Wall Streetin pommitukset - Wall Street bombing - qwe.wiki\nWall Streetin pommitukset - Wall Street bombing\nPommitukset vuonna 1920 New Yorkissa\nWall Streetin pommitukset\n( Federal Hallin kansallinen muistomerkki on oikealla)\n40 ° 42'25 "N 74 ° 00'37" W  /  40,7070 ° N 74,0103 ° W / 40,7070; -74,0103 Koordinaatit: 40 ° 42'25 "N 74 ° 00'37" W  /  40,7070 ° N 74,0103 ° W / 40,7070; -74,0103\n16. syyskuuta 1920\n12:02 (paikallista aikaa)\nEläinten aiheuttama pommi-isku\n143 vakavaa, useita satoja\nMahdollinen kosto Saccon ja Vanzettin pidätyksistä ja / tai Luigi Galleani karkottamisesta\nKansi The New York Times raportoi Wall Streetin pommituksista.\nWall Street pommitus tapahtui 12:01 torstaina Syyskuu 16, 1920, että Financial District of Manhattan , New York City . Räjähdys tappoi välittömästi 30 ihmistä, ja vielä kymmenen ihmistä kuoli myöhemmin räjähdyksessä saatuihin haavoihin. Vakavasti loukkaantuneita oli 143, ja loukkaantuneita oli satoja.\nPommituksia ei koskaan ratkaistu, vaikka tutkijat ja historioitsijat uskovat sen toteuttaneen galleanistit ( italialaiset anarkistit ), ryhmä, joka on vastuussa edellisen vuoden pommitussarjasta . Hyökkäys liittyi sodanjälkeisiin yhteiskunnallisiin levottomuuksiin, työväestötaisteluihin ja kapitalistivastaiseen agitaatioon Yhdysvalloissa.\nWall Streetin pommi tappoi enemmän ihmisiä kuin vuonna 1910 pommitettu Los Angeles Times , joka oli siihen aikaan tappavin terroriteko Yhdysvaltojen maaperällä. Kuolleiden määrä ylitettiin Tulsa-kilpailun verilöylyssä vuonna 1921.\nKeskipäivällä hevosvetoinen vaunu ohitti lounasaikaan väkijoukkoja Wall Streetillä ja pysähtyi kadun toisella puolella JP Morgan -pankin pääkonttorista osoitteessa Wall Street 23 , finanssialueen vilkkaimmalla kulmalla. Vaunun sisällä 100 paunaa (45 kg) dynamiittia ja 500 paunaa (230 kg) painavia, valurautaisia liukupainoja räjähti ajastimella asetetussa räjähdyksessä, jolloin painot repivät ilman läpi. Hevonen ja vaunu räjäytettiin pieniksi paloiksi, mutta kuljettajan uskottiin jättäneen ajoneuvon ja paenneen.\n40 kuolemantapausta olivat enimmäkseen nuoria, jotka työskentelivät sanansaattajina, piirtäjinä, virkailijoina ja välittäjinä. Monet haavoittuneista kärsivät vakavia vammoja. Pommi aiheutti yli US $ 2 miljoonaa euroa ($ +25,5 million today) omaisuusvahinkoja ja tuhosi suurimman osan sisätilojen Morganin rakennuksen.\nYhden minuutin kuluessa räjähdyksestä New Yorkin pörssin (NYSE) presidentti William H.Remick keskeytti kaupankäynnin paniikin välttämiseksi . Ulkopuolella pelastajat työskentelivät kuumeisesti kuljettaakseen haavoittuneita sairaalaan. James Saul, 17-vuotias sanansaattaja, komentoi pysäköityä autoa ja kuljetti 30 loukkaantunutta alueen sairaalaan. Poliisit ryntäsivät paikalle, antoivat ensiapua ja omistivat kaikki lähellä olevat autot hätäajoneuvoksi.\nOikeusministeriö n Bureau of Investigation (SAT, edeltäjä Federal Bureau of Investigation , tai FBI) ei heti päätellä, että pommi oli teko terrorismin . Tutkijat olivat hämmentyneitä viattomien tapettujen ihmisten lukumäärästä ja erityisen kohteen puuttumisesta, lukuun ottamatta rakennuksia, jotka kärsivät suhteellisen pinnallisista, ei-rakenteellisista vahingoista. Tutkittuaan onnettomuuden mahdollisuutta poliisi otti yhteyttä yrityksiin, jotka myivät ja kuljettivat räjähteitä. Vuoteen 15:30, The valtuusto NYSE tapasivat ja päättivät aloittaa toimintansa seuraavana päivänä. Miehistön siivoivat alueen yön yli normaalin liiketoiminnan mahdollistamiseksi, mutta näin tehdessään he tuhosivat fyysiset todisteet, jotka ovat voineet auttaa poliisin tutkijoita ratkaisemaan rikoksen. Sons Amerikan vallankumouksen oli aiemmin sovituista isänmaallinen ralli päivän jälkeen (syyskuu 17) juhlia Perustuslain päivä täsmälleen samalla risteyksessä. 17. syyskuuta tuhannet ihmiset osallistuivat mielenosoitukseen edellisen päivän hyökkäystä uhmaten.\nKuvateksti "Kuolleet [JP] Morganin [pankin] edessä", otettu pommituspäivänä\nNew Yorkin apulaisasianajaja huomautti, että toimitusaika, sijainti ja toimitustapa viittasivat kaikki Wall Streetiin ja JP Morganiin pommin kohteena, mikä viittaa puolestaan siihen, että kapitalismin radikaalit vastustajat, kuten bolshevikit , anarkistit, istuttivat sen. , kommunistit tai militantit sosialistit . Tutkijat keskittyivät pian radikaaleihin ryhmiin, jotka vastustivat Yhdysvaltojen rahoitus- ja hallintoelimiä ja joiden tiedetään käyttävän pommeja väkivaltaisen kostotoimenpiteenä. Usein koko kullatun ajan aikana radikaali ideologia ja väkivalta käytettiin ryhmien mielenosoituksena muutoksen aloittamiseksi. Kun yksinkertaiset mielenosoitukset eivät riitä, nämä ääriliikkeet turvautuivat armottomiin toimenpiteisiin. Vaikka väkivalta osoittautui vahingolliseksi heidän yleiselle syyllisyydelleen, monet historioitsijat näkivät, että tämä oli selvä kohta radikaalisesta käyttäytymisestä, jonka tarkoituksena oli helpottaa muutosta koko luokassa. He havaitsivat, että Wall Streetin pommi oli täynnä raskaita sipulipainoja, jotka oli suunniteltu toimimaan sirpaleina , ja sitten räjäytettiin kadulla, jotta finanssityöntekijöiden ja laitosten uhrit lisääntyisivät kiireisen lounastunnin aikana.\nVirkamiehet syyttivät lopulta anarkisteja ja kommunisteja Wall Streetin pommituksista. Washington Post kutsui hyökkäystä "sotatoimeksi". Pommitukset kannustivat poliisin ja liittovaltion tutkijoiden uusia pyrkimyksiä seurata ulkomaisten radikaalien toimintaa ja liikkeitä. Julkiset vaatimukset syyllisten jäljittämiseksi johtivat BOI: n, mukaan lukien toimiston yleisen tiedustelupalvelun osaston, johtajana J. Edgar Hoover, laajentuneeseen rooliin . New Yorkin poliisi (NYPD) myös työnsi muodostaen "erityinen, tai salainen poliisi" seuraamaan "ääriainekset" kaupungissa.\nBOI julkaisi 17. syyskuuta Wall Streetin postilaatikosta löytyneiden esitteiden sisällön juuri ennen räjähdystä. Punaisella musteella valkoiselle paperille painettuna he sanoivat: "Muista, ettemme siedä enää. Vapauta poliittiset vangit, tai se on varma kuolema teille kaikille." Alareunassa oli: "Amerikkalaiset anarkistiset taistelijat". BOI päätti nopeasti, että lehtinen eliminoi tahattoman räjähdyksen mahdollisuuden. BOI: n johtaja William J. Flynn ehdotti, että esitteet olivat samanlaisia kuin kesäkuussa 1919 anarkistisissa pommituksissa .\nBOI-tutkimus pysähtyi, kun kukaan uhreista ei osoittautunut vaunun kuljettajaksi. Vaikka hevonen oli hiljattain ajettu, tutkijat eivät löytäneet työstä vastuussa olevaa tallia. Kun seppä sijaitsi lokakuussa, hän pystyi tarjoamaan poliisille vähän tietoa. Tutkijat kuulustelivat tenniskentän mestaria Edwin Fischeriä , joka oli lähettänyt ystäville varoituspostikortteja käskenen heitä lähtemään alueelta ennen 16. syyskuuta. Hän kertoi poliisille saaneensa tiedon "ilman kautta". He havaitsivat, että Fischerillä oli säännöllinen tapana antaa tällaisia varoituksia, ja käski hänet sitoutumaan Amityvillen turvapaikkaan, jossa hänet todettiin hulluksi, mutta vaarattomaksi. Sillä välin Robert W. Wood auttoi rekonstruoimaan pommimekanismin.\nJäännökset vuoden 1920 pommitusten aiheuttamista vahingoista ovat edelleen näkyvissä Wall Street 23: ssa .\nBOI ja paikallinen poliisi tutkivat tapausta yli kolmen vuoden ajan ilman menestystä. Satunnaiset pidätykset keräsivät otsikoita, mutta joka kerta, kun he eivät tukeneet syytöksiä . Suurin osa alkuperäisistä tutkimuksista keskittyi anarkisteihin ja kommunisteihin, kuten galleanistiseen ryhmään, jonka viranomaiset uskoivat osallistuneen vuoden 1919 pommituksiin. Aikana presidentti Warren G. Harding hallinnosta, virkamiehet arvioivat Neuvostoliitto ja Yhdysvaltain kommunistinen puolue mahdollisimman masterminds pommitukset. Vuonna 1944 FBI, BOI: n seuraaja, tutki uudelleen. Se totesi, että sen edustajat olivat tutkineet monia radikaaleja ryhmiä, kuten " Venäjän työntekijöiden liitto , IWW , kommunistit jne.", Ja tähänastisten tutkimusten tuloksista näyttää siltä, ettei yhdelläkään edellä mainituista järjestöistä ollut yhtään ja että räjähdys oli joko italialaisten anarkistien tai italialaisten terroristien työtä . "\nJotkut historioitsijat, mukaan lukien Paavali , väittävät erityisesti yhden galleanistin, italialaisen anarkistin Mario Budan (1884–1963), Saccon ja Vanzettin osakkaan ja auton omistajan, joka johti jälkimmäisen pidätykseen erillisen ryöstön ja murhan takia. Avrich , olemaan mies, joka todennäköisesti on istuttanut pommin. Avrich ja muut historioitsijat teorioivat, että Buda toimi kostoaan Saccon ja Vanzettin pidätyksestä ja syytteestä. Budan osallistuminen Wall Streetin pommikoneeksi vahvistettiin veljenpoikansa Frank Maffin ja anarkistitovereiden Charles Poggin lausunnoilla, jotka haastattelivat Budaa Savignanossa, Italiassa, vuonna 1955. Buda (tuolloin Mike Bodan alias ) tunnusti viranomaiset. Sacco- ja Vanzetti-pidätysten aikaan, hänellä oli kokemusta dynamiitin ja muiden räjähteiden käytöstä, hänen tiedettiin käyttävän olkkapainoja sirpaleina aikapommissaan, ja sen uskotaan rakentaneen useita galleanistien suurimmista pakettipommista. Näihin kuului Milwaukeen poliisilaitoksen pommitus , joka oli suuri musta jauhepommi, joka tappoi yhdeksän poliisia Milwaukee'ssa , Wisconsinissa , pommitusten aikaan, mutta poliisi ei pidätellyt eikä kuulustellut häntä.\nPoistuessaan New Yorkista Buda jatkoi oikean nimensä käyttöä saadakseen passin Italian varakonsulilta ja purjehti sitten nopeasti Napoliin . Marraskuuhun mennessä hän oli palannut kotimaahansa Italiaan , eikä koskaan palannut Yhdysvaltoihin. Vielä Yhdysvalloissa olevat galleanistit jatkoivat pommitus- ja salamurhakampanjaa vielä 12 vuotta, mikä huipentui vuonna 1932 tehtyyn pommi-iskuun, joka kohdistui Webster Thayeriin , joka oli Sacco- ja Vanzetti-oikeudenkäynnin puheenjohtaja. Thayer, joka selviytyi seuraavasta räjähdyksestä, joka tuhosi talonsa ja loukkaantui vaimonsa ja taloudenhoitajansa, muutti asuinpaikkansa klubiin viimeisen puolitoista vuotta elämästään, jossa häntä vartioitiin 24 tuntia vuorokaudessa.\nPommitukset ovat innoittaneet useita kirjoja, erityisesti The Day Wall Street Exploded , Beverly Gage, The Death Instinct , Jed Rubenfeld ja Buda's Wagon: A Bomb History of the Bomb ( Mike Davis) .\nPommitukset ovat PBS-sarjan American Experience -jakson aihe "The Wall Bombing of Wall Street", joka lähetettiin helmikuussa 2018.\nPommitukset olivat vuoden 2012 elokuvan No God, No Master viimeisessä kohtauksessa .\n1910 Los Angeles Times -pommitukset\n1919 Yhdysvaltojen anarkistiset pommitukset\nLuettelo ratkaisemattomista murhista\nWikimedia Commonsissa Wall Streetin pommituksiin liittyvä media\nSivua on viimeksi muutettu 16. syyskuuta 2020 kello 17.15 (UTC) .\nThis page is based on the copyrighted Wikipedia article "Wall_Street_bombing" (Authors); it is used under the Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported License. You may redistribute it, verbatim or modified, providing that you comply with the terms of the CC-BY-SA.


