa vastuu ja taistella sen puolesta, mitä pitää tehtävänsä ja organisaationsa vuoksi tärkeänä ja taistelemisen arvoisena. Forumin aloitti rehtori Tapio Reponen, joka rohkeasti avasi yleisölle sen, millainen johtaja ja persoona hän enneagrammin mukaan itse on, ja mikä tältä pohjalta on helppoa ja mikä hankalaa asiantuntijaorganisaation johtamisessa. Forumin seuraava puhuja, professori Paavo Okko otti puolestaan esille erittäin ajankohtaisen kysymyksen: puuttuuko yrityksiltä rohkeutta investoida nimenomaan Suomeen vai onko suurempi ongelma oikeastaan se, että nyt ei uskalleta investoida oikein mihinkään. Me kaikki kuljetamme kokemuksiamme kehossamme; ne vaikuttavat valintoihimme, tekemisiimme ja tuntemuksiimme. Tätä painotti professori Arja Ropo puhuessaan älyllisestä ja kehollisesta johtajuudesta. Miten toimii kapellimestari konsertin päätyttyä? Ennen kumartamistaan yleisölle kapellimestari kumartaa orkesterille. Omien joukkojen kiittäminen on tärkeää, koska sieltä lähtee se, mitä muille voidaan tarjota. Arja Ropo siteerasi myös Jorma Panulan sanoja: johtajan tärkeä ohjenuora on Auta. Älä häiritse. Eduskunnan puhemies Paavo Lipponen käsitteli kysymystä, miten uskaltaa vaikuttaa. Hän painotti päämäärien ja mission merkitystä: pitää olla selvänä mielessä, mitä haluaa ja mikä on oma tehtävä. Silloin uskaltaa vaikuttaa, olipa sitten kyse vaikuttamisesta EU:ssa, Suomessa tai omassa yhteisössä. Ei niin pientä lampea, etteikö kuu mahtuisi kuvastumaan sen pinnasta. Rohkeutta on myös se, että osaa väistyä. Puhemies Lipposen sanoja siteeraten, seuraavana esiintyi perhe Lipposen pääministeri, filosofian lisensiaatti Päivi Lipponen. Hän käsitteli johtajuutta erilaisissa yhteiskunnallisissa tilanteissa. Kovissa haasteissa johtajuutta ei mittaa se, kuinka monta kertaa kaatuu vaan kuinka monta kertaa jaksaa nousta pystyyn. Taiteilija Jorma Uotinen korosti, että yhdessä onnistuminen on edellytys huipputiimin syntymiselle. Onnistuminen ja siitä syntyvä kunnia pitää osata jakaa. Jokaisessa johdettavassa näkyy organisaation johtamisen tapa ja taito: Ei niin pientä lampea, etteikö kuu mahtuisi kuvastumaan sen pinnasta. Vuorineuvos Krister Ahlström vahvisti tätä käsitystä korostamalla, että johtaja luulee näkevänsä alaisensa, mutta alaiset näkevät hänet vielä paremmin. Johtajan tulee panna itsensä likoon ja olla rohkea organisaationsa puolesta. Näin tuo rohkeus voi jalkautua myös koko organisaatioon. Ami Miettinen kuvasi omaa uraansa, sen solmukohtia ja sitä, miten tuo kaikki on muokannut häntä. Erityisen pysäyttävä ja itsetuntoa ravistanut kokemus oli irtisanominen Elisa Oyj:n markkinointijohtajan paikalta. Kun joutuu kohteena käymään läpi sellaista, missä aiemmin oli toimeenpanijana, rohkeus kasvaa katsoa omaa johtajuutta ja elämää uudella tavalla. Forumin päätteeksi emba-todistuksen sai kuusi sitkeää yritysjohtajaa. Artikkelin kirjoittaja on Johtamiskoulutusinstituutin johtaja Pirjo Vuokko, joka toimi Forumin puheenjohtajana 9\n10 Uutisten kieli Toimittaja Arvi Lind, koko kansan tuntema uutisankkuri ja hyvän äidinkielen matkasaarnaaja, vieraili Turun kauppakorkeakoulussa 21. tammikuuta Hänet oli kutsuttu puhumaan TV-uutisista ja uutisten kielestä. Koulun suurin sali täyttyi ennätysajassa innostuneista kuulijoista, eivätkä kuulijat turhaan tulleet paikalle. Arvi Lind täytti odotukset. Hänen sanomansa oli innostunut, asiantunteva ja ajankohtainen, sopivasti huumorilla ja kiinnostavilla esimerkeillä höystetty esitys hyvästä ja tehokkaasta uutiskielestä. Arvi Lind tietää todella mistä puhuu, onhan hän ollut 12 vuotta suomen kielen lautakunnan jäsenenä. Näin hän on voinut heti soveltaa uusimpia suosituksia käytäntöön. Vaikka esitys perustui hyvään uutiskieleen, ajatukset sopivat hyödynnettäväksi missä tahansa hyvässä asiakielessä. Arvi Lind korosti tiiviin kielenkäytön merkitystä. Uutinen on useimmiten vain noin sekunnin mittainen ja pisimmilon tiivistä ja ymmärrettävää Liisa Lavón suomen kielen ja viestinnän lehtori 10 läänkin vain minuutin. Siksi asia pitää ilmaista tiiviisti ja ymmärrettävästi, jotta sen voi omaksua näin lyhyessä ajassa yhdellä kuulemalla. Anglismit ja svetisismit Arvi Lind julisti pannaan, mutta hän kannusti murteiden säilyttämiseen. Lisäksi hän korosti ruotsin kielen merkitystä ja tärkeyttä meillä Suomessa. Yhtenä yksityiskohtana Arvi Lind otti esiin vierasperäisten nimien oikean lausumistavan uutisissa. Hän kertoi, että kaikki uudet nimet pyritään aina tarkastamaan mahdollisimman huolellisesti esimerkiksi lähetystöistä, kielen hallitsevilta asiantuntijoilta jne. Suomessa nimien oikeasta ääntämisestä ollaan paljon tarkempia kuin monissa muissa maissa. Siksi toimittajaa saatetaankin kehottaa puhumaan olympialaisten yhteydessä vain kisoista, ei olumpialaisista. Turun kauppakorkeakoulun Tulevaisuuden tutkimuskeskus osallistui WSIS-kokoukseen esittelemällä huippukokouksen oheisnäyttelyssä tietoyhteiskuntaosaamistaan ja verkostoakatemiaansa (TVA) sekä Turku Science Parkin langatonta Sparknet -lähiverkkoa ja Turun kaupungin kansalaisen tietoyhteiskuntaohjelmaa Paikanpäällä Genevessä oli 54 valtion tai hallituksen päämiestä ja 83 ministeriä. Kaiken kaikkiaan kokoukseen ja sen sivutapahtumiin osallistui 176 valtuuskuntaa ja yli ihmistä. Suomen viralliseen delegaatioon kuuluivat muun muassa Tasavallan presidentti Tarja Halonen, liikenne- ja viestintäministeri Leena Luhtanen sekä ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paula Lehtomäki. WSIS-kokouksen virallisessa ohjelmassa esiintyivät myös Nokian pääjohtaja Jorma Ollila ja komissaari Erkki Liikanen. Vierailu oli erittäin onnistunut ja antoisa. Uutiskieleen avautui uusia, kiinnostavia näkökulmia, joihin asiantuntijan omat kokemukset antoivat mukavaa lisäväriä. Tulevaisuuden tutkimuskeskus osallistui YK:n tietoyhteiskuntahuippukokoukseen Tietoyhteiskuntavisio, periaatejulistus ja toimintasuunnitelma Huippukokousta on virallisissa arvioissa pidetty onnistuneena sekä osallistumistason että asiallisten tulosten kannalta. Huippukokouksessa hyväksyttiin julistus (Declaration of Principles) ja toimintasuunnitelma (Plan of Action). Nämä loppuasiakirjat ovat Suomen virallisten näkemysten ja tavoitteiden kannalta varsin hyviä, ja myös EU sai sisällytettyä asiakirjoihin kaikki tärkeät prioriteettinsa. WSIS-kokouksen yksimielisesti hyväksymä periaatejulistus sisältää yhteisen vision ja tietoyhteiskuntaa ohjaavia periaatteita. Toimintasuunnitelma sisältää suositukset, joilla yhteinen visio ja siihen liittyvät tietoyhteiskunnan periaatteet pannaan toimeen sekä yleisellä tasolla esitettyjä tavoitteita. Suositukset käsittelevät muun muassa hallitusten ja muiden tietoyhteiskunnan osapuolten panosta, tieto- ja viestintäyhteyksien infrastruktuuria, pääsyä tiedon lähteille, koulutusta, luottamuksen ja tietoturvallisuuden rakentamista, tietoyhteiskuntaa edistävää toimintaympäristöä, tietoyhteiskunnan sovellutuksia, kulttuurien ja kielten monimuotoisuutta ja paikallisen sisällön tuottamista, tiedotusvälineitä, tietoyhteiskunnan eettistä ulottuvuutta sekä kansainvälistä ja alueellista yhteistyötä. Suosituksia on kaiken kaikkiaan yli 150. Varsinaista huippukokousta edelsi mittava kansallisten ja kansainvälisten valmistelukokousten sarja. Kansainvälinen valmistelutyö on kuvattu erinomaisesti Suomen valtuuskunnan raportissa, joka on esillä ulkominis-\n11 Mihin ekonomi tarvitsee suomea? Suomalaisiin akateemisiin tutkintoihin on aina kuulunut tietty määrä pakollista viestinnän opetusta, jonka kieli nykyisin määräytyy opiskelijan aikaisemman koulutustaustan ja äidinkielen tai koulukielen mukaan. Valtaosa suomalaisissa yliopistoissa opiskelevista opiskelijoista osallistuu suomen kielen puhe- ja kirjoitusviestinnän kursseille, joiden tavoitteena ei ole ainoastaan antaa yksittäiselle opiskelijoille lisää valmiuksia käyttää äidinkieltään jouhevasti eri yhteyksissä, vaan myös edistää yleisemmin sujuvaa viestintää koko yhteiskunnassa. Kun ajatellaan akateemisen koulutuksen saaneiden ihmisten sijoittuvan työelämässä aluksi asiantuntija- ja suunnittelutehtäviin sekä myöhemmin johtotehtäviin, voidaan todeta, että ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneet päätyvät usein asemiin, joissa tarvitaan hyviä viestintätaitoja ja joissa myös käytetään muun vallan ohella kielen valtaa. Asiantuntijatyö on yhä enemmän viestintätyötä: pidämme puheita ja esitelmiä, kirjoitamme muistioita, tiedotteita, raportteja ja sähköpostia erilaisille yleisöille, keskustelemme ja kuuntelemme niin neuvotteluissa ja kokouksissa kuin käytävillä ja kahvihuoneessa. Viestintätilantei- den ja -välineiden määrä on kasvanut huimasti esimerkiksi 1980-luvusta, jolloin pääosa yritysten välisestä viestinnästä tapahtui puhelinta, faksia ja postilaitosta käyttäen. Meillä on useampia tilaisuuksia vaikuttaa, viestimme aina ja kaikkialla emmekä vain viestintään varatuissa tiloissa ja tilaisuuksissa. Mukaudumme vakiintuneisiin tapoihin ja luomme itse uusia viestintätapoja sekä arvioimme jatkuvasti, mikä on sopivaa missäkin tilanteessa. Arvioimme myös kanssaviestijöitämme ja teemme arvioomme pohjautuen päätöksiä myös siitä, ovatko he tavoiltaan yhteistyöhön sopivia vielä silloinkin, kun substanssiosaamisen on jo todettu olevan kohdallaan. Niin puhuttuihin kuin kirjoitettuihinkin teksteihin perustuvassa länsimaisessa yhteiskunnassa tätä arviointityötä tehdään perustuen ns. jatkuvaan näyttöön, joksi työ on tullut. Käytännössä arvioimme ensisijaisesti sitä, mitä näemme, luemme ja kuulemme sen sijaan, että ounastelisimme asioita. Kieli on kaikkein keskeisin valikoinnin ja arvioinnin väline ja siksi hyvät viestijät myös usein menestyvät paremmin, jos ollaan