Helsinki Pride ja Setan tarkoitus | Kansallinen Vastarinta Helsinki Pride ja Setan tarkoitus – Kansallinen Vastarinta\nKoti Artikkelit Helsinki Pride ja Setan tarkoitus\nViime lauantaina järjestettiin Helsinki Pride -marssi, joka keräsi kymmeniätuhansia osallistujia aina lisäpisteitä keräävistä poliittisista puolueista lapsiperheisiin ja pervoihin.\nPieniä lapsia marssitettiin tänäkin vuonna samassa blokissa seksiasuihin pukeutuneiden sadomasokistien kanssa.\nMikä kuitenkaan on Setan ja sen vuoden suurimman tapahtuman Helsinki Priden tarkoitus tänä päivänä? Setan omilla sivuilla lukee:\n“Setan tavoitteena on, että kaikki voisivat elää yhdenvertaisina riippumatta seksuaalisesta suuntautumisesta, sukupuoli-identiteetistä tai sukupuolen ilmaisusta. Seta korostaa jokaisen oikeutta määritellä – tai olla määrittelemättä – itse itsensä, perheensä ja ihmissuhteensa.”\nKuulostavatko nämä asioilta, joita ei olisi jo saavutettu? Kuinka usein kuulette seksuaalivähemmistöihin kohdistuvasta syrjinnästä tai siitä, kuinka näiden etenemismahdollisuuksia olisi estetty seksuaalisen suuntautumisen tai “sukupuoli-identiteetin” takia? Entä kuinka usein kuulette homojen nostamisesta suoranaiseen tähden asemaan ihan vain siksi, että nämä ovat homoja, transihmisiä tai milloin mitäkin?\nOtetaan vaikkapa esimerkkinä reality-sarjat, joihin ängetään jokaiseen oma kiintiöhomonsa. Nämä pääsevät ohjelmaan ainoastaan siksi, että he ovat homoja ja yleensä harvinaisen kärkkäitä sellaisia. Kun mennään roskaviihteen ulkopuolelle, saavat erilaiset seksuaali- ja sukupuoli-identiteettikriisivähemmistöjen edustajat jatkuvasti positiivista palstatilaa valtamedian lehdissä milloin minkäkin ongelman tai “ongelman” vuoksi.\nOtetaan esimerkkinä vaikkapa “kauneusvloggaaja” nimeltä Henry Harjusola. Viime talvena hän istui bussissa, kun sinne tulivat lipuntarkastajat. Naiselta näyttävä Henry näytti lippuaan, jolloin tarkastaja kehtasi pyytää tältä henkilöllisyyspapereita, koska kaikessa törkeydessään hän ei olettanut Henry-nimisen henkilön näyttävän naiselta. Mitä tästä seurasi? Harjusola otti asiasta itseensä ja masinoi someseuraajiensa avulla valituskampanjan HSL:lle, joka päätyikin muuttamaan yhden loukkaantuneen henkilön vuoksi koko toimintamallistoaan vastaavissa tilanteissa. Näyttäkää minulle tapaus, jossa yhtä pienellä vaivalla valkoinen hetero olisi saanut muutettua noin ison firman yhtäkään toimintamallia.\nOnko muutaman ihmisen väkisin kehitetyt loukkaantumiset todella sen arvoista, että koko yhteiskunnan on muututtava, jotta ammattiloukkaantujat lopettaisivat loukkaantumisensa? Entä missä näiden raja kulkee? Onko olemassa jokin sellainen piste, jossa loukkaantuva väestönosa todella olisi tyytyväinen tähän maailmaan ja lakkaisi valittamasta?\nLisää kuvia vuoden 2017 Pride-marssilta.\nSuomessa on jo hyväksytty laki, joka sallii homoparien mennä naimisiin. Suomessa poliittiset valtapuolueet osallistuvat homomarsseille, ja koko eliitti on niiden sanoman kannalla. Ihminen saa määritellä tai olla määrittelemättä omaa sukupuoltaan ainakin käytännössä, ja tähän kannustaa esimerkiksi valtamedia. Suomessa ei ole homoihin kohdistuvaa syrjintää sen enempää kuin yhteenkään muuhunkaan ryhmään (mekkalan pitäminen aiheesta ei tee siitä asiana vakavampaa tai laajempaa kuin mitä se todellisuudessa on). Homokulttuuri on täysin valtavirtaa Suomessa, niin ikävää kuin se onkin. Joten mikä Setan tarkoitus on nykypäivänä?\nViime talvena veronmaksajien kustantama Yle kirjoitti artikkelin “Tuhansien pedofiilien maa”. Artikkelissa kerrotaan ymmärtävään sävyyn, kuinka pedofiilitkin ovat vain ihmisiä, joilla sattuu olemaan hieman erilaisemmat seksuaaliset halut. Aivan kuin nämä oikeastaan olisivat itse ympäröivän yhteiskunnan uhreja. Artikkelissa siis normalisoitiin aikuisia miehiä, jotka tuntevat seksuaalista vetovoimaa lapsiin – veronmaksajien kustannuksella.\nKuulostaako tutulta tavalta aloittaa jonkun muun vastaavan asian lobbaaminen? Entä missä kulkee seksuaalisten perversioiden lobbaamisen raja? Mikäli jo pedofiliaa on alettu lobata Suomessa, mitä koemme seuraavaksi? Kulttuurimarxismin vastustajat ovat jo pitkään ennustaneet, että homolobbaus tulee johtamaan askel askeleelta ikävämpiin seksuaalisen aktivismin aiheisiin. Voiko joku väittää heidän olleen väärässä? Maailmalla toimintatapa tunnetaan nimellä pedophile acceptance, ja se on monissa maissa paljon laajempaa kuin mitä se toistaiseksi on Suomessa.\nMiten tämä liittyy Setaan ja homomarssiin? Kun katsoo lauantaisia kuvia, voi todeta, ettei jokaisella osallistujalla ole ihan vain viaton rakkaus mielessä, vaan monia muita likaisempiakin asioita. Tapahtumaa kutsutaan perhetapahtumaksi, mutta lasten seassa pyörii yllä olevien kuvien väkeä (muista katsoa kuvat myös viime vuoden marssilta TÄÄLLÄ). Onko tämä mielestänne tervettä?\nTeopile 2.7.2017 at 20.34\nHitto kun on pimeän näköistä porukkaa. Koskahan ne muuten alkavat pedofilian ohella lobata moniavioisuutta? Eivät kai ne rajoitu ajattelemaan, että parisuhde muodostuisi parista? Sehän olisi liian luonnollisesti ajateltu.\nByytta lentää 2.7.2017 at 23.03\nTuossa kulkueessa oli myös oma blokkinsa polyamorisille suhteille. Mukanaan lapset ja kaikki “vanhemmat”.\nP. 3.7.2017 at 13.47\nKiukuttaa, kun päättäjät eivät näe tätä sairaudeksi.. Itse häärivät näissä kulkueissa mukana! Kokoomus, vihreät, ja vasemmistoliitto ainakin.\nbhrp 2.7.2017 at 21.00\nHP 2.7.2017 at 21.05\nEppu. Teit jälleen hyvän jutun. Raparperissä on rautaa. Se auttaa jaksamaan.\nkoli 2.7.2017 at 21.21\nKiitos taas Epulle kattavasta raportista, jakoon lähti heti. Tuo antifa-lippua kantava henkilö häiriköi eilen Junes Lokkaa, näkyy Junes Lokan streamilla.\nruntifa 2.7.2017 at 23.07\nTuo antifa-nörtti näyttää kyllä niin pelottavalta, että menin jo omaa tietokonettanikin piiloon kun hän pamahti ruutuun.\nB 3.7.2017 at 6.49\nJoku voisi ton lipun viedä. Jos tuo henkilö ymmärtää mikä Antifa oikeasti on, voisi seuraukset kärsiä. En yllytä ketään rikokseen kuitenkaan 🙂\nAntifailu on noloa 3.7.2017 at 20.20\nIhme ettei Junes Lokka kuollut nauruun nähtyään tuon “militantin”. Itse varmaan joutuisin juoksemaan pois paikalta ihan vain siksi etten menehtyisi nauramiseen.\nPatriotic voice 2.7.2017 at 21.29\nHyi hemmetti, porukka on just sen näköistä mitä saattoi odottaakin.\nTuo on kaukana mistään “perhetapahtumasta”.\nKiitos jälleen todella hyvästä raportista.\nP. 3.7.2017 at 13.46\nMinäkin kiitän raportista. On hienoa, että jaksoi toimitus mennä kuvaamaan, vaikka varmasti pahaa teki.\nAnje 2.7.2017 at 21.41\nTuolla on yhdellä Che-paita ja kommarilippis. Ironiaako?\nMax Blatant 3.7.2017 at 16.45\nNiin, Che vihasi homoja; täytyy olla ironiaa tai sitten hepulla on kognitiivinen dissonanssi päällä Che-paidan lisäksi.\nKulttuurimarxistin dilemmat 3.7.2017 at 16.51\nEhkä tämä kuuluikin todellisuudessa vastamielenosoittajiin, mutta oli vain soluttautunut kulkueen sekaan.\nValkoinen hetero 2.7.2017 at 21.46\nJos jotain hyvääkin,niin homot eivät voi keskenään lisääntyä. Ei adobtio-oikeutta pervoille.\nTK 2.7.2017 at 22.11\nEi noin sairasta meininkiä voi normaali ihminen ymmärtää. Kai kautta aikojen on pienellä osalla ihmisistä ollut kieroutunut suhtautuminen lapsiin, eläimiin tai oman sukupuolensa edustajiin, mutta miksi tuollainen pitää valtavirtaistaa? Oudoimmat ja luonnottomimmatkin vähemmistöt pitäisi hyväksyä silmiään räpäyttämättä seksuaalisen monimuotoisuuden nimissä. Tuntuu että ihminen ei ole nykyään mitään jos ei pukeudu kumipukuun tai harrasta sunnuntaina saunaillan jälkeen parinvaihtoa naapureiden kanssa. Vähintään pitäisi olla epävarma sukupuolestaan ja käyttää muista ihmisistä sujuvasti nais- tai miesolettama-termejä, sekä vaatia sukupuolineutraaleita wc:itä kouluihin.\nTaidan olla vanhanaikainen ja rajoittunut kun en ikinä voisi viedä lapsia prideen sateenkaarilippuja heiluttamaan ja aikuisten perversioille hurraamaan. Kyllä sitä ehtii sitten myöhemminkin kummastelemaan mitä ihmeellisiä olentoja maa päällään elättää. Onneksi elättää vielä tällaisen täysin tavallisen, naisten wc:tä käyttävän heteronaisenkin.\nHIV 2.7.2017 at 23.06\n“HIV ei tartu pussaamalla”\n…jotenkin minulla on sellainen tunne että tuo kyltin alla kuvassa näkyvä nahkahomo tartuttaa HIVin ihan vaan hengitysilman kautta. Tai ei se varmaan ole edes HIV, vaan suoraan AIDS.\nJuutalainen 4.7.2017 at 13.09\nAIDS ei tartu, koska se ei ole mikään bakteeri tai virus toisin kuin HIV. AIDS on nimensä mukaisesti Acquired Immune Deficiency Syndrome, eli HI-viruksen aiheuttama immuunikato.\na 6.7.2017 at 21.33\nTätä ei varmaan kukaan tiennytkään, eiköhän tarkoituksena vain ollut naljailla noille perversseille? Totta on myös ettei HIV edes tartu mikäli virukset ovat mittaamattomissa, eli pillereitä syödään kuten pitää ja kanta ei ole resistenttiä. Kuitenkin moni on piittaamaton kyseisen asian suhteen, homojen kulttuuri kun ei kovin vastuuntuntoiseen elämään kannusta. Pridenkään pääteemoja ei vaikuta olevan vastuullinen seuraelämä ja terveet elämänarvot kuten pitkä parisuhde, lisääntyminen ja aloilleen asettuminen. Suojaseksi varmaan ainoa teema jonka joku joskus saattaa havaita. Tästä propsit tottakai. Karnevaalien täyteinen sodomiittielämä taasen ei ole kovin kunnioitettavaa.\nNuo pillerit sitten joita tartunnan saaneet joutuvat loppu elämänsä syömään saavat ne täysin ilmaiseksi, yhteiskunnalle pelkät pillerit maksavatkin tosin valmisteesta riippuen keskiarvoisesti nykyisin vajaan tonnin kuukaudessa. Siihen päälle vielä muut hoitokontaktit sairauden takia. Ei noita lääkkeitäkään ilman testejä ja tapaamisia aloiteta.\nHIV 6.7.2017 at 22.25\nWau Juutalainen, servasit minut täysin nokkelalla kommentillasi.\nEV 3.7.2017 at 5.57\nOngelma on hyvin pitkälti myös siinä, että näillä sekopäillä ei kulje rajaa missään toiminnalleen, saavat kaikki tahtonsa läpi, sääntöjä sekä lakeja muokataan palvelemaan perverssien unelmia mahdollisimman hyvin. Myös yhteiskunnan viranomaiset ja eri alojen suuret toimijat ovat mädättäneet itsensä ja hylänneet perinteiset arvot. Tämän toiminnan tarkoitus ei ole edes vaatia tasa-arvoista kohtelua homoille ym., vaan tarkoitus on tuoda esille yhteiskunnan sairaimmat yksilöt ja ylistää näitä.\nOnneksi vastarinta kasvaa joka päivä tälle toiminnalle ja tämä mädätys loppuu kyllä. Pride-marssit vaihtuvat kansallismielisiksi marsseiksi ympäri maan.\nSama koskee myös monikulttuurisuusroskaa ja maassamme loisivia matuja. On muuten huvittavaa, että nämä sekopäät edelleenkin haluavat täyttää Euroopan muslimeilla, kuten kylteistä näkyy > Mitenköhän siihen homouteen suhtauduttiinkaan lähi-idässä?\nErkki Hänninen 3.7.2017 at 7.27\nHelsinki Pride. Vittu mitä paskaa.\nS.P. 4.7.2017 at 12.12\nHieman korjaan kirjoitustasi.\nHelsinki. Vittu mitä paskaa.\nPolizei, jud** schwein 3.7.2017 at 7.47\nHelvetti maan päällä.\nP. 3.7.2017 at 13.44\nEi hyvää päivää, mitä kuvia! Vaikea uskoa, että nämä ovat Suomesta. Mitä hittoa tälle maalle on tapahtunut? Oikea vuosisadan friikki-sirkus tämä – tuli oikein paha ja ahdistunut olo..\nOliko tuolla yhdellä naisella vain rintaliivit päällään? Ja mitä kumman sekasikiö-kommunisti-homojoukkoja tuolla — “punainen sateenkaari”? Yllätys yllätys, että kommunisteilta tällainenkin sujuu.\nPahimmalta tuntuu kuitenkin nähdä lapsia tässä sakissa. Mitä ihmiset ajattelevat? Ei tuossa ole kyse mistään kivasta koko perheen tapahtumasta – pitäisi olla enemmän ymmärrystä, ja jättää edes lapset pois!