Kun kauraleipä muuttui paniniksi – Meanwhile in Longfield..\nKun kauraleipä muuttui paniniksi\nPosted on 10.3.2014 by Huli\nEn tiedä tuovatko paninit teille mitään mieleen, mutta itselleni ne nostattavat mieleen automaattisesti AMK-ajat. Popsin kolmen vuoden ajan yhden Hannan kanssa panineja yllättävän usein koulun jälkeen erään puisen juna-aseman kuppaisessa kahvilassa. AMK-aikojen jälkeen en ole laittanut suuhuni yhden yhtä paninia. Littanat lämpimät leivät olivat kouluaikainen juttu, ja valmistumisen jälkeen unohdin tyystin niiden olemassaolon.\nPari viikkoa sitten paninit tekivät kuitenkin paluun elämääni! Ja vaikka olenkin palannut koulun penkille, ei panineja tällä kertaa syöty juna-aseman kahvilassa, vaan niitä kokkailtiin kotibrunssille. Kotona tehdyt paninit olivat astetta – jopa paria – fiinimpiä kuin kahviloiden puolivalmiit leivät. Kurkataanko niitä hieman tarkemmin?\nKokkailin herra Longfieldille sekä tietenkin myös itselleni kahdenlaisia panineja, oli kurkku-vuohenjuusto- sekä pinaatti-feta-panineja. Leipinä toimivat Vaasan uudet Kaurasydän-leivät, joita pääsin testailemaan Blogiringin sekä Vaasan yhteisessä kampanjassa.\nVaasan Kaurasydän-leipiin on lisätty kauran luontaista beetaglukaanikuitua, joka estää ravinnon mukana tulevan kolesterolin imeytymistä sekä poistaa elimistöstä siellä jo olevaa kolesterolia. Myönteiset vaikutukset saadaan aktivoitua syömällä leipää kolme viipaletta päivässä. Meneillään olevan kevätkevennyksen takia tämmöiset terveysleivät ovat oikein kiva lisä mm. aamupalapöytään.\nKahviloissa ja ravintoloissa paninit puristetaan möhkälemäisellä koneella yhteen. Kotona homma toimii varsin näppärästi paistinpannun sekä kattilan avulla. Leivät laitetaan täytettyinä ruskittumaan lämpimälle paistinpannulle, ja kattilalla sitten painetaan leipiä yhteen. Kovin kovaa ei kuitenkaan kannata painaa, ettei kaikki täytteet tursua leipien välistä pois. Leipien kääntäminen onnistuu helposti ihan paistilastan avulla. Ja kas niin, kotitekoiset paninit ovatkin valmiita!\nHerra Longfield piti tavattoman paljon pinaatti-fetapanineista. Itse en osaa nimetä suosikkiani, sillä pidin molemmista leivistä hirmuisen paljon. Suosittelen siis kokeilemaan kumpaakin reseptiä.\n4 palaa Vaasan Kaurasydän porkkanapalaleipää\n1 paksu kiekko (n. 150 g) huoneenlämpöistä vuohenjuustoa\nn. ½ kotimainen kurkku viipaloituna\nöljyä (tms. paistorasvaa)\n1. Kuumenna paistinpannu kuumaksi. Vähennä lämpöä ja lisää pannulle tilkka rasvaa.\n2. Levitä kaikkien neljän leipäpalan päälle kerros huoneenlämpöistä vuohenjuustoa (itse ostan paksun kiekon aina juustotiskiltä). Lisää kurkkuviipaleet kahdelle leipäpalalle tiiviisti lomittain. Sirottele kurkkuviipaleiden päälle rouhittua mustapippuria. Nosta pelkkää vuohenjuustoa sisältävät leipäpalat paninien kansiksi.\n3. Nosta/siirrä paninit lämpimälle paistinpannulle ja paina niitä varovasti kattilalla koko paistamisen ajan. Käännä paninit lastalla toisinpäin kun ensimmäinen puoli on kullanruskea. Toista sama käsittely paninin toiselle puolelle.\n4. Puolita leivät terävällä veitsellä ja nauti lämpiminä!\n4 palaa Vaasan kaurasydän kauraleipää\n125 g pinaattia pakastettuna\n125 g mozzarella-juustoa (rasvaa 8 %)\n75 g Arla Apetina 3 % valkosipuli-persilja juustokuutioita\n1. Hienonna valkosipuli ja paista sitä paistinpannulla kunnes valkosipuli alkaa pehmentyä. Lisää joukkoon pakastettu pinaatti ja sekoittele viitisen minuuttia kunnes pinaatti on sulanut ja lämmennyt. Viskaa sekaan maun mukaan suolaa ja rouhittua mustapippuria.\n2. Leikkaa/silppua mozzarella sekä feta pieniksi kuutioiksi.\n3. Lisää kahdelle leipäpalalle mozzarellaa sekä fetaa. Jaa pinaattiseos tasan kahden leivän kesken ja nosta se juustojen päälle. Lisää pinaatin päälle vielä loput mozzarella- sekä fetasilpusta ja ripottele maun mukaan päällimmäiseksi chilihiutaleita. Nosta toiset leipäpalat paninien kansiksi.\n4. Kuumenna paistinpannu kuumaksi. Vähennä lämpöä ja lisää pannulle tilkka rasvaa.\n5. Nosta/siirrä paninit lämpimälle paistinpannulle ja paina niitä varovasti kattilalla koko paistamisen ajan. Käännä paninit lastalla toisinpäin kun ensimmäinen puoli on kullanruskea. Toista sama paninin toiselle puolelle.\n6. Puolita leivät terävällä veitsellä ja nauti lämpiminä!\nAki Wahlman kokkasi meille Villa Katayassa\nHavaijilaista Huli-Huli kanaa


Suora lähetys: Tampereen valtuuston agendalla tänään muun muassa talous ja asuntopolitiikka - Tampere - Aamulehti\nTampereen kaupunginvaltuuston agendalla oli muun muassa taloutta ja asuntopolitiikkaa\nAamulehti välitti Tampereen kaupunginvaltuuston kokouksen maanantaina suorana lähetyksenä tässä jutussa.\nTampereen kaupunginvaltuuston maanantaisessa kokouksessa käsitellään muun muassa kaupungin taloutta, asunto- ja maapolitiikkaa sekä lasten ja nuorten hyvinvointia. Marraskuussa 2021 Tampereen kaupunginvaltuusto kokoontui päättämään talousarviosta. Kuva: Jukka Ritola / Aamulehden arkisto\n13.6. 12:09 | Päivitetty 13.6. 17:00\nTampereen kaupunginvaltuusto kokoontui maanantaina kello 17 kuukausittaiseen kokoukseensa. Esityslistalla oli muun muassa kaupungin toiminnan ja talouden katsaus, asunto- ja maapolitiikan linjaukset sekä lasten ja nuorten hyvinvointisuunnitelma.\nKaupungin talouteen epävarmuutta tuo kasvava inflaatio ja Ukrainan sota, vaikka työllisyyskehitys etenkin nuorten osalta jatkaakin positiivisena. Lisäksi valtuuston esityslistalla on useita valtuustoaloitteita muun muassa ruoka- ja vaateavun koordinoimisesta sekä Tampereen valosaasteen selvittämisestä.\nMaanantaina kokousti myös Tampereen kaupunginhallitus, jonka pöydällä oli muun muassa Ruotulan golfkentän kohtalo.


Asiantuntijan tehtävä haussa! - Nyyti ry\nEtusivu > Uutiset > Asiantuntijan tehtävä haussa!\nAsiantuntijan tehtävä haussa!\nNyyti ry:ssä avautuu kevään aikana uusia tehtäviä ja tässä ensimmäisen hakuilmoitus.\n”Opiskelijoiden mielenterveys nähdään yhteiskunnan voimavarana. Jokaisen opiskelijan mielenterveyttä arvostetaan ja tuetaan – ketään ei jätetä yksin.” Haluatko olla tekemässä tästä totta?\ntoistaiseksi voimassa olevaan työsuhteeseen. Asiantuntijana edistät opiskelijoiden mielenterveyttä ja opiskelukykyä vastaamalla erityisesti vaikuttamistoiminnasta, kumppanuuksista sekä uusista yhteistyösuhteista ja hankeavauksista. Näiden kautta osallistut myös järjestön varainhankinnan kehittämiseen. Lisäksi koordinoit Opiskelijahyvinvointiverkostoa sekä vuosittain järjestettävää Opiskelijoiden mielenterveyspäivän kampanjaa.\nTyö on kokoaikainen (37 h 30 min viikossa). Tehtävän palkkaus määrittyy Sosiaalialan järjestöjen TES:n mukaisesti. Lounas- ja virike-etu. Työ alkaa vaikka heti, kun mahdollista tai sopimuksen mukaan kevään 2022 aikana.\nTämä tehtävä sopii juuri sinulle, jos:\nYmmärrät, että vaikuttamistyö on monipuolinen kokonaisuus aina päätöksentekoon vaikuttamisesta kohderyhmälähtöiseen yhdessä tekemiseen. Sinulla on myös kokemusta vaikuttamistyöstä ja kohderyhmää osallistavasta toiminannasta.\nOlet sujuva sanainen kirjoittaja ja sinulta luonnistuu niin kannanottojen ja mielipidekirjoitusten kuin blogikirjoitustenkin laadinta.\nOsaat tiivistää olennaisen eri kanaviin kuten verkkosivuille sekä sosiaalisen median kanaviin, joita käytät sujuvasti. Kiinnostus tuottaa sisältöä myös esim. videoiden tai podcastien muodossa otetaan ilolla vastaan.\nOlet myös sujuva sanainen esiintyjä ja pidät mielelläsi puheenvuoroja, esityksiä, koulutuksia ja osallistut esim. paneelikeskusteluihin.\nOlet kokenut verkostoissa toimija ja verkostoituja, ja kykenet rohkeasti luomaan uusia kumppanuuksia.\nTunnet järjestörahoituksen ja hankerahoituksen toimintaympäristöä ja käytäntöjä sekä osaat laatia timanttisia hankehakemuksia.\nOmaat perehtyneisyyttä mielenterveyttä ja opiskelukykyä edistävään työhön.\nOsaat suunnitella ja koordinoida kampanjoita.\nTunnet hyvin korkeakoulujen, opiskelijajärjestöjen ja opiskelijoiden toimintaympäristöä.\nNyytin toimisto sijaitsee Helsingin Vallilassa. Laaja etätyömahdollisuus. Toivomme hakijoiksi eritaustaisia ja -sukupuolisia henkilöitä.\nHae tehtävää ensisijaisesti tämän lomakkeen kautta ja liitä mukaan ansioluettelosi. Hakemus ja ansioluettelo on mahdollista toimittaa myös osoitteeseen rekry@nyyti.fi 28.1.2022 klo 16 mennessä.\nLisätietoja puhelimitse 19.1.2022 klo 14-16 ja 21.1.2022 klo 10-12 toiminnanjohtaja Minna Savolainen, puh. 044 589 6117


Kiinalaisten lajien lähikamppailutaktiikkaa - Potku.net\nKiinalaisten lajien lähikamppailutaktiikkaa\nViesti KungFuMiäs » syys 7, 2008, 07.33\nTräppinki on minulle kaikkea missä käytetään herkkyyttä, eli tavallaan tapa suhtautua kontaktiin vastustajan kanssa. Ei runnota kättä jännittyneenä pitkin ja poikin vaan pidetään pehmeänä, herkempänä ja valmiimpana reagoimaan. Kun kontakti saadaan niin sitä käytetään, puolustukseen ja hyökkäyksen asettelemiseen. Ei se träppinki mitään vahinkoa ole jos sitä hakee ja käyttää. Mutta toki jos sen käsittää hommana niikuin joku lukotus niin kai tuollaiset kommentit sit ymmärtää..\nRe: Mietteitä ja ajatuksia JKD:sta\nViesti Miklu » syys 7, 2008, 08.26\nKungFuMiäs kirjoitti: Träppinki on minulle kaikkea missä käytetään herkkyyttä, eli tavallaan tapa suhtautua kontaktiin vastustajan kanssa. Ei runnota kättä jännittyneenä pitkin ja poikin vaan pidetään pehmeänä, herkempänä ja valmiimpana reagoimaan.\nNo joo, jos sitä träppinkin käsitettä lähdetään noin laajentamaan niin saa varmasti träppinkistä kamppailumaailman tärkeimmän asia. Meinaan, samat asiat liitetään painihommin, miekkailuun jne. Nuo on sitä energy drillaus juttua sitten. Chi saota, tuntoharjoittelua tai yksinkertaistaen vaikka vain sitä panimista\nViesti KungFuMiäs » syys 7, 2008, 08.50\nMitenkäs te sitten tuota trappinkia käsitätte? Tuo selitykseni nyt oli aika huono, pitäisi näyttää. Mutta idea kuitenki että kun kontakti saadaan niin sitä käytetään, pyritään pitämään se kontakti on hieman väärin sanottu, mutta käytetään tiettyjä taitoja niin kauan kun se kontakti on ja tietyt taidot auttaa pitämään sen kontaktin paremmin ilman että lähtee jahtamaan käsiä. Itse olen ainakin nähnyt tälläisien taitojen käyttöä ja harjoitusta kaikenlaisten träpping harjoitusten teossa.\nViesti joksanen » syys 7, 2008, 09.28\nMenee vähän JKD-ketjun sotkemiseksi, mutta ilmeisesti trappingista on hyvä keskustella koska se monen mielessä on erilainen asia.\nMulle sana trapping kääntyy mielessä ansastamiseksi, joka ilmentää kahta vääristynyttä konnotaatiota. Ensimmäinen on aktiivinen aikomus "virittää ansa" ja toinen ansaloukkoon joutumisen lopullisuus. Trapping ei ole karhunrauta, josta ei pääse pois järsimättä raajaansa.\nTodennäköisesti kukaan ei ajattele ihan näin radikaalisti. Musta tuntuu että ihmisillä on usein kuitenkin tiedostamattaan tämänsuuntaisia käsityksiä.\nMulle trapping on kahden käden kontrolloimista yhdellä jotta saa vapaalyönnin. Tämä kestää useimmiten pari sekunnin kymmenystä, joten trappauksen ja lyönnin pitää olla käytännössä yhdenaikaisia.\nEi olis huono vaihtoehto alkaa puhua trippingistä. Pidempiaikaisen vangitsemisen sijaan olisikin kyse horjuttamiseen verrattavasta "kompastuttamisesta", jonka varjolla on turvallisempaa käyttää sitä varsinaisempaa työkalua tai tekniikkaa.\nTässä kuvassa on lievä fantasiatrappi, sillä juuri koskaan uhri ei jää pitämään ranteesta kiinni. Tai ainakaan sen varaan ei voi laskea. Toisaalta trapin onnistuminen ei tässäkään ole kiinni siitä, koska vastustajan kyynärvarret ovat kuitenkin ristissä.\nTässä on aavistuksen realistisempi kuva. Parempi esimerkki tosin olisi jos vastustajan kädet olisi enemmän ristissä. Trappaus ei siis edellytä, että käsiä on painettu vastustajaa vasten, vaikka tietysti niin halutaan yrittää, jotta yhden vapaalyönnin päälle voitaisiin saada uusi trappi tai jopa uusi vapaalyönti.\nNyt kun prosessoin tätä ajatusta enemmän, niin ehkä trappaus voisi kohdistua myös vain yhteen käteen, mutta silloin sen toisen pitää olla varattuna (occupied, busy, ei keksi hyvää sanaa) jossain muualla.\nViesti KungFuMiäs » syys 7, 2008, 10.05\nMun on niin vaikea käsittää näitä tekniikkoina, oon ehkä ollu liian kauan kiinalaisen opissa . Tuo että saadaan kädet ristiin niin on mielestäni vain yksi mahdollisuus mitä tuolla träpping meiningillä voi saada aikaan, ei itse träpping. Eikös jo se että pidän käsivartta sun käsivartta vasten träppää sitä johonkin suuntaan, kuten sanoit "Trapping ei ole karhunrauta, josta ei pääse pois järsimättä raajaansa." Pitääkö träppi olla sellainen että vastustajalla on molemmat kädet estettynä juuri samalla hetkellä, entä jos niitä trappailee sekunnin murto-osana toisistaan samalla ku toinen irtoaa niin saa toiseen kontaktin. Entäs jalat, pitääkö nekin olla träpissä yhdessä käsien kanssa? Toivottavasti tämä ei nyt kuullosta miltään kuulustelulta , noiden kysymysten pointti on vain tuoda minun ajatusta esiin hommasta.