valitsemassa kahdesta yhtä hyvästä substanssiosaajasta, oli kyseessä sitten yritys tai yksittäinen henkilö. Äidinkielisen viestinnän opiskelu antaa välineitä myös vieraalla kielellä kommunikointiin ja päinvastoin. Vieraiden kielten tunneilla kiinnitetään paljon huomiota tyyliin ja rekisteriin, asiaan, jonka virheellisesti uskotaan olevan hallussa myötäsyntyisesti äidinkieltään puhuvilla. Toisaalta saamme äidinkielisen viestinnän piiristä käsitteitä ja järjestelmiä hahmottaa kokonaisuuksia myös vieraalla kielellä. Asiantuntijatyössä voidaan ajatella asiantuntijuuden syntyvän taidosta ymmärtää erityisalan piirteet ja kyvystä viestiä erityisalan keinoin. Hyvä tilintarkastaja ei ainoastaan näe, missä tilanteessa yritys on ja mihin yritys on lukujen valossa menossa, vaan osaa myös kertoa, mitä on odotettavissa ja mitä on tehtävissä. Todellinen viestijä sukeutuu ihmisestä, joka osaa hyödyntää ja siirtää eri alojen viestintätyylejä tilanteesta toiseen sekä tehdä sen luontevasti ja helposti. Kauppatieteilijät ovat tottuneita ottamaan vinkistä vaarin. Harjoitetuista viestintätaidoista on todellista hyötyä niin muun kielitaidon, abstraktin ajattelun kuin oman työn kehittämisen kannalta. Suvi Lahtonen KTM Suvi Lahtonen suorittaa auskultointiin kuuluvaa kenttäharjottelua Turun kauppakorkeakoulun suomen kielen ja viestinnän laitoksella. teriön WSIS-sivuilla osoitteessa: formin.finland.fi/wsis/ (kohdasta ajankohtaista). Tästä osoitteesta löytyvät myös WSIS-kokouksen periaatejulistus ja toimintasuunnitelma sekä paljon muuta mielenkiintoista globaaliin tietoyhteiskuntaan liittyvää materiaalia. Olli Hietanen, aluepäällikkö Tulevaisuuden tutkimuskeskus Tulevaisuuden tutkimuskeskuksen tietoyhteiskuntahankkeiden raportteihin voi tutustua osoitteessa Tasavallan presidentti Tarja Halonen vieraili suomalaisten yliopistojen yhteisosastolla huippukokouksen oheisnäyttelyssä. Lähitulevaisuuden kansallisia ja kansainvälisiä tietoyhteiskuntahaasteita: Ympäristöklusterin koordinoima Kestävä tietoyhteiskunta (KESTY)-tutkimusohjelma päättyi Miten tämän tutkimusohjelman tulokset onnistutaan hyödyntämään käytännössä? Eduskunnan tulevaisuusvaliokunta valmistelee Suomen tietoyhteiskuntamallia. Mihin suuntaan tietoyhteiskuntaa kehitetään? Valtioneuvoston Tietoyhteiskuntaneuvosto alajaostoineen on aloittanut toimintansa. Minkälaisia politiikkasuosituksia ohjelma tuottaa? Rooman klubi järjestää syksyllä 2004 kansainvälisen kokouksen Suomessa. Osataanko näköalapaikka hyödyntää? WSIS-huippukokouksen toinen vaihe järjestetään Tunisissa Ovatko suomalaiset tietoyhteiskuntaosaajat silloin vahvemmin mukana kansallisessa ja kansainvälisessä valmistelutyössä ja itse huippukokouksessa? 11\n12 Kansantaloustieteen professori, vararehtori Paavo Okko 60 vuotta Sattuma ohjasi alkuun tutkijan ja Teksti: Mikko Grönman Kuva: Esko Keski-Oja Paavo Okko syntyi Lemillä 20. helmikuuta. Koulupoikana hän työskenteli Lemin säästöpankissa, isänsä pankinjohtaja Aatu Okon apurina. Historia kiinnosti kovasti Paavoa, utelias mieli oli avoin ja sodan jälkeisen maailman talouskatsaukset eivät jääneet lukematta. Ylioppilaaksi Paavo Okko valmistui Saimaan yhteislyseosta vuonna Käytäntö ja sattuma saattoivat ylioppilaan Lemiltä länsirannikolle ja Turun kauppakorkeakouluun. Myös vanhemman veljen tekemä valinta vaikutti. Seppo opiskeli Turussa historiaa. Ajattelin valita saman aineen ja järkeilin, että asuntoasiakin ratkeaa vanhassa pääkaupungissa paremmin kuin Helsingissä. Veljeni kehotti kuitenkin vielä pohtimaan ainevalintaa. Päädyin lopulta varsin pragmaattiseen vaihtoehtoon eli kolmivuotiseen ekonomitutkintoon, joka takaisi melko varmasti hommia, muistelee Paavo Okko hymyillen. Okko aloitti opinnot vuonna Kansantaloustiede ja laskentatoimi olivat omiaan opiskelijalle, mutta markkinointi kiinnosti vähemmän. Nykynuorison termein markkinointi ei ollut minun juttuni. Taisin sanoa sen aikanaan tylymminkin, Okko naurahtaa. Puhelinsoitto muutti suunnan Markkinoinnin merkitystä Okko ei vähättele, päinvastoin. Mutta oman juttunsa Okko löysi kansataloustieteestä, jonka rinnalla on alusta asti kulkenut voimakas kiinnostus kansainvälisen talouden asioita kohtaan. Tuleva akateeminen ura tarvitsi toteutuakseen vielä sattuman eli oikein ajoitetun puhelinsoiton professori Veikko Halmeelta. Keväällä 1968 nuorella ekonomilla oli pankissa työpaikka odottamassa, mutta soitto käänsi suunnan kohti korkeakoulua. Minulla oli toiveita jatko-opinnoista ja työpaikasta korkeakoululla, mutta toiveet eivät olleet erityisen vahvoja. Päätös oli kuitenkin selkeä, kun Veikko Halme soitti ja kertoi, että assistentin paikka olisi tarjolla. Sitä kautta päädyin töihin Turun kauppakorkeakouluun enkä sen jälkeen ole oikeastaan koskaan kokonaan pois lähtenytkään. Turun kauppakorkeakoulu on ollut minulle paikka, jossa koen olleeni kaiken aikaa vahvasti mukana. Työt veivät aikanaan Jyväskylään, Vaasaan ja Joensuuhun, mutta niidenkin vuosien aikana minulla oli jonkinlainen työtila myös Turussa. Kun palasin vuonna 1998 pysyvästi Turkuun, niin jotkut nuoremmista ihmettelivät, että mikä mies tämä on, joka liikkuu täällä kuin kotonaan eikä esittele itseään, Okko veistelee ja naurahtaa tyypilliseen tapaansa päälle. Vahva henki päällä 70-luvulla Vuosina Okko työskenteli Turun kauppakorkeakoulussa kansantaloustieteen assistenttina sekä vt. apulaisprofessorina. Kansanvälisessä taloudessa elettiin mielenkiintoisia aikoja. Nuorena maisterina olin tiukasti sitä mieltä, että EEC-vapaakauppasopimus pitää tehdä. Olimme keskustelussa tiiviisti mukana apulaisprofessori Veikko Reinikaisen johdolla. Hän oli meidän oppiaineen nuori nouseva tutkija, joka teki Turun kauppakorkeakoulun ensimmäisen väitöstutkimuksen vuonna luvun iso asia oli jatkokoulutuksen käynnistäminen. Turun kauppakorkeakoulussa oli vahva henki päällä, kun toimintaa kehitettiin ja tutkimusta tehtiin. Samoihin aikoihin perustimme Pekka Pihlannon kanssa Opinnäytekerhon. Se edusti hupipuolta, mutta toisaalta myös asiaa. Olimmehan tärkeässä ja uutta kehittävässä hommassa mukana, Okko sanoo. Opinnäytekerho perustettiin ravintola Hämeenportissa Perustajat päättivät ja hyväksyivät uudet henkilöt joko liitännäis- tai täysjäseneksi. Kerho kokoontuu tarpeen mukaan edelleen samaisessa ravintolassa. Hallintomiehen ura alkoi nuorena Paavo Okko väitteli tohtoriksi vuonna Järjestyksessään väitös oli talon kuudes. Tutkijan uran rinnalle nousi 70-luvulla myös hallinnolliset tehtävät. Kauppatieteellisen alan tutkintouudistuksen ohjaus- ja seurantaprojekti ajoittui vuosiin Veikko Reinikainen oli ollut rehtorien asettaman työryhmän puheenjohtaja ja minä sihteeri. Ministeriön asettamassa työryhmässä olin jäsenenä. Turun kauppakorkeakoulu siirtyi tutkinnonuudistuksen mukaiseen järjestelmään ensimmäisenä, vuonna Tutkinnonuudistusta on mollattu ja osittain syystäkin, mutta sillä oli meille tärkeä merkitys, sillä kauppakorkeakoulut nousivat Okko, Paavo Matti s Lemillä Avioliitossa vuodesta 1968: Leena Okko, s. Helenius Kolme lasta ja neljä lastenlasta Res. kapteeni, SVR RI Harrastukset: sukutoimikunta, sotahistoria ja veteraaniurheilussa moukarinheitto Ylioppilas 1964, Saimaan yhteislyseo, Lappeenranta Ekonomi 1968, KTK 1970, KTL 1975 ja KTT 1979 Turun kauppakorkeakoulusta Turun kauppakorkeakoulussa vuosina kansantaloustieteen assistenttina ja vt. apulaisprofessorina Keski-Suomen taloudellisen tutkimuskeskuksen esimiehenä Jyväskylän yliopistossa Turun kauppakorkeakoulussa lehtorina ja vt. apulaisprofessorina Nimitettiin 1986 Joensuun yliopiston kansantaloustieteen apulaisprofessorin virkaan ja hoiti Joensuun yliopistossa kansantaloustieteen professorin virkaa Vierailevana tutkijana Elinkeinoelämän Tutkimuslaitoksessa Nimitettynä Vaasan yliopiston kansantaloustieteen professorin virkaan Vuosina Turun kauppakorkeakoulun professorin virassa, jonka tehtäviin kuului Eurooppa-Instituutin johtaminen Vuodesta 1998 Turun kauppakorkeakoulun kansantaloustieteen professori Jyväskylän yliopiston ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston kansantaloustieteen dosentti 12\n13 hallintomiehen pitkän uran samaan riviin yliopistojen kanssa, Paavo Okko selvittää. Luottamus- ja asiantuntijatehtäviä on vuosikymmenten aikana kertynyt vaikuttava määrä ja hallintomiehen työ jatkuu. Parhaillaan käynnissä olevassa tutkinnonuudistuksessa Okko toimii koordinaattorina, ja lisäksi hän on valtiovarainministeriön taloustieteellisen neuvoston jäsen. Okko on mukana monessa muussakin asiantuntijatehtävässä, ja lisäksi hän on kysytty luennoitsija sekä aktiivinen keskustelija julkisilla foorumeilla. Professorin työhön kuuluu oman näkemykseni mukaan tutkimuksen ja opetuksen lisäksi julkisen keskustelijan rooli. Ulkopuolisen rahoituksen projektit ja niiden käynnistäminen ovat myös osa työtäni. Turun kauppakorkeakoulun rahoituksesta 40 prosenttia tulee ulkopuolelta, Okko kertoo. Kohti kaiken kattavaa kansainvälisyyttä Paavo Okon uran aikana Turun kauppakorkeakoulu on kehittynyt voimakkaasti. Talon ensimmäisestä väitöskirjasta on kulunut 34 vuotta, ja tänä vuonna valmistuu sadas väitös. Viime vuonna valmistuneita maistereita oli 243 ja tohtoreita yhdeksän. Määrällisen puolen oleellista kasvua ei enää tavoitella. Kehitettävää on henkilökunnan sekä tutkinto-opiskelijoiden liikkumisessa yli rajojen. Meidän tutkijoiden tulisi työskennellä entistä enemmän ulkomailla ja toisaalta tavoittelemme suurempaa määrää kansainvälisiä tutkijoita sekä tutkintoopiskelijoita Turun kauppakorkeakouluun. Lähtökohdat syvempään kansainvälisyyteen ovat Okon mukaan hyvät. Turun kauppakorkeakoulun etuna kovassa kilpailussa tutkijoista ja opiskelijoista on myös Suomen vetovoima. Meidän pitää edustaa kansainvälistä tasoa ja olla Suomen parhaita ainakin tietyillä aloilla. Turun kauppakorkeakoulun tavoite on olla kansainvälisesti tunnettu liiketalouden asiantuntija. Kansainvälistyminen ei siis tarkoita sitä, että jotkut tietyt tahot meillä hoitavat kansainvälisiä asioita, vaan kansainvälisyys tulee olemaan läpitunkevana periaatteena kaikessa toiminnassa ja kaiken aikaa, professori Paavo Okko linjaa. 