\nOlisi pitänyt minun mennä vastamielenosoitukseen vaikka YKSIN.. Siltä nyt tuntuu. Niin pitkälle on tässä jo edetty. Nuo kuvat ovat vuosi vuodelta kamalampia!\njuha. 3.7.2017 at 15.29\nSairaan näköistä porukkaa. Mutta enitenhän se tyhjä tynnyri kolisee. Todella sairasta ja yhteiskuntaan sopimatonta joukkoa, joka ei edes käy töissä, koska suurin aika menee siinä mitä he ovat. Mitä Helvettiä se kenellekään kuuluu, vaikka naisivat traktoria. Normi-ihminen ei todellakaan halua kuulla moisesta yhtään mitään. On parempaakin tekemistä kuten käydä töissä ja maksaa veroja sekä väistellä pitkiä puukkoja.\nOn lastensuojelu rikos viedä pikku-lapsia tuollaiseen pervoiluun, koska aikuisten tehtävä on suojelaa lasta, että hänestä kasvaisi normaali ja tasapainoinen ihminen.\nJuutalaiset mädättäjät ja kulttuurimarxistit ovat tämän kaiken takana, jonka tavoitteena on tuhota valkoinen rotu ja luhistaa sen moraalinen selkäranka sekä suistaa heidän elämänarvonsa helvetin kuilun syvyyksiin. Jutkut ovat pahimpia pedofiileja Hollywoodissa ja omassa maassaan. Yhdysvalloista pakenee juutalaispedofiileja Israliin turvaan vankeusrangaistuksilta ja rikosseuraamuksilta, joita he ovat tehneet valkoisia lapsia vastaan.\nJuutalainen 4.7.2017 at 13.12\n“Mitä Helvettiä se kenellekään kuuluu, vaikka naisivat traktoria.” Hyvin lohkastu, miksi siis vaahtoat asiasta niin paljon? Ja jos ei pride kiinnosta niin ei sitä tarvitse mennä katsomaan, tai siihen osallistua.\nMax Blatant 4.7.2017 at 20.25\nNim.juha kai ihmetteli sitä, miksi joidenkin on meuhkattava julkisesti siitä ketä naivat?\nJuutalainen 4.7.2017 at 20.57\nMeuhkaavatko he? Kuinka moni homo on tullut sinulle sanomaan että minä nain naapurin Mikkoa eilen illalla? Miksi se on niin tuomittavaa? Sen sijaan jos joku heteromies tulee ja sanoo että törmäsinpä upeaan naiseen ja pääsin painamaan sitä niin kaverit tarjoaa juotavaa ja vetää ylävitosia…\nYhtä lailla heteropariskunnat kävelevät käsi kädessä kaupungissa ja jotkut jopa vaihtavat suudelmia. Onko se sinun mielestäsi myös yhtä tuomittavaa koska eikös siinäkin viesti ole “minä nain tätä henkilöä”?\nMax Blatant 4.7.2017 at 21.26\nTuonne viedään myös pieniä lapsia. Jos heteromiehet kertoilisivat pikkulapsille panojutuistaan, se olisi poliisiasia.\nTuossa juhan postauksessa häntä kai juurikin kuvotti se, että lapset sotketaan asioihin jotka eivät kuulu lapsuuteen?\nJuutalainen 4.7.2017 at 23.00\nJa yhä edelleen, olitko pridessä mukana? Voitko vahvistaa että siellä aikuiset miehet kertovat lapsille siitä miten harrastivat edellisenä yönä seksiä keskenään? Vähän epäilen.\nMax Blatant 4.7.2017 at 23.52\nOnko sinusta normaalia viedä lapsia tapahtumaan, jossa aikuiset kulkevat dildopuvuissa ja taluttavat toisiaan talutushihnoissa?\nAntisionisti 5.7.2017 at 5.39\nKatsoitko juutalainen noita kuvia? Aloita vaikka tuosta ensimmäisestä.\nHetero 5.7.2017 at 5.41\nTuleekin juutalaisen viestin lukemisen jälkeen kaikki heteroiden järjestämät marssit joissa pukeudutaan dildoksi. Eiku..\nJuutalainen 5.7.2017 at 8.56\nNo kun noita kuvia katsoo niin näkyypä tosi paljon lapsia 😛 Ja se on ihan vanhempien vastuulla sitten, kyllä sen lapsen pitää jossain vaiheessa oppia että homoja on olemassa. Tietenkään sitä en hyväksy jos vanhemmat tietoisesti yrittävät kasvattaa lastaan homoksi koska se ei vain onnistu, ihminen joko on tai ei ole homo. Mutta en noissa kuvissa nyt mitään järkyttävän härskiä ja irstasta näe, tietenkin jos teidän oma mieli alkaa kuvitella kaikenlaisia seksuaalisia kuvitelmia kun tuollaisia näkee niin olisikohan siinä sitten sellainen itsetutkiskelun paikka?\nJa dildoksi pukeutuminen nyt vain on luultavasti huumoria, kantsis käydä kysymässä sitten itse henkilöltä että mikä on homman nimi. Olen nähnyt härskempiä polttariporukoitakin jakamassa kortsuja keskellä toria kuin mitä tuossa pridessä näkyi.\nOn teillä kyllä huono itsetunto, jos ette jotain prideä voi sietää. Kyseessä on kuitenkin niin marginaalisen pieni ryhmä ettei siitä teille arjalaisille heteromiehille mitään uhkaa ole, eivätkä he teidän naisianne vie…hehän ovat homoja 😉\np.s kyllähän täällä annettaan järjestää natsimarssejakin vuosittain, se kuuluu vain sanavapauden ja mielipidevapauden piiriin tämä Pride myöskin.\nHetero 5.7.2017 at 11.14\nHeti ensimmäisessä kuvassa näkyy lapsi ja metrin päässä jotain helvetin pervoja.\nMiksei tuollaista dildoksi pukeutuminen-vitsiä ei näy muissa tapahtumissa kuin Pridessa?\nKannattaa muuten myös lukea muut Kansallisessa Vastarinnassa julkaistut artikkelit homokulttuurin sairaudesta.\nJuutalainen 5.7.2017 at 11.25\n“lapsi” yksikössä, ei monikossa, muissa kuvissa lapsia ei näy. Ja tuossakin ilmeisesti lapsen huoltaja pitää hänen kädestään kiinni.\n“jotain helvetin pervoja” No tokihan se on henkilön oma valinta jos haluaa laittaa latexia päälle, tuolla tavallahan on sallittua kävellä kadulla muutenkin, kyllähän se voi ihmetystä herättää mutta se ei ole sen enempää “pervoa” kuin minihameet ja tiukat treenihousut. Helvetti itse näytän enemmän paljasta pintaa kun kävelen shortsit ja t-paita päällä kesähelteellä…\n“Miksei tuollaista dildoksi pukeutuminen-vitsiä ei näy muissa tapahtumissa kuin Pridessa?” Olen nähnyt erinäisissä polttareissa ja festareillakin 😉 Ei ole mikään iso juttu, tietty jollekin landepaukulle asia saattaa olla kammotus jos ei muuta kuin lehmän persettä ole eläessään nähnyt. Voisin vastaisesti kysyä että miksi pahoinpitelyitä joista yksi jopa mahdollisesti johti kuolemaan ei ole tapahtunut Pridessä vaan yksinomaan “kansallismielisten” tapahtumissa?\nsakaari 13.7.2017 at 12.06\nTuo oli kyllä ihan totta, että miten muka heitä nykyisin syrjitään? Helvetti, nythän ollaan puuhaamassa unisex vessojakin pienen vähemmistön vuoksi.\nJesse 24.7.2017 at 22.57\nMitä tapahtui vanhoille kunnon perhearvoille, mitä tapahtui isänmasllisuudelle ja mitä tapahtui aatteelle tehdä omasta kansasta/maasta #Thebestreich . Olen aidosti surullinen.\nP. 25.7.2017 at 10.03\nNe pitää taistellen ottaa takaisin, tai luoda uudestaan..\nKdF 25.6.2018 at 22.58\nTaitaa olla enää ajan kysymys milloin mm. nekrofiilit, koprofiilit & eläimiinsekaantujat nähdään tuossa kulkueessa levittämäsä “seksuaalisen tasa-arvon” ilosanomaa.


Vertaile vaivatta kahta kansiota | Etunurkka\nKoti » Ohjelmat » Apuohjelmat » Vertaile vaivatta kahta kansiota\nVertaile vaivatta kahta kansiota\nHaluatko tarkistaa, että kahden kansion sisältö on täsmälleen sama? Vai pitäisikö ennen kansion poistoa tarkistaa, että tärkeästä tiedostosta on kopio muualla? Käytä BS Folder Comparea kansioiden vertailuun.\nTietokoneeseen kertyy helposti turhan paljon kansioita. Vaikkapa lomakuvia valikoidessa tehdään uusi kansio, mutta osa kuvista jää vain vanhaan kansioon. Lopulta oikeita kansioita joutuu etsimään kissojen ja koirien kanssa. Tuskanhiki voi myös olla melkoinen, jos jokin kansio poistetaan kokonaan, eikä sen tärkeitä tiedostoja lopulta löydykään mistään muualta.\nJos omat kansiot tuntuvat sekasotkulta, niin ohjelma nimeltä BS Folder Compare on mainio apuväline: ohjelma vertailee kahta kansiota ja tarkistaa, onko niissä samanlaisia tiedostoja. Se on kätevää varsinkin, jos monissa kansioissa on nimiltään lähes samankaltaisia tiedostoja, joita voi olla hankala erottaa toisistaan.\nOhjelmasta on paljon iloa myös usein varmuuskopioita tekeville. Kuvakansiota muistitikulle turvaan kopioidessa on kätevää varmistaa, että juuri tarpeelliset kuvat kopioidaan. BS Folder Comparessa valitaan vain vertailtavat kansiot, ja niiden sisällön voi tarkistaa yhdellä hiiren napsautuksella. Ohjelma kertoo, jos kansiot eivät ole keskenään samansisältöisiä – ja toisesta kansiosta mahdollisesti puuttuvat tiedostot merkitään lihavoidulla fontilla. Identtisissä kansioissa lihavointia ei käytetä.\nSopii myös siivousapulaiseksi\nBS Folder Comparella voi tehdä muutakin kuin vain vertailla kansioita. Ohjelma kun sopii hyvin myös tietokoneen puhdistamiseen. Joskus yksi kansio saatetaan kopioida tietokoneessa turhaan moneen eri paikkaan, ja silloin ylimääräiset kansiot vievät vain tarpeettomasti tilaa kiintolevyllä. BS Folder Comparella voi vertailla pikaisesti omia kansioita niin, että kokonaan samanlaiset kansiot tai kansioissa olevat tiedostojen turhat kaksoiskappaleet paljastuvat armotta.\nBS Folder Compare -ohjelma sopii siis hyvin varmuuskopioinnin tueksi ja tietokoneen pitämiseen siistinä.


ABI-INTENSIIVIKURSSI (RU, ABIKURSSIT KEVÄT 2021) – TutorHouse\nABI-INTENSIIVIKURSSI (RU, ABIKURSSIT KEVÄT 2021)\nKurssivalinta: ABI-INTENSIIVIKURSSI (RU, ABIKURSSIT KEVÄT 2021)\nKenelle kurssi on tarkoitettu? Keväällä 2021 B-ruotsin kirjoittaville / yo-kokeen uusijoille.\nMitä kurssilla tehdään? Kurssilla saat tiiviin tehokertauksen yo-koetta edeltävänä viikonloppuna. Kurssilla kertaat keskeisiä B-ruotsin kielen rakenteita ja harjoittelet vanhojen luetunymmärtämis-, rakenne- ja sanastotehtävien avulla.\nMitä hyöytyä kurssista on? Säästät aikaa ja opit paremmin, kun saat yksilöllistä neuvontaa ja vinkkejä kokeneelta opettajalta. Pienryhmässä opit tehokkaasti, saat lisää itsevarmuutta, viime hetken vinkkejä sekä hyvät edellytykset onnistua yo-kirjoituksissa.\nKuka kurssia opettaa? Kokenut ja pätevä lukion ruotsin opettaja, joka opettaa selkeästi ja osaa mukauttaa opetusta eri tasoisille oppilaille. Kaiken lisäksi Tutorhousen opettajat tapaavat olemaan hauskoja ja innostavia!\nKuinka kauan kurssi kestää? Yhden viikonlopun ajan, pe-su (yht. 13,33 oppituntia à 45 min).\nKurssin alustava lukujärjestys\npe 26.3.: peruskieliopin kertausta (mm. sanajärjestys), kirjoitustehtävät ja rakenne-sanastotehtävät, luetunymmärtämistehtävät\nla 27.3.: peruskieliopin kertausta (mm. verbit), kirjoitustehtävät, rakenne- ja sanastotehtävät, luetunymmärtämistehtävät, kirjoitelmaan liittyvä palaute\nsu 28.3.: peruskieliopin kertausta (muut keskeiset kielioppiasiat), kirjoitelmaan liittyvä palaute, yo-strategiaa tulevaa koetta varten – keskeisimmät vinkit sähköiseen yo-kokeeseen\n"Hyvin selkeää opetusta. Kaikki tärkeimmät asiat käytiin läpi hyvin."- Lukiolainen, ruotsin intensiivi-abikurssi


Avoin koulutuspäivä haasteellisista asiakastilanteista - 2011 - Lapin yliopisto - University of Lapland - Lapplands universitet\nFI / 2011 / Avoin koulutuspäivä haasteellisista asiakastilanteista\nAvoin koulutuspäivä haasteellisista asiakastilanteista\nKuntoutuksen ja työllistymisen teemat ovat esillä Lapin yliopistolla 9.-10. marraskuuta järjestettävillä asiantuntijakoulutuspäivillä.\nTyöyhteisövalmentaja Riitta Harju puhuu tilaisuudessa muun muassa haasteellisten tilanteiden puheeksi ottamisesta sekä asiakaslähtöisestä työotteesta. Työhönvalmennuksen kehittämiskoordinaattori Suvi Pikkusaaren johdolla käydään läpi ratkaisukeskeistä työotetta, asiakasyhteistyön perusteita sekä ratkaisukeskeisiä ohjausmenetelmiä käytännössä.\nKoulutuspäivät soveltuvat erityisesti osatyökykyisten asiakkaiden parissa työskenteleville ammattilaisille ja asiantuntijoille, yritysten ja työpaikkojen henkilöstöhallinnon ja työterveyshuollon edustajille, kuntien sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstölle sekä kuntoutustieteen ja sosiaalityön opiskelijoille.\nKoulutuspäivät järjestää Lapin yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunnan Kompassi-hanke yhteistyössä Kuntoutussäätiön kanssa. Koulutus on maksuton ja avoin kaikille kiinnostuneille. Tilaisuutta on mahdollista seurata myös videoneuvotteluyhteyden kautta (ACP, Adobe Connect Pro).\nKoulutuspäivät järjestetään 9.–10. marraskuuta klo 9.00–16.15 Lapin yliopiston Esko ja Asko-salissa (F-siipi, Yliopistonkatu 8). Tarkempi ohjelma: http://www.lapinkompassi.net\nIlmoittautumiset pe 4. marraskuuta 2011 mennessä sähköpostitse aila.tammela(at)ulapland.fi tai puhelimitse 040 484 4191.\nKompassi – ammatillisesta kuntoutuksesta kohti avoimia työmarkkinoita -hankkeen päätoteuttaja on Lapin yliopisto. Yhteistyökumppaneita ovat Lapin sairaanhoitopiirin kuntayhtymä, Kuntoutussäätiö, Invalidiliiton Lapin kuntoutuskeskus ja Rovaniemen kaupunki. Hanketta rahoittaa Euroopan sosiaalirahasto vuosina 2009–2012. Hankkeen kokonaisbudjetti on reilut 1,3 miljoonaa euroa.\nProjektikoordinaattori Aila Tammela p. 040 484 4191, aila.tammela(at)ulapland.fi\nKoulutuspäällikkö Matti Tuusa p. 040 833 2632, matti.tuusa(at)kuntoutussaatio.fi\nLapin yliopisto, Kompassi-projekti, PL 122, (Hallituskatu 20A), 96101 Rovaniemi