\nViesti joksanen » syys 7, 2008, 10.32\nKungFuMiäs kirjoitti: Mun on niin vaikea käsittää näitä tekniikkoina\nEi ne olekaan. Tuli huomaamattani kaksi melko identtistä kuvaa. Yksi vaihtoehto voisi olla sellainen, jossa vastustajan kädet on vierekkäin kuin käsirautoja odotellessa ja asetat oikean ranteesi hänen oikealleen sekä kyynärpääsi hänen vasemmalleen.\nEikös jo se että pidän käsivartta sun käsivartta vasten träppää sitä johonkin suuntaan\nNjoo. En silti kutsuisi tuota trapiksi jos käsivarsi pystyy edelleen liikkumaan seitsemään suuntaan kahdeksasta. Ja jos se mun toinen käsi on täysin käyttövalmiudessa.\nentä jos niitä trappailee sekunnin murto-osana toisistaan samalla ku toinen irtoaa niin saa toiseen kontaktin\nJotain tällaista mä hain trappia seuraavalla trapilla. Mutta ehken kuitenkaan ihan noin kuin sinä sanoit.\nKädet harvemmin trappaa jalkoja ja vielä harvemmin jalat käsiä. Kädet keskenään ja jalat keskenään. Siinäkin mielessä tripping on ihan hyvä sana, vaikka en sitä itsekään alkanut käyttää (enkä koe terminvaihtoa oikeasti tarpeellisena).\nEn ole koskaan tosin ajatellut missä kohtaa normaali siltaaminen muuttuu trappaukseksi. Ihan hyviä pointteja toit esille ja ainakin nyt toivottavasti kaikille on selvää kuinka pienestä asiasta voi olla kysymys.\nViesti KungFuMiäs » syys 7, 2008, 11.45\nOletko koskaan kokenut sellaista taitoa henkilöllä että kun hän pitää kättään kontaktissa sun käteen niin tuntuu sellainen jatkuva raskas ja painostava tunne, ainoa tapa lähteä siitä on vetää käsi pois, eli antaa vastustajalle juuri se tila mitä hän haluaa päästä tekemään pahaa. Sellainen on esim. päivittäisen seisonta harjoittelun tulos.\nMonesti näissä on kyse taidoista mitä on kehittänyt kehoon, ei niinkään siitä mitä tekee "teknisesti". Tietenkin nämä tälläiset taidot on aika harvassa nykypäivän mcdonalds yhteiskunnassa.\nKädet harvemmin trappaa jalkoja ja vielä harvemmin jalat käsiä. Kädet keskenään ja jalat keskenään. Siinäkin mielessä tripping on ihan hyvä sana, vaikka en sitä itsekään alkanut käyttää\nOokej, en tarkoittanut että kädet menisivät jalkoihin, vaan tietenkin jalat hoitaa jalkoja. Eli träpping olisi sitten vain käsivarsilla tehtävää juttua.\nJoo siltaaminen on termi jota itse käytän enemmän. Nämä ajatukset on vain tulleet siitä kun olen katsonut träppinki harjoittelua ja nähnyt siinä paljon samoja taitoja mitä meilläkin käytetään kun unohtaa ne tekniikat siinä.\nViesti Miklu » syys 7, 2008, 14.13\nKungFuMiäs kirjoitti: Oletko koskaan kokenut sellaista taitoa henkilöllä että kun hän pitää kättään kontaktissa sun käteen niin tuntuu sellainen jatkuva raskas ja painostava tunne, ainoa tapa lähteä siitä on vetää käsi pois, eli antaa vastustajalle juuri se tila mitä hän haluaa päästä tekemään pahaa. Sellainen on esim. päivittäisen seisonta harjoittelun tulos.\nJoo no minä taas pidän pelottavampana sellastä jalat alta räjäyttävää räppinkiä minkä myötä paikoista lähtee hampaat (vai oliko se toisin päin) ja iskee varsinainen sensory overload mutta tämä nyt ei liity, eikä ole liittynyt vähään aikaan, JKD-juttuihin. Träppinkiä voisi käsitellä ihan omassa ketjussa, jossa voisi tietämättömille jaella ilosanomaa&epistolaa aiheesta\nViesti Mika » syys 7, 2008, 14.25\nMiklu kirjoitti: Träppinkiä voisi käsitellä ihan omassa ketjussa, jossa voisi tietämättömille jaella ilosanomaa&epistolaa aiheesta\nOlen samaa mieltä, aihe on jo näiden viestien perusteella mielenkiintoinen. Kuka rohkea aloittaa ketjun?\nJa keksikää sille ketjulle sitten suomenkielinen nimi...\nRe: Kiinalaisten lajien lähikamppailu taktiikkaa\nViesti KungFuMiäs » syys 7, 2008, 17.46\nJoo no minä taas pidän pelottavampana sellastä jalat alta räjäyttävää räppinkiä minkä myötä paikoista lähtee hampaat (vai oliko se toisin päin) ja iskee varsinainen sensory overload mutta tämä nyt ei liity\nJuu xingyissä sanotaan että tavallaan se taito mitä ensin kuvailin on tuon taidon esi-aste tai vaatimus (jotain sinne päin). Ensin rakennetaan kehoon sellanen vahva "platform" mistä se lähtee, yhdistetään se vastustajaan ja sitten räjähdetään "sisäisesti". Paljoa ulkoista liikettä ei näy, eikä tarvikaan koska kaverin rakenteseen (tai painon keskipisteseen) ollaan jo tultu hyvin kiinni siinä kontaktin ekalla sekunnin murto-osalla.\nRe: Kiinalaisten lajien lähikamppailutaktiikkaa\nViesti KungFuMiäs » syys 7, 2008, 17.58\nMitenkäs muissa lajeissa tämän tyyppistä lähikamppailua suoritetaan? Millä tavalla se tulee esille lajissa ja miten sitä harjoitellaan?\nViesti joksanen » syys 7, 2008, 18.00\nKungFuMiäs kirjoitti: Oletko koskaan kokenut sellaista taitoa henkilöllä että kun hän pitää kättään kontaktissa sun käteen niin tuntuu sellainen jatkuva raskas ja painostava tunne, ainoa tapa lähteä siitä on vetää käsi pois\nJoo ja ei. Olen tuntenut suurta vastustusta omia vastasuoritteitani kohtaan. Se on syntynyt toisen hyvästä rakenteesta ja vaivattomuudessaan se on todella ärsyttävää. Ehkä mäkin olen onnistunut joskus tekemään niin jollekin, mutta ei sitä kai itse huomaa.\nKäden poisvetäminen ei kyllä noissa tilanteissa ole poistanut ahdinkoa. Päin vastoin. Oma liikkuminen siellä käden takana on useimmiten paras vaihtoehto. Ja niinhän sitä pahemmistakin trapeista irti pääsee.\nsiltaaminen on termi jota itse käytän enemmän.\nToisaalta siltaaminen on kontaktin etsimistä, enkä pitäisi sitä trappaamisena. Vaikka pitäähän sitä ensin kontakti olla jos aikoo trapata.\nViesti KungFuMiäs » syys 7, 2008, 18.12\nJuu meinasinkin just sellaista että ainoa vaihtoehto on tilanteesta pois meneminen vaikka se on yleensä huono asia, se liikkuminen sielä kädet takana ei vaan onnistu ja vie tasapainon koska tuntuu että suhun nojaa puskutraktori. Mutta joo normaalisti se liikkuminen on paras tapa ja siitä voi päästä käyttämään sitä siltaa omaksi hyväksi.\nItse olen seissyt nyt hieman enemmän noin puoli vuotta Xingyi harjoitukseen liittyen ja pientä tuollaista on alkanut kehittymään, riippuen kenen kanssa tekee ja mitä hänellä löytyy kehossa.\nJuu taitaa olla ihan mun oma käsitys tämä että trapping menee yhteen siltaamisen kanssa. Mielestäni niiden rajat on vain niin vaikeaa määritellä. Omassa harjoittelussani opettaja ei nimeä tälläisiä asioita, tekeminen on vain se juttu, siksi olenkin luokitellut näitä hieman omalla tavalla välillä\nViesti joksanen » syys 7, 2008, 18.27\nKungFuMiäs kirjoitti: liikkuminen sielä kädet takana ei vaan onnistu ja vie tasapainon koska tuntuu että suhun nojaa puskutraktori\nKuulostaa siltä että on horjutettu jo valmiiksi. Pitää koittaa järjestää joku feel-out =)\nOmassa harjoittelussani opettaja ei nimeä tälläisiä asioita\nEi mekään trappauksesta puhuta ellei sitten erikseen haeta joltain tavalliselta suoritukselta jotain tiettyä lopputulosta. Viimeksi tänään tosin taidettiin päätyä trap-tilanteeseen (lap-sau puolustuksena lap-sau-hyökkäykseen).\nEikä me puhuta kyllä siltaamisestakaan, vaikka meillä on sen niminen liikesarjakin.\nPlääh, tästä tuli tylsää heti kun tää siirrettiin wuguaniin.\nViesti joksanen » syys 23, 2008, 17.27\nEn muista enää laitoinko tämän joskus tänne, mutta Robert Chu kirjoitti trappingista heinäkuussa w1ng-blogissa:\nhttp://www.w1ng.com/x-marks-the-spot-by-robert-chu/" onclick="window.open(this.href);return false;


The Bold and the Beautiful - Special Extended Thread | DVD Plaza\nTätä päivää olette odottaneet jokaisessa Suomen niemessä ja kytyisemmässä laaksossakin - The Bold and the Beautiful eli Kauniit ja rohkeat on saanut oman loistavan threadin DVDPlazasta!\nTodellakin on järkyttävää, että jo USA:ssa 17. tuotantokauteen edennyt, 4159 jaksoa jo poikinut sarja, joka on jopa Bumtsi Bumia ja Napakymppiä katsotumpi, ei ole saanut ikiomaa oikeaa ja kunnollista keskustelua.\nSuomessa tuli tänään 16. tuotantokauden 77. jakso eli koko sarjan 3838. jakso.\nSovitaanko näin, että jo sarjassa tapahtuneista tapahtumista saa puhua täysin vapaasti ilman spoiler-tsydeemejä. Puolestaan tulevista tapahtumista voi halutessaan keskustella Spoiler tagien alla.\nE. P., 13.10.2003\nMikäs muuten Sheilan nykyinen rooli oikein on? Mistä hän ilmestyi?\nSarja on kyllä aika hanurista, mutta on siinä ainakin kauniita naisia\nSheila da bitch tosin kuulemma ampuu Taylorin joskus tulevaisuudessa\nTätä päivää olen kauhulla odottanut ja minulla on tähän vain yksi pikku lausahdus, jota myös mielipiteeksi kutsuttakoot:\nSarjan ainoa hyvä juttu oli ensimmäinen jakso, jonka jälkeen mentiin niin lujaa alamäkeen - johtunee siitä, että sarja sallii sukurutsauksen ja suurinpiirtein myös moniavioisuuden aivan kympillä. Eli sarjalla on varmaan suuri kannattajajoukko islamilaisissa maissa ja etenkin jenkkien "syvässä etelässä" :hitme:\nBrooke is da biatch! Muija on maannut about jokaisen sarjan äijän kanssa... vielä taitaa olla oma poika jäljellä, mutta eiköhän sekin kohta\nHeh, onkohan kukaan täysjärkinen seurannut sarjaa alusta asti. Mikäs sen paljastus threadin nimi olikaan, sieltä saa hyvät naurut.\nNoodles Uusi jäsen\nKauniiden naisten lisäksi sarjasta löytyy rehellistä ja koskettavaa kuvausta nykyään niin tavallisten uusioperheiden joskus dramaattisistakin elämäntilanteista.\nOtetaan esimerkiksi tämä Bridget. Bridgetin isä olikin hänen veljensä ja isoisä olikin hänen oikea isänsä. Hänen (oikea) isänsä oli aikoinaan rakastunut hänen isoäitiinsä. Hänen veljenpoikansa isoisä on hänen isänsä ja hänen veljensä on ollut naimisissa hänen äitinsä kanssa.\nTosin jos hänen veljensä olisikin ollut hänen isänsä (kuten ensin luultiin), hänen toisen veljensä isä olisi ollut hänen isoisänsä ja hänen isänsä ja veljensä olisivat olleet veljeksiä ja hänen äitinsä olisi ollut aikoinaan naimisissa hänen isoisänsä kanssa.\nMinulta jäi tänä syksynä jotain 15-20 jaksoa katsomatta, mutta viime viikon ja tämän päivän jaksojen perusteella Sheila on Erican äiti ja tuli tytön perässä LA:han. Erica muistaakseni karkasi kotoa Forrester-faniutensa takia.\nSarjan ainoa hyvä juttu oli ensimmäinen jakso, jonka jälkeen mentiin niin lujaa alamäkeen - johtunee siitä, että sarja sallii sukurutsauksen ja suurinpiirtein myös moniavioisuuden aivan kympillä. Eli sarjalla on varmaan suuri kannattajajoukko islamilaisissa maissa ja etenkin jenkkien "syvässä etelässä"\nBrooke on kellistänyt Ridgen, Ericin, Thornen ja Deaconin + parit kolmet muut äijät... Ja jos rutsauksesta puhutaan niin vielä tällä tuotantokaudella tapahtuu eräs todella ällistyttävä sukurutsaus juonenkäänne. :sick: (vahingossa luin eräältä sivustolta spoilerin)\nMelkoisella varmuudella ainakin yksi minun tätini on seurannut sarjaa aivan alusta.\nVarhaisimpia Kauniit ja Rohkeat muistojani on se, kun Thorne ampui revolverilla Ridgeä päähän sekoillessaan lääkkeiden ja viinan kanssa. Tietty Stephanie peitteli tapahtumaa (luultavasti) komisario Burkelta.\nJarkko G., 14.10.2003\nAi se pornotähti?\nEiääähh! Vaan se piikkitukkainen kovis, jolla oli hyvä sydän, joka heilasteli vuorotellen Brooken siskojen kanssa .. hulvaton tapaus, tuskin tarkoituksella.\nHäh!?! Eikös Rocco ollut Brooken veli?\nOlet katsonut sarjaa jo alusta lähtien, koska Bryan Genesse esitti Rocco Carneria ekalla tuotantokaudella vuosina 1987-1988.\nTässä Bryanin kuva Rocco-fanille\n(kiviäkin kiinnostaa )\n..tässä threadissa on surullisinta se, että jopa jonkinasteisen uskottavuuden vuosien varrella plazassa itselleen keränneet miehet kehtaavat julkisesti myöntää tuntevansa sarjan juonenkäänteitä vuosikausien takaakin\n..selitykseksi ei kelpaa, että kyseisen sarjan seuraaminen kuuluisi kotiteatteriharrastajan yleissivistykseen\nOlin nuori, naivi ja helposti kiihottuva .. saippuasarja jossa kauniit ihmiset keikistelivät oli kaikki mitä tarvitsin\nNo jossain 90-luvun muolessa välissä sarja oli sellainen kulttuuri ilmiö, että kyllä siitä väkisinkin kuuli. Itse jopa joskus 10-vuotiaana taisin pari kuukautta seurattakkin sarjaa, mutta en yleensä kerkeä joka päivä tiettyä sarjaa kyttäämään niin ei saippua kiinnosta.\nKyllä muistan suht koht hyvin mitä sarjan alussa on tapahtunut jne. mutta nyt varmaan 4 vuoden ajalta ei ole mitään tietoa.\nOikeasti paras jakso mitä on ollut B&B:ssä on kun Thorne ampu Ridgeä päähän. Ikinä nähnyt niin huonoa "stunttia" Thorne ampui jotain vitun nukkea päähän jolla oli selvästi joku musta moppi päässä. Nauroin ihan katketakseni\nOnko Brookella ollut veli?