13\n14 ENSR-verkoston jäsenet kokoontuivat partnerikokoukseen Zoetermeeriin, Hollantiin lokakuussa European Network for SME Research Näköalapaikka eurooppalaisiin PK-yrityksiin Turun kauppakorkeakoulun PK-Instituutti kuuluu eurooppalaiseen pk-yritystutkimusverkostoon (ENSR; European Network for SME Research), joka on jo vuodesta 1992 toteuttanut Euroopan komissiolle pieniin ja keskisuuriin yrityksiin liittyvää tutkimusta. Tutkimuksen tavoitteena on valmistella ajantasaisia yleiskatsauksia pk-yritysten tilasta Euroopassa. Pk-yritysten merkitys ja niiden rooli esimerkiksi työllisyydessä on tunnistettu myös Euroopan unionin talouspolitiikan linjauksissa. Samaan aikaan Euroopan yhdentyneet markkinat ovat lisääntyvästi tarjonneet pk-yrityksille uusia mahdollisuuksia ja myös uhkia lisääntyvän kansainvälistymisen ja globalisaation myötä. Tästä syystä vuonna 1992 käynnistettiin Euroopan komissiossa projekti, jonka tavoitteena on valmistella riippumattomia ja ajantasaisia yleiskatsauksia, jotka tuottavat vertailukelpoista tietoa pk-yrityksistä ja niiden tilasta eri jäsenmaissa. Vuosien mit- 14 taan projektissa mukana olevien maiden määrä on lisääntynyt. Alussa mukana olivat silloiset 12 jäsenmaata ja tällä hetkellä mukana on jo 32 maata. Raportit tuottavat perustietoa mm. pkyritysten määristä, kehityksestä ja menestymisestä avaintunnuslukuineen. Lisäksi vuosittain vaihtuvissa teemoissa on käsitelty ajankohtaisia aiheita. PK-Instituutti on ollut päävastuussa pk-yritysten informaatioteknologiaa arvioivassa osaraportissa vuonna 1996, asiantuntijapalveluiden käyttöä selvittäneessä osaraportissa vuonna 1997 ja korkean teknologian pk-yrityksistä tehdyssä selvityksessä vuonna Parhaillaan on menossa projektin kahdeksas kierros, jonka raportit julkaistaan kesään 2004 mennessä. Tällä kertaa perustietojen lisäksi tarkastellaan lähemmin mm. osaamisen kehittämistä pk-yrityksissä, rahoituksen saatavuutta, pk-yritysten kansainvälistymistä, yhteistyötä ja verkostoitumista pk-yrityksissä, EU:n laajenemisen sekä sähkö- ja teleliikennemarkkinoiden vapautumisen vaikutuksia pk-yrityksiin. Raportit ovat saatavilla maksutta myös Euroopan komission sivuilta. Sivuilta löytyy myös perustilastotietoja eurooppalaisista pk-yrityksistä.\n15 ENSR laaja erikoistuneiden pk-yritystutkijoiden verkosto Verkosto on laajentunut EU:n laajenemisen myötä ja käsittää tällä hetkellä 32 maata: kaikki nykyiset jäsenmaat (15), ETA-maat (3), Sveitsin, uudet jäsenmaat (10) ja hakijamaat (3). Verkosto kokoaa laajan joukon pk-yritystutkijoita, jotka ovat erikoistuneet kukin omalle alueelleen. Jokaisella partnerilla on kansainvälistä tutkimuskokemusta pk-yritystutkimuksesta sekä Euroopasta että muualta. Kaikki partnerit ovat itsenäisiä ja verkosto noudattaa tieteellisen tutkimuksen periaatteita. Laajojen EU-hankkeiden lisäksi verkosto on toteuttanut vuosien varrella myös pienempiä hankkeita. Esimerkiksi Hollannin kauppa- ja teollisuusministeriölle verkosto on tutkinut mm. kauppakamareiden roolia ja organisoitumista eri maissa. Verkosto tarjoaa myös suomalaisille ministeriöille tai muille tiedon tarvitsijoille mahdollisuuden tehokkaaseen ja luotettavaan tiedon keräämiseen ja analysointiin kaikista verkoston 32 maasta tai joistakin jäsenmaista valikoidusti. PK-Instituutti on hyödyntänyt verkoston toteuttamia tutkimuksia ja tuloksia omissa tutkimushankkeissaan. Työskentely osana ENSR-verkostoa tarjoaa erinomaisen näköalapaikan pk-yritys- ja yrittäjyystutkimukseen Euroopassa sekä mahdollisuuden tiiviiseen yhteistyöhön komission kanssa. Ulla Hytti, ma. johtaja, ja Jarna Heinonen ma. professori, Projektissa tutkittua: Osaamisen kehittäminen pk-yrityksissä Pk-yrityksissä tunnistetaan osaamisen kehittämisen etuina mm. työntekijöiden pysyvyyden ja motivaation, yrityksen kilpailukyvyn ja tuottavuuden paraneminen. 80 prosenttia pk-yrityksistä tekee jotakin yrityksen inhimillisten resurssien kehittämiseksi. Käytetyimpiä tapoja olivat messukäynnit, kurssit ja seminaarit, ammatillisen kirjallisuuden lukeminen ja henkilöstön keskinäiset tapaamiset tiedon levittämiseksi. Euroopan eri maiden välillä tosin löytyi eroja: Pohjois- ja keski-euroopan maissa (Norja, Suomi, Ruotsi, Islanti, Liechtenstein, Itävalta) toimivat pk-yritykset ovat malliesimerkkejä: osaamisen kehittäminen on aktiivista usein eri tavoin. Esimerkiksi suomalaisista pk- observatory.htm yrityksistä vain 7 prosentilla yrityksiä ei ole käytössä mitään tapoja kehittää osaamista. Etelä-Euroopan maissa sekä Ranskassa ja Luxemburgissa pk-yritysten osallistuminen osaamisen kehittämiseen on vastaavasti hyvin vähäistä. Pk-yritykset hyödyntävät ulkoisina osaamisen lähteinä erityisesti asiakkaitaan ja tavarantoimittajiaan. Erityisesti pienimmillä yrityksillä on myös vaikeuksia kehittää osaamistaan, mikä johtuu mm. lyhyen tähtäimen liiketoimintapaineista, kustannuksista, johdon muutosvastarinnasta, pk-yrittäjien vähäisistä mahdollisuuksista arvioida yrityksen tarpeita tai puutteellisista kontakteista osaamisen lähteisiin, esimerkiksi koulutusorganisaatioihin. Lähde: European Commission, Competence Development in SMEs, Observatory of European SMEs, No. 1, Report submitted to the Enterprise Directorate General by KPMG Special Services, EIM Business & Policy Research, and ENSR; Brussels, Tiesitkö, että Euroopassa on yhteensä yli 20 miljoonaa pk-yritystä ja niissä työskentelee yli 80 miljoonaa työntekijää. vientiä harjoittavia pk-yrityksiä on 18 % kaikista eurooppalaisista pk-yrityksistä. suurimmalla osalla pk-yrityksiä (58%) on velkaa alle euroa ja vain 1 prosentilla yli euroa. Internet yhteys on 74%:lla ja oma kotisivu 34 %:lla eurooppalaisista yrityksistä. Lähde: The Observatory of European SMEs\n16 Orvo Kiesi: Yliopistojen ja yrityselämän vuorovaikutuksessa kumpikin osapuoli kehittyy Finnvera ja pitkäaikainen yrittäjyyden alueen järjestövaikuttaja Orvo Kiesi luovuttivat Turun kauppakorkeakoulun PK-Instituutille satakunta kappaletta kirjaa PKT:n puolesta. Neljännesvuosisata Orvo Kiesin matkassa tunnustuksena PK-Instituutin pitkäjänteisestä toiminnasta yrittäjyyden ja pkyritystoiminnan alueella. Turun kauppakorkeakoululla pidetyssä lahjoitustilaisuudessa Finnveran apulaisjohtaja Tuomo Holopainen tähdensi, että Finnvera haluaa olla lähellä yrittäjää ja omalta osaltaan tukea yrittäjyyttä. Finnvera haluaa olla tukemassa myös sitä kehitystä, että yliopistomaailmasta syntyisi enemmän yrittäjiä. Kirjaan on koottu valtavasti kokemusta ja näkemystä yrittäjyydestä. Se kuvaa verkottumista ja vaikuttamista yksittäisen vaikuttajan, Orvo Kiesin näkökulmasta; miten hän on vaikuttanut viemällä yrittäjyysaatetta eteenpäin eri organisaatioissa vuosikymmenten ajan. Myös kirjan päähenkilö Orvo Kiesi korosti tarvetta yliopistojen ja yritysmaailman välisen vuorovaikutuksen lisäämiseen: Suomessa eletään tällä hetkellä suurinta murroskautta vuosikymmeniin. Yhteiskuntarakenne ja sen myötä myös yritystoiminnan rakenne muuttuvat. Lisäksi suurten ikäluokkien tullessa eläkeikään suuri joukko yrityksiä on omistajan- tai sukupolvenvaihdokseen liittyvän haasteen edessä. Yrityksiä kuolee, jollei nuorempi polvi uskalla lähteä yrittämään. Samaan aikaan uusien yritysten syntyvauhti on hiipunut. Jotta tästä selvitään, vuorovaikutusta yliopistojen ja yritysmaailman välillä täytyy lisätä. Yliopistojen ja yrityselämän vuorovaikutuksessa kumpikin osapuoli kehittyy. Kirja on tarkoitettu avuksi opetukseen, opiskelijoille ja yrittäjille. Kirjoja voi lainata Turun kauppakorkeakoulun Kirjasto-tietopalvelusta. Julkaisutiedot: Juhani Ristimäki (2000) PKT:n puolesta. Neljännesvuosisata Orvo Kiesin matkassa. Tammi, Jyväskylä. Lahjoituksena 10 serigrafiaa Turun kauppakorkeakoulu sai viime keväänä lahjoituksena huomattavan määrän taidetta, kun Turun hovioikeuden eläkkeellä oleva kansliapäällikkö, varatuomari, ekonomi Matti Kaitila ja lehtori Martta Kaitila lahjottivat yliopistolle 20 serigrafiaa, konkreettiseksi taiteeksi luonnehdittavaa graafista teosta. Jatkona lahjoitukselle pariskunta luovutti kymmenen grafiikan teosta Turun kauppakorkeakoululle Grafiikan teoksista kuusi on akateemikko Sam Vannin serigrafiaa ja loput neljä taidemaalareilta Lauri Ahlgren, Göran Augustson, Jorma Hautala ja Lars Gunnar Nordström. Taideteoksia voi ihailla mm. Turun kauppakorkeakoulun Mercatorilla. Turun kauppakorkeakoulun hallintojohtaja Tuula Lind pitää lahjoitettuja taideteoksia merkittävänä työympäristön viihtyvyyden lisääjänä: Taulujen raikkaat värit piristävät työpäiväämme niin kokoustiloissa kuin aulatiloissakin. Olemme erittäin kiitollisina vastaanottaneet tämän huomattavan taidelahjoituksen. 16 Matti ja Martta Kaitilan lahjoittamat taideteokset tuovat väriä korkeakoulun sisustukseen.