ÄKS no 7 by ÄKS-lehti - Issuu\nonkonen äksyili viime lehessä nuorisosta. Nyt se muistelee puhelimessa jonkun kaverinsa kanssa Saapas jalka rockia, jossa oli ollut Juice. Hoh hoijaa. Mä valtaan sen koneen ja teen jutun sen puolesta. Mua nimittäin ottaa kuuppaan aika monikin asia. Tässä tulee yks niistä. Taas on jotku tutkijat tutkineet, että nuoret ei osaa enää ees lukee. Ja nyt tietty opettajat nukkuu tää tutkimus tyynyn alla ja hokee unissaan, että jes, jes, mitä mä sanoin. Joo, ja sitt opettajat tekee aaltoja opettajain huoneessa ja muistelee, miten ennen oli sentään ennen. Ei saanut sanoa ”alkaa satamaan”, vaan piti sanoa ”alkaa sataa”. Se oli heti kartta kepillä kynsille jos väärin sanoi. Hoh hoijaa! Mulle on ihan sama vaikka sanoisi ”ensyklopedia”, jos kerran ripsii jo. Hiukset kastuu ja tulee lammikoita, sanot sä siinä vaiheessa mitä tahansa. Hei, haloo! Etteks te tajuu, ettei tommosella nippeli tiedolla ole enää mitään käyttöä muualla kuin opettajan huoneessa. Muualla on vähän eri lait. Aukaiskaa säle kaihtimet ja aikuistukaa.\nNyt mä isken teille nimittäin sellaisen tutkimuksen tiskiin, että loppuu tuuletus. Mun tutkimuksen mukaan luku ja kirjoitus taito on vaan tylsiä väli vaiheita ihmisen historiassa. Sadan vuoden päästä kukaan ei lue eikä kirjoita yhtään mitään. Ketään ei vaan hotsita. Siis ihan tosi. Mä ja mun kamut ollaan lopetettu lukeminen jo nyt. Kuka jaksaa lukee nuoren naisen rankkoja kasvu kertomuksia, jos oma sielu on sata kertaa pahemmin nilellä. Tai kertomuksia ydin onnettomuuksista, jos oma persoona hehkuu radio aktiivisuutta kuin joku kiilto mato yössä. No, nyt viittaa joku opettaja sieltä taka rivistä ja vastaa ääni väristen, että luku ja kirjoitus taitoa tarvitaan myös tiedon opetteluun ja välittämiseen. Sivistys on säilötty kirjoihin. Ihan kuule kyynel vierähtää poskelle, kun mä tuon kuulen. Ja kysyn: mikä ihmeen sivistys? Mihin se on meidät vienyt? Tuhon partaalle, vastaan mä. Siinä ei paljon haiku runot auta kun tsunami iskee ja manner laatat murenee kuin näkki leivät. Mun ja mun frendien mielestä koko sivistyksen voisi luku taidon lailla haudata\nsamaan perus kallioon johon ydin jätteetkin haudataan. Se on vaan taakka. Me voitaisiin palata lähtö ruutuun. Istuttaisiin taas leiri nuotiolle ja ruvettaisiin kertoon juttuja ihan vaan livenä. Tehtäisiin luola maalauksia ja yritettäisiin keksiä pyörä uudelleen. Tai yhdys sana. Mä luulen, että jos opettajat saisi päättää, ensin keksittäisiin yhdys sana, sitten possessiivi suffiksi ja sitten partisipi ja sitten vasta rantasipi. Tuli ja pyörä olisi vuorossa paljon myöhemmin. Ne ei ole kai tärkeitä, koska niitä ei kysytä ikinä kokeissa. Näenkö minä vielä yhden syyttävän sormen? Kyllä. Olen muka julma ihminen. Okei. Tehdään pieni myönnytys. Ehkä jossain luolissa voisi elää joku Honkonen ja muita aboriginaaleja, jotka lukee jotain pientä. Esmerkiks Veikko Huovisen Lyhyet erikoiset ne voisi ottaa mukaansa. Ja nyt mä lähetän tään jutskan lehteen. Yes. Siitäs saitte.\nKosken leg endat\nLättähattukiskot kerälle K\niskoautot korvasivat höyryveturivetoiset junat lyhyen matkan liikenteessä. Valmet Oy teki vuosina 1954-1963 yhteensä 212 Dm6 ja Dm7 kiskoautoa ja 202 kappaletta erityyppisiä liitevaunuja. Huippunopeus vaihteli 95 ja 115 kilometrin tuntivauhdin välillä. Kiskoauto nimi vääntyi pian kansan suussa lättähatuksi matalan ja leveän muotonsa vuoksi, vaikka VR:n nimikilpailun voitti ehdotus Sinikko. Jotkut kutsuivat junaa myös ”siniseksi kaunottareksi”. Erikoista lättähatuissa oli se, että ovet avautuivat nappia painamalla sekä ulko- että sisäpuolelta. Vuonna 1978 henkilöjunayhteydet paranivat Äänekoskella. Jyväskylä-Äänekoski rataosuuden junavuoroja nivellettiin uuden Jyväskylä-Jämsänkoski-Orivesi oikoradan aikatauluihin varaamalla yksi kiskoauto ajamaan Jyväskylä-Äänekoski väliä edestakaisin pitkin päivää. VR lanseerasi äänekoskelaisille virastoille sopivan aikatauluyhdistelmän, joihin oli poimittu jatkoyhteyksiä muuallekkin kuin Helsinkiin, eli Turun suuntaan ja sitä tietä Ruotsin laivoille. Epäiltiin jopa, että oikoradasta tulisi kilpailija lentoliikenteelle Helsingin suuntaan matkaaville. Vuorokauden ensimmäi-\nnen juna lähti Jyväskylästä klo 5.55 ja oli Äänekoskella klo 6.37. Äänekoskelta junaan noustiin ja siitä laskuduttiin linja-autoasemalta, siitä nykyisen kävelysillan alta. Se kulki VR:n papereissa nimellä seisake. Varsinainen päärautatieasema oli tehtaitten takana. Suolahdesta junaan noustiin uudelta rautatieasemalta. Lättähattujen kulta-aikaa kesti aina 1980-luvulle. Raju junavuorojen supistaminen alkoi vuonna 1981. Vuoteen 1988 mennessä kaikki kiskoautovuorot laukkautettiin kannattamattomuuden vuoksi. Se oli monelle äänekoskelaiselle harmistuksen paikka. Addresseja kerättiin ja todettiin, että linja-autoja on lähtevinään, mutta paljon on katkoksia ja katvealueita. Lakkauttamispäätökseen vaikutti myös rataverkon sähköistyminen. Äänekoskelaiset saavat nauttia lättähatun kyydistä yhä. Keitele-Museo järjestää lättähattumatkoja, milloin minnekkin. Tunnelma on katossa varsinkin KeiteleJazzien aikaan, jolloin juna kulkee Jyväskylän ja Äänekosken väliä, konduktöörin rei´ittäessä tikkuaskin kokoista pahvilätkää eli junalippua. Nostalgiaa aah! Marjo Steffansson\nIn Memoriam Lättähattu s. 1955 k. 1988 Kuva: Jussi-Pekka Halonen\nKeitele-museon lättähattu Jyväskylästä Suolahteen kaartaa kohti Kangasvuoren tunnelia\nAikatauluesimerkki Äänekoski-Helsinki vuonna 1978\nEtsintäkuulutus: ■■ Missä ovat muistot Uurastajasta? Kerro muistosi osoitteeseen toimitus@aksa.fi.\n7 · 2011\nÄKS no 7


Wanhat kuwat - Tapiola Garden City\nTapiola Garden City - Tapiola Puutarhakaupunki\nAlla julkaistaan vanhoja valokuvia Tapiolan Puutarhakaupungin rakentamisen alkuvuosilta 1970-luvulle saakka. Näiden kuvien tarkoitus on herättää mielenkiintoa kotiseutua kohtaan niissä(kin), jotka eivät omakohtaisesti ole eläneet 1950-70 -lukujen Tapiolan Puutarhakaupungissa. Jos haluat tarjota kuviasi julkaistavaksi tällä sivustolla tai haluat käyttää kuvia jossain muualla, ota yhteyttä tapiola2030@gmail.com. Kaikki Puutarhakaupungin alueet olisivat kiinnostavia. - - Kuwia on tulossa lähiaikoina lisää...\nYllä kuusi kuvaa Pohjantiestä, kuvattu 23. kesäkuuta 1956. Kuvien (c) Pehr-Erik Bäckström.\nKuva 1 - Pohjantien eteläpäästä, suunta itäänpäin. Kuva 2 - Pohjantien eteläpäästä, suunta luoteeseen. Kuva 3 - Pohjantien eteläpäästä, suunta pohjoiseen. Kuva 4 - Pohjantien ja Ahertajantien risteyksestä, suunta Pohjantietä etelään. Kuva 5 - Pojantien ja Ahertajantien risteyksestä, suunta Ahertajantiellä länteen. Kuva 6 - Pohjantien ja Ahertajantien risteyksen eteläpuolelta, suunta pohjoiseen.\nYllä Mäntyviita, itäisen lähiön keskus ja Tapiolan ns. vanha keskusta, kuvattu 22. kesäkuuta 1957, (c) Pehr-Erik Bäckström.\nYllä nykyisen Tapiolantien Otsolahdentien pysäkki, kuvattu 28. elokuuta 1957, (c) Pehr-Erik Bäckström.\nTässä kuvassa näkyy tien kaartuminen ylös Otsonkalliolle, josta tie jatkui Kimmeltielle ja alas Poutapolulle. Suoraa ajoyhteyttä Otaniemeen ei tästä kohdin ollut, vain vanha kylänraitti, nykyinen Tapionraitti, joka näkyy kuvassa vasemmalla.\nYllä Tapiontori, kuvattu kesällä 1959, (c) Pehr-Erik Bäckström.\nVasemmalla Tapiontorin tulevan Keskustornin viereinen osa ja oikealla ns. pankin rakennus, molemmat valmistuivat 1959. Keskustorni ja Tapiontorin loppuosa, kuvassa taakse jäävä U-osuus, valmistuivat kaksi vuotta myöhemmin.\nAntikvaarinen Kirjakauppa Tessi, Tapiolan Vanha Keskusta, Mäntyviita 4, www.tessi.fi mantyviita@kajaste.net\nYllä Otsolahdentie, kuvattu 14. syyskuuta 1958, (c) Pehr-Erik Bäckström


Biorytmi – Wikipedia\nBiorytmit ovat väitettyjä ihmisyksilön fyysistä, emotionaalista ja älyllistä kykyä mittaavia säännöllisiä rytmejä, jotka alkavat syntymähetkestä. Ne perustuvat saksalaisen lääkärin Wilhelm Fliessin ja professori Alfred Telscherin tutkimuksiin 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa.\nTämä artikkeli käsittelee näennäistieteen termiä. Biologiselle rytmille on oma sivunsa.\nBiorytmien oletetaan olevan jaksollisia, ja jaksojen oletetaan alkavan syntymähetkestä. Se, että alkamisajankohdaksi on valittu syntymähetki eikä esimerkiksi hedelmöityshetkeä tai oletettu sikiön perivän äitinsä rytmit, johtuu mahdollisesti astrologien tavasta käyttää syntymähetken tähtien asentoa.\nTeoria määrittelee fyysisen kunnon perusjaksoksi 23 päivää, emootioiden perusjaksoksi 28 päivää ja älyllisen toiminnan perusjaksoksi 33 päivää. Biorytmejä voidaan helposti laskea mikrotietokoneilla, ja piirtureilla voidaan piirtää sinikäyriä. Tietokone teki tästä näennäistieteen muodosta erittäin suositun. Biorytmikäyriä voitiin tuottaa hyvin halvalla.\nKaikkiaan 134:stä biorytmejä koskeneesta tutkimuksesta 35:ssä on saatu teoriaa tukevia tuloksia, mutta niistä on löydetty tilastollisia virheitä. 99:ssä tutkimuksessa ei ole saatu teoriaa tukevia tuloksia.\nKuuluisa taikuri ja näennäistieteiden tutkija James Randi sanoo teoksessaan Flim-Flam, että "biorytmit ovat puhtainta ja yksinkertaisinta näennäistieteellistä idiotismia".\n↑ http://ammons.ammonsscientific.com/php/display_smry.php Comprehensive review of biorhythm theory\nKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Biorytmi Wikimedia Commonsissa\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Biorytmi&oldid=19476646”\nViimeksi muokattu 8. tammikuuta 2021 kello 05.09\nSivua on viimeksi muutettu 8. tammikuuta 2021 kello 05.09.


12 kuukauden euribor-korko putosi alle yhteen prosenttiin\nAsuntolainoissa yleisesti viitekorkona käytetty 12 kuukauden euribor-korko putosi ensimmäistä kertaa alle yhden prosentin. Korko on nyt historiallisen alhaalla 0,994 prosentissa. Myös muut euribor-korot ovat pysyneet alhaisella tasolla.\nViitekorot ovat olleet laskussa jo pitkään. Vielä alkuvuonna 2012 vuoden euribor oli lähellä kahta prosenttia. Vuonna 2008 talouskriisin kärjistyessä 12 kuukauden euribor oli noin 5,5 prosenttia.\nAsuntolainan korko muodostuu viitekorosta ja pankin marginaalista. Asuntovelallisten leppoisat ajat jatkuvat edelleen viitekorkojen suhteen, mutta näkymiä synkentävät pankkien nousevat marginaalikorot. Useat pankit ovat nostaneet viimeaikoina asuntolainojensa marginaalikorkoja. Keskimääräinen marginaali on noussut jo yhteen prosenttiin.\nEuroopan keskuspankki laski viime kuussa ohjauskorkonsa 0,75 prosenttiin. Alle prosentin ohjauskorko on historiallisen alhainen ja sillä yritetään tukea euroalueen horjuvaa talouskasvua. Euribor-korot seurailevat tyypillisesti Euroopan keskuspankin ohjauskoron kehitystä.