Haluatko asua väljästi, vaikka olet pienituloinen? Siihen on Suomessa ratkaisu – voitat jopa ylimmän tuloluokan | Talouselämä\nHaluatko asua väljästi, vaikka olet pienituloinen? Siihen on Suomessa ratkaisu – voitat jopa ylimmän tuloluokan\n5.6.2018 12:22 päivitetty 5.6.2018 12:25\nMaalla on mukavaa. Maaseudun pienituloiset asuvat väljemmin kuin pääkaupunkiseudun suurituloiset. Sami Tirkkonen\nMaaseudulla asutaan tulotasosta riippumatta väljemmin kuin pääkaupunkiseudulla.\nMaaseutukunnissa keskituloisilla asuinneliöitä on 13 enemmän henkeä kohti kuin pääkaupunkiseudulla. Jos verrataan maaseudun pienituloisia pääkaupunkiseudun pienituloisiin, ero asumisväljyydessä on tätäkin suurempi. Samoin on suurituloisten kohdalla.\nNämä tiedot selviävät Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tuoreesta katsauksesta.\nMaaseudulla myös pienituloiset asuvat väljemmin kuin pääkaupunkiseudun ylin tuloluokka. ”Tämä selittyy osin sillä, että maaseudulla pienituloiset ovat usein verrattain suurissa asunnoissa yksin asuvia iäkkäitä”, toteaa THL:n erikoistutkija Katja Ilmarinen laitoksen verkkosivulla.\nPääkaupunkiseudulla ja suurissa keskuksissa asutaan maaseutua useammin myös vuokralla. Vuokralla asuvien kotitalouksien osuus on niissä noin kaksinkertainen verrattuna maaseutuun.\nPääkaupunkiseudulla joka kymmenes kotitalous on pienituloinen eli tulot ovat alle 60 prosenttia väestön mediaanituloista. Maaseutumaisissa kunnissa ja pääkaupunkiseudun ulkopuolisissa keskuksissa joka viides kotitalous on pienituloinen.\nAsumiskulut tasaavat eroja kuitenkin niin, että asumiskulujen huomioimisen jälkeen pienituloisten osuus on lähes kaikkialla suunnilleen sama, noin 25 prosenttia. Poikkeuksen tekevät yliopistokaupungit ja suuret keskukset: niissä pienituloisten osuus on noin 30 prosenttia, kun asumiskustannukset on huomioitu.\n”Pääkaupunkiseudulla pienituloisuuden taustalla ovat etenkin korkeat asumiskustannukset, kun maaseudulla kyse on enemmänkin pienistä tuloista. Muissa suurissa keskuksissa yhdistyvät nämä molemmat tekijät”, Ilmarinen sanoo.\nSuomalaiset ovat tyytyväisiä\nKaikkiaan suomalaiset ovat tyytyväisiä asuinalueisiinsa. Aikuisista 80–85 prosenttia on ilmoittanut kyselyissä vuodesta toiseen olevansa tyytyväinen alueeseen, jolla asuu.\n”Tämä kertoo siitä, että omat toiveet ja odotukset sopeutetaan tehtyihin asumisvalintoihin ja realistisesti tarjolla oleviin mahdollisuuksiin. Valinnan mahdollisuudet eivät kuitenkaan ole kaikilla yhtä hyvät; esimerkiksi maaseudulla asuvilla iäkkäillä voi olla vaikeuksia talonsa myynnissä ja siirtymisessä keskuksiin lähemmäksi palveluja”, Ilmarinen sanoo.\nTHL on käyttänyt katsauksessaan useita aineistoja, muun muassa Tilastokeskuksen koko Suomen väestön kattavaa yksilötason rekisteriaineistoa vuosilta 1999–2014.


56,7 m² Kenttäkatu 9 B, 76100 Pieksämäki Kerrostalo Kaksio myynnissä - Oikotie 16026632\nMyytävät asunnot Pieksämäki Keskusta Kenttäkatu 9 B, 76100 Pieksämäki\n32 000 €56,7 m²\nKenttäkatu 9 B, Keskusta, Pieksämäki2h,pk\nHissitalon 4.kerroksen läpitalon huoneisto lähellä keskustan palveluja. Putkiremontti tehty. Omat vesimittarit. Lasitettu parveke josta esteetön näkymä länteen. Vapautuu nopeasti, vain kalusteet asunnossa. Edullinen vastike, eli hyvä kohde sijoittajallekin!\nKenttäkatu 9 B, 76100 Pieksämäki\nKuvaus: Pienkeittiö (pk). Astianpesukoneliitäntä. Liesi: sähköliesi. Kylmäsäilytys: jääkaappi.\nPesutilojen kuvaus: Pidee suihku Varustus: kylpyamme, pesukoneliitäntä, wc-istuin, suihku, peili.\nUpeat näkymät itään ja länteen\nKatso kunnossapitotarveselvitys. Yhtiö tilannut julkisivun kunnostuksen suunnittelun.\n2004 Ikkunat ja parvekeovet uusittu. 2005 lämmönvaihtimen uusiminen. 2011 piha-alueen asfaltointi. 2012 liiketilan takaovien uusiminen ja roskakatos. 2014 hissien peruskorjausta. 2015 käyttövesiputkien uusiminen ja vierärien pinnoitus. 2016 rappukäytävien valaistuksen uusiminen. 2018 Savon Voiman lämpötalkkaripalvelu. 2018 hissiremontti.\n564,37 € / m2\n97,95 € / kk\n266,55 € / kk\nSauna: 1.5 EUR/kk. Parkkipaikan maksut: 5 EUR/kk. Muut maksut: Saunamaksu 1,50€/hlö/kerta, yhdessä saunova 1,00€/hlö. Tilaussaunat 1,00€/hlö, erikseen tilattava 5,00€/tunti. Pesutupamaksut 1,00€/tunti, mattokone 2,00€/kone. Vesimaksuennakko 10,00€/hlö/kk ja tasaus kulutuksen mukaan..\nHuoltoyhtiö. Kiinteistönhoidon lisätiedot: Pieksämäen Talotoimi Oy\nPieksämäen Isännöintitoimi Oy Mika Pesonen Torikatu 7, 76100 Pieksämäki 0400-409898 toimisto@isannointitoimi.fi\nsähköpistokkeita 16, piha-autopaikkoja 16,\nsauna, talopesula, kuivaushuone, mankeli, urheiluvälinevarasto, askarteluhuone. Taloyhtiössä muuta: Talonmiehen asunto 1h,kk 28,1 m2 (A2). Yhtiön vuokra-asunto 2h,pk 56,7 m2 (B19). Liikehuoneistotilat /myymälät 193 m2.\nLattia: Keittiössä: muovi. Pesutiloissa: laatta. Olohuoneessa: parketti. Makuuhuoneessa: muovi. Seinät: Keittiössä: maalattu. Pesutiloissa: maalattu. Olohuoneessa: tapetti. Makuuhuoneessa: tapetti.


Petro House Hotel Vung Tau alk. 36 € - vertaa huoneiden hinnat - KAYAK\n+84 254 385 2014\nTietoja Petro House Hotel\nPetro House Hotel sijaitsee valtameren rannalla ja Bảo tàng Vũ khí cổ -museo vain muutaman askeleen päässä. Käytössäsi on tietokonepiste, ilmaiset sanomalehdet aulassa ja kuivapesula-/pesulapalvelut. Käytössäsi on lentokenttäkuljetukset (saatavilla pyynnöstä). Jos saavut autolla, voit pysäköidä helposti, sillä ilmainen pysäköinti kuuluu myös palveluihin.\nKuvat: Petro House Hotel\nSaatavilla olevat huoneet: Petro House Hotel\nStandardi-huoneet(25 € - 40 €)\nHotellin Petro House Hotel palvelut\nArvostelut: Petro House Hotel\nThe Robert Taylor Museum Of Worldwide Arms191 m\nMonkey Pagoda1.1 km\nThe Whale Temple1.3 km\nHo May Park1.4 km\nLinh Son Co Tu1.4 km\nVung Tau Lighthouse1.8 km\nNam Son Pagoda2 km\nImperial Hotel Spa2.2 km\nVung Tau Beach2.2 km\nBack Beach2.4 km\nThanh Duc Me2.4 km\nUseimmin kysytyt kysymykset Petro House Hotel varaukselle\nMissä Petro House Hotel sijaitsee?\nPetro House Hotel osoite on 63 Tran Hung Dao, Ward 1, ja sen etäisyys kaupungin Vung Tau keskustasta on 1,1 km. Hotellin Petro House Hotel lähin maamerkki on The Robert Taylor Museum Of Worldwide Arms.\nMitkä ovat hotellin Petro House Hotel sisään- ja uloskirjautumisajat?\nHotellin Petro House Hotel sisäänkirjautumisaika on 14:00 ja uloskirjautumisaika 13:00.\nTarjoaako Petro House Hotel ilmaisen WiFi-yhteyden?\nKyllä, Petro House Hotel tarjoaa ilmaisen WiFi-yhteyden.\nTarjoaako Petro House Hotel ilmaisen pysäköinnin?\nKyllä, Petro House Hotel tarjoaa ilmaisen pysäköinnin.\nKuinka kaukana Petro House Hotel on lentokentältä?\nHotellin Petro House Hotel etäisyys on 69,3 km kentältä Ho Chi Minhin kaupunki Tan Son Nhatin kansainvälinen lentoasema. Hotellin Petro House Hotel etäisyys on 151,9 km kentältä Can Tho.\n43 % halvempiManning Hotel0,1 kmHuonepalvelu, Ilmainen langaton internetalk. 20 €\nPetro Hotel9.3 Erinomainen (6 arvostelua)0,25 kmUlkouima-allas, Baari/oleskelutila, Huonepalvelualk. 48 €\n16 % halvempiSong Hong Hotel8 Erinomainen (1 arvostelu)0,27 kmRavintola, Baari/oleskelutila, Huonepalvelualk. 30 €\n54 % halvempiNgoc Linh Luxury Hotel8 Erinomainen (15 arvostelua)0,35 kmRannalla, Huonepalvelu, Ilmainen langaton internetalk. 17 €\n73 % halvempiHoang Yen Hotel6.9 Hyvä (65 arvostelua)0,38 kmHuonepalvelu, Ilmainen langaton internet, Pysäköintipalvelualk. 10 €\n70 % halvempiLam Son Hotel7.2 Hyvä (162 arvostelua)0,42 kmRavintola, Huonepalvelu, Ilmainen langaton internetalk. 11 €\n68 % halvempiOYO 869 Thien Tan Hotel8.6 Erinomainen (2 arvostelua)0,82 kmLangaton internetalk. 12 €\n8 % halvempiKim Minh Apartment & Hotel8.6 Erinomainen (242 arvostelua)0,39 kmUlkouima-allas, Huonepalvelu, Ilmainen langaton internetalk. 33 €\nEtsi Petro House Hotel alennushintoja Vung Tau KAYAK-sivustolta. Etsi halvin Petro House Hotel hotellitarjous Vung Tau. KKAYAK hakee sadoilta matkailusivustoilta auttaakseen löytämään ja varaamaan sinulle parhaiten sopivan Petro House Hotel tarjouksen. Lue arvosteluja ja kokemuksia ja nappaa halvin hinta! alk. 36 € per yö (Viimeisin hinta tälle hotellille).


Rosatomin tukeman Helsinki Chess Festivalin kunniavieraana Anatoli Karpov\n26 August, 2019 / 13:57\nRosatomilla oli tilaisuus toimia Helsinki Chess Festivalin kumppanina vuonna 2019. Festivaali on kaksiviikkoinen shakkitapahtuma, jonka yhteydessä järjestettiin turnaukset tytöille, pojille ja senioreille sekä muita kiinnostavia tilaisuuksia shakin ystäville. Turnauksen järjestivät Suomen shakkihistoriallinen seura ja Suomen shakkiliitto läheisessä yhteistyössä Maailman shakkiliiton FIDEn kanssa.\nLegendaarinen suurmestari ja entinen maailmanmestari Anatoli Karpov oli tapahtuman kunniavieraana pitäen erittäin mielenkiintoisen luennon ja pelaten nuoria suomalaispelaajia vastaan. Karpov saavutti maailmanmestaruuden Bobby Fischeriltä vuonna 1975, puolusti sitä menestyksekkäästi Viktor Kortshnoita vastaan 1978 ja 1981 ja menetti sen lopulta Garri Kasparoville vuonna 1985. Uran aikaisilla saavutuksilla mitattuna Karpov on aivan omilla lukemillaan 185 turnausvoitollaan.\nLauantaina 24.8.2019 Helsinki Chess Festival jalkautui keskustakirjasto Oodiin, jossa suurmestari Karpov pelasi simultaanishakkia viittätoista 8–14-vuotiasta tyttöä ja poikaa vastaan. Tuntien pelaamisen jälkeen Karpov oli voittanut 14 vastustajaansa, mutta yksi otteluista jäi ratkaisematta. Vuonna 2008 syntynyt Ilkka Koota ja Anatoli Karpov pää.\nSuomen shakkihistoriallisen seuran puheenjohtaja Panu Laine kommentoi tapahtumaa: ”Seniorit, juniorit ja tytöt Pohjoismaista, Baltiasta ja Pietarista ottivat kiivaasti yhteen jännittävissä otteluissa. Suomalaisia shakkiharrastajia hemmoteltiin Anatoli Karpovin ennätysyleisön houkutelleella luennolla sekä simultaanipelillä viittätoista nuorta vastaan. Yleisö hieroi silmiään – onko tuo todella Anatoli Karpov pelaamassa Oodissa! Festivaali oli ensimmäinen laatuaan ja Suomessa ainutlaatuinen. Kiitän Rosatomia ja FIDEn aloitetta pohjoismaisen shakin tukemisesta.”\n”Rosatom on mukana yhdellä maailman teknologiaintensiivisimmistä toimialoista ja ymmärrämme tiedon olevan teknologisen kehityksen tärkein ajuri. Tuemme älyllisesti haastavia harrastuksia, jotka auttavat kehittämään kyvyistä tärkeintä, eli kykyä oppia. Toteutamme yhdessä suomalaisen kumppanimme Fennovoiman kanssa suunnitelmaa rakentaa Hanhikiven ydinvoimalaa Oulun alueelle. Uusi ydinvoimala kattaa n. 10 % Suomen sähkönkulutuksesta hiilivapaalla perusvoimalla. Toivomme myös näkevämme lahjakkaita ja korkeasti koulutettuja nuoria ydinvoima-alan ammattilaisina tulevaisuudessa”, lausui Rosatom Energy Internationalin edustaja Elena Zakrevskaya hetki ennen shakkipelin alkua Oodissa.