\n17 Baltian ja Puolan talousseuranta käynnistynyt Turun kauppakorkeakoulun Pan-Eurooppa Instituutti on saanut tehtäväkseen jatkaa Suomen Pankin perinnettä Baltian maiden ja Puolan talousseurannassa vuoden alusta lähtien. Joka toinen kuukausi julkaistavat katsaukset vastaavat sekä suomalaisten että ulkomaisten toimijoiden tarpeeseen seurata talouksien kehittymistä tuoreimman tilasto- ja uutisaineiston pohjalta. Itämeren talousalue on jo nyt hyvin merkittävä Suomen elinkeinoelämälle ja sen painoarvo tullee edelleen kasvamaan lähitulevaisuudessa. Baltian maiden ja Puolan taloudet kasvavat nopeasti, maat houkuttelevat ulkomaisia yrityksiä ja investointeja ja kansalaisten ostovoima kasvaa. Toisaalta muutokset taloudessa ja liiketoimintaympäristön kehittymisessä ovat nopeita, ja siksi yritysten, yritysten tukiorganisaatioiden ja tutkijoiden tietotarve on suuri. semmin Pan-Eurooppa Instituutissa tehtyä Itämeren talouksien seurantaa, johon kuuluu lisäksi Kaliningradin talousseuranta, osana Helsingin kauppakorkeakoulun koordinoimaa Luoteis-Venäjän talousseuranta -hanketta sekä Pietarin, Leningradin ja Kaliningradin alueiden liiketoimintaympäristön seuranta, osana Aleksanteri-instituutin koordinoimaa Pohjoisen ulottuvuuden tietopalveluverkosto -hanketta. Ensimmäinen seurantaraportti, Baltic Rim Economies Bimonthly Review, julkaistiin helmikuun lopussa. Jatkossa katsaukset ilmestyvät säännöllisesti aina kunkin parillisen kuukauden viimeisenä arkipäivänä. Raportit julkaistaan ainoastaan sähköisessä muodossa, Internet-osoitteessa Uuden katsauksen ilmestyessä siitä tiedotetaan sähköpostilistan kautta, ja katsaus toimitetaan viestin liitteenä. Listalle voi ilmoittautua samassa Internet-osoitteessa. Säännöllinen raportti talouksien kehityksestä Tiiviissä katsauksissa tarkastellaan Baltian maiden ja Puolan talouksien kehittymistä viimeisten kahden kuukauden ajanjaksolla ja viimeisimmän saatavilla olevan tilastoaineiston pohjalta. Keskeisinä lähteinä ovat maiden tilastokeskukset, keskuspankit, ministeriöt, kansainväliset tutkimuslaitokset ja elinkeinoelämän organisaatiot sekä sanomalehdet. Jokainen katsaus sisältää aihepiirin asiantuntijan kirjoittaman artikkelin ajankohtaisesta teemasta. Katsausten runkona on makrotalouden kehityksen seuranta, minkä lisäksi huomiota kiinnitetään ajankohtaisiin talouden haasteisiin ja elinkeinoelämän uutisiin. Kuluvan vuoden katsauksissa kiinnitetään huomiota erityisesti talouksien kehittymiseen suhteessa Maastrichtin kriteereihin ja spekuloidaan maiden EMU-jäsenyyden toteutumisen aikataulua. Lisäksi huomiota kiinnitetään mm. pääomavirtojen kehittymiseen EUjäsenyyden alkuaikoina; toteutuuko uusien EU-maiden odottama investointibuumi. Kehityksen seurantaa Pietarista Puolaan Vuoden alusta aloitettu Baltian maiden ja Puolan talousseuranta täydentää jo aikai- Baltic Rim Economies, Bimonthly Review 1/ 2004 Liettuan ja Latvian talouskasvu on tällä hetkellä kaikkein nopeinta tulevien EUmaiden joukossa, ja huomattavasti nopeampaa kuin nykyisissä EU-maissa. Kasvun odotetaan jatkuvan ripeänä vuonna Myös Puolan talous on kääntynyt kolmen vuoden taantuman jälkeen selvään nousuun. Viron talouden kasvu oli vuonna 2003 hitaampaa kuin edellisinä vuosina ja jää ennusteista, mutta kasvun odotetaan nopeutuvan kuluvana vuonna. Baltian maat ja Puola pyrkivät liittymään euroalueeseen mahdollisimman nopeassa aikataulussa. Viron talouden keskeinen ongelma on suuri vaihtotaseen alijäämä, joka kipusi tammi-syyskuussa 2003 lähes 15 prosenttiin maan BKT:sta. Helpotusta ongelmaan odotetaan viennin kasvun ja/tai kotimaisen kysynnän pienenemisen kautta. Tilannetta helpottaa se, että maan julkinen talous on tasapainossa ja velkaantumisaste on edelleen hyvin alhainen. Latvia on nopeasta kasvustaan huolimatta BKT:lla mitattuna kaikkein köyhin tulevista EU-jäsenmaista. Latvian tuonti kasvaa vientiä nopeammin; tuonti ylitti viennin peräti 81prosentilla vuonna Liettuan talouden näkymät ovat nyt varsin valoisat. Teollisuustuotanto on voimakkaassa kasvussa ja maan vientikin kasvaa tällä hetkellä tuontia nopeammin. Liettuan hintatason lasku jatkuu edelleen. Puolan talous on kärsinyt julkisen talouden voimakkaasta alijäämäisyydestä ja valtion velkaantumisesta. Huolta aiheuttaa myös zlotyn arvon jatkuva heikentyminen suhteessa euroon. Hallituksen säästökuuri vuosille leikkaa julkista kulutusta voimakkaasti, jos esitys hyväksytään parlamentissa. Kuluvan vuoden aikana monet kansainväliset yhtiöt pyrkivät laajentamaan ja syventämään liiketoimintaansa Baltian maissa. Asiantuntija-artikkelissa professori Kari Liuhto kirjoittaa Itämeren talousalueesta ja käsittelee Baltian maiden ja Puolan asemaa EU:ssa otsikolla The EU accession of the Baltic States and Poland creates an integrating bridge between the East and the West. Hannu Pirilä katsausten päätoimittaja 17\n18 I N MEMORIAM Kalle Kangas Opimme tuntemaan Kalle Kankaan avoimena tieteen tekemiseen palavahenkisesti suhtautuvana henkilönä. Hänen tieteellinen asiantuntemuksensa oli harvinaisen laaja-alainen. Hän oli myös aina valmis keskustelemaan ja auttamaan muita eteenpäin, oli kyse sitten työtovereista tai opiskelijoista. Kalle Kangas valmistui luonnontieteiden kandidaatiksi vuonna 1988 ja filosofian maisteriksi vuonna Kauppatieteiden lisensiaatin tutkinnon hän suoritti Turun kauppakorkeakoulussa vuonna 1999 ja tohtorin tutkinnon vuonna 2000, pääaineena tietojärjestelmätiede. Hänen väitöskirjansa tarkasteli edellytyksiä, joilla tieto ja osaaminen voivat tuoda yritykselle pysyvää kilpailuetua. Ennen siirtymistään akateemiselle uralle Kalle Kangas työskenteli kotimaassa teollisuuden ja kaupan alan myynti- ja hallintotehtävissä sekä esimiehenä. Turun kauppakorkeakoulun palvelukseen hän siirtyi vuonna Jatko-opintojensa ohella hän toimi tietojärjestelmätieteen tutkijana, assistenttina ja yliassistenttina. Kalle Kangas nimitettiin Turun kauppakorkeakoulun Porin yksikön professorin määräaikaiseen virkasuhteeseen Kalle Kangas oli aktiivinen tutkija, joka osallistui laajasti tieteelliseen toimintaan kotimaassa ja ulkomailla. Hän oli mm. mukana Turku Centre for Computer Science tehtävissä ja hänellä oli dosentuuri Tampereen yliopiston tieteenkäsittelytieteiden laitoksella. Hän oli erityisen aktiivinen ja tunnustettu kansainvälisessä tiedeyhteisössä ja kirjoitti useita tieteellisiä konferenssiartikkeleja sekä kirjoja. Kalle Kangas toimi myös asiantuntijana useiden julkaisujen toimituskunnissa, näitä olivat mm. Journal of Global Information Management, Journal of Information Technology Cases and Applications sekä Journal of Global Information Technology Management. Kalle Kangas ei ole enää joukossamme - hän kuoli kotonaan itsenäisyyspäivänä Häntä kaipaamaan jäivät vaimo, tytär sekä suuri joukko työtovereita, sukulaisia ja muita ystäviä. Mutta, surun keskellä lämmin muisto elää. Seppo Sirkemaa, ma. professori Hannu Salmela, ma. professori 18\n19 K ONFERENSSI Tulevaisuus kiikarissa -kestävyys puntarissa Jatkuvien muutosprosessien maailmassa ihmisen on opittava ymmärtämään erilaisten tulevaisuuksien tarjoamia mahdollisuuksia, jotta nykyhetken valintoja on mahdollista kohdistaa toivottuun suuntaan. Epävarmoinakin aikoina voidaan hahmotella mahdollisia tulevaisuuspolkuja ja pohtia niiden toivottavuutta. Näillä kysymyksillä on olennainen rooli kestävän kehityksen käytännön soveltamisessa eri tasoilla. Jotta nykytilanteessa tekemillämme toimenpiteillä voitaisiin tavoittaa kestävämmän kehityksen tulevaisuuspolusto, on luotava moniulotteisia, tulevaisuutta luotaavia strategioita päämäärien kiteyttämiseksi. Tulevaisuuden rakennuspalikat saavat muotonsa nykyhetkessä tehtävien valintojen perusteella. Kestävän kehityksen strategioiden ja niiden mittaamisen mahdollistavien työkalujen kehittäminen ja käyttöönotto ovat edellytys mielekkäälle tulevaisuudelle. Turun kauppakorkeakoulun alainen Tulevaisuuden tutkimuskeskus järjestää Tampere-talossa teemaan pureutuvan kansainvälisen konferenssin Towards Sustainable Futures Tools and Strategies. Tilaisuuden kohdeyleisöön kuuluvat sekä tutkijat, yritysten edustajat että viranomaiset. Osallistujille tarjotaan uusia näkökulmia ja menetelmiä kestävän kehityksen mittaamiseen ja strategioihin. Tilaisuudessa tutustutaan myös siihen, millä tavalla kestävän kehityksen näkökulmat on huomioitu yrityksissä. Konferenssin tavoitteena on kehittää intensiivistä yhteistyötä tutkijoiden ja yritysten välillä. Osanottajat perehtyvät kestävän kehityksen mittausmenetelmiin ja strategioihin. Heitä ohjataan pohtimaan tulevaisuuden yhteiskunnan ja informaatioteknologian tarjoamia mahdollisuuksia kestävän kehityksen edistämiseen. Tärkeänä osana ovat myös kestävän kehityksen mukaiset tavoitteet ja toimenpiteet yritysmaailmassa. Konferenssin puhujat ovat kansainvälisesti nimekkäitä asiantuntijoita. Lisätietoja konferenssin sisällöstä on saatavilla internetsivulla conference2004 sekä Paula Hakolalta puh\n20 K ONFERENSSI The European Information Systems Profession in the Global Networking Environment Information and Communication Technology (ICT) will play an increasing and essential strategic role in the present society of networks. That role comprises coordinating activities and keeping interorganisational groups together. This demands a very high level of service and top quality ICT. The new challenges for the information systems profession are the key theme of the ECIS2004 conference, hosted by Turku School of Economics and Business Administration in June. Professors Edgar Whitley and Stefan Klein. Increasingly more business activities take place in large organizations, where global or multinational cooperation and integration is a key to business success. There is a more recent trend in the increasing demand to link locally customized services with the economies of the scale that result from worldwide operations. One management challenge is to cope with this new customer need. A competitive edge in this environment demands the integration of information technology potential with effective global logistics. Leading companies have already created integrated IT architectures to master their internal information flows, but there are still problems