Premier Live Casino arvostelu 2022 - huippulaatuisia livepelejä\nKulta-mustana hohteleva Premier Live Casino houkuttelee puoleensa erityisesti live-pelien ystäviä, mutta sen tarjontaan kuuluu paljon muutakin! Saatavilla on laadukas kattaus, johon mahtuu slotteja, raaputusarpoja, kortti- ja noppapelejä sekä paljon muuta. Vuonna 2016 avattu pelipaikka toimii Pay N Play -mallilla, eli sen pelien pariin päästään kirjautumalla sisään verkkopankkitunnuksilla Trustlyn kautta. Premier Live Casino on suomenkielinen, ja myös sen asiakaspalvelusta löytyy suomalainen tiimi. Kun tähän lisätään Maltan pelilisenssin tuomat verovapaat voitot, on yhdistelmä enemmän kuin houkutteleva. Se toimii millä vain mobiililaitteella responsiivisten sivujen ansiosta, eli voit testata sen missä tahansa. Kokeile vaikka heti!\nHieman ennalta-arvattavat grafiikat\nPremier Live Casino edustaa niitä pikakasinoita, jotka ovat päättäneet tarjota myös bonuksia ja muita etuja nopean pelaamisen kuorrutteeksi. Bonustarjonta vaihtelee melko tiuhaan tahtiin, ja uusista tarjouksista ilmoitetaan sähköpostin välityksellä, joten kannattaa ilmoittautua postituslistalle. Sinulle lähetetään viestiä aina silloin, kun tarjolla on sellaisia bonuksia, jotka sinun on mahdollista lunastaa.\nTällä hetkellä uusille pelaajille ei ole tarjolla mitään erillistä tervetulobonusta, mutta Premier Live Casino lupaa tarjota säännöllisesti erilaisia etuja. Niitä voivat olla esimerkiksi kanta-asiakas- ja VIP-bonus, ilmaispyöräytykset, ilmainen peliraha, kuukausittainen talletusbonus sekä bonus ystävän kutsumisesta.\nKunkin tarjouksen kierrätys- ja muut ehdot voivat vaihdella, ja ne ilmoitetaan sinulle aina sähköpostin yhteydessä. Mikäli mitään muuta ei mainita, kierrätysvaatimus on 30 kertaa talletus sekä bonus, ja aikaa kierrätykseen on 30 päivää. Jos sinulle lahjoitetaan ilmaista bonusrahaa, sen voittokatto on 20 kertaa lahjoitettu summa: esimerkiksi viiden euron pelirahan voittokatto olisi 100 euroa. Lue ehdot aina läpi ennen lunastamista, niin tiedät, mitä odottaa.\nPremier Live Casinon nimi viittaa vahvasti live-pelaamiseen, mutta se esittelee muutenkin varsin kiinnostavan pelivalikoiman! Saatavilla on paljon huippuslotteja esimerkiksi NetEntiltä, Play’n GO:lta, Red Tigerilta, Yggdrasililta ja Big Time Gamingiltä. Bingon ystävien kannattaa kokeilla myös slingoja, jotka ovat hauska fuusio sloteista ja tästä perinteisestä arvontapelistä.\nSuurista voittopommeista haaveilevat löytävät sekä progressiivisia että kiinteitä jackpot-pelejä varmasti riittämiin. Kaikkein suurimpia voittoja jakelevat Mega Fortune, Hall of Gods ja Arabian Nights, mutta myös Red Tigerin jackpot-verkostossa muhii melkoisia jytkyjä.\nTietokonetta vastaan voidaan pelata video- ja pöytäpokereita, ruletteja, blackjackeja ja monia muita suosittuja pöytäpelejä. Niiden kanssa samaan saliin on ujutettu aimo lauma raaputusarpoja, vaikka ne eivät varsinaisia pöytäpelejä olekaan. Todellinen helmi odottelee kuitenkin live-kasinon puolella! Siellä päästään pelaamaan Evolution Gamingin ja NetEntin pelejä, ja kokoelmaa täydentävät Authentic Gamingin pelipöydät. Pelattavaa löytyy laidasta laitaan aina perinteisestä ruletista näyttäviin showpeleihin.\nAsiakastuki Premier Live Casino\nPremire Live Casino kerää plakkariin sekä plussia että miinuksia – huomattavasti enemmän kuitenkin niistä ensimmäisiä. Kirjautuminen sivuille on superhelppoa, sillä siihen tarvitaan vain omat verkkopankkitunnukset. Matala minimitalletus sopii myös litteämmälle kukkarolle, ja selkeän alustan ansiosta uutenakin pelaajana on helppo suunnistaa oikeille osastoille.\nMiinusta sen sijaan antaa Premier Live Casinon tylsähkö ulkoasu, jossa ei ole mitään erityisen räväyttävää. Nimensä mukaisesti se esittelee lähinnä live-pöytien kuvia, ja väreiksi on valittu hieman kulunut kullan ja mustan yhdistelmä. Kyseessä on silti ihan mukiinmenevä toteutus myös grafiikan puolesta, eli kokonaisuus jää selkeästi positiiviseksi.\nMahtava live-kasino, jolta saadaan voitot kotiin muutamissa minuuteissa!\nMyös mobiilipelaajat – joita yli puolet pelaajista edustaa tänä päivänä – on otettu hyvin huomioon Premier Live Casinolla. Mobiilikasino ei vaadi erillisen sovelluksen lataamista, vaan se toimii responsiivisesti suoraan selaimella. Mobiilisivut ovat pääasiallisesti selkeät ja hyvin suunnitellut, mutta muutamissa kohdissa tekstit heittelevät hitusen niin, että ne jäävät päällekkäin. Tämä ei kuitenkaan häiritse merkittävästi käyttökokemusta. Palveluiden puolesta taas mobiiliversio ja täysversio ovat lähes identtiset.\nSaat pelirahat siirrettyä tilille Trustlyn kautta. Se mahdollistaa Pay N Play -pelaamisen, eli sinun tarvitsee vain kirjautua sisään verkkopankkitunnuksilla ja olet valmis pelaamaan – erillistä henkilöllisuustodistusta ei kysytä. Minimitalletus on mukavan matala 5 euroa, eli Premier Live Casino sopii hyvin myös pienemmän budjetin pelaajille.\nPay N Play -kirjautuminen mahdollistaa myös sen, että nostopyynnöt voidaan vahvistaa automaattisesti. Tämän ansiosta voittorahat saadaan kasinolta kotiin huikean nopeasti, parhaimmillaan viidessä minuutissa. Suomalaisena pelaajan saat voittorahat kaiken lisäksi omaan taskuusi verovapaasti, koska Premier Live Casinolla on Maltan lisenssi.\nKun kysymyksiä tulee vastaan, Premier Live Casinon suomenkieliset asiakaspalvelijat auttavat ratkaisemaan asiat. Yhteydenotto käy joko klikkaamalla auki live chatin tai lähettämällä sähköpostia osoitteeseen [email protected] Asiakastuki on paikalla joka päivä, arkipäivisin klo 11:00 – 01:00 ja viikonloppuisin klo 11:00 – 00:00. Voit halutessasi etsiä ennen yhteydenottoa tietoja UKK-osiosta, joka on tosin melko suppea.\nVastuullisena toimijana Premier Live Casino tarjoaa pelaajille mahdollisuuden talletusrajojen käyttöön. Ne auttavat noudattamaan omaa pelibudjettia ja välttämään näin peliongelmaa. On kuitenkin hyvä muistaa, että lopullinen vastuu ja tärkein rooli on aina sinulla itselläsi. Peliriippuvuus saadaan pysymään loitolla pelaamalla kohtuullisesti ja vain omien varojen mukaisesti.\nMikäli pelit vievät liikaa aikaa tai rahat tuntuvat olevan tiukoilla pelien vuoksi, voi olla hyvä pitää pidempää taukoa. Tässä tapauksessa voit jäädyttää Premier Live Casino -tilisi aina kolmeen kuukauteen saakka. Tarpeen mukaan se voidaan myös poistaa pysyvästi. Jos tarvitset enemmän apua pelaamisen lopettamiseen, ota yhteyttä kotimaisiin tukijärjestöihin, esimerkiksi Peluuriin.\nCasinokokemus » Arvostelu » Premier Live Casino


Sentenced to Live: Lokakuun viimeiset loppuneet kroppatuotteet\nEilinen päivä menikin sitten paketteja hakiessa, pyykätessä ja vanhalta asunnolta viimeisten tavaroiden haussa. Niin ja niiden pakettien sisällön kuvaamisessa meni ilta :p.\nNytpä tulisi jälleen siis vähän myöhässä nämä viimeiset loppuneet!\nKäsisaippuaahan mulla siis kuluu, mutta yhtään virallista käsinestesaippuaa ei tällä hetkellä varastossa ole. Tai tänne uuteen taloon olivat entiset asukkaat jättäneet jonkun puolillaan olevan rainbow-saippuan, niin sen siirsin pikkuvessaan ja päävessassa on omat käytössä :).\nMutta niin, koska "oikeaa" käsisaippuaa ei varastossa ole, mun on pitänyt oikeasti suihkugeelejä ottaa siihen käyttöön.\nSiinä tehtävässä loppui siis tämä 150ml Avon Planet Spa Revitalising Harmony Shower Mousse.\nKäytin tätä jonkin aikaa suihkussakin, mutta päätin sitten nopeuttaa kuluttamista ja koska ei tämä Ritualsin suihkuvaahtoja vaan voita :).\nVaahto oli melko "harvaa" ja vesimäistä, ei siis sellaista pehmeän kermavaahtomaista niin kuin Ritualseissa. Tuoksu oli ihan jees, moringaa tämä sisälsi, mutta ei ollut todellakaan niin voimakas kuin TBS:n moringa-suihkarissa (jonka tuoksusta en ollenkaan pitänyt).\nOlisin siis voinut suihkussakin tämän käyttää, mutta kun tosiaan niitä suihkareita varsinkin löytyy varastosta, niin pakko käyttää pois "huonoimmista" alkaen. En ehkä kuitenkaan lisää ostaisi, käyttäisin rahani ennemmin Ritualsiin :).\nKäsisaippua-täyttöpulloon tyhjensin sitten tämän 200ml Estelle & Thild Fresh Water Lily Body Wash suihkugeelin, joka tuli Toukokuussa Jolie-Boxista.\nTämäkin oli hetken suihkukäytössä, eikä sinällään mitään vikaa. Tuoksu oli makeahkon raikas, josta pidin. Geeli oli yllättävän juoksevaa, se olisi voinut olla hieman jämäkämpää! Vaahtosi kuitenkin hyvin ja pesi kuten kuuluukin, ei ehkä kuivattanut yhtä paljon kuin normaalit suihkugeelit.\nSamat perustelut kuin edellisessä eli kiva oli kokeilla, mutta varastosta löytyy vielä ihanampia tapauksia :).\nSitten sain käytettyä tämän Palmolive Aromatherapy Feel Glamorous Roll-on Anti-perspirant Deodorant dödön, joka tuli Helmikuussa Livboxista.\nTämä tuli suhteellisen nopeasti käyttöön, kun varastossa ei silloin ollut mulla roll-on dödöjä (tilanne on "korjattu" sittemmin :p).\nMutta tykkäsin tästä! Piti normioleskelun aikana kainalot suhteellisen hajuttomina, mutta olihan ne sitten märät työmatkapyöräilyn jälkeen.\nTuoksu oli kivan vadelmainen, eikä edes esanssinen! Pakkauksesta lisäksi suuri plussa, helppo käyttää ja varmasti saa kaikki käytettyä, kun on koko ajan ylösalaisin!\nVoisin kokeilla näitä lisääkin, mutta nyt on varastossa jälleen dödöjä hetkeksi eli itse en nyt osta yhtäkään :p.\nJa mitä olisi kuukausi ilman loppunutta kroppakuorintaa?\nSain siis tämän Viron reissulta keväällä ostamani 400ml Venäjänkielisen vadelma-kaura vartalonkuorinnan käytettyä.\nOli hyvät tehot, sopivan karhea, mutta hieman enemmän tätä piti kuitenkin käyttää saadakseni sen haluamani täydellisen karheuden :)!\nSisälsi punaisia kuorivia rakeita ja vaaleanpunertavaa oli väriltään koostumus. Näytti voidemaiselta, mutta ei jättänyt sellaiseksi öljyisen kosteutetuksi ihoa.\nKarkeiden kuorintojen ystäville voin suositella kokeiltavaksi, herkemmille myös, mutta varovaisemmin käytettäväksi.\nVoisin kyllä ostaa uudelleenkin, jos tulee Virossa käytyä ja törmään tähän jälleen.\nViimeisenä tuli sitten pieni yllätys itselleni, sain nimittäin tämän 100g minikokoisen Lush Snow Fairy Body Conditioner suihkuvoiteen myös käytettyä pois!\nTämä taisi ollakin suurin syy, miksen sitten saanut sitä normaalia kroppavoidetta vielä loppuun :p.\nOlin siis aika laiskalla päällä siinä muuttourakan aikaan ja nyt muutenkin, kun tänne uuteen taloon ollaan asetuttu. Tämä talo on sen verran viileä ollut välillä (ja lisäksi sähkölämmitys vielä toistaiseksi...), niin ei ole kovin monesti jaksanut hihhuloida ilman vaatteita suihkun jälkeen kovin pitkää aikaa :D.\nHyvin siis tämä Lush kosteutti mun ihon, oli Snow Fairyn tuoksuinen ja mistä plussaa, niin tämä ei yskittänyt suihkugeelin lailla!\nTätä voisin ostaa lisää, mutta täytyy katsoa, antaako budjetti enää periksi tehdä Lushille joulutuote-tilausta!\nNyt on siis lokakuu yhteenvetoa vaille käyty läpi! Yritän ehtiä saada yhteenvedon huomenna tänne, iltaan menee kuitenkin. Iltapäivästä olisi TE-toimistolla työnhaku-luento ja sen jälkeen ajattelin jatkaa tänään aloittamaani/jatkamaani saunan seinien hakkaamista ja kivien kantoa peräkärryyn :p. Vaikka tuo on hemmetin hyvää liikuntaa, niin on mulla kyllä melkoinen ikävä jumpillekin! Eilen en sitten ehtinytkään jumppaan, vaikka olisin halunnut, niin jäi kyllä harmittamaan... Jospa ensi viikolla viimeistään onnistuisi sekin!\nMutta niin, palataan asiaan toivon mukaan huomenna!\nTunnisteet: Avon, Dödöt, Estelle & Thild, Käsisaippuat, Lush, Muut pesuaineet, Palmolive, Suihkugeelit, Vartalokuorinnat