Jääkiekko – feelyourmovement.fi\nJääkiekko on joukkuelaji, jossa pelataan kahden joukkueen välillä siitä, kumpi saa enemmän maaleja tehtyä. Lajissa olennaisena osana ovat luistimet, mailat ja kiekko. Suomessa jääkiekkoa pidetään kaikista suosituimpana urheilulajina.\nJääkiekossa on kaksi joukkuetta, joissa molemmissa kerralla saa olla jäällä kuusi pelaajaa. Näistä yksi on maalivahti. Peliä pelataan kaukalossa, joka on kooltaan pituudessa maksimissaan 61 metriä ja minimissään 56 metriä sekä leveydessä maksimissaan 30 metriä ja minimissään 26 metriä. NHL-sarjassa kaukalolle sallitut mitat poikkeavat hieman ja siellä kaukalot ovat pienempiä. Peliaika voi periaatteessa olla mikä tahansa sovittu aika, mutta yleisimmin se on 60 minuuttia, niin että pelataan kolme 20 minuuttia kestävää erää, joiden välillä on erätauko. Jos 60 minuutin jälkeen peli on tasan, voidaan peliä jatkaa jatkoajalla. Jos jatkoajallakaan ei päästä eri maalimääriin, pelataan rangaistuslaukaukset, jossa yksittäiset pelaajat, yrittävät tehdä maalia, maalivahdin puolustaessa. Kaikissa sarjoissa rangaistuslaukauksia ei pelata ollenkaan, vaan peli jatkuu niin kauan kunnes toinen joukkue tekee maalin.\nSeurat ja sarjat\nTunnetuimpia sarjoja ovat pohjoisamerikkalainen NHL eli national hockey league ja venäjällä aloitettu KHL eli kontinental hockey league, jossa pelaa Helsingin Jokerit. Suomessa pelattavassa liigassa pelaa useita suomalaisia joukkueita, kuten Kärpät ja Tappara. NHL:ssä, kuten muissakin liigoissa, pelataan pudotuspelejä, joissa menestyneet joukkueet pääsevät eteenpäin kohti finaalia. NHL:n finaalin voittajajoukkue saa palkintopokaali Stanley Cupin, johon kaiverretaan heidän nimensä. Lisäksi voittajajoukkue teetättää usein itselleen Stanley Cup sormukset, mutta näitä ei automaattisesti jaeta. Stanley Cup on yksi jääkiekon arvostetuimpia palkintoja.\nSuomi on Kanadan lisäksi toinen näistä kahdesta maasta, jossa jääkiekko on kaikista suosituin urheilulaji. Suomessa on arvioitu olevan noin 70 000 jääkiekon pelaajaa ja talviset olosuhteet tarjoavatkin lisäksi hyvät olosuhteet esimerkiksi ulkojäillä pelaamiselle. Jääkiekon maailman mestaruuden Suomi on voittanut vuosina 1995 ja 2011. Suomesta nousee myös jatkuvasti maailman liigoihin, kuten NHL:n ja KHL:n lahjakkaita nuoria pelaajia, kuten Patrik Laine, Alexander Barkov ja viimeisimpänä Jokereista Nashville Predatorsiin siirtynyt Eeli Tolvanen.


Palveluja kotiin verkosta - PDF\nDownload "Palveluja kotiin verkosta"\n1 JULKAISUJA Palveluja kotiin verkosta Tutkimuskokonaisuuden loppuraportti Johanna Leskinen Kristiina Aalto Hannu Kytö Helena Tuorila Johanna Varjonen Jenni Väliniemi\n3 JULKAISUJA Palveluja kotiin verkosta Tutkimuskokonaisuuden loppuraportti Johanna Leskinen Kristiina Aalto Hannu Kytö Helena Tuorila Johanna Varjonen Jenni Väliniemi\n4 Kuluttajatutkimuskeskus, julkaisuja Palveluja kotiin verkosta Tutkimuskokonaisuuden loppuraportti Johanna Leskinen, Kristiina Aalto, Hannu Kytö, Helena Tuorila, Johanna Varjonen, Jenni Väliniemi Konsumentforskningscentralen, publikationer National Consumer Research Centre, publications Julkaisija / Utgivare / Publisher Kuluttajatutkimuskeskus Kaikukatu 3, Helsinki PL 5, Helsinki Puh. (09) Faksi (09) Kannen kuvat: Microsoft ClipArt Taitto: Taina Pohjoisaho ISSN ISBN (pdf-julkaisu)\n5 Tiivistelmä Johanna Leskinen, Kristiina Aalto, Hannu Kytö, Helena Tuorila, Johanna Varjonen, Jenni Väliniemi Palveluja kotiin verkosta Tutkimuskokonaisuuden loppuraportti Palveluja kotiin verkosta -tutkimuskokonaisuuden loppuraportti sisältää tiiviin yhteenvedon Kuluttajatutkimuskeskuksessa vuosina toteutetusta Tekesin Serve-ohjelmaan kuuluvan tutkimushankkeen tuloksista ja palvelumarkkinoiden ja sähköisen tunnistamisen kehittämisehdotuksista. Hankkeen tavoitteena on ollut edistää kotien arkea tukevien palvelujen kehittämistä, tietotekniikan hyödyntämistä palveluprosesseissa sekä kuluttajien luottamuksen lisäämistä verkkopalveluihin ja verkossa asiointiin. Hankkeen taustalla on näkemys markkinoiden kehittymisestä kuluttajalähtöisiksi julkisen sektorin, yritysten ja kuluttajien kiinteässä vuorovaikutuksessa. Julkisen sektorin rooli korostuu Suomen kaltaisessa hyvinvointiyhteiskunnassa, missä on totuttu kansalaisten arvostamaan julkiseen palvelutuotantoon. Kuluttajat ovat kotitalouspalvelujen ja verkossa asioinnin suurin potentiaalinen käyttäjäryhmä erilaisuudestaan ja yksilöllistymisestään huolimatta. Kuluttajat ovat näkemyksineen ja kokemuksineen avainasemassa kotitalouspalvelujen ja verkossa asioinnin kehittämisessä. Kotitalouspalvelut ovat erityislaatuisia. Ne tulevat kodin yksityisyyteen ja korvaavat kotikentällä tehtäviä töitä. Niiden tutkimisessa on otettava siten huomioon kodin arki herkkyystekijöineen. Ammattitaito, täsmällisyys, luotettavuus ja vuorovaikutustaidot ovat kuluttajien edellyttämiä palvelujen laatutekijöitä. Palvelujen markkinoinnissa on otettava huomioon kohderyhmä ja sen käyttämät markkinointikanavat. Ikääntyneet suosivat painettua sanaa ja henkilökohtaisia kontakteja, nuoret Internetiä. Internetin merkitys kasvaa ja Internetin kautta tapahtuvaan markkinointiin kannattaa panostaa. Palvelujen laadun ja hinnan vertailtavuutta tulee parantaa. Kotitalousvähennyksen laajentamista tietoteknisiin tukipalveluihin tulee harkita. Koulutuksessa on huomioitava ammatillisten valmiuksien ohella palvelujen käyttäjissä tapahtuvat muutokset. Tieto- ja viestintäteknisiin laitteisiin liittyvien tukipalvelujen tarve kasvaa. Kuluttajilla on verraten vähän kokemuksia maksullisista tukipalveluista, mutta niitä pidetään kalliina ja tasoltaan vaihtelevina. Sähköistä tunnistamista tarvitsevissa palveluissa suositaan pankkitunnuksia. Sekä yksityisillä että julkisilla verkkopalveluilla on runsaasti potentiaalista kysyntää. Luottamus verkossa asioinnin turvallisuuteen, jatkuva tiedottaminen ja kansantajuiset puhetavat ovat kynnyskysymyksiä verkossa asioinnin edistämisessä. Kotitalouspalveluja ostavat tällä hetkellä eniten lapsiperheet ja ikääntyneet kuluttajat. Jatkossa palvelujen käyttäjien väestöpohja laajenee ja monimuotoistuu. Kuluttajat eriytyvät myös saman segmentin sisällä ja toimivat aiempaa enemmän tilanne- ja elämäntyylipohjaisesti. Kotitalouspalvelumarkkinoilla asioivat ovat vuosi vuodelta vaativampia asiakkaita. Potentiaalisia, uusia käyttäjiä on kaikissa elinvaiheryhmissä. Nuoret lapsettomat aikuistaloudet ovat siirtymässä enenevästi kotitalouspalvelujen käyttäjiksi. Nykyisiä, 2000-luvun alun markkinoilla asioivia kuluttajia voidaan pitää innovaattoreina. Jatkuvaa seurantaa palvelujen kysynnän ja käyttäjäkunnan muutoksista tarvitaan toimivien markkinoiden aikaansaamiseksi tulevaisuudessa. Tavoitteeksi tulisi asettaa kotitalouspalvelubarometri ja sen myötä pohjoismaiset ja EU-maiden väliset vertailut. Väestöllisen tiedon ja ajantasaisen tilastotiedon rinnalla tarvitaan suppeampiin kuluttajaryhmiin kohdistuvia erillistutkimuksia. Toimivat palvelumarkkinat ja turvallinen verkkoympäristö ovat yhteiskunnan kaikkien toimijoiden yhteinen etu. Asiasanat Kotitalouspalvelut, kuluttajat, kotitaloudet, sähköinen tunnistaminen, sähköinen asiointi, tietotekniset tukipalvelut\n7 ESIPUHE Kuluttajatutkimuskeskuksen tehtäviin kuuluu kuluttajien arkielämään, kulutukseen ja markkinoihin liittyvien kysymysten ja kehittämistarpeiden tutkiminen ja tutkimustiedon välittäminen horisontaalihallintoon. Toimivat palvelut ja verkossa asioinnin turvallisuus edistävät olennaisesti kansalaisten arjen sujumista ja hyvinvointia. Kuluttajatutkimuskeskuksessa toteutettiin vuosina Palveluja kotiin verkosta -tutkimuskokonaisuus, joka kuuluu Tekesin Serve Innovatiiviset palvelut -tutkimusohjelmaan. Hankkeen tavoitteena on ollut kotien arkea tukevien palvelujen kehittäminen ja tuotteistaminen, tietotekniikan hyödyntäminen palveluprosesseissa sekä kuluttajien luottamuksen lisääminen verkkopalveluihin ja verkossa asiointiin. Hanke koostuu kolmesta osatutkimuksesta, jotka on julkaistu erillisinä raportteina. Käsillä olevassa tiivistelmässä selostetaan lyhyesti hankkeen tausta ja lähtökohdat, keskeiset tulokset ja johtopäätökset toimenpidesuosituksineen ja jatkotutkimustarpeineen. Tutkimusta on rahoittanut Kuluttajatutkimuskeskuksen ohella Tekes, joka on ollut hankkeen suurin rahoittaja. Ilman Tekesin merkittävää panosta hanke ei olisi toteutunut. Lämpimät kiitokset Tekesille. Tutkimuskokonaisuuden johtoryhmään ovat kuuluneet ohjelmajohtaja Minna Suutari Tekesistä (pj), professori Raija Järvinen Kuluttajatutkimuskeskuksesta, projektipäällikkö Anne Lindblad-Ahonen Vantaan kaupungista, kehittämispäällikkö Hannele Hyppönen Stakesista, asiantuntija Henni Timonen Elinkeinoelämän keskusliitosta, myöhemmin asiantuntija Mikko Martikainen Elinkeinoelämän keskusliitosta, kehittämispäällikkö Ismo Partanen Suomen Yrittäjistä ja kehittämisjohtaja Risto Rautkoski Pirkanmaan TE-keskuksesta. Johtoryhmä on edistänyt hanketta sen kaikissa vaiheissa asiantuntevalla, intensiivisellä otteellaan. Kuluttajatutkimuskeskus esittää lämpimät kiitokset johtoryhmälle. Tutkimuskokonaisuuden ovat toteuttaneet Kuluttajatutkimuskeskuksessa erikoistutkijat Kristiina Aalto, Hannu Kytö, Johanna Leskinen, Helena Tuorila; tutkija Jenni Väliniemi ja tutkimuspäällikkö Johanna Varjonen. Kiitokset tutkimusryhmälle huolellisesti tehdystä, kotitalouspalvelumarkkinoiden ja sähköisen asioinnin kehittymistä monin tavoin edistävästä tutkimushankkeesta. Kuluttajatutkimuskeskus haluaa kiittää lisäksi tutkimusaineistojen hankintaan ja keruuseen osallistuneita tahoja, mm. Eläketurvakeskusta ja työministeriötä. Kiitokset myös niille lukuisille kansalaisille, jotka jakoivat kokemuksiaan ja näkemyksiään vastaamalla lomakekyselyihin ja puhelinhaastatteluihin. Kuluttajien panos on ollut ratkaisevan tärkeä palautteen saamiseksi markkinoille. Helsingissä kesäkuussa 2007 Eila Kilpiö Johtaja, professori\n9 Sisällys 1 HANKKEEN TAUSTA JA MOTIVOINTI TUTKIMUSKOKONAISUUDEN RAKENTUMINEN Tutkimuskokonaisuuden tavoitteet ja sisältö Tutkimuskokonaisuuden lähtökohdat ja tutkimusasetelma TUTKIMUSAINEISTOT JA -MENETELMÄT KULUTTAJAPALAUTETTA JA KOTITALOUS-PALVELUPALVELUMARKKINOILLE JA VERKOSSA ASIOIMISEEN Väestöpohjaista palautetta kotitalouspalvelujen kehittämiseen Käyttäjien ja tuottajien näkökohtia tietoteknisiin tukipalveluihin Tunnisteilla turvallisuutta Kuluttajalähtöiset kehittämishaasteet pähkinänkuoressa TUTKIMUSKOKONAISUUDEN ARVIOINTI JA UUDET TUTKIMUSTARPEET LÄHDELUETTELO Kuvaluettelo KUVA 1. Hankekokonaisuuden rakenne...5 KUVA 2. Kuluttajalähtöinen kotitalouspalvelumarkkinoiden ja sähköisen asioinnin kehittäminen. Tutkimusasetelma taulukkoluettelo TAULUKKO 1. Tavanomaisimpia kotitöitä korvaavien palvelujen käytön yleisyys omassa ja vanhempien kodissa TAULUKKO 2. Muiden kotitalouspalvelujen käytön yleisyys, % TAULUKKO 3. Kotitalouspalvelujen ryhmittely kotitöiden toistuvuuden mukaan... 