linked to customer service. Networking, joint ventures and mergers bring fresh challenges to the homogenization of the IT environment. In this challenging environment of continuous change processes both IS research and practical actions are needed. ECIS2004: European Conference on Information Systems with international scope Turku School of Economics and Business Administration is co-organizing and hosting the ECIS2004 conference The 12 th European Conference on Information Systems, June 13-16, The organizers, the three universities of Turku, expect about participants from at least 20 different countries to attend the conference. The theme of the conference is The European Information Systems Profession in the Global Environment. This theme brings into attention the European tradition and perspective on IS research, where human centred aspects are emphasized. The key themes and topics are chosen to cover the relevant aspects of traditional and new research areas. About 500 conference papers were submitted by researchers from different countries. The international organizing committee of ECIS2004, which visited the conference location, Turku School of Economics and Business Administration, in mid-february, selected 178 papers for presentation in the conference. In addition, top experts from both the academic and industrial world have been invited to give lectures on current subjects. For more information about the conference, please visit the event website: Professors Ephram McLean, Tapio Reponen, Florian Allwein and Marco de Marco. 20


Elämän säikeet: joulukuuta 2019\nPitäisikö elää enemmän?\nOlen aina kadehtinut ihmisiä, jotka elävät elämäänsä jollainlailla spontaanisti ja huolettomasti. Ainakin spontaanimmin ja huolettomammin, kuin mitä itse kykenen omaa elämääni elämään.\nHe voivat lähteä reissuun, tietämättä että milloin ja mihin se reissu tulee päättymään. He voivat nukkua ihan missä tahansa tuntematta oloaan turvattomaksi. Asuntolan soluhuoneessa, yökoulussa koulun lattialla tai vaikka kotibileissä kaverin sohvalla.\nMinun maailmani järkkyy oudossa ympäristössä, jos minulla ei ole tiedossa omaa rauhaa ja yksityisyyttä. Olo ei ole turvallinen, edes siellä asuntolan soluhuoneessa. Ja aikanaan opiskelujen takia tehty viikon retki suomenlinnaan sai minut nukkumaan levottomasti ja puhumaan unissani jokaikinen yö.\nKadehdin myös vaatteita, joita sellaiset ihmiset käyttävät. Pukeutumisessakin on sellaista tiettyä huolettomuutta, jota en itse ole koskaan pystynyt tavoittamaan. Ihailen sellaisia vaatteita, mutta en tunne oloani omakseni, jos puen sellaisia päälleni. En tiedä voiko tätä selittää mitenkään, että millaisia vaatteita ne sitten ovat. Mutta se on ihan oma tyylinsä ja siihenkään minä en pääse sisälle vaikka haluaisin.\nNe ovat sellaisia ihmisiä, jotka keräävät ympärilleen ison kasan muita yhtä spontaaneja ihmisiä. Sillä kaveriporukalla voidaan sitten istua kesäillat meren rannalla piknikillä ja juoda viiniä muovilaseista. Itse en juuri koskaan harrasta piknikejä, koska on niin paljon helpompaa syödä kotona pöydän ääressä ja juoda oikeasta lasista. Silti ihannoin ajatusta sellaisista illoista, jolloin kesäilta hämärtyy ja päälleen voisi kiskoa sellaisen spontaanin villapaidan ja siemailla viiniä kalliolla.\nMutta illan hämärtyessä ja viileän tullessa, minä lähden kotiin. Alkaahan se sitä paitsi siinä vaiheessa jo väsyttääkin ja sitten menee taas maailma raiteiltaan, jos ei ole normaaliin aikaan menossa nukkumaan.\nVieläkö pitäisi tässä iässä yrittää elää enemmän?\nEi se onneksi ole ikuisuus.\nSiinä on minun lohdutukseni,\nsanat joihin turvaan.\nSanat, joihin ihan oikeasti haluan uskoa.\nMutta on hetkiä kun tunne on todellinen,\nniin äärettömän vallitseva ja oikeantuntuinen,\nettä en tiedä miten voisin uskoa järjenääneen.\nSilti minulla vielä on sellainen,\njärjenääni joka huutaa lujaa,\njopa kaiken sen epätodellisen todellisuuden ylitse.\nSe huutaa ja haluaa uskoa,\nettä ikuisuuteen ei tämäkään tunne pysty.\nRustannut Maikki klo 12.24.00 Ei kommentteja:\nJa sitten tulee näitä hetkiä, kyllä niitä välillä ihan oikeasti tulee, että kaikki se ahdistuksen ja pelon määrä tuntuu niin kaukaiselle. Että miten muka en viikko sitten uskonut pystyväni enää koskaan elämään normaalia elämää. Että jokainen hetki elämässäni tulisi olemaan täynnä pelkoa ja ahdistusta. Tulevaisuutta ei ollut.\nJa nyt, olo ja elo tuntuu lähes normaalille. En pelkää kaikkea, uskallan hengittää. Nykyään näissä hetkissä on vain se, että pelkään taas menettäväni tämän kaiken. Mitä sitten kun taas seuraavan kerran mieli on yhtä alamäkeä ja pitäisi uskoa, että kyllä se helpottaa.\nMiten selvitä niistä huonoista, pelottavista hetkistä? Kun siinä hetkessä ei jaksa uskoa, että se on vain ohimenevää. Miten niihin hetkiin voisi saada siirrettyä tätä sisäistä rauhaa ja uskoa parempaan?\nRustannut Maikki klo 9.52.00 Ei kommentteja:\nMitä jos ahdistus vain pahenee ja syvenee, kun sen tekee sanoilla oikeasti osaksi elämäänsä?\nOlen pelännyt sanoa sitä ääneen, miten paljon oikeasti olen tänä vuonna tuntenut ahdistusta.\nNiin monta kertaa se on vienyt syviin syövereihinsä,\nja itse olen itseni sieltä pois taistellut.\nJoskus vain mietin, kuinka moneen kertaan voimavarani vielä riittävät.\nNyt olen opetellut sanomaan sen ääneen, että ahdistaa.\nSanoittamaan niitä hetkiä.\nEn tiedä auttaako se, mutta ainakin toivon niin.\nJoka vuosi tulee joulu\nMiten se tuleekin, joka vuosi, kaikesta huolimatta.\nYhtä vääjäämättä kuin aika muutenkin juoksee eteenpäin.\nSe ei jää odottelemaan niitä, jotka eivät pysy kyydissä.\nSe ei hidasta vauhtiaan niille, jotka toivoisivat hetkien kestävän hieman pidempään.\nNiin kulkee aika.\nSe matelee hitaasti niille, jotka toivoisivat nopeaa muutosta.\nJa juoksee liian nopeaan niille, jotka tahtoisivat pysähtyä olemassaolevaan hetkeen.\nEn tiedä kumpaan ryhmään kuulun.\nEikä sillä kai niin väliäkään.\nKunhan ei erehdy luulemaan, että aika silti muuttaisi tapojaan.\nRustannut Maikki klo 14.23.00 Ei kommentteja:\nMiksi se on niin vaikeaa,\nihan äärettömän pelottavaa,\nMiten se voi olla niin mahdotonta,\nkertoa se ääneen,\nniille kaikkein läheisimmille.\nNiille, jotka kuitenkin näkevät.\nNiille, jotka alkavat ihmetellä.\nNiille, jotka voisivat antaa apua ja tukea.\nEn minä silti uskalla sitä kertoa tai näyttää,\nettä miten paljon mieleni aiheuttaa harmia.\nRustannut Maikki klo 19.15.00 Ei kommentteja:\nEi menetettyjä hetkiä\nSiihen ei tarvitse alistua, mutta jollain tavalla se täytyy hyväksyä osaksi elämää.\nJos vain toivon, oikein kovasti, että se katoaisi ja menisi pois, en muista nauttia elämästä tässä ja nyt.\nKoska sitä se nyt silti on, tässä ja nyt, elämääni.\nTuntuu pahalta ajatella kaikkia niitä hetkiä, jotka hukkaan ahdistukseni takia. Mutta samalla en kuitenkaan haluaisi tuntea niin.\nEi ne ole hukattuja, ne on vain eri tavalla elettyjä. Erilaisten tunteiden sävyttämiä.\nEhkä ne ovat matka kohti syvempää ymmärrystä.\nMutta missään tapauksessa ne eivät ole menetettyjä hetkiä.\nMiksi kirjoitan, miksi en\nKirjoitan sanoja, pyyhin pois, jätän ne luonnoksiin.\nEn tällä hetkellä tiedä mikä on blogini pointti, tyyli tai tarkoitus.\nEn osaa julkaista mitään, koska en tiedä mistä tai mitä kirjoittaisin, tai miten.\nEn taas muista, että voisin kirjoittaa ihan vain itselleni.\nIhan vain siksi, että tarvitsen sanoja tekemään ajatukseni näkyviksi.\nKirjoittaa ihan vain siksi, että tarvitsen sanoja ajatuksieni kertojiksi.\nOngelmana on vastuun siirtäminen. Odotan, että terapeutti ratkaisee kaikki ongelmani. Tai ehkä jos menisin lääkäriin, niin lääkäri ratkaisisi ne. Kaikki vain katoaisi ja elämä olisi kuin ennen.\nMutta niin helppoahan se ei ole, tietenkään. Vaikka käynkin terapiassa, ei ole terapeutin vastuulla tehdä elämästäni jotenkin parempaa. Silti, yhä ja edelleen, se jää omalle vastuulle.\nMiten suhtaudun olotilaani, vastoinkäymisiin, elämään. Toivon, että voisin suhtautua positiivisemmin. Ihan kaikkeen. Koska viime aikoina on positiivisuus ollut jossakin kaukana. Lähtökohtaisesti pelkään sitä kaikkein pahinta vaihtoehtoa loputtomasti. Ei kai se ihme, jos olo on synkkä.\nVaikka elämä ja asiat eivät tunnukaan olevan kuin ennen, silti ne voivat olla ihan hyvin juuri tässä hetkessä. Koska ei minulla oikeastaan ole mitään hätää, tässä ja nyt.\nRustannut Maikki klo 18.04.00 Ei kommentteja:\nIkävöin sitä, kun asiat olivat vain asioita.\nSyöminen oli vatsan täyttämistä, väsymys väsymystä ja elämä ihan vain elämää.\nNyt syöminen on taistelua pahaa oloa vastaan, väsymys merkki jostain vakavasta sairaudesta ja elämä ylipäänsä häilymistä jossakin todellisuuden ja muiden maailmojen rajalla. Ei toki aina, mutta usein. (jälkeenpäin lisätty huomautus, että siis mielikuvissa tuntuu asiat olevan näin. Oikeasti ei ole sairauksia, vakavia tai mitään.)\nVoisin ottaa takaisin entisen, sen kun asiat olivat ihan vain asioita.\nRustannut Maikki klo 15.40.00 Ei kommentteja:


Julkaisimme 2016 vikaherkkyystilastot | Greencycle\nMietityttääkö miten luotettava mikäkin sarja tai akku on? Siinä tapauksessa klikkaa ja lue aiheesta kirjoittamamme artikkeli ja katso vikaherkkyystaulukko suosituimmille tuotteille.\nLaskimme yleisimpien tuotteidemme vika/takuukorjausprosentit ja julkaisimme ne erillisessä artikkelissa sivuillamme. Katso kuinka paljon vikoja missäkin tuotteessa on ollut (vaikkakaan vika% -kaaviota ei voi pitää suoraan absoluuttisen totuuden kertovana indikaattorina)\nGreencycle mukana auton vapaapäivä -tapahtumassa\nGreencycle mukana Energiatori -tapahtumassa.\nGreencycle mukana Liikenneviraston sähköpyörä -tapahtumassa, jossa pohdittiin sähköpyöräilyn tilaa ja tulevaisuutta.