POSTIPANKKI VUOSIKERTOMUS PDF\nPOSTIPANKKI VUOSIKERTOMUS 1997\nDownload "POSTIPANKKI VUOSIKERTOMUS 1997"\n1 POSTIPANKKI VUOSIKERTOMUS 1997\n2 Postipankki Oyj:n tulostiedottaminen tapahtuu jatkossa PV Yhtymä Oyj:n osavuosikatsausten ja tilinpäätöksen yhteydessä. PV Yhtymä Oyj julkaisee osavuosikatsaukset vuosineljänneksittäin. Osavuosikatsaukset ilmestyvät , ja\n3 Sisällys 3 TOIMITUSJOHTAJAN KATSAUS 4 VIISIVUOTISKATSAUS 6 TOIMINTAYMPÄRISTÖ 7 POSTIPANKKI OYJ:N TILINPÄÄTÖS 8 Tulos 8 Omat varat ja vakavaraisuus 11 Riskienhallinta 12 Varainhankinta ja sijoitustoiminta 14 Yleispankki 16 Yrityspankki 18 Treasury ja pääomamarkkinat 19 Maksupalvelut, tietohallinto ja kiinteistöt 20 Hallinto ja henkilöstö 21 Tytäryhtiöt 22 Organisaatio 23 Konsernituloslaskelma 24 Emoyhtiön tuloslaskelma 25 Konsernitase 26 Emoyhtiön tase 28 Tilinpäätösperiaatteet 30 Tilinpäätöksen liitetiedot 33 Johtokunnan ehdotus voittovarojen käyttämisestä 49 Hallintoneuvoston lausunto 49 TILINTARKASTUSKERTOMUS 50 HALLINTO JA ORGANISAATIO Hallintoneuvosto 51 Johtokunta 51 Tilintarkastajat 51 Yhteistoimintaneuvottelukunta 51 Postipankki Oyj:n organisaatio 52 Konttorit 53 Ulkomaiset yksiköt 54 Tytäryhtiöt 54\n4 4 Toimitusjohtajan katsaus Vuosi 1997 vahvisti merkittävästi Postipankin liiketoiminnan menestymismahdollisuuksia. Pankin tulos parani edellisestä vuodesta, ja liikevoitto oli jo toisena vuonna peräkkäin suurempi kuin koskaan aiemmin pankin historian aikana. Ilahduttavaa oli varsinkin liiketoimintavolyymien kääntyminen kasvuun, erityisesti uusien asuntolainojen ja yritysluottojen hyvä menekki. Tuloskehitystä tukivat myös poikkeuksellisen vähäiset luottotappiot ja runsaat palautukset aiemmin kirjatuista tappioista. Näin tulos muodostui edellisvuotta paremmaksi huolimatta liiketoimintatuottojen laskusta. Syksyllä 1997 Postipankin omistaja Suomen valtio teki päätöksen kahden valtion omistaman markkinaehtoisesti toimivan luottolaitoksen, Postipankin ja Suomen Vientiluoton, yhdistämisestä yhteisen holdingyhtiön omistukseen. Tämän uuden rahoituskonsernin toiminta käynnistyi vuoden 1998 alussa. Postipankin pääjohtaja Eino Keinänen siirtyi joulukuussa 1997 perustetun holdingyhtiön PV Yhtymä Oyj:n hallituksen päätoimiseksi puheenjohtajaksi. Haluan tässä yhteydessä kiittää häntä lämpimästi niistä kahdesta vuodesta, jotka hän on pankin pääjohtajana toiminut. Postipankin Keinäsen kaudella aloittama hyvä tuloskehitys on hänen seuraajilleen sekä tukeva ponnistuspohja että haaste parantaa pankin tuloskuntoa edelleen. Postipankin ja Vientiluoton muodostama uusi rahoituskonserni on Suomen rahoitusmarkkinoilla vahva rahoitus-, sijoitus- ja maksuliikennepalvelujen tarjoaja. Toteutettu omistusjärjestely lujittaa uuteen konserniin kuuluvien yhtiöiden nykyisiä liiketoiminnallisia vahvuuksia, antaa erittäin hyvät mahdollisuudet asiakaspalvelun monipuoliseen kehittämiseen, yhdistää kahden vahvan rahoittajan voimavarat ja lisää niiden riskinsietokykyä. Postipankin ja koko uuden rahoituskonsernin edessä on erittäin haasteellinen liiketoimintaympäristö, jossa perinteiset toimintamallit eivät sellaisenaan takaa menestystä. Tietoverkot ja uusi teknologia tarjoavat uusia kustannustehokkuudeltaan ylivoimaisia palvelutieratkaisuja, joiden hyödyntäminen on alan yrityksen elinehto. EU:n yhteinen raha euro laajentaa tullessaan merkittävästi pankkien markkina-aluetta. Pankkitoimiala ei enää ole ahtaasti rajattu alue, vaan muiden alojen yritykset kilpailevat pankkien kanssa, ja vastaavasti pankkiyrityksen on tartuttava ennakkoluulottomasti perinteisen pankkitoiminnan ulkopuolisten toimialojen tarjoamiin liiketoimintamahdollisuuksiin. Postipankin mahdollisuudet menestyä tulevaisuuden pankkikilpailussa ovat hyvät. Erityisesti puhelinpankkitoiminnassa pankki on jo pitkään ollut Suomessa tienavaaja. Liiketoiminnassa on runsaasti muitakin kehittämismahdollisuuksia samalla, kun pankilla on selvä tarve parantaa kustannustehokkuuttaan. Päätavoitteemme on rakentaa Postipankista uuden vuosituhannen alkuvuosille paras pankki Suomessa. Tämän tavoitteen kulmakivet ovat erinomaiselle tasolle kohotettu asiakastyytyväisyys, pankkipalvelujemme ensiluokkainen laatu sekä liiketoiminnan tehokkuus ja hyvä kannattavuus. Ei ole epäilystäkään siitä, että tavoitteen saavuttaminen edellyttää tuntuvia kehittämistoimenpiteitä pankin liiketoiminnassa ja käytännön aikaansaannoksia jo tänä vuonna. Postipankin tuottojen ja kulujen suhdetta on kyettävä parantamaan nykytasolta olennaisesti. Tuottojen lisääminen ja kannattavuuden parantaminen ei onnistu ilman liiketoiminnan volyymien kasvattamista. Markkinaosuuksia onkin kasvatettava kaikilla uuden rahoituskonsernin keskeisillä liiketoiminta-alueilla. Samalla pidetään pankin vakavaraisuus vahvana. Haluan kiittää koko Postipankki-konsernin henkilöstöä kuluneen vuoden tuloksellisesta työstä. Voimme lähteä pankin liiketoiminnan kehittämiseen hyvässä yhteistyössä kohti yhteisiä tavoitteitamme. Pentti Hakkarainen\n5 PV Yhtymä Oyj:n ja Postipankki Oyj:n johto Istumassa vasemmalta PV Yhtymän hallituksen puheenjohtaja Eino Keinänen ja toimitusjohtaja Harri Hollmén sekä Postipankin toimitusjohtaja Pentti Hakkarainen ja johtokunnan jäsen, pankinjohtaja Maarit Näkyvä. Takana vasemmalta johtokunnan jäsenet, pankinjohtajat Ilkka Hallavo, Peter Johansson, Jussi Osola, varatoimitusjohtaja Juhani Paloheimo ja pankinjohtajat Eero Tuomainen ja Matti Inha. 5\n6 6 Viisivuotiskatsaus KONSERNI milj. mk Liikevaihto Rahoituskate liikevaihdosta, % 31,9 27,7 24,2 30,5 Tulos ennen luotto- ja takaustappioita Liikevoitto/ -tappio liikevaihdosta, % 3,6 8,3 6,3 7,5 9,1 Liikevoitto/ -tappio./. verot Tulos ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja liikevaihdosta, % 3,6 8,3 6,3 6,7 8,8 Tuotto-kulu -suhde 1,65 1,19 1,04 1,35 1,22 Taseen loppusumma oman pääoman tuotto, % 7,3 15,6 12,9 13,8 14,3 koko pääoman tuotto, % 0,33 0,61 0,46 0,49 0,53 omavaraisuusaste, % 4,1 3,7 3,4 3,7 3,7 vakavaraisuussuhde, % 1) 11,1 10,7 10,2 10,7 9,5 Oma pääoma Taseen ulkopuoliset sitoumukset Henkilöstön määrä vuoden lopussa EMOYHTIÖ milj. mk Liikevaihto Rahoituskate liikevaihdosta, % 32,5 28,2 24,8 32,0 Tulos ennen luotto- ja takaustappioita Liikevoitto/ -tappio liikevaihdosta, % 4,1 9,9 7,6 6,8 8,9 Liikevoitto/ -tappio./. verot Tulos ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja liikevaihdosta, % 4,1 9,9 7,6 6,1 8,6 Tuotto-kulu -suhde 1,64 1,16 1,02 1,34 1,21 Taseen loppusumma oman pääoman tuotto, % 7,7 17,5 15,0 13,8 14,6 koko pääoman tuotto, % 0,35 0,67 0,50 0,44 0,49 omavaraisuusaste, % 4,0 3,6 3,0 3,4 3,4 vakavaraisuussuhde, % 1) 10,9 10,5 9,7 10,2 9,1 Oma pääoma ja varaukset Kotimaiset talletukset Kotimainen luotonanto Taseen ulkopuoliset sitoumukset Henkilöstön määrä vuoden lopussa ) 1993 talletuspankkilaki (1269/90 4:29 ), 1994 lähtien luottolaitoslaki (1607/93 9:78 ) ja lähtien luottolaitoslain muutokset (570/96 9:78 a c ) TUNNUSLUKUJEN LASKENTAKAAVAT Tunnusluvut on laskettu Rahoitustarkastuksen määräyksen mukaisesti. Liikevaihto: korkotuotot, leasingtoiminnan tuotot, osinkotuotot, palkkiotuotot, arvopaperikaupan ja valuuttatoiminnan kate sekä muut toimintatuotot Oman pääoman tuotto, % (ROE): liikevoitto/-tappio verot x 100 oma pääoma + vähemmistöosuus + vapaaehtoiset varaukset ja poistoero lykätyllä verovelalla vähennettynä (vuoden alun ja lopun keskiarvo) Koko pääoman tuotto, % (ROA): liikevoitto/-tappio verot x 100 taseen loppusumma keskimäärin (vuoden alun ja lopun keskiarvo) Omavaraisuusaste, %: oma pääoma + vähemmistöosuus + vapaaehtoiset varaukset ja poistoero lykätyllä verovelalla vähennettynä x 100 taseen loppusumma\n7 Toimintaympäristö 7 Kansantalouden kasvu oli vuonna 1997 hyvin nopeaa. Vuosikeskiarvona kokonaistuotannon kasvu oli noin 5 prosenttia, kun edellisenä vuonna kasvu jäi vientikysynnän tilapäisen heikkouden vuoksi runsaaseen 3 prosenttiin. Nopean suhdannenousun ja erilaisten työllistämistoimenpiteiden ansiosta työttömyysaste aleni runsaan prosenttiyksikön. Suomelle tärkeät Euroopan vientimarkkinat vahvistuivat vuoden mittaan. Vienti Venäjälle kohosi voimakkaasti. Tuonti lisääntyi vientiä hitaammin. Vaihtosuhde heikkeni pääasiassa siksi, että paperituotteiden hinnat laskivat alkuvuonna. Samanaikaisesti erityisesti maataloustuotteiden tuontihinnat nousivat tuntuvasti. Kauppataseen ylijäämä kasvoi, samoin vaihtotaseen ylijäämä. Kansantalouden korollinen nettovelka supistui siten edelleen huomattavasti. Yksityinen kulutus lisääntyi ja kotitalouksien ostovoima parani. Kuluttajien luottamus talouteen pysyi vahvana. EUvertailussa suomalaiset kuuluivat koko vuoden kärkipäähän, kun mitataan toiveikkuutta talousnäkymien suhteen. Asuntojen ja kestokulutustavaroiden kysyntä oli vilkasta. Asuntojen hintojen nousu jatkui melko voimakkaana suurilla paikkakunnilla myös maan sisäisen muuttoliikkeen vuoksi. Asuntomarkkinoiden vilkastumisen myötä asuntolainojen kysyntä piristyi. Julkiset kulutusmenot pysyivät ennallaan. Julkiset investoinnit lisääntyivät. Asuntoinvestoinnit jatkoivat vuoden 1996 lopulla alkanutta nopeaa nousuaan. Muutoin yksityinen investointitoiminta oli vaisua, mikä hillitsi yritysten luotonkysynnän kasvua. Inflaatio pysyi maltillisena. Kuluttajahintojen keskimääräinen nousu jäi 1,2 prosenttiin. Kuluttajahintoja kohotti erityisesti asumismenojen nousu. Suomen Pankki huolestui alkuvuoden nopeasta varallisuushintojen noususta ja niiden aiheuttamasta riskistä kuluttajahintojen vakaalle kehitykselle. Keskuspankki kiristi rahapolitiikkaa syyskuussa. Varallisuushintojen nousu hidastui loppuvuonna ja Aasian kriisin myötä tuontihintoihin tuli laskupaineita. Lisäksi joulukuussa tehty kaksivuotinen tulopoliittinen sopimus päätyi melko mataliin palkankorotuksiin. Siten inflaationäkymät muuttuivat vuoden 1997 jälkimmäisellä puoliskolla selvästi maltillisemmiksi. Valtiontalouden velka kasvoi edelleen, mutta kasvuvauhti hidastui. Valtion verotulot lisääntyivät ja menot supistuivat. Lisäksi valtion nettorahoitustarvetta pienensi se, että pankit maksoivat takaisin vuonna 1992 valtiolta saamiaan pääomasijoituksia. Markan arvo suhteessa Saksan markkaan pysyi vuoden aikana suhteellisen vakaana, joskin tammikuussa voimakkaat pääomavirrat Suomeen vahvistivat markkaa tilapäisesti. Keskuspankki hillitsi vahvistumispaineita. Vuoden loppua kohti markka alkoi lähestyä tasoa 3,04 suhteessa Saksan markkaan. Tämä on näiden valuuttojen välinen keskuskurssi ERM-järjestelmässä. Markan keskuskurssi ecuun nähden on 5, Suomen markka heikkeni suhteessa Yhdysvaltain dollariin muiden EU-valuuttojen myötä. Kansainvälisten korkojen lasku, Suomen matala inflaatio ja maltilliset inflaationäkymät, valtion rahoitustarpeen pieneneminen sekä hyvä ulkoinen tasapaino loivat edellytykset Suomen korkotason alenemiselle vuoden 1997 lopulla. Lyhyet markkinakorot nousivat, kun keskuspankki nosti huutokauppakorkoa 0,25 prosenttiyksikköä syyskuussa. Markkinoilla odotettiin vielä lisäkiristystä syksyllä, mikä näkyi nousevina rahamarkkinakorkoina. Näiden odotusten vaimentuessa heliborkorot alenivat aivan vuoden lopulla. Pörssikurssit nousivat vuoden aikana selvästi, vaikka kurssinousu taittuikin loppuvuodesta. Helsingin Pörssin HEX-yleisindeksi oli vuoden lopulla 32 prosenttia korkeammalla tasolla kuin vuotta aiemmin. Yritysten ja kotitalouksien rahoitusasema oli edelleen hyvä. Alhainen korkotaso ja positiiviset odotukset talouden kehityksestä lisäsivät pankkilainojen kysyntää. Pankkiluottojen kokonaiskanta kääntyi kasvuun, vaikka yritysten valuuttaluottojen kanta supistui edelleen. Yleisön talletukset lisääntyivät. Verottomilta määräaikaistalletustileiltä siirtyi rahaa muihin talletuksiin. Lisäksi pankkien asiakkaat hajauttivat sijoituksiaan valtion obligaatioihin, rahastoihin ja henkivakuutussäästämiseen. TUOTANTO 12 kk:n kasvu liukuvasta vuosisummasta ,1 6,0 5,9 5,8 5,7 5,6 % 93 Teollisuustuotanto Kokonaistuotanto MARKAN ULKOINEN ARVO Ecun kurssi markoissa\n8 8 Postipankki Oyj:n tilinpäätös Tulos Postipankki-konsernin tulos kehittyi vuonna 1997 myönteisesti. Konsernin liikevoitto parani 67 miljoonaa markkaa 668 miljoonaan markkaan. Tulos ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja oli 647 miljoonaa markkaa ja tilivuoden voitto 619 miljoonaa markkaa. Vuoden 1996 voitto oli 480 miljoonaa markkaa. Tuloskehityksessä oli myönteistä rahoituskatteen vahvistuminen sekä toimintakulujen aleneminen. Tulosparannus muodostui keskeisesti siitä, että luotto- ja takaustappioita syntyi merkittävästi edellisvuotta vähemmän, ja aiemmin kirjatuista tappioista palautuneiden erien määrä oli uusia tappioita suurempi. RAHOITUSKATE PARANI 14 PROSENTTIA Rahoituskate parani 283 miljoonaa markkaa miljoonaan markkaan. Luotonannon lisääntyminen, järjestämättömien ja korottomien saamisten väheneminen sekä vuoden alussa toteutetut säästö- ja käyttötilien koronmuutokset paransivat osaltaan markkaluotonannosta ja -talletuksista kertyvää katetta. Pääosa rahoituskatteen kasvusta syntyi kuitenkin rahamarkkinatoiminnasta. Rahamarkkina- ja valuuttatoiminnan kokonaistulos muodostuikin voitolliseksi, vaikka arvopaperikaupan katteessa esitettävät erät jäivät tappiollisiksi. Arvopaperikaupan kate oli 202 miljoonaa markkaa tappiollinen. Tähän sisältyy sekä korko- ja osakeinstrumenttien arvostusmuutos tilikauden aikana että realisoitunut tulos. Negatiivinen arvopaperikaupan kate aiheutui pääosin korkoinstrumenteista, joiden osalta arvopaperikaupan katetta on kuitenkin