18\n11 1 HANKKEEN TAUSTA JA MOTIVOINTI Palveluja kotiin verkosta (PALKOVE) -hanke liittyy useisiin yhteiskunnassa menossa oleviin prosesseihin. Palvelurakenteiden murros ja palvelujen tuotantotapojen muutokset, verkossa asioinnin jatkuva kasvu ja tietoteknisten laitteiden määrän kasvu kotitalouksissa liittävät hankkeen vauhdilla etenevään tietoyhteiskuntakehitykseen. Hanke kytkeytyy edelleen kuluneella hallituskaudella painottuneisiin elinkeino-, työllisyys- ja veropoliittisiin kysymyksiin. Kotitalouksien kannalta kysymyksessä on arjen sujumisen edistäminen kotiin tulevien palvelujen ja verkkopalvelujen avulla samoin kuin jatkuvasti teknologisoituvassa toimintaympäristössä selviytyminen. Tietoyhteiskuntakehityksen ja sitä tukevien politiikkaohjelmien myötä kansalaisia on ohjattu asioimaan entistä enemmän verkossa. Sähköiset palvelut ovat lisääntyneet ja painetta on yhä useampien palvelujen sähköistämiseen. Valtiolla on ollut vahva rooli mm. digitelevision kehityksessä. Vastaavasti valtiovarainministeriö on ohjeistanut valtionhallinnon tunnistamiskäytännöistä valtion verkkopalveluissa. Periaatteena on, ettei sähköiseen tunnistamiseen ole yhtä ainoata vaihtoehtoa, vaan erilaisia tunnisteita voidaan käyttää. Teknisten laitteiden ja sähköisten palvelujen lisääntyminen edellyttää kansalaisilta uudenlaisia valmiuksia käyttää sähköisiä välineitä. Kaikkien ei kuitenkaan voida edellyttää hallitsevan laitetekniikkaa tai asennuksia. Käyttäjien tietotaidon lisääntyminenkään ei ratkaise yksistään sähköisten palvelujen käyttöön liittyviä ongelmia. Tekniset laitteet eivät toimi aina toivotulla tavalla ja ohjelmat uudistuvat edellyttäen asennuksia ja päivityk- siä. Tärkeä osa digitaalista esteettömyyttä onkin tarvittavan tuen saaminen ongelmatilanteissa. Kaikki kansalaiset eivät luota verkossa asioinnin turvallisuuteen. Niinpä esim. sähköistä tunnistamista edellyttävän verkkoasioinnin kehittämiseen on panostettava jatkuvasti. Varsinkin yksityinen sektori tuottaa runsaasti sosiaali- ja terveyspalveluja, kotitalouspalveluja ja muita asiointipalveluja, joiden sähköinen kasvupotentiaali voitaisiin hyödyntää nykyistä tehokkaammin luottamusta herättävällä tietoturvalla. Kysymys on myös siitä, miten halukkaita ja kyvykkäitä kuluttajat ovat asioimaan verkossa palveluprosessin kaikissa vaiheissa (Tuorila ja Kytö 2005). Tietoyhteiskunnan kypsyttämisen ohella hallitusohjelman ytimiin kuului kuluneella hallituskaudella työllisyyden ja yrittäjyyden edistäminen. Työllisyyden kasvu on ollut pitkään riippuvainen palveluelinkeinoista ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kasvuhakuisuudesta. Varteenotettavana, kehittämiskelpoisena toimialana on pidetty kotitaloustoimialoja ja kotitalouden piiriin kuuluvien tehtävien siirtämistä markkinoille. Kodeissa tehtävä mittava työmäärä (ks. Varjonen ja Aalto 2005) edustaakin lähes ainoaa aluetta, jossa on tuotteistamis- ja kaupallistamispotentiaalia. Kotityöt ovat suurelta osin työvoimavaltaisia ja mahdollistavat myös vähemmän koulutettujen työllistymisen. Kotityötä korvaavien markkinapalvelujen tarjonta ja kysyntä ovat kasvaneet vuosi vuodelta 2000-luvun alusta lähtien. Kasvua on vauhdittanut vuonna 2001 voimaan tullut kotitalousvähennys. Vähennys on tulkittu julkisen vallan kannustimeksi ja tueksi palvelujen käytölle, jolloin sillä on\n12 ollut myös psykologista merkitystä. Julkisen vallan erityisenä intressinä on ollut työllisyyden ja yrittäjyyden edistäminen. Kodeissa tehdyn työn markkinaistumisen on nähty palvelevan työllisyys- ja yrittäjyyspoliittisten tavoitteiden saavuttamista. Näyttöä on myös kotitalousvähennyksen suotuisasta vaikutuksesta harmaiden markkinoiden kitkemiseksi (Niilola et al. 2005). Kotitalousvähennyksen euromääräinen laajennus vuoden 2005 alusta ja aloitteet uusien palvelujen saamiseksi vähennyksen piiriin lisäävät verovähennyskelpoisten palvelujen kysyntää. Kotitalouksien näkökulmasta kotitalouspalvelut on nähty ratkaisuna työn ja perheen yhteensovittamisongelmiin ja väestön ikääntymisen aiheuttamaan palvelujen tarpeen kasvuun. Julkisen sektorin resurssien lisääminen vastaamaan jatkuvaan kysynnän kasvuun ei näytä mahdolliselta. Markkinapalveluista tulee näin ollen välttämätön julkisen sektorin palvelutuotannon täydentäjä. Tarvetta on erityisesti hoivan ja siihen läheisesti liittyvien ikääntyneiden itsenäistä, omaehtoista selviytymistä tukevien palvelujen tuottamiseen. Markkinoita kasvattavat myös lasten ja nuorten sosiaalistuminen uudenlaiseen palvelukulttuuriin samoin kuin vapautta ja valinnanmahdollisuuksia korostava asenneympäristö (Airaksinen 2003). Näköpiirissä on myös arjen mukavoittamista palvelujen käytön avulla. Tietotekniikan ja viihde-elektroniikan jokapäiväiseen käyttöön liittyy monenlaisia ongelmia siinä määrin, että teknisille tukipalveluille on olemassa selvä tarve (ks. esim. Varjonen ym. 2005). Kansalaisten verkkopalvelujen käytön turvaaminen edellyttää teknisten laitteiden asennukseen, käyttöönottoon, opastukseen sekä huoltoon liittyviä palveluita. Kuluttajille suunnatut henkilökohtaiset tietotekniset tukipalvelut ovat suhteellisen nuori ilmiö maassamme. Tieto- ja viestintätekniikkaa tutkitaan paljon erilaisista näkökulmista, mutta kansalaisten tarvitsemaan tukeen ei aikaisemmin ole kiinnitetty asiaan kuuluvaa huomiota. Kotitalouksien palvelutarpeet ja halukkuus käyttää palveluja vaihtelevat. Kuluttajatutkimuskeskuksen ja Sitran yhteishankkeen (Varjonen, Aalto, Leskinen 2005) mukaan markkinoilta hankittavat kotitalouspalvelut ovat juurtuneet kotitalouksiin eri tavoin. Tutkimus paljasti useita, varsinkin palvelujen saatavuuteen, ennakoitavuuteen, luotettavuuteen ja markkinointiin liittyviä kehittämishaasteita. Tietoyhteiskuntakehityksen myötä erityiseksi haasteeksi tulee verkkoon soveltuvan asioinnin kehittäminen siten, että palvelujen hinta- ja laatuvertailut, valinnat, tilaukset, sopimukset ja maksut voidaan hoitaa verkossa. Verkkopalvelujen käyttö vaatii käyttöhalukkuuden ja -opastuksen ohella toimivia tietoliikenneyhteyksiä ja -laitteita. Olennaista on myös palvelujen saatavuus ja sopivuus kuluttajien tarpeisiin. Palvelujen on tuotettava lisäarvoa, joka ylittää itse tekemisen merkitykset. Palvelujen on lisäksi sovittava kuluttajien elämäntyyliin ja arkisiin käytäntöihin, arvostuksiin ja tottumuksiin (Varjonen et al 2005). Vuosituhannen alussa kasvuun lähteneet kotitalouspalvelumarkkinat muuttuvat jatkuvasti. Nykytilanteen ja olemassa olevan tutkimustiedon pohjalta voidaan päätellä, että kotitalouspalveluyritykset kasvattavat osuuttaan palvelujen tarjonnassa. Uusia yrityksiä syntyy ja osa lopettaa toimintansa kannattamattomina. Palvelumarkkinat kansainvälistyvät ja kansainväliset palveluyritykset valtaavat markkinoita myös Suomessa. Tutkimusperusteisen seurannan tarve on näin ollen ilmeinen. Käsillä oleva hanke on jatkoa edellä mainitulle Kuluttajatutkimuskeskuksen ja Sitran yhteishankkeelle kotitalouspalvelujen käytön esteistä ja edellytyksistä (Varjonen et al. 2005) sekä sähköisen asioinnin teema-alueen tutkimuksille (esim. Tuorila ja Kytö 2005). Taustalla on myös Kuluttajatutkimuskeskuksen osallistuminen Suomen ensimmäisen kotitalouspalvelujen nettitorin Elias.fi:n kehittämiseen johtoryhmän jäsenenä. Tekesin avattua Serve-ohjelman aiehaun keväällä 2005 Kuluttajatutkimuskeskuksen palvelututkimuksen tutkimusryhmä ryhtyi pohtimaan kolmea kysymyksenasettelua: 1) kotitalouspalvelujen käytön levinneisyyttä koko väestön keskuudessa, uusien sosioekonomisten ryhmien siirtymistä palvelujen käyttäjiksi ja laajenevan kotitalousvähennyksen vaikutuksia palvelujen kysyntään. Tarvetta ilmeni myös palvelujen käytön seurantainstrumentin kehittämiseen ja markkinoiden toimivuuden tutkimiseen säännöllisin väliajoin. Edelleen ilmeni tarvetta 2) syventää ymmärrystä kuluttajien ongelmista tietokoneiden, digiboksien ja muiden teknisten laitteiden hankinnassa, käyttöönotossa ja käytössä sekä palvelujen tarvetta edellä mainituissa tilanteissa samoin kuin 3) ymmärrystä kuluttajien kokemuksista verkkotunnistamisessa ja verkossa asioinnissa kuluttajalähtöisten tunnistamistapojen keittämiseksi. Kuluttajille suunnatut markkinaperusteiset kotitalouspalvelut ja apupalvelun luonteinen säh- 2\n13 köinen tunnistaminen ovat suhteellisen uusia ilmiöitä maassamme ja siksi myös niukasti tutkittuja. PALKOVE-hankkeella pyritäänkin valaisemaan monitahoista ilmiökenttää lähtökohdiltaan yhteneväisen tutkimusasetelman ja toteutustavoiltaan monimetodisen tutkimuskokonaisuuden avulla. Palveluihin perustuvan hyvinvoinnin tuottaminen perustuu tulevaisuudessa entistä enemmän yhteiskunnan keskeisten sektoreitten vuorovaikutukseen ja toisiaan täydentävien verkostojen rakentamiseen. Yhteistyö edellyttää toimivia tietoyhteyksiä palvelujärjestelmän toimijoiden välillä ja kuluttajien tietoyhteiskuntavalmiuksien kehittämistä. Julkisella vallalla, yrityksillä itsellään ja kotitalouksilla on omat intressinsä toimivien palvelumarkkinoiden kehittämiseen myös kotitalouspalveluissa. Aitoa kuluttajapalautetta, myös julkisen vallan ja yritysten omista toimenpiteistä, saadaan kuluttajilta itseltään. Tutkimus on avainasemassa kuluttajapalautteen hankkimisessa.\n14 2 TUTKIMUSKOKONAISUUDEN RAKENTUMINEN 2.1 Tutkimuskokonaisuuden tavoitteet ja sisältö Osana Tekesin Serve Innovatiiviset palvelut -tutkimusohjelmaa Palveluja kotiin verkosta (PAL- KOVE) -hankkeella edistetään 1) kotitalouksien arkea tukevien innovatiivisten palvelujen ja palvelukonseptien kehittämistä ja tuotteistamista 2) tietotekniikan hyödyntämistä palveluprosesseissa ja kuluttajien luottamuksen lisäämisessä verkkopalveluihin ja verkossa asiointiin 3) osaamisen kehittymistä tutkimuskäytännöissä ja -sovelluksissa käyttäjälähtöisyyden vahvistamiseksi innovaatioprosesseissa sekä 4) verkostoyhteistyötä teema-alueella. Hankkeen avulla pyritään ennakoimaan erityyppisten kotitalouspalvelujen kysyntää ja tarvetta sekä edistämään kuluttajalähtöisten palvelujen tuotteistamista ja kuluttajien luottamusta verkossa asioinnin turvallisuuteen. Tutkimuskokonaisuuden pääkysymykset voidaan tiivistää seuraavasti: Mihin kotitalouspalveluihin kuluttajien kysyntä painottuu ja millaisia uusia palvelutarpeita kuluttajilla on? Keitä asioi tämän päivän ja tulevaisuuden kotitalouspalvelumarkkinoilla? Millaisia laatuodotuksia kuluttajilla on kotitalouspalveluille? Mitä kehittämishaasteita liittyy palvelujen saatavuuteen ja palvelumarkkinoiden toimivuuteen? Miten voidaan yksinkertaistaa verkossa asioinnin käytäntöjä ja lisätä kuluttajien luottamusta verkossa asiointiin? Tutkimuskokonaisuus koostuu kolmesta toisiaan täydentävästä osahankkeesta. Täsmällistä, ammattitaitoista ja edullista kuluttajapalautetta kotitalouspalvelumarkkinoille -hankkeessa selvitetään väestöllisesti edustavan kyselyn avulla eri kuluttajaryhmien palvelujen tarvetta ja käyttöä, kuluttajien laatukokemuksia ja -odotuksia, tiedon etsintää ja saatavuutta palveluista, suhtautumista palveluihin, kotitalousvähennyksen tuttuutta ja käyttöä, kuluttajien hintanäkemyksiä sekä tämän päivän ja tulevaisuuden markkinoiden käyttäjäprofiileja. Tutkimuksessa tarkastellaan edelleen kotitalouspalvelun käsitettä vaihtoehtoisine määrittelyineen sekä julkisen sektorin ja markkinoiden roolia kotitalouspalvelujärjestelmän kehittämisessä. Pyrkimyksenä on tuottaa tutkimustietoa kysynnän ennakoimiseksi ja käyttäjälähtöisten markkinoiden aikaansaamiseksi (Varjonen, Aalto ja Leskinen 2007). Ongelmia tietokoneen ja Digi-TV:n kanssa? Tietoteknisten tukipalvelujen tarve ja tarjonta -hankkeessa selvitetään kansalaisten ongelmia tietokoneiden, digiboksien ja muiden teknisten laitteiden hankinnassa, käyttöönotossa ja käytössä sekä ongelmatilanteisiin liittyvien palvelujen tarvetta. Tutkimuksessa selvitetään edelleen tarjolla olevaa palveluvalikoimaa ja annetaan palveluyrityksille suosituksia hyvistä toimintakäytännöistä (Tuorila ja Aalto 2007). Tunnisteilla turvallisuutta tutkimus sähköisten tunnisteiden käytöstä -hankkeessa selvitetään kuluttajien suosimia vaihtoehtoisia sähköisiä tunnistamistapoja erityisesti turvallisuus- ja luotettavuusnäkökohdista (Kytö, Tuorila ja Väliniemi 2007). Tutkimuskokonaisuudessa on tehty kiinteää yhteistyötä myös Tekes-rahoitteisen Elias.fi-tie-\n15 1. Kotitalouspalvelusurvey Käyttäjälähtöisten kotitalouspalvelujen ja verkossa asioinnin edistäminen yrityksissä ja julkisella sektorilla 2. Tukipalvelujärjestelmä kodin viestintäyhteyksiin 3. Sähköinen tunnistaminen PALKOVE/ TIETOSILTA KUVA 1. Hankekokonaisuuden rakenne tosilta-hankkeen kanssa. Hankekokonaisuuden rakenne ilmenee yllä olevasta kuvasta (kuva 1). Tutkimuskokonaisuus painottuu käyttäjälähtöisen näkökulman tuomiseen palvelumarkkinoille. Palvelujen tarvetta ja käyttöä tarkastellaan osana kotitalouden ja kuluttajien arkista toimintaa. Palvelujen tuottajat voivat hyödyntää tutkimuskokonaisuuden tuloksia kehittäessään palveluja suuntaan, jossa olosuhteiltaan, tarpeiltaan ja rakenteeltaan erilaiset kuluttajat voidaan ottaa entistä paremmin ja kohdennetummin huomioon. Käsillä olevassa Palkove-hankkeen loppuraportissa kootaan yhteen hankkeen keskeinen sisältö ja tulokset, kuluttajien palaute ja kehittämishaasteet kotitalouspalvelumarkkinoille ja verkossa asioimiseen. Pääpaino on yksittäisten osioiden tuottamissa tuloksissa toimenpidesuosituksineen. Hankkeiden yksityiskohtaiset empiiriset havainnot ovat saatavissa osaraporteista. 