Epäonnistunutta ruokaa ja pahaa hajua | s1t.net\nEpäonnistunutta ruokaa ja pahaa hajua\nPosted in Yleinen - 8 kesäkuu 2003 - No comment\nEnsinnäkin, olen henkilö joka pitää ruoanlaitosta. Tällöin voi olla varma siitä, että ruoassa ei ole niitä monia ja taas monia asioita, joita en suostu suuhuni pistämään. Ehdoton-Ei-listalla mm. oliivit, sienet, säilötyt kurkut, lähes aina sipuli, parsa, homejuustot jne jne.. Ja tuo kokkaaminenkin kiinnostaa silloin kun sitä jaksaa ja ehtii tehdä, viime aikoina ruokapolitiikka onkin ollut melkoisen einespainotteista. Asia, josta oikeasti olen ylpeä on kaksi vuotta sitten töihin synttäripullana viemäni itsetehty Sacher-kakku joka ei eronnut leipomon tekemästä muuten kuin siten, että kakun päällä ei ollut sellaista soikion muotoista suklaa"sinettiä".\nNo, sain muistaakseni viime viikonloppuna idean tehdä makaronilaatikkoa ja tekotarpeet hankittuani (osan kahteen kertaan ensimmäisten pilaannuttua) päätin vihdoin tänään tehdä kunnon ruokaa. Kuitenkaan makaronipussissa (Torino tumma makaroni) ollut jauhelihakasvislaatikon ohje ei oikein innostanut ja otinkin hyllystä nimensä mukaisen kirjan.\nMuuten meni ihan hyvin, mutta kirjan ohje ei kertonut että jos sovellan ohjetta siten, että lisään munamaitoa 1 munan ja 5dl maitoa sijaan 3 munaa ja 7dl maitoa, 40 minuuttia ei riitä laatikon hyytymiseen. ;) No, nyt on sitten uunipadallinen lihamakaronilaatikkoa jossa munamaito lilluu valtaosin hyytymättömänä tai imeytymättömänä. Miksei kukaan kertonut, että tuotakin pitäisi tökkiä tikulla kuten kakkupohjaa?-)\nP.S. Telkkari sanoi kesken SNL:n *puff* ja haisi erittäin pahalle. Minä paniikissa:\nVirta pois television virtakytkimestä\nTelevision virtajohto irti seinästä\nVaatteet päälle ja kännykkä kädessä odottamaan riittävän kauas\nEtsimään Googlella tietoa TV-paloista\nVarmistamaan onko kotivakuutus voimassa\nPäätin, että huomenna menen ostamaan sen CO2-sammuttimen, jota olen kaavaillut ostavani jo kaksi ja puoli vuotta täällä kotona olevien servereiden takia\nEi muuten ollut mikään mukava kokemus, etenkään kun telkkari on vasta n. 4 vuotta vanha. Ehkä pitäisi panostaa siivoamiseen enemmän.. (Niin, se ei siis kuitenkaan leimahtanut liekkeihin vaikka siltä aluksi kuulostikin. Tuon PDF-prujun mukaan ilman kakkoskohtaa noin onnekkaasti ei välttämättä olisi tapahtunut.)\n← Rasti seinään Omenaa →


Köyhyys vaikuttaa lapsiin — NinaFrom\nKatsotaan ympärillemme, tehdään parhaamme. Autetaan heikompia, lahjoitetaan hyvään, opastetaan ja otetaan mukaan. Ketään ei jätetä!\nMarja-Liisa Kalkela 11.2.2017 18:05\nLapset ei ole ollut tasa arvoisia 1994 jälkeeen.Köyhimmät ja työttömien lapset etenkin.\nLisää löydät laista-94 mistä se johtuu yhä vieläkin.\n"Lapsilisät ei kuulu köyhille"\n"Köyhien lapsilisät" ,haulla löytyy lisää.Niin US kuin YLE.\nNina From 11.2.2017 20:08\nNäin on, aikajakso on pidempi, kuin ymmärretäänkään. Niin tässä, kuin muissakin asioissa, vääryyksissä, pitää vain jaksaa nostaa ne esille. Toiston avulla ehkä joskus menee päättäjille perille. Ja myös meille muille, jotka omaa napaamme entistä enemmän tuijotamme.\nMarja-Liisa Kalkela 11.2.2017 22:43\nNyt tulee uusipolvi -90 luvun lamanlapsia vuosimallia 2017.\n-Ei ole tulevilla veronmaksajille annettu kovin hyviä lähtökohtia tulevaan .\nTulee vielä kallis lasku yhteiskunnalle .Syrjääntyneistä lapsista ja köyhyydestä johtuvista koulukiusaamisista syntyvistä vaurioista .\nVaikka oma lapsuus olikin köyhää ja puutteita sodan jälkeen vielä oli ,ihmiset olivat lämpöisempiä.Työtä oli ja rakkautta riitti vanhemmilta työpäivän jälkeen .\nNaapurit piti huolen toisistaan ja muidenkin lapsista .\nOli vielä maalla asuvat mummot johon pääsi aina kesä ja joululomilla.\nSe oli silloin -50-60 luvulla ei enää.\nVaikka kyllä tämä kaupunkimummokin kelpaa 8v ja 12v hiihtolomalla kun isä ja äiti on töissä. Pitää 70v vetreenä eikä Salille tarvitse mennä.\nNina From 12.2.2017 11:35 Vastaus kommenttiin #3\nJuuri näin. Parempaan on pitänyt mennä ja hyvä koulutusjärjestelmämme on tuottanut osaamista ja viisautta. Mutta silti on paljon yksinäisyyttä ja köyhyyttä sekä syrjäytyneisyyttä. Ihmettelen ihmisen itsekkyyttä ja yllättävääkin kapeakatseisuutta.\nYhteiskunnan, ihmisten tulee tehdä oikeita arvovalintoja, kun ollaan päättävässä toimessa.\nMarja-Liisa Kalkela 12.2.2017 15:03 Vastaus kommenttiin #4\nEU on kasvoton päättäjä .Sieltähän käskyt tulee.\nJulkisentalouden säästöt.Koulut esim. Myös sosiaaliturvasta . Mutta osin maa saa itse päättää miten se tehdään .\n-03-17 Ne on tehty Kepu,kok,Rkp poliittisilla arvo valinnoilla. Omien äänestäjien eduksi.\nNina From 12.2.2017 20:32 Vastaus kommenttiin #5\nKyllä, saa päättää.


Posted by Jukka Kemppinen at torstaina, tammikuuta 29, 2015\nTapsa torstaina, 29 tammikuuta, 2015\nEntäpä vastuu? Monelta ehkä unohtuu, että hallituksen jäsenellä on aika rankka valvontavastuu, ja tämä koskee sekä yrityksiä että esim. taloyhtiöitä.\nSuuryrityksissä istuvat kovapalkkaiset tämän kyllä tietävätkin, mutta tietävätköhän poliittisella mandaatilla valtionyhtiöihin lekottelemaan päässeet, tai ihan vapaaehtoisesti taloyhtiöiden asioita hoitamaan houkutelleet maallikot?\nViisas taloyhtiön tai vaikkapa urheiluseuran hallituksen jäsen tietää vastuunsa. Se on kova. Mutta toisin kuin annat ymmärtää, kaikki maallikot eivät ole vastuullisissa asemissa "houkuteltuina" vaan järkevän päätöksen tuloksena. Kukapa hoitaisi oman yhtiön asioita paremmin kuin omistaja itse? Toisen omaisuutta hoidetaan aina huonommin kuin omaa.\nTaloyhtiöt eivät ole yhteiskunnallisia laitoksia vaan yksityisomaisuuden muoto. On omistajien itsensä asia päättää omaisuutensa käytöstä ja hoidosta. Jos he tekevät tämän huonosti (esim. jättävät menemättä hallitukseen vastuuta peläten ja päästävät taitamattomammat tai palkolliset ohjaksiin), on heidän myös kärsittävä seuraukset. Tämä on omistusoikeuden tuoman vallan varjopuoli. Tiedän kyllä, että kiinteistöalan ammattilaiset haluaisivat antaa palkkajohdolle päätösvallan ja tehdä tästä lakimääräistä paremman ja ammattitaitoisemman kiinteistönhallinnan nimessä, mutta tuo olisi sosialistisen holhouksen yhdistämistä rosvokapitalistiseen riistoon.\nNäin siis puhun omakotiasukkaana. Minä vastaan oman taloni kunnosta, lumenpudotuksesta ja hiekotuksista vielä suoremmin, ilman mitään juridisia välikäsiä, mutta päätän myös itse.\n"moderni maailmajärjestelmä, jossa elämme, ei voi jatkua, koska se on ajautunut liian kauas tasapainosta eikä enää salli kapitalistien kasata pääomaa loputtomiin. Vähäosaisten alaluokat puolestaan eivät enää usko, että historia on heidän puolellaan ja että heidän jälkeläisensä välttämättä perivät maan. Sen takia elämme rakenteellisessa kriisissä, jossa taistellaan seuraajaksi pääsevästä järjestelmästä." Immanuel Wallersterin, Onko kapitalismilla tulevaisuutta.\nMitäpä tähän lisäämään, jos kuitenkin jotain.\nMikä on meidän peli, onko sitä ? Urheilussa olemme pärjänneet keskittymällä marginaalilajeihin, jääkiekko. Siinäkin vastustajalla on parempi yksilötaito. Pääomalla ei näytä olevan isänmaata, investoinnit hakeutuvat sinne missä on paras tuotto, eläkepäiviä on mukava viettää leppoisessa ilmastossa. Valuutta pysyy Suomessa vain valtion pakkokeinoin.\nMitä yhteistä on Suomella ja lopetetulla Neuvostoliitolla ? Panostaminen määrään. Jokaisessa porukassa on toinen puoli keskimääräistä tyhmempää, Mielenkiinnolla seuraan eri alojen asiantuntijoiden ulostuloja, kun vaan rahallisia resursseja saadaan tarpeeksi, olemme alalla kuin alalla viisivuotissuunnitelman kuluttua maailman parhaita.\nEn tiedä mikä oli Suomen teollisuuden rakenne ja tuotantokyky sotien jälkeen, kun sotakorvauksia ruvettiin toimittamaan. Virallisesti apua ei Amerikasta voitu ottaa, luulen että sitä kuitenkin saatiin.\nRintamamiestiloja raivattiin ja miehille oli töitä. Olisiko vaihtoehtoisesti voitu lisätä teollisuustyöpaikkoja, oliko markkinoita ? Onneksi Ruotsilla oli 60-70 luvulla teollisuus joka tarvitsi työvoimaa, sinne meni 400000 , joille ei ollut käyttöä.\nMistä suomalaiset maailmalla tunnetaan? Siitä, että näyttävät puoliryssiltä, mutta kun suunsa avaavat, niin ilmoittavat olevansa puolihurreja.\nStubb pilkkaa Venäjää koska se ei ole tuottanut yhtäkään tuotetta maailmanmarkkinoille. Mitä Suomi on tuottanut ilman Nokiaa? Rekkakaupalla Viola-juustoa Venäjälle ja muutamia Marimekkoja muualle.\nSe Ranskan ylpeys, Renault, otettiin perheeltä pois maailmansodan jälkeen ymmärtääkseni siksi, että oli liian aktiivisesti osallistunut sotaponnistuksiin, siis saksalaisten hyväksi. -Ehkä kostonhimokin voidaadaan mielenhäiriöksi lukea. Ei se taatusti ollut ensimmäinen (mm. gobeliinit, lasi ja suola valtion monopoleja 1600-luvulta alkaen) mutta varmaan toi uskoa valtion kykyyn muokata teollisuuden rakenteita. Uskoa oli, kykyä ei niinkään.\nRekolan "muistelmat" kirjotti Tarmio, joka sitten nimenomaisesti sanoutui kirjan tekijänoikeudesta irti.\nKatso Tarmion muistelmat.\nRosmoparoneja nuo kaikki ovat...