tarkasteltava yhdessä rahoituskatteen kanssa. Vuoden 1997 aikana edellisen vuoden loppuun mennessä erityisesti koronvaihtosopimuksista syntyneet arvostusvoitot purkaantuivat toisaalta negatiivisena arvostusmuutoksena, toisaalta positiivisena korkokertymänä rahoituskatteeseen. Valuuttatoiminnan kate oli 110 miljoonaa markkaa eli hieman suurempi kuin edellisenä vuonna. Palkkiotuotot vähenivät runsaat 50 miljoonaa markkaa. Edellisen vuoden määrää pienemmiksi jäivät palkkiotuotot arvopapereiden liikkeeseenlaskusta, maksuliikenteestä ja takauksista. Muut tuottoerät pysyivät lähes samalla tasolla kuin vuotta aiemmin. TOIMINTAKULUT ALENIVAT 5 PROSENTTIA Toimintakulut ja poistot alenivat yhteensä 139 miljoonaa markkaa eli 5 prosenttia. Henkilökuluista palkat vähenivät 24 miljoonaa markkaa ja eläkekulut 46 miljoonaa markkaa pankin eläkesäätiölle suorittaman kannatusmaksun jäätyä edellisen vuoden määrää alhaisemmaksi. Pankin aiempien vuosien eläkevastuun kattamiseksi suorittama 21 miljoonaa markkaa on kirjattu satunnaisiin kuluihin. POSTIPANKKI-KONSERNIN JA SEN KONSERNIYHTIÖIDEN TULOKSET 1997 JA 1996 Konserniyhtiöiden tulokset ennen keskinäisten liiketapahtumien eliminointeja Postipankki-konserni Postipankki Oyj PSP-Kunta- PSP- Muut yhtiöt pankki Oy rahoitus Oy yhteensä Muutos Muutos Korkotuotot % % Leasingkate % Korkokulut % % Rahoituskate = % % Osinkotuotot % % 1 1 Palkkiotuotot % % Palkkiokulut % % Arvopaperikaupan kate Valuuttatoiminnan kate % % 2 1 Muut toimintatuotot % % Tuotot yhteensä = % % Henkilökulut % % Muut hallintokulut % % Poistot % % Muut toimintakulut % % Toimintakulut yhteensä % % Tulos ennen luotto- ja takaustappioita = % % Luotto- ja takaustappiot 1) Arvopapereiden arvonalennukset 2) Voitto/tappio -osuudet 3) % Liikevoitto/-tappio = % % Tase % % ) Sisältää leasingomaisuuden luovutustappiot 2) Muiden kuin luovutettavaksi tarkoitettujen arvopapereiden arvonalennukset 3) Osuus pääomaosuusmenetelmällä yhdistettyjen yritysten voitosta tai tappiosta Luvut miljoonina markkoina\n9 Tulos 9 Korvaukset postiverkostossa hoidetuista pankkipalveluista alenivat 30 miljoonaa markkaa, mutta kokonaissummaa kasvatti 25 miljoonan markan korvaus postien uuden atkjärjestelmän käyttöönoton kustannuksista. Muut hallintokulut kasvoivat 60 miljoonaa markkaa lähinnä tietotekniikan kuluista johtuen. Poistot vähenivät 38 miljoonaa markkaa, koska edellisen vuoden lukuun sisältyi kiinteistöistä kirjattuja arvonalennuksia. Muut toimintakulut olivat 91 miljoonaa markkaa pienemmät kuin vuotta aiemmin. Vuokrakulut vähenivät 27 miljoonaa markkaa. Liikepankkien ja Postipankki Oy:n vakuusrahaston purkamisesta johtuen kannatusmaksua ei peritty enää vuodelta Edellisenä vuonna kannatusmaksun määrä oli 45 miljoonaa markkaa. Tulos ennen luotto- ja takaustappioita oli 599 miljoonaa markkaa. Edellisenä vuonna vastaava tulos oli 987 miljoonaa markkaa POSTIPANKKI-KONSERNIN LIIKEVOITTO/-TAPPIO Mmk LUOTTOTAPPIOPALAUTUKSET PARANSIVAT TULOSTA Luotto- ja takaustappiot olivat 160 miljoonaa markkaa, josta kohdistettuja luottotappiovarauksia oli 55 miljoonaa markkaa. Aiemmin kirjattuja tappioita palautui 214 miljoonaa markkaa, minkä jälkeen tuloserä muodostui 54 miljoonaa markkaa positiiviseksi. Vuonna 1996 luottotappioiden nettomäärä oli 300 miljoonaa markkaa. Tämän lisäksi kirjattiin vuonna 1996 arvonalennuksia muista kuin luovutettavaksi tarkoitetuista arvopapereista 92 miljoonaa markkaa. Luottotappioiden ja arvonalennusten vähenemisestä sekä luottotappiopalautuksista aiheutunut positiivinen tulosmuutos oli edelliseen vuoteen verrattuna yhteensä 446 miljoonaa markkaa. Postipankki ja Eläke-Kansan erityinen selvityspesä sopivat vuoden 1997 marraskuussa takausvastuita koskeneen riita-asian. Sovintosopimuksen mukaan Postipankki maksoi selvityspesälle 369 miljoonaa markkaa. Suorituksella ei ollut vaikutusta pankin vuoden 1997 tulokseen, koska vastuusitoumuksista aiheutuviin tappioihin oli varauduttu aiemmin tehdyillä luottotappiovarauksilla. Konsernin järjestämättömät ja nollakorkoiset saamiset vähenivät. Vuoden 1997 lopussa näiden saamisten määrä luottotappiokirjausten jälkeen oli 649 miljoonaa markkaa eli 363 miljoonaa markkaa vähemmän kuin vuotta aiemmin. Pankin vastaavien saamisten määrä oli vuoden 1997 lopussa 630 miljoonaa markkaa. TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT Postipankki-konsernin tuloksen arvioidaan olevan vuonna 1998 suunnilleen samaa tasoa kuin edellisenä vuonna, vaikka luottotappiopalautusten kaltaisia poikkeuksellisia tuloeriä ei ole ennakoitavissa. Uusi yhtiörakenne luo hyvät edellytykset liiketoimintavolyymien merkittävälle kasvattamiselle erityisesti henkilöasiakkaiden ja pk-yritysten pankkipalveluissa. Lisäksi pankin tavoitteena on kasvattaa markkinaosuuttaan uusissa tuotteissa kuten henkilöasiakkaiden varallisuudenhoitopalveluissa. Siirtyminen Euroopan Unionin yhteisen rahan euron käyttöön käynnistyy todennäköisesti EU:n alkuperäisen aikatau POSTIPANKKI-KONSERNIN TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ Mmk Mmk POSTIPANKKI-KONSERNIN TUOTOT YHTEENSÄ\n10 10 Tulos lun mukaisesti vuoden 1999 alussa. Suomi osallistunee euroalueeseen heti alusta lähtien. Postipankissa valmistautuminen euron käyttöönottoon saadaan ensimmäisen vaiheen osalta päätökseen vuoden 1998 loppuun mennessä. Pankki on arvioinut Emu-siirtymän välittömien kustannusten olevan vuosina noin 150 miljoonaa markkaa, josta tietojärjestelmien muutoksista aiheutuvat kulut ovat noin 70 miljoonaa markkaa. % POSTIPANKKI-KONSERNIN VAKAVARAISUUS UUSI YHTIÖRAKENNE Suomen hallitus teki lokakuussa 1997 päätöksen kahden valtion omistaman rahoituslaitoksen, Postipankin ja Suomen Vientiluoton, organisoimisesta uuden perustettavan holdingyhtiön alaisuuteen. Järjestelyn tavoitteena on vahvistaa Postipankin ja Vientiluoton toimintaedellytyksiä niiden liiketoiminnan ydinalueilla, purkaa yhtiöiden toiminnallisia päällekkäisyyksiä ja parantaa niiden liiketoiminnan kustannustehokkuutta. Valtio perusti joulukuussa Postipankin ja Vientiluoton holdingyhtiöksi PV Yhtymä Oyj:n toteutetulla omistusjärjestelyllä valtio luovutti PV Yhtymälle omistamansa Postipankin ja Vientiluoton osakkeet ja sai vastineeksi PV Yhtymän osakkeita. Suomen valtio omistaa PV Yhtymän koko osakekannan. Uudessa PV-konsernissa Postipankki keskittyy kotitalouksien, pk-yritysten ja julkisyhteisöjen hoitamiseen tehokkaiden palvelu- ja maksuliikenneratkaisujen sekä treasurytoiminnan avulla. Vientiluotto myy pankkipalveluja suurimmille suomalaisille yrityksille ja niiden ulkomaisille asiakkaille. Lisäksi konserniin perustetaan myöhemmin investointipankkitoimintaa harjoittava yhtiö, jonka toimialaan kuuluvat mm. yrityskaupat ja niihin liittyvät neuvonantajapalvelut, omaisuudenhoito sekä osake-emissiot ja osakevälitys. Konsernin emoyhtiön, PV Yhtymän, tehtävänä on huolehtia konsernin liiketoiminnan strategisesta johtamisesta sekä keskitetysti hoidettavista konsernihallinnollisista tehtävistä kuten riskienhallinnasta, konsernilaskennasta ja viestinnästä. PV Yhtymän hallituksen päätoimiseksi puheenjohtajaksi nimitettiin joulukuussa 1997 Postipankin pääjohtaja Eino Keinänen ja yhtiön toimitusjohtajaksi varatuomari Harri Hollmén. PV Yhtymän osakepääoma oli vuoden 1997 lopussa miljoonaa markkaa ja yhtiön oma pääoma yhteensä miljoonaa markkaa POSTIPANKKI-KONSERNIN RISKIPAINOTETUT SAAMISET JA VASTUUT mrd. mk Kaupankäyntivarasto Rahoitustoiminta PV-konserni PV Yhtymä Oyj Postipankki Oyj Suomen Vientiluotto Oyj Investointipankki\n11 Omat varat ja vakavaraisuus 11 Postipankki Oyj:n osakepääoma oli vuoden 1997 lopussa 630 miljoonaa markkaa. Suomen valtion omistama PV Yhtymä Oyj omistaa pankin kaikki 63 miljoonaa osaketta nimellisarvoltaan 10 markkaa pidetyssä ylimääräisessä yhtiökokouksessa Postipankin yhtiöjärjestystä muutettiin niin, että aiemman yhtiöjärjestyksen antama mahdollisuus kahteen äänivallaltaan erilaiseen osakesarjaan poistettiin. Vanhan yhtiöjärjestyksen mukaan pankilla saattoi olla erikseen 5 ääntä yhtiökokouksessa antavia A-osakkeita ja 1 äänen B-osakkeita. Pankin koko osakepääoma koostuu A-osakkeista. Pankki maksoi joulukuussa 1997 takaisin elokuussa 1992 nostamansa valtion pääomasijoituksen 903 miljoonaa markkaa. Osa pääomasijoituksesta korvattiin pankin ensisijaisiin omiin varoihin luettavalla, kotimaisille sijoittajille suunnatulla 700 miljoonan markan pääomalainalla. Pankki laski kesäkuussa 1997 liikkeelle USD 100 miljoonan määräisen debentuurilainan. Tilikauden lopussa liikkeessä olevista konsernin debentuurilainoista voitiin luottolaitoslain mukaan lukea toissijaisiin omiin varoihin miljoonaa markkaa. Muita omiin varoihin rinnastettavia lainoja oli 569 miljoonaa markkaa. Lisäksi omiin varoihin markkinariskin kattamiseksi luettavia eriä oli 154 miljoonaa markkaa. Postipankki-konsernin riskipainotetut saamiset ja vastuut olivat vuoden lopussa 74,1 miljardia markkaa. Kasvu edellisvuoteen verrattuna oli 17 prosenttia eli 10,8 miljardia markkaa. Lisäystä tuli rahoitustoiminnan tasesaamisista 7,7 miljardia markkaa. Tämä johtui yritys- ja yhteisöluottojen sekä markkinasaamisten kasvusta. Takausten ja muiden sitoumusten riskipainotettu määrä kasvoi 1,0 miljardia markkaa ja kaupankäyntivaraston 2,0 miljardia markkaa. Postipankki-konsernin ensisijaiset omat varat olivat vuoden lopussa miljoonaa markkaa ja omat varat yhteensä miljoonaa markkaa. Postipankki-konsernin luottolaitoslain edellyttämällä tavalla laskettu vakavaraisuussuhde oli vuoden lopussa 9,5 prosenttia. Vuoden 1996 lopussa konsernin vakavaraisuussuhde oli 10,7 prosenttia. Vakavaraisuussuhdetta alensivat erityisesti riskisaamisten kasvu liiketoimintavolyymien kasvun myötä vuoden aikana sekä valtion pääomasijoituksen takaisinmaksu joulukuussa. Ensisijaisten omien varojen suhde konsernin riskisaamisiin oli vuoden lopussa 5,7 prosenttia. Koko PV-konsernin riskipainotetut saamiset ja vastuut olivat vuoden 1997 lopussa 91,8 miljardia markkaa, ensisijaiset omat varat 8,6 miljardia markkaa ja omat varat yhteensä 12,2 miljardia markkaa. PV-konsernin vakavaraisuussuhde oli vuoden lopussa 13,3 prosenttia ja konsernin ensisijaisten omien varojen suhde riskisaamisiin 9,4 prosenttia. Postipankki Oyj:stä annetun lain mukaan pankilla on lisäksi sitoumustensa täyttämisen turvaamiseksi valtion takuu, jonka määrä on enintään puolet pankin luottolaitoslain mukaisten ensi- ja toissijaisten omien varojen yhteismäärästä. Jos pankin omat varat eivät riitä sen sitoumusten kattamiseen, valtio vastaa Postipankki Oyj:n sitoumusten täyttämisestä takuun määrään asti. POSTIPANKIN VAKAVARAISUUS Postipankki-konserni Postipankki Oyj OMAT VARAT, milj. mk ENSISIJAISET OMAT VARAT 4 228, , , ,9 Osakepääoma 630,0 630,0 630,0 630,0 Vararahasto 1 710, , , ,8 Pääomalaina 700,0 903,0 700,0 903,0 Vapaa oma pääoma 1 000,5 488,8 900,3 415,1 Vähemmistöosuus 67,3 190,8 Varaukset 421,3 428,6 238,8 262,1 Aineettomat hyödykkeet 301,2 160,9 217,6 156,2 TOISSIJAISET OMAT VARAT 2 683, , , ,1 Velat, joilla on huonompi etuoikeus 2 114, , , ,4 Muu toissijainen pääoma 569,2 487,6 569,2 487,6 VÄHENNYKSET OMISTA VAROISTA 60,7 40,2 59,2 37,2 OMIIN VAROIHIN MARKKINARISKIN KATTAMISEKSI LUETTAVAT ERÄT 154,5 259,4 154,5 259,4 OMAT VARAT YHTEENSÄ 7 005, , , ,2 RISKIPAINOTETUT SAAMISET JA VASTUUT , , , ,0 VAKAVARAISUUSSUHDELUKU, % omat varat yhteensä/riskipainotetut saamiset ja vastuut 9,5 10,7 9,1 10,2 josta ensisijaiset omat varat/riskipainotetut saamiset ja vastuut 5,7 6,6 5,5 6,0\n12 12 Riskienhallinta POSTIPANKKI-KONSERNIN SAAMISET* JA TAKAUKSET SEKTOREITTAIN , MILJ. MK B. C. D. E. A. Kotitaloudet % B. Yritykset % C. Rahoituslaitokset... 7 % D. Julkisyhteisöt... 3 % E. Voittoa tavoittelemattomat yhtiöt 3 % F. Ulkomaat % * saamiset luottolaitoksilta, saamiset yleisöltä ja julkisyhteisöiltä, leasingkohteet POSTIPANKKI-KONSERNIN JÄRJESTÄMÄTTÖMÄT JA MUUT NOLLAKORKOISET SAAMISET SEKTOREITTAIN , 649 MILJ. MK B. A. F. A. D. C. A. Kotitaloudet % B. Yritykset % C. Voittoa tavoittelemattomat yhtiöt 4 % D. Ulkomaat... 