2.2 Tutkimuskokonaisuuden lähtökohdat ja tutkimusasetelma Julkinen sektori palvelumarkkinoiden kehittäjänä Tutkimuksen institutionaaliset lähtökohdat liittyvät näkemykseen julkisen sektorin, markkinoiden itsensä ja kuluttajien roolista palvelumarkkinoiden ja verkossa asioinnin kehittämisessä. Julkisen sektorin osuus korostuu Suomen kaltaisessa hyvinvointivaltiossa, missä uudet palvelumarkkinat tuottavat osittain päällekkäisiä palveluja julkisen sektorin kanssa. Julkisella sektorilla on ollut vankka rooli myös tietoyhteiskuntakehityksen vauhdittajana, mikä on ilmennyt niin hallitusohjelmissa kuin erillisissä politiikkaohjelmissakin. Erityisen aktiivinen julkinen sektori on ollut digitalisoitumiskehityksen moottorina.\n16 Julkinen valta voi luoda uudet markkinat omalla kysynnällään tai vaihtoehtoisesti aktivoida uusien markkinoiden kehittymistä erilaisin kiihokkein, esim. subventoimalla hintoja tai muokkaamalla kansalaisten asenteita suotuisiksi uusia markkinoita kohtaan (Sundbo 1997, 581). Työvoimapoliittinen koulutus, työnvälityspalvelut ja starttiraha alkavan yritystoiminnan tukemiseksi kuuluvat niin ikään julkisen vallan keinovalikoimaan (ks. Niilola ja Valtakari 2006, 42 51). Uusien markkinoiden luominen on erityisen haasteellista pohjoismaissa, missä julkisella sektorilla on ollut perinteisesti vahva asema ja kansalaisten tuki palvelujen tuottamisessa. Haasteet kohdistuvat varsinkin sosiaaliasetukseen perustuvan kotipalvelun, hoivan ja siihen liittyvien tukipalvelujen tuotteistamiseen ja kaupallistamiseen. Hallitusohjelmien ytimiin on kuulunut ja kuuluu myös alkaneella hallituskaudella työllisyyden ja yrittäjyyden edistäminen. Kuten edellä (s. 1) todettiin, työllisyyden kasvu on ollut pitkään riippuvainen palveluelinkeinoista ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kasvuhakuisuudesta. Varteenotettavana toimialana on pidetty kotitaloustoimialoja ja kotitalouden piiriin kuuluvien tehtävien siirtämistä markkinoille. Kotityöt ovat suurelta osin työvoimavaltaisia ja mahdollistavat myös vähemmän koulutettujen työllistymisen. Kotitalouspalvelujen käytön edistämiseksi luoduilla kansallisilla tukijärjestelmillä on omat erityispiirteensä, joskin verohelpotukset ovat yleisin tukimuoto. Suomen tukijärjestelmään sisältyy mahdollisuus ostaa palveluja yrityksiltä tai toimia vaihtoehtoisesti työnantajana. Edelleen, Suomessa työstä myönnettävä 60 prosentin tuki on muiden maiden tukea suurempi, joskin tuen vaikutukset näkyvät viiveellä. Niinpä Niilolan ja Valtakarin (2006, 38) mukaan välitön tuki räjäyttäisi palvelujen kysynnän Suomessa. 1 Kotitaloustoimialojen julkista tukemista on perusteltu useista näkökulmista. Julkisen tuen vauhdittama kysynnän kasvu tehostaa kansantalouden työnjakoa ja vahvistavaa ammatinharjoittajien osaamista. Kotitöiden teettäminen ulkopuolisilla vapauttaa ihmisten aikaa muihin tehtäviin. Vapautunut aika voidaan kohdentaa myös ansiotyöhön. Eri maiden tukijärjestelmiä ja tuen vaikutuksia markkinoiden kasvuun ja työllisyyteen on tarkasteltu yksityiskohtaisesti Kari Niilolan ja Mikko Valtakarin raportissa Kotitalousvähennys. Työministeriön työpoliittisia tutkimuksia 310. Helsinki Kotitalouspalvelujen julkinen tukeminen vastaa EU:ssa omaksuttua make work pay -työllisyysstrategiaa, ts. palkkatyön saattamista joutenoloa kannattavammaksi. Työttömyyteen liittyvät kulut pienenevät ja verokertymä kasvaa vastapainona julkisen vallan tukikustannuksille. (Niilola ja Valtakari 2006, ) Tutkimusten mukaan julkisen sektorin rooli erilaisin tukimuodoin on varteenotettava uusien palvelumarkkinoiden kehittymisessä, joskaan kaikkia tavoitteita ei voida saavuttaa. Palveluyritykset eivät kykene luomaan yksinään markkinoita hyvinvointiyhteiskunnassa, missä markkinat ovat säädellyt ja julkinen palvelutuotanto on tasokasta. Palveluyritykset eivät kykene myöskään kilpailemaan itse tekemisen tai harmaan talouden kanssa, joten valtion väliintulo on välttämätön. (Sundbo 1997, 599.) Niilolan ja Valtakarin (2006, 115) mukaan kotitalousvähennys on edistänyt Suomessakin työllisyyttä ja uusien markkinoiden kehittymistä. Kotitalousvähennys on lisännyt palvelualojen työllisyyden ohella kotitalouksien omaa panosta työmarkkinoilla samoin kuin vapaa-aikaa ja kulutusta. Harmaat markkinat ovat niin ikään supistuneet. Kotitalousvähennys on luonut kotitalouspalveluille uudenlaista kysyntää satojen miljoonien eurojen arvosta. Lisäksi se on synnyttänyt siivouspalveluihin uudet markkinat, joilla on runsaasti kasvupotentiaalia muihin Euroopan maihin verrattuna. Toisaalta vähennyksen vaikuttavuutta heikentää sen kohdentuminen pääosin ostoremontteihin, joista valtaosa tehtäisiin ilman vähennysmahdollisuuttakin. Julkinen valta myötävaikuttaa yksityisten kotitalouspalvelumarkkinoiden kehittymiseen myös omalla kysynnällään. Kunnat ovat yksityisten sosiaalipalvelujen tuottajien suurin asiakas tällä hetkellä. Stakesin keräämien uusimpien tietojen mukaan kunnat ostivat yksityisesti tuotettuja sosiaalipalveluja vuonna 2002 noin 710 miljoonalla eurolla. Kuntayhtymien ostojen mukaan ottaminen nostaa loppusumman 716 miljoonaan euroon. Kuntien ostot yksityisiltä sosiaalipalvelujen tuottajilta ovat reaalisesti yli kaksinkertaistuneet vuodesta 1995 vuoteen Eniten kunnat ostavat lasten ja vanhusten hyvinvointiin liittyviä palveluja (Kauppinen ja Niskanen 2005). Julkisen vallan tukemat kotitalouspalvelumarkkinat ovat vielä nuoret ja niihin sisältyy runsaasti avoimia kysymyksiä. Kotitalousvähennyksen vuosien varrella saama huomattava mediajulkisuus ei\n17 tarkoita sitä, että kotitalousvähennys on yleisesti tunnettu tai että valtaväestö hyödyntää vähennystä verotuksessa (Niilola ja Valtakari 2006, 72). Aiemmissa tutkimuksissa (Varjonen et al. 2005) on tullut vahvasti esiin kotityön myönteiset merkitykset samoin kuin perheenjäsenten välisen työnjaon vaikutukset kotitöiden tekemiseen. Kotitalouspalveluja ei ole onnistuttu tuotteistamaan ja kaupallistamaan julkisen vallan tuella muiden palvelujen tapaan kansainvälisestikään katsottuna (vrt. Sundbo 1997, ; Davidsson ja Hendrekson 2002; Williams 2003, 16 17). Toistuvia väestöpohjaisia tutkimuksia tarvitaankin kotitalouspalvelumarkkinoiden toimivuudesta ja palvelujen kysynnän muutoksista. Kotitalouspalveluyritysten haasteet kilpailevilla markkinoilla Kotitalouspalvelutoimialoja pidetään kasvualoina, joskaan täsmällisiä tilastotietoja ei ole käytettävissä. Myös palvelujen kysyntää koskevat analyysit perustuvat poikkileikkausaineistoihin. Karkeiden arvioiden mukaan noin yritystä tuottaisi tällä hetkellä kotitalouspalveluita (Härkki 2005). Tilastokeskuksen toimialaluokituksessa (TOL 85323) kotipalveluja tuottavien yritysten määrä on kasvanut tasaisesti 2000-luvulla. Vuonna 2000 toimipaikkoja oli 410 vastaavan luvun ollessa 652 vuonna Yrityksissä työskentelevien henkilöiden lukumäärä ja liikevaihto ovat kaksinkertaistuneet vuosina Täsmällisen kuvan saaminen markkinoiden laajuudesta on vaikeaa edellä mainittujen käsitteellisten epäselvyyksien ja palvelujen tilastointiin liittyvien ongelmien vuoksi. Kotitalouspalveluyrityksillä on lukuisia haasteita. Ne joutuvat kilpailemaan osittain julkisen sektorin tuottamien palvelujen kanssa. Haasteita aiheuttavat myös markkinoiden nuoruus kasvukipuineen. Kotitalouspalvelumarkkinat alkoivat kehittyä vuosituhannen vaihteessa kotitalousvähennyksen vakiinnuttua. Markkinat ovat siis nuoret ja suhteellisen pienet, joskin uusia yrityksiä syntyy varsinkin siivous- ja remonttipalveluihin. Suurimman haasteen markkinoille antavat kotitöihin liittyvät myönteiset merkitykset ja itse tekemisen kanssa kilpaileminen. Kotityöt koetaan rentouttavaksi vastapainoksi palkkatyölle, erityisesti tietotekniikkatyölle. Tärkeää on myös kotityön konkreettisuus ja käden jäljen näkyminen. Itse tekemisellä on terapeuttista merkitystä varsinkin, jos tekemisen ajankohta voidaan valita vapaasti. Halu pitää kiinni omista käytännöistä ja toimintatavoista samoin kuin halu siirtää perinteitä ja kotityötaitoja seuraavalle sukupolvelle vahvistavat itse tekemistä. Omat toimintatavat tuovat elämään jatkuvuuden ja hallinnan tunnetta. Toimintakyvyn ylläpitäminen on tärkeää erityisesti ikääntyneille. (Varjonen et al. 2005). Itse tekemisen laatu, luotettavuus ja sujuvuus, yksilöllinen lopputulos samoin kuin tekemisen ilo ovat korostuneet myös muissa tutkimuksissa (mm. Williams 2003). Voidaan ajatella, että itse tekemisen myönteiset merkitykset integroivat useita keskeisiä palvelujen laatutekijöitä. Liiketoimintaosaamisen näkökulmasta yritykset pystyvät tuskin vastaamaan kotitöiden myönteisiin, varsin tunnepitoisiin merkityksiin. Tutkimusten mukaan yrityksillä on myös rekrytointiongelmia ja logistiikkaongelmia, joita ei voida ratkaista kuluttajalähtöisesti. Niilola ja Valtakari (2005) ovat havainneet erityisesti työntekijöiden saatavuuden ja pysyvyyden, siirtymäkustannusten suuruuden sekä yritystoiminnan rationalisoinnin vaikeuden yritysten kipukohdiksi. Osaavan ja ammattitaitoisen työvoiman rekrytointiongelmat koskevat etenkin siivous- ja hoivasektoria. Osasyynä ovat epäilemättä kotitalouspalvelujen kuuluminen matalapalkka-aloihin ja työn korkea verotus (ks. myös Davidsson ja Hendrekson 2002, 91). Yritysten menestymistä kilpailevilla markkinoilla edistävät hyvä maine ja luotettavuus, kotitalousvähennys, vakituiset asiakkaat, hyvät, pysyvät työntekijät sekä yhteydenpidon sujuminen asiakkaiden ja työntekijöiden välillä. Laatu- ja asiakasosaamisen ohella yrityksillä pitää olla liiketoimintaosaamista. Kotitaloustoimialat ovat matalan tuottavuuden aloja, joille on tyypillistä alalle tulon kynnyksen mataluus ja kova hintakilpailu. Yritykset ovat tyypillisesti pieniä, usein yhden hengen yrityksiä, joissa puutteellinen liiketoimintaosaaminen saattaa johtaa palvelujen alihinnoitteluun ja työuupumiseen. Alalla on paljon naisyrittäjiä ja maahanmuuttajien yrittäjyys on kasvamassa pitkällä aikavälillä. Edelleen, kansainvälisiin arvioihin ja yrityshaastatteluihin perustuen mikroyritysten optimaalisena yrityskokona ainakin hoiva- ja siivoussektorilla pidetään 4 6 henkilöä, joista osa on osa-aikaisia. (Niilola ja Valtakari 2006) Kuluttajilta saatava palaute on ensiarvoisen tärkeää kysyntää vastaavien palvelujen tuottamiseksi ja uusien palvelujen kehittämiseksi. Kuten edellä ilmeni, kaikkiin kotitalouspalveluyrityksiä 7\n18 koskeviin ongelmiin, varsinkaan logistiikkaan tai liiketoimintaosaamiseen, ei ole kuluttajalähtöisiä ratkaisuja (vrt. Tuorila ja Aalto 2007). Siitä huolimatta kehittämistyössä joudutaan punnitsemaan tarkoin sekä kokemus- että mielikuvaperusteisen kuluttajapalautteen hyödyntämistä. Kuluttajat palvelujen käyttäjinä ja kehittäjinä Kuluttajat ovat asiakkaan tai ostajan roolissa hankkiessaan kotityötä korvaavia palveluja markkinoilta tai asioidessaan verkossa. Kuluttajien käyttäytymistä markkinoilla on tutkittu perinteisesti talousteoreettisista ja päätöksentekoteoreettisista lähtökohdista. Rationaalisuusoletus tai ainakin rajoitteinen rationaalisuus samoin kuin ajan- ja rahankäytön optimointi ovat ohjanneet tutkimuksia (ks. esim. Hyvönen et al. 2005). Kotitalouspalveluja voidaan hankkia muiden hyödykkeiden tapaan Internetissä, puhelimitse tai suoraan tiskiltä. Ne eroavat useista muista palveluista tunkeutuessaan kodin yksityisyyteen korvaamaan kodeissa perinteisesti tehtäviä töitä. Niinpä kotitalouspalvelujen tutkimisessa on otettava huomioon aika- ja raharesurssien ohella kodin arjen organisoituminen ja sisäinen työnjako sekä palveluilla korvattaviin kotitöihin liittyvät monet merkitykset (Varjonen et al. 2005). Kuluttajien palvelujen kysyntä voidaan tiivistää kolmeen seikkaan: palvelujen tarpeeseen, tarvittaviin resursseihin ja halukkuuteen hankkia palveluita. Kotitalouspalvelujen käyttöä onkin tutkittu ja tulkittu aiemmissa tutkimuksissa elinkaarinäkökulmasta ja arjen organisoitumisen lähtökohdista. Näiden ohella Gershunyn jo vuosikymmeniä sitten (1978; 1983) kehittämä itsepalveluyhteiskunnan teoria tuo vaihtoehtoisen tulkinnan kotitalouspalvelujen käyttöön. Teorian mukaan kotitaloudet