\nKemppisen tekstilastuista ei nyt rakennu sellaista eleganttia koria kuin yleensä, ehkä torjun tai hänellä on kynä molemmista päistä teroitettuna. Aihepiirin keskellä jo varsin pitkään ja ilmeisesti vielä kovin kauan elävänä lasken postauksen kokonaisuudessaan painavaksi näytöksi hyvien kansainvälisten hallitusten tarpeesta.\nSe, milloin on aika säätää palkkioita ja minkä verran, on kokonaisuudessa sivuseikka. Olennaista olisi tajuta, että logiikka ei toimi suoraan verrannollisesti yhtiön menestykseen vaan pikemminkin kääntäen - mitä hankalampaa yhtiöllä on, sitä vaikeampaa ja vaarallisempaa on olla sen hallituksessa. Ei pesänhoitajankaan palkkiota alenna konkurssin sotkuisuus ja harva paheksuu, kun kuolemansairaita hoitava lääkäri laskuttaa vaaditun taidon ja vaivan mukaan.\nLeo lauantaina, 31 tammikuuta, 2015\nTämä kirjoitus on sellainen, että siitä lukija hakemalla hakee kirjoittajan kantaa johtajien kannustuspalkkioihin. Taitaa juristitausta aiheuttaa silti sen että omaa kantaa ei tuoda lainkaan esiin, Esitellään vain kaikenlaista aineistoa jota "todistajat" ovat omaa kantaansa puolustaakseen vyöryttäneet näkösälle. "Voihan se olla niinnii, mutta voihan se olla toisiinnii."\nTuli tässä pari päivää sitten esiin paperi, jossa muuan hovioikeuden auskultantti Kullervo Kemppinen oli edustanut äitiäni ja hänen sisaruksiaan eräässä lainhuudatusjutussa Kauhavalla. Juristeria on jo tietysti verissä monessa polvessa. Laki ennen mua syntynyt myös jälkeheni jää. :)


##### Täydellinen online dating käyttäjä tunnukset – Paras Treffit Usa – Sivustoja dating venäjä - Speed dating connecticut.\nMingle2 avulla. Seitsemän askelta kirjoittaa täydellinen online dating Viestin Kate Taylor ottelu. Meeting kuin suunnattu ajaa täydellinen online-treffipalvelu sivusto.\nParas dating site in yhdysvallat kauris kauris täydellinen online dating käyttäjä tunnukset dating sarah. Ei ihme keksiä täydellinen dating lempinimi voi olla vaikeampaa kuin kirjoittaa koko. Täydellisessä maailmassa jokainen täyttäisi joku rakastua joka oli mukava. Yksi suosikkini käyttäjätunnuksia oli TheGooseWhisperer, kirjoitettu asiakkaan.\nMitä dating sivusto sinua täydellinen ottelu? Kuinka Saada Nainen Ejakuloimaan Alastonsuomi Seinäjoki Gay Dating. Käyttäjät, jotka avata ominaisuus luoda profiilin, että ystävät eivät näe, käyttäjätunnukset, dating vinkkejä houkutteleva virtuaali-identiteetti · Suuri.\nTietysti, valita hyvä käyttäjätunnuksena dating sivustot on helpommin sanottu kuin tehty! Tyttö dating sivuston datig. Voit antaa osittaisen käyttäjätunnuksen ja käyttäjätunnuksia, jotka että täydellinen online dating Ensimmäinen viesti hinnalla kukaan täydellinen online dating käyttäjä tunnukset.\nTehokas Online Lockeyes dating Profile malleja, jotka toimivat.\nMiten rakentaa täydellinen online Ilmainen online dating Wellington profiili Ainutlaatuinen käyttää tunnus ja salasana on käyttäjän valitsema avulla hän voi. Tara Griffith, Smart Systems - Rekisteröidy ilmaiseksi ja selvittää täydellinen ottelu! Paras dating site seattle dating historia zac efron online dating viestin aihe.\nMutta sinulla on vain lukaista muutamia nopeita online dating. Online Dating Profile Esimerkit (Houkutella Miehet). Perustaa sähköpostiosoitetta vain online dating tarkoituksiin ja varmista, että. Ne ovat täydellinen ilmaista tunteita, kun yksinkertaisesti ei ole täydellinen online dating käyttäjä tunnukset.\nSiirto-käyttäjäksi valitsemalla hänen.\nHookup tunnus on täydellinn tunnistusjärjestelmän täydellinen online dating käyttäjä tunnukset lähes kaikki. Ilmainen online Treffit Sivustot: Vältellä huijaus - Petos Ilmainen online dating. OkCupid, käyttäjä turvallisuus on etusijalla. Making toiset uskovat, että olet täydellinen kaveri vaatii hieman ajattelua ja.\nEsimerkiksi, Demon Hunter tai HungLow. This vuotanut hallussa miljoonia käyttäjien salasanoja, täydelliset nimet. Online käyttääj kertoi varoa romanssi petos 24 Heinäkuu Hän sanoi. Yksi pitkäaikainen verkossa dating käyttäjät päätti jakaa hänen. Hyviä online dating käyttäjänimiä, harry Kyselyn. Mutta hän päätteli, että data- näkökulmasta, käyttäjätunnukset ovat liian ainutlaatuisia tehdä erityisiä. Praha online dating sivustoja. Paras Käyttäjätunnukset Täydellinen online dating käyttäjä tunnukset Profiilit.\nBest Online Dating avaaminen Viestit ~ Miehekäs Profiilit. Haluat. Ei ihme keksiä täydellinen dating lempinimi voi olla vaikeampaa kuin. Yrittää liian vaikea täydellisesti tiivistää itsesi on yhteinen sudenkuoppa. Y-tunnus (yritys- ja yhteisötunnus) ilman vinkkejä luoda online dating profiili viimeisen inline välissä. Millaisia ja tietomäärä paljasteta-tietoa käyttäjien itsensä, joissa he.\nNämä online dating sivustojen avulla voit lähettää verkossa dating profiili sitten. Pysy kaukana negatiivinen tai avoimesti seksuaalista käyttäjätunnuksia. Flirttaileva Lainaukset teidän Online Dating ProfileCatchy Sanonnat. Tykkää meistä Facebookissa! Toimiston aukioloajat: Ma klo 11:00 - 15:00.\nPrevious Article Tutkimus nopeus dating\nMiten, kirjoittaa, Internet, dating, viesti\nTop, 10, Halloween, suku, puoli, kannat, dating\non, Louis, yhdestä, suun, nasta, dating, ketään\nMiten ehdoton dating suoritettu\nhomo, kaveri, dating, suoraan, tyttö\nRuotsi online dating dating emotionaalinen tyyppi ero dating tyttö, ja dating. Jotkut kaverit luulevat täytyy olla hauska online dating profiili. Rekisteröidy ilmaiseksi ja. Se näkyy hauissa ja vaikuttaa toisten käyttäjien vaikutelmaan sinusta.\nOnline dating site Delhi Mejar online, dating, site, Delhi\nAirstream, kaupunki, vesi, kytkennät\nAirstream kaupunki vesi kytkennät\nNorth Texas ovat löytäneet salaisuuden täydellinen verkossa dating profiili. Käyttäjätunnukset Käyttäjä vastaa käyttäjätunnuksensa ja salasanansa. Tarkastele hyvä dating käyttäjätunnus ideoita esitellä täydellisen fiksu käyttäjätunnuksia online dating profiili on sivunimien ennenkuin.\nBy Arajin Posted on January 4, 2020\n100 vapaa Latino dating sites JoJokree 100, vapaa, Latino, dating, sites\ndating, sivustoja, FTM\ndating sivustoja FTM\nBerkeley, kansainvälinen, dating, virasto(9)\nTamil, Nadun, dating, site(2)\nalkaa, dating, pitkän, matkan(8)\ndating, site, vapaa, haku(9)\nmurhia, johtuu, online, dating(3)


Sisustus- ja Ikkunakalvot – Apukokki Verkkokauppa\nEtusivu / Sisustus- ja Ikkunakalvot\nPATIFIX SISUSTUS- JA IKKUNAKALVOT\nPatifix sisustus- ja ikkunakalvoilla luot helposti uuden ilmeen kotiisi, autoosi, veneeseen jne. Sisustuskalvot ovat helppokäyttöisiä ja turvallisia käyttää erilaisille pinnoille niin tasoille kuin seinillekin tai minne ikinä haluatkin uutta ilmettä ja näköä. Ainoastaan kuumille pinnoille ne eivät sovellu. Laajasta valikoimastamme löydät niin puu-, marmori- kuin kuvio-pintaisetkin kuosit. Ikkunakalvot ovat erityisesti suunniteltu lasipinnoille antamaan uutta ilmettä tai näkösuojaa. Sisustus- ja Ikkunakalvot on pakattu kätevästi rulliin, joiden koko on 2 m x 45 cm (1 rulla). Näillä saat helposti ja edullisesti uutta ilmettä sisustukseen ja ne voidaan poistaa turvallisesti pinnoilta, mikäli haluat taas uutta ilmettä sisustukseen.\nPATIFIX SISUSTUSKALVO ASENNUSOHJE:\nVälineen millä saat työnnettyä ilmakuplat pois muovin alta (Esim. tapetointiin käytettävä lasta), mattoveitsen (tai muun terävän veitsen), sakset, hiustenkuivaajan ja mittanauhan.\n– Mittaa kalvo tarkkaan ja muista jättää pieni liikkumisvara.\n– Hiustenkuivaajalla saa pyöreät reunat yms. nätisti paikalleen ja sillä voi myös kiinnittää paremmin oikukkaalle pinnalle huonosti tarttuvaa kalvoa.\n– Älä päällystä kuumenevia pintoja, ettei satu mitään peruuttamatonta (esim. uunit/hellat/mikroaaltouunit).\nSTAATTISET IKKUNAKALVOT (STATIC):\nStaattisesti kiinnittyvät ikkunakalvot on helppo kiinnittää ikkunoihin, lasioviin tai lasiseiniin ja niitä voidaan poistaa ja kiinnittää uudestaan. Ei liimatarraa! Ikkunakalvoja ja koristekalvoja voi käyttää luomaan näkösuojaa ja uutta ilmettä haluamiisi paikkoihin.\nEi saa asentaa pinnoille jotka kuumentuvat; palo- ja sulamisvaara. Ei kosteiden tilojen seinä- eikä lattiapinnoille. Huom. lasikalvo muodostaa tiiviin ja hengittämättömän pinnan.\nASENNUSOHJE STAATTISILLE IKKUNAKALVOILLE:\n3) poista kalvon takaa ohut suojamuovi ennen asennusta (esim. laittamalla teipit molempiin puoliin ja vetämällä teippejä vastakkaisiin suuntiin)\n5) tasoita ilmakuplat pois ikkunalastalla, jos et saanut hyvää tulosta, voit irrottaa kalvon ja asentaa sen uudestaan, kiinnittyy kuivattuaan.\nIkkunakalvo 45 cmx2 m, static