3 % LUOTTORISKIEN HALLINTA Johtokunta hyväksyy konsernitasoiset luottoriskien hallinnan periaatteet, jotka tarkistetaan vähintään kerran vuodessa. Näillä periaatteilla ohjataan luotonannon sekä treasurytoiminnan vastapuoliin liittyvän luottoriskin suuntautumista maantieteellisesti, toimialoittain ja luottokelpoisuusluokittain. Niissä määritellään myös enimmäismäärät suurille riskikeskittymille. Luottoriskien hallinta ohjeistetaan konsernitasolla. Yritysluottoriskien hallinnan lähtökohtana on, että kaikilla asiakkailla on asiakasvastuuhenkilö, joka tuntee asiakkaan liiketoiminnan ja seuraa sen kehitystä. Pankilla on sisäinen luottokelpoisuusluokitusjärjestelmä, joka perustuu useiden menetelmien käyttöön. Luokitus on jatkuvaa, ja se kattaa yli 95 prosenttia yritysten ja yhteisöjen luotoista ja muista vastuista. Luottokelpoisuusluokittelu on perusta luottoriskien kokonaismäärän mittaamiselle. Yksityishenkilöiden luottokelpoisuutta arvioidaan luoton takaisinmaksukykyä kuvaavilla mittareilla sekä käyttämällä osittain myös takaisinmaksukyvyn pisteytystä (credit scoring). Luotto- ja muita vastuupäätöksiä tekevät pankin johtokunnan lisäksi johtokunnan delegointipäätöksissä määriteltyjen päätösvaltuusrajojen mukaisesti nimetyt henkilöt, vähintään kaksi vastuupäätösten tekemiseen oikeutettua henkilöä yhdessä. Luottopäätökset perustuvat asiakkaan luottokelpoisuuteen. Lisäksi edellytetään vakuuksia tai erityisehtoja (kovenantteja). Luottoriskien hallinta ja valvonta perustuvat asiakkaiden luottokelpoisuuden, vakuuksien arvojen ja kovenanttien jatkuvaan seurantaan, maa-, asiakas- ja tuotelimiittien valvontaan sekä riskiraportointiin. Suurista asiakasriskeistä raportoidaan sekä sisäisesti että Rahoitustarkastukselle. Luottolaitoslain 8 luvun mukaan suurella asiakasriskillä tarkoitetaan asiakasriskiä, jonka määrä on vähintään 10 prosenttia luottolaitoksen omista varoista. Suurten asiakasriskien yhteismäärä ei saa ylittää 800 prosenttia pankin omista varoista. Jos asiakas on yritys tai yhteisö, yksittäinen asiakasriski ei saa nousta yli 25 prosenttiin omista varoista. Vuoteen 2001 mennessä päättyvän siirtymäajan loppuun saakka sovelletaan näiltä osin lievempiä määräyksiä. Postipankki-konsernin luotonantoa suunnattiin hyväksytyn luottopolitiikan mukaisesti vuonna 1997 pääosin luottokelpoisuudeltaan hyville ja tyydyttäville asiakkaille. Yleisölle ja julkisyhteisöille myönnetyistä uusista luotoista lähes 90 prosenttia oli kotimaisia luottoja. Yritysluotoista noin puolet suuntautui teollisuuteen ja energiasektorille. Henkilöasiakkaiden luotonanto suuntautui kotimaahan ja pääosin asuntoluottoihin. Konsernin yritysluottojen ja vastuiden toimialoittainen ja alueellinen jakaantuminen esitetään sivuilla 18 ja 19. Noususuhdanteen ja noudatetun luottopolitiikan johdosta konsernin asiakkaiden taloudellinen tila kohentui vuoden 1997 aikana edelleen. Järjestämättömät saamiset vähenivät\n13 Riskienhallinta 13 yli kolmanneksen, mikä oli omiaan vähentämään luottokantaan sisältyvää luottotappioriskiä. Postipankki-konsernin saamisista talouskriisin koetteleman Kaukoidän osuus oli vuoden vaihteessa 3 prosenttia. Näistä saamisista 84 prosenttia oli japanilaisilta pankeilta. Vakavimmat talousongelmat ovat kohdistuneet Etelä-Koreaan, Indonesiaan ja Thaimaahan, joissa Postipankin vastuut olivat vuoden 1997 lopussa yhteensä 0,5 miljardia markkaa. Helmikuun alkuun 1998 mennessä vastuiden määrä näissä maissa oli laskenut 0,4 miljardiin markkaan, josta runsaat 10 prosenttia oli suoria yritysriskejä ja loput pankkiriskejä. MARKKINARISKIEN HALLINTA Markkinariskien hallinnan periaatteet ja riskikohtaiset limiitit hyväksyy johtokunta, joka päättää myös riskienhallinnan strategiasta. Pankin markkinariskeistä vastaa keskitetysti Treasury ja pääomamarkkinat -osapankki. Markkina- ja taseriskien seuranta on delegoitu varainhallintakomitealle, joka raportoi johtokunnalle. Treasury ja pääomamarkkinat -osapankilla on oma riskienhallintakomitea, joka raportoi varainhallintakomitealle. Business Control -osapankin riskienhallinta vastaa markkinariskien riippumattomasta mittaamisesta ja analysoinnista, riskiraportoinnista sekä markkinariskilimiittien liiketoiminnoista riippumattomasta valvonnasta. Business Control vastaa myös taseen rakenteen seurannasta ja analysoinnista. Markkinariskien mittaamiseen käytetään stokastiseen simulointiin perustuvaa Value At Risk (VaR) -tekniikkaa. Pankin korko-, valuutta- ja osakekurssiriskejä sisältäville positioille lasketaan riskiluvut (VaR-luvut) olettaen yhden päivän sijoitusperiodin. Kullekin positiolle laskettu riskiluku (VaR 1%) kertoo enimmäistappion 99 prosentin tilastollisella todennäköisyydellä. Hinta- ja korkovaihteluja ja niiden keskinäistä riippuvuutta kuvaavat muuttujat lasketaan päivittäin viimeisten 60 päivän markkinahavainnoista. VaR-luvuille on asetettu limiitit, joita seurataan riskiraportoinnin avulla päivittäin. Näin lasketut VaR-luvut kuvaavat riskejä normaaleissa markkinaolosuhteissa. Mahdollisimman kattavan riskikuvan saamiseksi pankki laskee lisäksi päivittäin stressitestejä. Niiden avulla tarkastellaan positioiden käyttäytymistä epänormaaleissa markkinaolosuhteissa sekä korrelaatioiden muuttuessa. Merkittäville positioille on asetettu myös stressitestilimiitit. Postipankin VaR 1 % -luvulla ilmaistu korkoriski vaihteli vuoden 1997 aikana 8 ja 27 miljoonan markan välillä. Valuuttaja osakeriskit olivat selvästi vähäisemmät. Pankin valuuttariski vaihteli 0,8 miljoonan markan ja 8 miljoonan markan välillä ja osakeriski 0,5 ja 8,5 miljoonan markan välillä. Riskiluvuista on huomioitava, että ne reagoivat position suuruuden lisäksi herkästi volatiliteettien ja korrelaatioiden muutoksiin. Mmk POSTIPANKIN KORKORISKILUKU (VaR 1%) 1997 tammi maalis touko heinä syys marras helmi huhti kesä elo loka joulu Mmk Mmk POSTIPANKIN VALUUTTARISKILUKU (VaR 1%) 1997 tammi maalis touko heinä syys marras helmi huhti kesä elo loka joulu POSTIPANKIN OSAKERISKILUKU (VaR 1%) tammi maalis touko heinä syys marras helmi huhti kesä elo loka joulu\n14 14 Varainhankinta ja sijoitustoiminta Postipankki-konsernin tase kasvoi vuoden aikana 6,8 miljardia markkaa eli 6 prosenttia. Saamiset yleisöltä ja julkisyhteisöiltä nousivat 4,3 miljardia markkaa eli lähes kymmeneksen. Myös markkinasijoitukset lisääntyivät selvästi. Asiakkaiden talletukset Postipankissa kasvoivat 3 prosenttia. VARAINHANKINTA Yleisön varsinaiset talletukset Postipankissa olivat joulukuun lopussa samalla tasolla kuin vuoden alussa. Talletukset sijoittamistileillä kohosivat vuoden mittaan selvästi. Samalla saldot säästö- ja käyttötileillä supistuivat. Postisiirtotileillä oli varoja vuoden lopussa enemmän kuin vuotta aiemmin. Koko vuoden päiväsaldojen keskiarvona laskien talletukset siirtotileillä kasvoivat selvästi edellisestä vuodesta. Kotimaisten valuuttatalletusten määrä nousi vuoden aikana vasta-arvoltaan noin miljardilla markalla. Varainhankinta raha- ja pääomamarkkinoilta lisääntyi huomattavasti. Postipankki Oyj:llä on käytettävissään Yhdysvaltain ja Euroopan markkinoilla markkavasta-arvoltaan yhteensä noin 27 miljardin markan määräiset sijoitustodistusten ja keskipitkien velkasitoumusten ohjelmat. Ohjelmien käyttöaste vuoden aikana pysyi koko vuoden hyvin alhaisena. LUOTONANTO JA MUU SIJOITUSTOIMINTA Postipankin kotimainen luotonanto kohosi vuoden aikana 12 prosenttia. Sekä markka- että valuuttamääräiset luotot yhteensä lisääntyivät nopeasti useamman vuoden supistumisen jälkeen. POSTIPANKIN KOTIMAINEN VARAINHANKINTA SEKTOREITTAIN A. POSTIPANKIN LUOTTOKELPOISUUSLUOKITUKSET Lyhytaikainen varainhankinta Pitkäaikainen varainhankinta B. E. IBCA A1 A+ Moody s P 1 A1 Standard & Poor s A 2 BBB+ Thomson BankWatch TBW 1 A+ C. D. A. Kotitaloudet % B. Yritykset % C. Julkisyhteisöt % D. Rahoituslaitokset % E. Muut yhteisöt... 4 % VARAINHANKINTA KONSERNI Muutos 1997 Mmk Mmk % KOTIMAISTEN MARKKATALLETUSTEN KEHITYS mrd. mk Velat luottolaitoksille ja keskuspankeille Velat yleisölle ja julkisyhteisöille talletukset muut velat Yleiseen liikkeeseen lasketut velkakirjat Muut velat Oma pääoma ja varaukset Tase yhteensä EMOPANKKI Varsinaiset talletukset Postisiirtotilit Valuuttatalletukset Kotimaiset talletukset Varainhankinta kotimaisilta raha- ja pääomamarkkinoilta Varainhankinta ulkomaisilta raha- ja pääomamarkkinoilta Muut velat Oma pääoma ja varaukset Tase yhteensä\n15 Varainhankinta ja sijoitustoiminta 15 Pankin luotot kotitalouksille pysyivät koko vuoden jokseenkin ennallaan ja olivat vuoden päättyessä 21,6 miljardia markkaa. Uusien asuntolainojen nostot ylittivät kuitenkin edellisen vuoden määrän. Asuntolainoja oli vuoden lopussa 15,0 miljardia markkaa. Luotot yrityksille kääntyivät vuoden aikana nousuun. Pankin sijoitukset kotimaisiin joukkolainoihin kasvoivat voimakkaasti ja olivat vuoden lopussa 12,0 miljardia markkaa. Näistä valtion liikkeeseen laskemat lainat olivat 9,1 miljardia markkaa. Pankin velkojen korkokustannus oli vuoden aikana 3,1 prosenttia ja vastaava saamisten korkotuotto 5,2 prosenttia. Korkomarginaali oli 2,1 prosenttia eli samalla tasolla kuin vuonna JOHDANNAISSOPIMUKSET Pankin johdannaissopimuksista oli vuoden lopussa 3 prosenttia käsitelty suojaavina kohde-etuuksien arvolla mitattuna. Suojaavat sopimukset on käsitelty pankin tuloksessa suojattavia sopimuksia vastaavalla tavalla. Kaikki muut johdannaissopimukset on arvostettu kuukausittain markkinahintaan ja niiden arvostustulos sisältyy arvopaperikaupan katteeseen. Johdannaissopimuksista syntyvä riski sisältyy pankin johtokunnan hyväksymiin riskirajoihin. Vakavaraisuusnormiston mukaisesti laskettuna Postipankki-konsernin johdannaissopimusten luottovasta-arvo oli vuoden lopussa 10,4 miljardia markkaa ja vakavaraisuutta rasittava riskipainotettu arvo 3,0 miljardia markkaa. Tietoja konsernin johdannaissopimuksista on esitetty tilinpäätösperiaatteissa ja tilinpäätöksen liitetietojen kohdassa 26. POSTIPANKIN KOTIMAINEN LUOTONANTO SEKTOREITTAIN B. C. A. D. E. LUOTONANTO JA MUUT SIJOITUKSET Muutos 1997 Mmk Mmk % A. Kotitaloudet % B. Yritykset % C. Julkisyhteisöt % D. Rahoituslaitokset % E. Muut yhteisöt... 4 % KONSERNI Saamiset luottolaitoksilta ja keskuspankeilta Saamiset yleisöltä ja julkisyhteisöiltä Saamistodistukset Muut sijoitukset ja saamiset * ) Tase yhteensä EMOPANKKI Markkaluotot Valuuttaluotot Joukkovelkakirjalainat Kotimainen luotonanto Kotimaiset markkinasijoitukset Ulkomainen luotonanto ja markkinasijoitukset Muut sijoitukset ja saamiset * ) Tase yhteensä * ) Sisältää mm. osakkeet, aineettomat ja aineelliset hyödykkeet, muut varat ja siirtosaamiset KOTIMAISTEN MARKKALUOTTOJEN KEHITYS mrd. mk\n16 16 Yleispankki VARSINAISET TALLETUKSET POSTIPANKISSA mrd. mk POSTIPANKIN UUDET LUOTOT KOTITALOUKSILLE mrd. mk Muut luotot Asuntoluotot Yleispankin tulos parani vuonna 1997, mutta toiminnan kannattavuutta ei kuitenkaan voida pitää vielä tyydyttävänä. Tuloksen parantaminen jatkossa vaatii kulurakenteen sopeuttamisen lisäksi tuottopohjan vahvistamista. TALLETUKSET, SIJOITUSPALVELUT JA LUOTONANTO Henkilöasiakkaiden talletukset pysyivät ennallaan. Yleisen korkotason laskun seurauksena pankki alensi alkuvuonna kiinteäkorkoisten verottomien käyttö- ja säästötilien korkoa 2 prosentista 1 prosenttiin. Verolliset käyttötilit ja toistaiseksi voimassa olevat sijoittamistilit muutettiin verottomiksi vastaaviksi tilimuodoiksi. Muutoksilla selkeytettiin tilikantaa. Perinteisten talletustuotteiden rinnalla asiakkaille markkinoitiin kasvavassa määrin erilaisia sijoituspalveluja, kuten sijoitusrahasto- ja henkivakuutustuotteita. Pankin verkoston kautta myytiin kuusi osakeantia. Näistä suurin oli Helsingin Puhelin Oyj:n anti, johon osallistui pääkaupunkiseudulla kuuden viikon aikana merkitsijää. Postipankki laski liikkeeseen kahdeksan omaa yksityishenkilöille suunnattua joukkolainaa. Kotitalouksien uusien luottojen nostot lisääntyivät edelleen. Uusia asuntolainoja myönnettiin enemmän kuin koskaan aiemmin. Postipankin primekorko oli koko vuoden ajan 4,25 prosenttia. Konsernin henkilöasiakkaiden luotto- ja takaustappiot olivat 32 miljoonaa markkaa. Järjestämättömät ja nollakorkoiset saamiset olivat vuoden lopussa 363 miljoonaa markkaa eli 21 prosenttia vähemmän kuin vuotta aiemmin. VERKOSTO Yleispankilla oli vuoden alussa 75 ja vuoden päättyessä 63 omaa konttoria ja näillä neljä sivutoimipistettä. Puhelinpankin yksiköt toimivat Helsingissä ja Kuopiossa. Tammikuussa 1998 avattiin Oulussa uusi puhelinpankin yksikkö. Postipankin palveluja tarjoavien postien määrä väheni vuoden aikana 191:llä 514:ään. Näistä 11 on Ahvenanmaan Postin toimipaikkoja. Vuonna 1998 pankkipalveluja tarjoavien Suomen Postin konttorien määrä vähenee vielä noin 25:llä.