eivät niinkään osta palveluja markkinoilta, vaan hankkivat kotitalouskoneita ja tekevät työt itse. Gershuny tulkitsee kotitalouksien käyttäytymistä rationaalisen mallin pohjalta, mikä sisältää kotitalouskoneiden käytön kustannukset ja kotitöihin käytetyn ajan. Ajankäyttö sisältää edelleen spontaanit päätökset itse tekemisestä (Gerschuny 1983, ref. Sundbo 1997). Ajankäyttötutkimusten perusteella kotitalouskoneiden käyttäminen vähentää ajankäyttöä tehtäväkohtaisesti, ei siis kaikissa tehtävissä (Niemi ja Pääkkönen 2001; Bittman et al. 2003). Gadreyn (1992, ref. Sundbo 1997) mukaan kotitaloudet ostavat tulevaisuudessa aiempaa enemmän palveluja suoraan markkinoilta. Syynä on yhteiskunnan monimutkaistuminen ja sen myötä tiettyjen palvelutarpeiden, mm. turvallisuuspalvelujen tarpeen korostuminen. Myös elintason ja tulotason nousu lisäävät kansainvälisestikin katsottuna palvelujen käyttöä (Alcon et al. 2002). Gadrey nostaa keskusteluun muita tutkijoita aikaisemmin arkielämän mukavoittamisen. Mukavuuden tavoittelu voi olla hyvätuloisille kuluttajille täysin pätevä syy ostopalvelujen käyttöön. Elinkaarinäkökulmasta 2 tarkasteltuna lapsiperheiden ja ikääntyneiden on todettu käyttävän muita kuluttajaryhmiä enemmän ostopalveluja (mm. Härkki ja Raijas 2000; Tuorila 2001; Alcon et al. 2002; Varjonen et al. 2005). Työn ja perheen yhteensovittaminen aikapaineineen lisää ostopalvelujen tarvetta lapsiperheissä. Arkielämän monimutkaistumisen ja kiireistymisen ohella vapaa-ajasta on tullut entistä niukempi resurssi. Ajan niukkuudesta kärsivät eniten hyvin koulutetut henkisen työn tekijät ja lapsiperheiden vanhemmat (ks. Hämäläinen 2006, 15). Kotitalouspalvelut on nähty keinona mm. naisyrittäjyyden ja naisjohtajuuden edistämiseksi. Työn ja perheen yhteensovittaminen liittyy suurten ikäluokkien kohdalla myös palkkatyön ja vanhempien tai muiden ikääntyneiden omaisten hoidon yhteensovittamiseen. Vaikka hoivan keskeinen ongelmatiikka voidaan kiteyttää siihen, että ikääntynyt hoivaa ikääntynyttä, työelämässä olevat omaiset ovat entistä enemmän hoivavastuussa. Tällä hetkellä joka kymmenes (9 %) yli 75-vuotiaista toimii säännöllisesti läheistensä auttajana. Omaishoitajista puolet on eläkkeellä (52 %) ja viidennes (20 %) on hoitotyön ohella koko- tai osapäiväansiotyössä (Valtakunnallinen 2004). Vanhemmille, isovanhemmille tai muille ylenevässä polvessa oleville omaisille hankittujen palvelujen saaminen verovähennysoikeuden piiriin lisännee palvelujen kysyntää entisestään. Hyvärisen at al. (2003) mukaan omaisten tukitoimilla on voitu vähentää fyysistä ja henkistä kuormitusta, mutta niillä on ollut varsin vähän vaikutusta varsinaiseen yhteiskunnalliseen tavoitteeseen, laitoshoidon lykkääntymiseen. 2 Elinkaarimallista ks. esim. Deacon ja Firebaugh 1988\n19 Kodin ulkopuolisten palvelujen kysyntään vaikuttaa merkittävästi myös epävirallisen hoivan saatavuus, toisin sanoen puolison, lasten, omaisten tai naapureiden mahdollisuudet ja halukkuus hoitaa hoivaa tarvitsevia omaisiaan. Koistisen (2003, 49) mukaan pyrkimyksenä näyttää olevan omaisten, kotitalouksien, perheiden, lähiyhteisöjen ja järjestöjen vastuun lisääminen hoivan tuottamisessa. Tällä hetkellä ei kyetä ennakoimaan, missä määrin, mihin tehtäviin ja millaisin järjestelyin omaiset kykenevät tai ovat halukkaita sitoutumaan hoivaan. Ennakointia vaikeuttaa myös omaishoitajien avun saanti tai heidän alttiutensa hakea apua (esim. Toseland 2001; Hyvärinen et al. 2003). Palvelujen käyttöä voidaan tarkastella myös lifestyle-tekijänä 3. Markkinoilta hankituista kotitalouspalveluista näyttää tulevan ajan myötä samanlainen lifestyle-tekijä kuin tietyistä kuluttajien arkeen kotiutuneista hyödykkeistä (esim. Heinonen, Kortti ja Pantzar 2003). Yksilöllistymiskehityksestä huolimatta kuluttajien elinkaarelle sijoittuu taloustyyppejä, joiden elämäntyylin kiireistyminen suosii palvelujen käyttöä. Kiiretyyppien, työn ja perheen kanssa tasapainoilevien talouksien arjen sujumisessa palvelujen käyttö on välttämätöntä. Vastaavasti hyvinvoinnin jatkuva kasvu tuottanee mukavuutta tavoittelevia kuluttajia, jotka yksinkertaisesti mukavoittavat arkeaan korvaamalla kotitöitä palveluilla (Gadrey 1992, ref. Sundbo 1997). Asumisratkaisut ja verkossa asioinnin suosiminen voivat ilmentää myös ekologista elämäntyyliä, jossa pyrkimyksenä on tavaroiden korvaaminen palvelujen käytöllä ja liikennepäästöjen vähentäminen (Kytö et al 2006). Palvelujen tarpeesta huolimatta niiden käyttö saattaa tyrehtyä taloudellisten edellytysten puutteeseen. Palvelujen käyttö näyttää korreloivan tulotason ja taloudellisen vaurauden kanssa. Merkittävä este palvelujen käytölle on ollut edelleen niiden kalleus ja omien tulojen riittämättömyys (esim. Williams 2006, 6). Palvelujen kalleutta ovat korostaneet tutkimuksissa erityisesti nuoret aikuiset, lapsiperheet ja ikääntyneet. Sitä vastoin kahden ansaitsijan aikuistalouksissa hinta ei ole estänyt palvelujen käyttöä, vaan pikemminkin se, ettei palveluja tarvita (Koistinen 2003; Varjonen et al. 2005; Niilola ja Valtakari 2006). Verrattain yleistä on ollut myös palvelujen hankkiminen kuitittomasti 3 Lifestylestä ks. esim. Chaney 1996 harmailta markkinoilta, jolloin ne tuntuvat edullisemmilta (mm. Williams 2006). Kuluttajat eivät myöskään ole halukkaita maksamaan kovinkaan paljoa palveluista (esim. Alaollitervo 2006). Taloudellisten resurssien ohella kuluttajien oma osaaminen vaikuttaa palvelujen käyttöön. Hyvin koulutetut kuluttajat hallitsevat ostajaosaamisen muita paremmin. Hyvin koulutetut kuluttajat pystyvät hankkimaan ja arvioimaan muita paremmin palveluinformaatiota. Lisäksi he osaavat hyödyntää maksimaalisesti kotitalousvähennystä ja selviytyvät sujuvasti vähennykseen liittyvästä paperityöstä. Hyvä koulutus edesauttaa myös palautteen antamista palvelujen kehittämiseksi. Verkossa asioimisen lisääntyminen kotitalouspalvelumarkkinoilla saattaa verkkoasiointiin tottuneet kuluttajat muita edullisempaan asemaan (Tuorila 2004). Palvelujen tarve ja riittävät resurssit niiden hankintaan ovat palvelujen hankinnan välttämättömiä, joskaan eivät riittäviä edellytyksiä. Loppujen lopuksi kuluttajien halukkuus hankkia ja käyttää ostopalveluja on ratkaisevaa. Kuluttajien halukkuuteen vaikuttavat monimutkaiset asenteelliset, luottamukseen, itse tekemiseen ja kodin yksityisyyteen liittyvät tekijät. Viitteitä on kuitenkin siitä, että asennoituminen ostopalvelujen käyttöön muuttuu koko ajan myönteisemmäksi (Williams 2003; Varjonen et al. 2005). Kotiin hankittaviin tietoteknisiin tukipalveluihin liittyvät pitkälti samat ongelmat kuin muihinkin kotitaloustalouspalveluihin. Lisäksi tietoteknisissä tukipalveluissa kotitaloudet eivät ole asiantuntijoita, vaan he tarvitsevat nimen omaan asiantuntija-apua laite- ja ohjelmateknisten ongelmien ratkaisemiseen. Jotta kotitaloudet kääntyisivät kaupallisten tukipalveluyritysten puoleen, heidät tulee saada vakuuttuneeksi yrityksen asiantuntijuudesta ja luotettavuudesta. Tutkimuksen kuluttajakäsitys ja teoreettiset lähtökohdat Käsillä olevassa tutkimuskokonaisuudessa tuodaan erityisesti kuluttajien näkemyksiä palvelumarkkinoiden ja verkossa asioinnin kehittämiseen. Niinpä on tarpeen tarkastella kuluttajia koskevia taustaoletuksia samoin kuin kuluttajan käyttäytymiselle annettavaa teoreettista tulkintaa. Kuluttajat ovat asiakkaan tai ostajan roolissa hankkiessaan kotityötä korvaavia palveluja markkinoilta tai valitessaan verkossa asioinnin edellyttämiä tunnistamis-\n20 tapoja. Kuluttajien käyttäytymistä markkinoilla on tutkittu perinteisesti talousteoreettisista ja päätöksentekoteoreettisista lähtökohdista. Rationaalisuusoletus tai ainakin rajoitteinen rationaalisuus samoin kuin ajan- ja rahankäytön optimointi ovat ohjanneet tutkimuksia (ks. esim. Hyvönen et al. 2005). Aiemmissa palvelujen hankintaa ja verkossa asiointia koskevissa kuluttajatutkimuksissa tutkimusten taustalla vaikuttavaa kuluttajakäsitystä ei ole tuotu avoimesti esille. Tutkimukset antavat kuitenkin viitteitä lähellä rationaalista toimijaa olevasta kuluttajasta. Laadulliset tutkimukset tuovat esiin myös muunlaisia, mm. arvoristiriitoja omaavia kuluttajia. Käsillä olevassa tutkimuskokonaisuudessa omaksuttu kuluttajakäsitys ei ole pelkästään rationaalinen sen enempää kuin ristiriidatonkaan. Taloudellis-rationaalisen ulottuvuuden ohella kuluttajakäsitykseen liittyvät sosiaalisuus, itsensä toteuttaminen, monitahoisuus ja pirstaleisuus (esim. Pihlanto 2004). Kuluttajien päätöksentekoa ja valintoja ohjaavat tosiasioiden ohella hallitsemattomat ja tunnistamattomat omia tuntemuksia edustavat merkitykset. Päätöksiä ja valintoja tehdään epävarmuuden vallitessa: kaiken informaation hankkiminen on käytännössä mahdotonta ja liian kallista (ks. Pihlanto 2004). Kuluttajat eivät ole silti väärässä näkemyksineen ja valintoineen; he voivat yksinkertaisesti puhua ja toimia eri tilanteissa eri tavoin. Moniulotteinen kuluttajakäsitys edellyttää vastaavaa moniulotteista teoreettista lähestymistapaa. Tutkimushanke kiinnittyy teoreettisesti yhtäältä elinvaihe- (life cycle) ja elämäntyyli- (lifestyle) lähestymistapoihin sekä resurssiteoriaan ja toisaalta vuorovaikutuksessa tapahtuvaan sosiaaliseen oppimiseen. Yhdistäessään iän ja perherakenteen elinvaihelähestyminen (esim. Deacon & Firebaugh 1988) ottaa huomioon palvelutarpeiden muutoksen ja päätöksenteon monimutkaistumisen perhetalouksissa yhden hengen talouteen verrattuna. Elinvaihemallin ohella kuluttajien palvelutarpeet, palvelujen käyttö ja verkossa asiointi sidotaan elämäntyylin käsitteeseen (mm. Bauman 2002). Elämäntyylissä yhdistyvät ihmisten arvot, asenteet ja sosioekonominen asema. Elämäntyylin valinta on tärkeä identiteetin ja jokapäiväisen arjen rakentumisessa. Vastaavasti tutkimusten mukaan tietyt toimintatavat, valinnat ja symbolit ovat elämäntyylien keskeisiä ilmentymiä. Vapaus, valinnanmahdollisuudet ja liikkuvuus (esim. Airaksinen 2003, 34) luonnehtivat jälkimoderneja elämäntyylejä ja kulutustyylejä. Ne jäsentänevät myös kuluttajien valintoja kotitalouspalvelumarkkinoilla ja verkossa asioitaessa. Tutkimushankkeen lähtökohtana on edelleen palvelujen kehittämiseen tutkimustietoa tarvitsevien tahojen oppiminen tutkimushankkeen kuluessa. Hankkeessa korostuu ennen kaikkea vuorovaikutuksellinen oppiminen, tutkimus- ja muissa toimijayhteisöissä tapahtuvat keskustelut ja neuvottelut sekä näihin liittyvät osallistujien erilaiset näkemykset, ns. ongelmakuvat, kehittämisvaihtoehdoista ja -käytännöistä (esim. Söderbaum 1986). Tutkimusasetelma Moniulotteisen kuluttajakäsityksen ja teoreettisten valintojen ohella tutkimuskokonaisuutta ohjaa edellä mainittu näkemys kotitalouspalvelumarkkinoiden ja verkossa asioinnin kehittymisestä kuluttajalähtöisesti kaikkien kolmen sektorin kiinteässä vuorovaikutuksessa (kuva 2, s. 11). Kuluttajat ja kotitaloudet edistävät arjen sujumista arvojensa, tarpeittensa, resurssiensa ja toimintamahdollisuuksiensa mukaan vaihtoehtoisin tavoin. Arjen organisoitumisessa korostuu itse tekemisen ja palvelujen käytön välinen dynamiikka (Aalto 2006). Myös kuluttajien elinvaihe ja elämäntyyli vaikuttavat itse tekemiseen, palvelujen käyttöön ja asiointitapojen valintaan. Kuluttajat vastaavat julkisen vallan toimenpiteisiin, erityisesti kehittyvään kotitalousvähennykseen, hankkimalla palveluja enenevästi markkinoilta. Kotitalousvähennys ei ole kuitenkaan kysyntäautomaatti. Kuluttajilla saattaa olla omaehtoisia kysyntärajoituksia, joita mitkään tukimallit eivät pysty poistamaan (vrt. Sundbo 1997; Williams 2003; Varjonen et al. 2005). Julkinen valta tarvitsee kuluttajien palautetta toimenpiteittensä tehokkuudesta ja kehittämistarpeista. Julkinen sektori on avainasemassa myös työvoiman koulutukseen ja saatavuuteen liittyvien kysymysten ratkaisussa. Markkinoilta hankittavien kotitalouspalvelujen käytön ja verkossa asioinnin kulmakiveksi ovat osoittautuneet luottamus palveluyrityksiin ja palvelutyöntekijöihin sekä verkossa asioinnin turvallisuuteen. Yritykset tarvitsevat kuluttajien palautetta luottamusta herättävän markkinointiviestinnän kehittämiseen, palvelujen laatuluokituksen kehit- 10