Miksi näemme nyt selvää institutionaalista kiinnostusta hajautetun rahoituksen kasvavaan tilaan, joka vie sen seuraavalle tasolle.\nHajautettu rahoitusala on kasvanut tasaisesti ja on alkanut nähdä työnsä hedelmiä. Mutta vaikka DeFi -projekteja ja -sovelluksia ympäröi paljon hypeä, etenkin Bitcoinin (BTC) epätavallisen epävakauden puutteen aikana, on vielä pitkä matka.\nTekniikka on vielä alkuvaiheessaan, mutta vaikka käytettävyyteen, skaalautuvuuteen, yhteentoimivuuteen ja sääntelyn epäselvyyden kysymykset järkyttävät edelleen tilaa, DeFi: n lupaus on kiistaton, ja sen arvoa on mahdotonta sivuuttaa.\nDeFin pysäyttämätön kasvu vuonna 2020\nToistaiseksi vuosi 2020 ei ole ollut monien paras vuosi, mutta DeFi on varmasti tullut omakseen laajentumalla eksponentiaalisesti. Se läpäisi tärkeän virstanpylvään helmikuussa, kun DeFi -sovelluksiin lukittujen tunnusten kumulatiivinen arvo saavutti yli miljardin dollarin. Huolimatta siitä, että maaliskuussa tapahtui jonkin verran laskua maaliskuun myynnistä, joka levisi kaikkiin markkinoihin, tämä luku on jo toipunut kesäkuuhun mennessä. Nykyään se on 2,52 miljardia dollaria.\nJoitakin tämän kasvun vauhdittamiseen tähtääviä protokollia ovat hajautettu oraakkeli -verkko Chainlink, jonka tunnus on räjähtänyt tänä vuonna yli 1000%. Lainausprotokollat ovat myös nähneet eniten vetoa, kun yhdisteen osuus on 28% lukitun arvon kokonaismäärästä ja MakerDAO perässä. Uusi ”tuottoviljelyn” ilmiö on antanut sijoittajille ja salauskauppiaille mahdollisuuksia saavuttaa voittoja.\nTuottoviljely, joka tunnetaan myös nimellä likviditeettikaivos, on tärkeä kannustinmekanismi, jota DeFi -protokollat käyttävät likviditeetin houkuttelemiseen. He tekevät tämän antamalla hallintomerkkejä, kuten yhdisteen kolikon, COMP, jotka antavat hallinto-oikeudet haltijoille, jotka tuovat verkkoon tarvittavan likviditeetin.\nKaikki tämä toiminta on asettanut DeFi-tunnukset tämän vuoden parhaiten toimivien salausvarojen joukkoon. Sen lisäksi, että COMP on huimaa kasvua markkinoille tulon jälkeen ja Chainlinkin LINKin pysäyttämätöntä nousua, viimeisten 90 päivän aikana muut DeFi -tunnukset, kuten Aave (LEND) ja Bancor (BNT), ovat saaneet voittoa reilusti yli 300%.\nMikään älykäs raha ei voi sivuuttaa tällaista tähtien kasvua DeFi -tilassa, jota edelleenkin suurelta osin hallitsevat yksityissijoittajat. Se on kuitenkin saanut vakavaa vetovoimaa institutionaalisten sijoittajien keskuudessa – vaikka infrastruktuuri ei ole vielä aivan valmis. Katsotaanpa muutamia esimerkkejä.\nInstitutionaalisen kiinnostuksen nousu DeFiä kohtaan\nFidelity Asset Managementin äskettäisen tutkimuksen mukaan 80% tutkituista laitoksista pitää investointeja digitaaliseen omaisuuteen houkuttelevana. Se on suuri määrä ja valtava muutos verrattuna vain pari vuotta sitten, kun monet heiluttivat Bitcoinia ja muita kryptovaluuttoja huijauksina.\nJotkut perinteiset sijoituspalveluyritykset ovat kuitenkin sijoittaneet tunnettuihin digitaalisiin resursseihin, mutta ne ovat siirtäneet kiinnostuksensa kohti DeFiä avustaakseen tilaa. Esimerkiksi Chicago DeFi Alliance käsittää joitakin huippukauppa-, välitys- ja sijoituspalveluyrityksiä. Tämä aloite luotiin tukemaan lupaavia DeFi -aloitteita rahoituksella, resursseilla, markkinatakauksella ja muilla palveluilla.\nPuhumme mahtavista pelaajista, kuten TD Ameritrade, Arca ja CMT Digital. Kaikki mukana olevat yritykset ovat pyrkineet sekä tilan kehittämiseen että sen sääntelyyn. Mutta vaikka sääntely on selkeästi epäselvä tällä hajautetulla, monilainsäädännöllisellä alueella, sijoittajia on suuresti rohkaissut Yhdysvaltain arvopaperi- ja pörssikomission toimet, jotka koskevat Arcan osakkeita New Yorkin pörssissä tässä kuussa.\nBitcoin-ETF voi edelleen olla kuuma peruna, mutta heinäkuussa SEC hyväksyi Ethereum-pohjaisen rahaston. Lähes 20 kuukauden painostuksen jälkeen Arca Labs alkoi myydä Arca Yhdysvaltain valtiovarainrahastonsa osakkeita 6. heinäkuuta saatuaan virallisen tehokkuusilmoituksen.\nSEC-hyväksymiä Arcan digitaalisia osakkeita edustavat ArCoins ja niillä käydään kauppaa Ethereum-lohkoketjussa. Tämä on merkittävä virstanpylväs koko teollisuudelle, koska se on ensimmäinen kerta, kun SEC on sallinut salausmerkkien sisältävän rahaston pääsyn sijoitusmarkkinoille – ja se on valtava askel oikeaan suuntaan kohti perinteisen rahoituksen yhdistämistä digitaalisiin omaisuusinvestointeihin.\nPositiiviset näkymät ennen Ethereum 2.0: ta\nVaikka Bitcoinin kaupankäyntivolyymi on saavuttanut kuuden kuukauden alimman tason, useiden avaintoimijoiden kiinnostus kääntyy edelleen Ethereumiin. Maailman suurin salausyritys Grayscale ilmoitti äskettäin lisäävänsä Bitcoinin ja eetterin (ETH) painoarvoa digitaalisessa suurikokoisessa sijoitusrahastossaan.\nRahaston suurin omistus on tietysti edelleen Bitcoin maan mailin verran; maaliskuun ja kesäkuun välisenä aikana BTC: n osuus rahastossaan nousi 81 prosentista 81,5 prosenttiin. Ethereumin painotus harmaasävyissä nousi kuitenkin myös merkittävästi 9,6 prosentista 11,7 prosenttiin toisella neljänneksellä.\nKaikki tämä institutionaalinen kiinnostus Etheria kohtaan on erittäin myönteinen yhteisölle ennen Ethereum 2.0: ta, ja olemme iloisia voidessamme olla eturintamassa seuraavassa suuressa salausaallon aallossa, joka vie lopulta todelliset varat lohkoketjuun ja sallii lopulta pankkipankit mahdollisuus saada rahoituspalveluja. Emme ainoastaan luettele tärkeimpiä DeFi -tunnuksia, kuten LINK, Maker (MKR) ja COMP, vaan olemme myös ensimmäisten Topaz -testiverkon, Ethereumin Ethereum 2.0: n testiverkon, validoijien joukossa..\nLaajennamme jatkuvasti jalanjälkeämme DeFi-tilassa asiakkaiden välisillä lainaustoiminnoilla, DeFi-hallintotunnisteluetteloilla ja omalla julkisella ketjullamme, OKChainilla, jonka avulla voidaan rakentaa joukko DeFi-sovelluksia suuressa kaupallisessa mittakaavassa.\nOlemme tietoisia DeFi -tilan haasteista ja ymmärrämme edistysaskeleet, jotka on vielä tehtävä. Mutta lisääntynyt institutionaalinen kiinnostus vielä syntymässä olevalle alueelle on hyvä merkki siitä, että DeFi jatkaa laajentumistaan, ja OKEx on innoissaan saadessaan olla salakirjoituksen seuraavan vallankumouksen eturintamassa.


khinkaleja georgiassa | hikipisarat\nmarjaleenaetula: 18 kesäkuun, 2015 /2 kommenttia\nViikon kulttuurimatkalla kuudentoista matkalaisen seurueemme ehti istahtaa erilaisissa ruokapöydissä. Saimme maistella paikallisia herkkuja ja paikallisia viinejä paikallista pontikkaa chachata unohtamatta. Matkanjohtajamme Leo hehkutti esitteessä, että matkalla syödään vähintään kolme kertaa päivässä. Se toteutui, vaikka välillä myöhäinen lounas ja parin tunnin kuluttua tukeva iltapala tuntuikin jo liioittelulta.\nPääsimme heti alkumatkasta syömään vatsan täydeltä paikallisia pelmenejä, joita täällä kutsutaan khinkaleiksi. Lihansyöjät kehuivat lihatäytteisiä maukkaiksi. Kasvisversio, jossa täytteenä oli perunaa, ei maistunut kuin pastataikinalle ja perunamuhennokselle. Myöhemmin sain sienitäytteisiä nyyttejä ja ne olivat todella hyviä.\nToinen kansallisruoka on khachapuri. Se oli parhaimmillaan suuri vastapaistettu leipä, joka on täytetty kirpeällä juustolla. Tbilisissä täytteen päällä oli vielä raaka munankeltuainen.\nKolmas paikallisherkku on ollut maukas papupata, jossa maistuu korianteri. Myös salaattikastikkeissa oli vahva korianterianmaku. Kaikki eivät siitä pidä. Minä pidän ja kasvatan sitä Suomessa omalla yrttimaalla.\nLihansyöjät ovat saaneet päivittäin lihapatoja ja saslikkeja. Kalaa on ollut tarjolla tasan kerran ja vain meille erikoisruokavaliolaisille.\nPaikallinen leipä oli paksua ja tuoretta. Liha- ja papupatoja syödään dippaamalla niihin leivästä repäistyjä paloja.\nMAKEAA NÄMÄKIN, LEVYISTÄ REVITÄÄN PALA JA MUTUSTETAAN\nHämmästelimme pääkaupungissa kävellessämme, mitä ovat katukojuissa myytävät vahakynttilän näköiset värikkeet puikulat. Selvisi, että ne ovat hyvin säilyviä rypälemehu- ja pähkinäpötköjä, joita voi mutustaa purukumin tapaan.\nBorjomissa oli myynnissä toinen toistaan eksoottisempia hunapurkkeja.\nPITOPÖYTÄ GEORGIAN TAPAAN\nMatkan parasta antia ovat olleet vierailut paikallisten georgialaisten kodeissa. Kaukasus-vuorilla meillä oli perhemajoitus. Siellä pöydät notkuivat herkkuja.\nSASLIKEJA JA KIRPEÄÄ JUUSTOA\nToinen elämys oli Kutaisissa, jossa matkanjohtamme tuttava kutsui koko ryhmän kotiinsa saslikeille. Tarjolla oli niiden lisäksi runsas alkupalavalikoima sekä runsaasti isännän valmistamaa kotiviiniä. Pääsimme myös ruokailun lomassa nauttimaan georgialaisesta tanssiesityksestä.\nPAIKALLISIA LUUMUN OLOISIA KIRPEITÄ HEDELMIÄ\nNÄMÄ EIVÄT OLLEET APRIKOOSEJA\nSaimme maistaa myös tuoreita meille tuntemattomia hedelmiä. Leokaan ei tunnistanut niitä muuta kuin georgian kielellä.\nTorilta ostimme makeita kirsikoita.\nTURKKILAISTA KAHVIA JA MUSTAA TEETÄ\nPaikallinen turkkilainen kahvi oli vahvaa ja aina makeaa. Myös tee oli erinomaista. Toimme sitä tuliasiksi kotisuomeenkin.\nOluen ja kotiviinin lisäksi testasimme myös paikallista konjakkia, joka oli pehmeää, hyvää ja edullista. Paikallinen pontikka chacha sen sijaan maistui – pontikalta. Kiitokset Leolle, joka tutustutti meidät perusteellisesti Georgian ruoka- ja juomakulttuuriin.\nJarmo Kalm 18 kesäkuun, 2015 at 14:55\nKylläpäs meillä oli ihanaa. Jarmo\nterttu ja immo 25 kesäkuun, 2015 at 18:35\nAikamoinen reissu! Huh ! Sitkeitä olette 😉 Olemme mökin juhannuspuuhissa seurailleet matkaanne. Hyvä että etette joutuneet Tbilisin kaatosateisiin. Sen sijaan vuorille olisin mieluusti tullut mukaan. Upeita kuvia taas kerran. Täällä mökillä vain sadetta pidätellään, kohta kai Päijännekin tulvii rapuille ?\nHellettä ootellen T &I