\n17 Yleispankki 17 Puhelinpankissa sekä puhelujen määrä että myynti ovat kasvaneet nopeasti. Puhelinpankin asiakasneuvojat vastaanottivat tai soittivat vuoden aikana noin 1,2 miljoonaa asiakaspuhelua. Lisäksi automaattiseen puhelinpalveluun tuli noin 2 miljoonaa puhelua. Puhelinpankissa otettiin käyttöön uusi Call Center -järjestelmä (CTI), jonka avulla asiakasta pystytään palvelemaan entistä tehokkaammin, ja puhelinpalvelun laatu paranee. Postipankin asiakkaiden käytössä oli vuoden lopussa Automatia Pankkiautomaatit Oy:n käteisautomaattia. Maksuautomaatteja pankilla oli vuoden lopussa 269. Lisäksi Postipankin asiakkaiden käytössä oli vajaat 700 osuuspankkien maksuautomaattia. Laskujen maksu automaateilla kasvoi lähes neljänneksen. Kaiken kaikkiaan asiakkaiden asiointitapojen voimakas muutos jatkui. Konttoriasiointi väheni, ja korttien ja itsepalvelujen käyttö lisääntyi voimakkaasti. KEHITTÄMISTOIMINTA Uusi konttorityöasemajärjestelmä otettiin käyttöön kaikissa pankin omissa konttoreissa ja puhelinpankissa. Yhteensä asennettiin noin työasemaa. Postipankin päätepankista, Rahalinjasta, otettiin käyttöön uusi Internet-versio. Uuden päätepankkisopimuksen solmi vuoden aikana asiakasta, ja vuoden lopussa päätepankkisopimuksia oli kaiken kaikkiaan noin Huhtikuussa 1997 kolmen pankin omistama Automatia Rahakortit Oy ryhtyi tarjoamaan Postipankin, Meritan ja osuuspankkien asiakkaille uutta "sähköistä rahakukkaroa" automaatti- ja pankkikortteihin. Tämä rahakorttiominaisuus oli vuoden lopussa noin Postipankin asiakkaan käytössä. Vuoden aikana käynnistettiin yhteistyössä vähittäiskauppaliikkeiden kanssa uusi palvelu, jonka myötä kaupan kassoilta voi pankkikorteilla nostaa käteistä. Postipankin asiakkaat voivat nostaa rahaa vuoden lopussa jo yli 60 liikkeestä eri puolilla Suomea. Vuonna 1997 käytiin vaikeutetut yt-neuvottelut yleispankin liiketoiminnan muutoksista aiheutuvista henkilöstövähennyksistä vuosina Henkilöstön vähentämistarve ao. vuosina on 503 henkilöä. 1,4 1,2 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 0,0 % PUHELINPANKKI Henkilökohtainen palvelu Puheluiden määrä milj. kpl Sovitut yhteydenotot puhelinpankista Asiakkaiden soitot puhelinpankkiin POSTIPANKIN PRIMEKORKO kuukauden helibor PSP-prime Inflaatio\n18 18 Yrityspankki POSTIPANKKI-KONSERNIN LUOTOT JA MUUT VASTUUT YRITYKSILLE TOIMIALOITTAIN B. A. C. D. E. A. Tehdasteollisuus % B. Rakennustoiminta ja kiinteistöpalvelut % C. Kauppa % D. Energia- ja vesihuolto % E. Muut palvelut % POSTIPANKKI-KONSERNIN LUOTTOTAPPIOT YRITYKSILTÄ Mmk POSTIPANKIN MARKKINAOSUUS UUSISTA MK-LUOTOISTA YRITYKSILLE Yrityspankin tulos oli vuonna 1997 hyvä. Tulosta paransivat erityisesti alhaiset luottotappiot ja runsaat luottotappiopalautukset. Lisäksi luottojen kysyntä elpyi, ja luottokanta kasvoi. Asiakkaiden maksuvalmius säilyi hyvänä ja kasvatti talletusvolyymeja. Yritysten ja yhteisöjen käytössä olevien vastuiden (luotot sekä takaukset ja muut taseen ulkopuoliset erät) yhteissumma Postipankki-konsernissa oli vuoden lopussa 120 miljardia markkaa. Kasvua edellisestä vuodesta oli 8 prosenttia eli 10 miljardia markkaa. Postipankki-konsernille palautui yritys- ja yhteisöasiakkailta vuonna 1997 yhteismäärältään 86 miljoonaa markkaa enemmän aiemmin kirjattujen luotto- ja takaustappioiden palautuksia kuin konserni kirjasi uusia tappioita. Uusia kirjattuja tappioita oli 95 miljoonaa markkaa, ja palautuksia oli vastaavasti 181 miljoonaa markkaa. Vuonna 1996 kirjattiin nettomääräisesti 174 miljoonaa markkaa luottotappioita, kun vuonna 1997 vastaava luku oli nettomääräisesti 86 miljoonaa markkaa palautuksia. Yritys- ja yhteisöasiakkaiden järjestämättömien ja nollakorkoisten saamisten määrä supistui vuoden aikana 48 prosenttia 286 miljoonaan markkaan. Yrityskonttoreita Postipankilla oli vuoden 1997 lopussa 22 eli sama määrä kuin vuotta aiemmin. Yrityskonttorit palvelivat asiakkaita yhteensä 55 palvelupisteessä. Postipankin rooli suomalaisten suuryritysten merkittävänä rahoittajana säilyi vakaana. Suuryritysten maksuliikenne- ja kassanhallintapalvelujen volyymi kasvoi selvästi. Pienten ja keskisuurten yritysasiakkaiden luottokanta kasvoi vuoden aikana noin 30 prosenttia. Myönteinen suhdannekehitys lisäsi pankkipalvelujen kysyntää, ja yritysasiakkaiden määrä lisääntyi. Julkisyhteisöissä ja järjestöissä Postipankki säilytti johtavan asemansa pankkipalvelujen tuottajana. Yritysten ja yhteisöjen kotimaisten maksuliikennepalvelujen volyymit kasvoivat vuoden aikana 9 prosenttia. Ulkomaan maksuliikenne, postisiirtotilien saldot sekä asiakaskunnan maksuliikenteen konekielistyminen kehittyivät edelleen suotuisasti. Merkittävin rahoitusjärjestelyhanke oli Järvenpää Lahti moottoritie, joka rahoitetaan yksityisellä pääomalla. Postipankki toimi moottoritien rakentamista koskevan tarjouskilpailun erityisneuvonantajana ja myöhemmin rahoituspaketin järjestäjänä ja toisena lainoittajana Tieyhtiö Nelostie Oy:lle. 25 %\n19 Treasury ja pääomamarkkinat 19 Treasury- ja pääomamarkkinatoiminnan tulos heikkeni edellisestä vuodesta, mutta ylsi vaikeassa markkinaympäristössä jokseenkin tyydyttävälle tasolle. Pankin omaan lukuun käyty valuuttakauppa tuotti hyvän tuloksen. Rahamarkkinatoiminnassa syntyi muun muassa aiemmin kertyneiden arvostusvoittojen purkautumisen seurauksena pankin arvopaperikaupan katteeseen arvostustappioita, mutta samalla rahamarkkinatoiminnan rahoituskate kasvoi selvästi. Pankin omaisuudenhoidon hoidettavien varojen markkina-arvo kasvoi 50 prosenttia noin 8,2 miljardiin markkaan. Suomen joukkovelkakirjamarkkinoilla vuoden 1997 uutuustuote oli yrityssarjalaina. Postipankki toimi pääjärjestäjänä kaikissa kolmessa tällaisessa lainassa. Lisäksi pankki järjesti ensimmäisen suomalaisen yritysjoukkovelkakirjaohjelman, ja useita private placement -tyyppisiä järjestelyjä muille liikkeeseenlaskijoille. Postipankki oli edelleen markkinajohtaja julkisten, yritysten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjaemissioiden järjestäjänä. Syndikoiduissa luotoissa Postipankki toimi pääjärjestäjänä yhteensä kuudessa luotossa. Näiden lisäksi pankki osallistui järjestäjänä 22 syndikoituun luottoon Suomessa ja Pohjoismaissa. Postipankki toimi neuvonantajana useissa yritysten rakennejärjestelyissä. Pankki oli pääjärjestäjänä ja neuvonantajana Helsingin Puhelin Oyj:n ja Novo Group Oyj:n listautumisanneissa. Näiden lisäksi Postipankki toimi järjestäjänä neljässä muussa osakeannissa. Postipankin ulkomaiset sivukonttorit tarjoavat asiakkaille treasury- ja yrityspankkipalveluja Lontoossa ja New Yorkissa. New Yorkin sivukonttorin hallinnoimana toimii Grand Caymanin sivukonttori. Lokakuussa 1997 tehtiin päätös pankin Singaporen sivukonttorin lopettamisesta mennessä. Jatkossa konsernin asiakkaita palvelee Kaakkois-Aasiassa Vientiluoton Singaporen edustusto. Edustustot Tukholmassa, Tallinnassa, Moskovassa ja Tokiossa tukevat pääkonttorin ja sivukonttoreiden markkinointia. Sekä Lontoon että New Yorkin sivukonttorin tulos oli vuonna 1997 positiivinen. Singaporen sivukonttorin tulos oli tappiollinen. POSTIPANKKI-KONSERNIN ULKOMAISET SAAMISET JA VASTUUT A. B. C. D. E. A. EU-maat % B. Pohjois-Amerikka % C. Kaukoitä... 7 % D. Muu Länsi-Eurooppa... 6 % E. M u u t... 3 % mrd. mk OMAISUUDENHOITOYKSIKÖN HOIDOSSA OLEVIEN VAROJEN KEHITYS\n20 20 Maksupalvelut, tietohallinto ja kiinteistöt POSTIPANKIN MAKSULIIKENTEEN TILITAPAHTUMAT milj. kpl MAKSUPALVELUT Postipankin kotimaan maksuliikenteen tilitapahtumien määrä kasvoi vuoden 1997 aikana neljä prosenttia 341 miljoonaan tilitapahtumaan. Henkilöasiakkaiden palveluista kasvoivat eniten maksuautomaattien, kotipäätteiden, itsepalvelupuhelimen käyttö sekä pankkikorttiostot. Yrityispalveluista lisääntyivät nopeimmin maksupäätepalvelun sekä laskujen maksupalvelun käyttö. Vuoden 1997 syksyllä yritysten ja yhteisöjen konekielisten tiliotteiden määrä ylitti perinteisten paperiotteiden määrän. Ulkomaan maksuliikenne kasvoi 11 prosenttia 1,3 miljoonaan tilitapahtumaan. Maksupalvelukeskuksissa käynnistettiin keväällä 1997 yhteistoimintaneuvottelut, jotka päättyivät lokakuussa. Toiminnon kehittämissuunnitelman mukaan henkilöstön vähentämistarve on vuosina vajaat 400 henkilötyövuotta. Henkilöstön määrä vähenee Helsingin ja Tampereen maksupalvelukeskuksissa, ja Oulun keskuksen toiminta loppuu, kun työt vuoden 1998 aikana siirretään Tampereen maksupalvelukeskukseen. Konekieliset yhteyssopimukset asiakkaiden ja pankin välillä lisääntyivät yli 40 prosenttia. Vuoden 1997 lopussa linjasiirtoasiakkaita oli ja kotipääteasiakkaita Maksuliikennepalveluiden kysyntä painottui elektronisiin palveluihin. Yritysten ja yhteisöjen maksuliikenteessä konekielisten tilisiirtojen osuus nousi 94 prosenttiin ja yksityishenkilöiden vastaava osuus oli 55 prosenttia. Samanaikaisesti perinteisten laskunmaksupalvelujen käyttö konttoriverkostossa aleni neljänneksen. TIETOHALLINTO Postipankin tietotekniikan tärkeimmät kehittämishankkeet ovat yhteisvaluutta euron käyttöönottoon sekä vuoteen 2000 liittyvät järjestelmähankkeet. Ne aloitettiin vuonna 1997, ja molemmat jatkuvat täydessä laajuudessa myös vuonna Postipankin tietotekniikkainvestoinnit vuonna 1997 olivat 132 miljoonaa markkaa, josta laitteistoinvestoinnit olivat 52 miljoonaa markkaa ja järjestelmäinvestoinnit 80 miljoonaa markkaa. POSTIPANKIN AUTOMAATTI- JA PANKKIKORTTIEN KÄYTTÖ milj. kpl Laskujen maksu Pankkikorttiostot Automaattinostot KIINTEISTÖT Postipankin nettoinvestoinnit kiinteistöihin ja kiinteistöosakkeisiin olivat vuoden 1997 aikana 92 miljoonaa markkaa, kun ne edellisenä vuonna olivat 157 miljoonaa markkaa. Konsernin kiinteistöomaisuuden kirjanpitoarvo oli vuoden 1997 lopussa konsernin taseessa yhteensä 3,3 miljardia markkaa. Kiinteistöomaisuudesta oli pankin omassa käytössä hieman alle puolet. Muun kuin omassa käytössä olevan kiinteistöomaisuuden toteutunut nettotuotto oli vuonna 1997 noin 5 prosenttia. Se jakautui suhteessa sitoutuneeseen pääomaan seuraavasti: Tuotto-% Sitoutunut pääoma, milj. mk alle 3 % % 843 yli 7 % 646 Yhteensä 1 964\nPOSTIPANKIN VUOSIKERTOMUS 1996\nPOSTIPANKIN VUOSIKERTOMUS 1996 Postipankin osavuosikatsaukset ilmestyvät 7.5.1997 (tammi-maaliskuu) 13.8.1997 (tammi-kesäkuu) 5.11.1997 (tammi-syyskuu) SISÄLLYS PÄÄJOHTAJAN KATSAUS 4 VIISIVUOTISKATSAUS


Loser Trump ja hänen kannattajansa ovat rasisteja. - Maailman menoa - Suomi24 Keskustelut\nLoser Trump ja hänen kannattajansa ovat rasisteja.\nNäkyy kaikessa toiminnassa.\nKatsokaa kuvia sadoista Trumpin valitsemista henkilöistä. Sama näkyy erotettujen ja eronneiden kuvista. Trumpille ei saanut edes ehdottaa ketään epäsopivaa.\nTuo on aina ollut kaikkien tiedossa. Ei näytä heitä häiritsevän yhtään. Suosio on vain kasvanut!\nTrump hävisi vaalit, joten ei se suosio ole kasvanut.\nEt ymmärrä matematiikasta yhtikäs mitään. Tee itsellesi vastaesimerkki.\nTrumpin suosio kyllä kasvoi. Republikaanisen puolueen suosio kasvoi vähemmän. Ja tietysti demokraattisen puolueen suosio kasvoi eniten.\nTiedäkö edes mitä vaaleissa tehdään ja ketkä äänestävät vaaleissa?\nTrumppi hävisi vaalit. Hänen kannatuksensa laski liian paljon jotta olisi voittanut.\nTrump on parasta mitä Amerikalle ja länsimaille on tapahtunut piiitkään aikaan.\nJos yli 70 % kansasta on rasisteja, niin ei vaadi kovin paljoa laskupäätä keksiä, mitä kannattaa tehdä.\nLihansyöjä amerikanöyhöt, valkoisenylivallan kannattajat saavat vankilassa syödä paljon mustaa makkaraa.\nMuistahan ottaa lääkkeesi...\nJotain pitäisi tehdä republikaanisen puolueen kongressin ja senaatin edustajille. Hehän ovat loppujen lopuksi kaiken pahan takana. Jotain meni pahasti pieleen. Vähintäänkin johtavissa asemissa olleet pitää vaihtaa ja sopia, että jatkossa toimitaan kunniallisesti eikä valehdella.\nKukaan ei voi tunnustaa toimineensa väärin.\nOsa tulee ikävä kyllä menettämään henkensä tämän vuoden aikana. Eri puolilla maata tulee tapahtumaan useita erilaisia vakavia välikohtauksia.\nRasismista pääsee äkkiä eroon, kun laittomat matut siirretään takaisin lähtömaihinsa ja muutenkin vaalitaan yhteiskunta- ja rotuhygieniaa. Nämä seikat on unohdettu Suomessakin ihan kokonaan.\nIlman rasismia, Loser Trump ei olisi päässyt edes yrittämään ehdokkuutta 2016.\nKaikki tietävät Trumpin olevan rasisti ja kaikki tietävänt Trumpin palkanneen vain toisia rasisteja hallituksen hommiin.\nRasistitkin saavat äänestää ketä haluavat.\nÄänestävät kuitenkin aina toisia rasisteja.\nEilenkin 95 % rasisteista ei voinut äänestää toista rasistia vastaan. Pidetään aina yhtä.\nVirkavalalla ei ole mitään merkitysta eikä tietysti moraalilla.