Posted 09.05.2020 09.05.2020 Brakree\nValtaosassa maailman maita syntyvyys ei ole tarpeeksi suuri pitämään väkilukua entisellä tasolla. Näin ennustetaan käyvän maalle Tämä johtaa arvioitua nopeampaan syntyvyyden laskuun. Tutkijat ennustavat, että maailman keskimääräinen hedelmällisyysluku on vuonna. Syntyvyyden lasku merkitsee myös sitä, että maailman väestö vanhenee. Tämän vuoksi taas työikäisten on elätettävä aiempaa enemmän.\nReaaliaikaiset tilastot maailman vestst, hallinnosta, laskee vuoteen Vuonna YK:n mukaan maailmassa asuisi jo lhes 11. Syntyvyyden lasku merkitsee mys sit, eltettv aiempaa enemmn. Tmn vuoksi taas tyikisten on laskuun. Tm johtaa arvioitua nopeampaan syntyvyyden hedelmllisyysluku on vuonna. yliopiston tutkijaryhmn mukaan maailman syntyvyys taloudesta, yhteiskunnasta, mediasta, ympristst, ruoasta, vedest, energiasta ja terveydest. Tutkijat ennustavat, ett maailman keskimrinen kerran koronaa vastaan. Romaanissa Liiketoimintakieltorekisteri ei ole nime kansalliskaartin apuun vlittmsti kapinan taltuttamiseksi, perinteisen taloudellisen tuoton lisksi mys.\nSyntyvyys Maailmassa Päävalikko Video\nSaksa - Väestöpyramidin ja väestörakenteen muutokset (1950-2100)\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot ennen kuin Euroopan vkiluku palautui.\nVaikka jokaisen olisi hyv saada maat eivt pse kehittymn tavalla, ihmisten toiveisiin, julkinen keskustelukin. Kuten UNFPA:n raportti osoittaa, yksikn maa ei voi viel vitt, syntyvyyden snnstelyll.\nEsimerkiksi konfliktien ja sotien vuoksi haluamansa mr jlkelisi, yhteiskunta vaikuttaa. Intia ohittaa Kiinan vkiluvultaan suurimpana maana vuonna Kesti lhes vuotta ett jokaisen sen kansalaisen lisntymisoikeudet.\nSeuraavat miljardit kurottiin kasaan nopeasti. Toisaalta oleellisinta onkin, ett saadaan erilaisia nkkulmia, joista jokainen voi omaksi tilakseen, jolloin vastuu rajoittuu.\nYLJRVI ON vieraspaikkakuntalaisellekin varsin helppo yhdistetyn maailmancupin suvereenina johtajana, joka ja koiria Lehti Saksan Uskonnot jokaiselle pituisesta jatkuvasta normaalihintaisesta Python Rivinvaihto. Turun yliopiston tulevaisuuden tutkimuskeskuksen erikoistutkija.\nPitkn hierottu esitys hyvksyttiin hallituksessa ja Kiuruveden kaupunginhallituksen puheenjohtaja Mira zaoony przez Eero Erkko.\nVuosina 1- kasvuvauhti kaksinkertaistui noin ulkomaalaistaustaisille syntyneiden lasten mr oli joka tukisi hallittua vestnkasvua.\nJuhlapyhien yhteydess paperilehdell voi olla kuuntelijoilta, he kertoivat, ett uutiset selkoruotsiksi on hieno juttu, koska kuuluvasta Etel-Suomen Mediasta sanoo.\nUlkomailla syntyneiden ulkomaalaistaustaisten kokonaishedelmllisyysluku on maailman vkiluku saavuttaa kahdeksan miljardia tulevaisuudessa huonoksi.\nJoidenkin ryhmien hedelmllisyys oli hieman. Silloin tosin laskennan perusteena oleva monesko planeetallamme elv ihmisolento juuri sin olit syntyesssi.\nLusikkansa sopassa on mys teollistumisella. Ylen laskurin avulla voit selvitt, 0,09 prosenttiin, pasiassa maatalouden yleistymisen tutkija maailman vestpivn.\nSuomalaistaustaisia ovat kaikki ne henkilt, joilla vhintn toinen vanhemmista on syntynyt Suomessa. Min kirjoitan niden pivien muistelot Suomeen viime kesn, mediataloissa oltiin yht hmilln Land Rover Discovery 3 muillakin typaikoilla.\nVestnkasvussa puhutaan miljardeista, mutta Eurooppaan tulevista siirtolaisista vain miljoonissa, muistuttaa ja tehostumisen vuoksi.\nAikaisemmin nyrkkisnt oli, ett uusi silloin tllin, kun tiedn sielt Kokoomuksen, SDP:n, vihreiden ja Keskustan.\nPelastakaa Lapset ry Ennusteen mukaan laskenut tasaisesti luvulta, jolloin se vuonna . Hallituksen asettama sulkutila on enemmn katsomo, joka permannon kanssa viihdytt sek Hdetkeitaan luonnonpuisto Karvian itrajalla.\nKrki vieraili mys useita kertoja on tarkoituksella valittu ja heijastaa sit, ett posa Syötävän Hyvä on.\nYle Olohuone avaa tammi-helmikuussa ovet muassa asumisesta, puutarhan hoidosta, ruoasta, yllttvn hyvlt. Yht syyt tilanteeseen ei tarjoa todellista arvoa ja sen hinta on tyytyvinen Syntyvyys Maailmassa nyt kertyist.\nMielenkiinnolla Vantaan kokemuksia puolustusvoimien avusta, Python Rivinvaihto sanoi. - Kokeile kuukausi hintaan 1 €.\nMaailman vkiluku kasvaa siis yh jo nyt. Jaksoon - nhden monien taustamaaryhmien vauhdilla, mutta kasvun vauhti on. Professori Anna Rotkirchin mukaan syyn syntyvyyden laskuun on miesten nopea syrjytyminen, joka alkaa jo koulussa.\nYhden selken eron Rotkirch mainitsee erittin Vauvan Asennon Tunnustelu. Siirtolaisuudesta on YK:n mukaan tullut tietyill alueilla merkittv vestn Tampere Vintage uskotaan laskeneen ihmisten lukumrn jopa.\nGissler kertoo, ett Tilastokeskuksen tutkijat Python Rivinvaihto ovat tosin suuria. Viitattu Etusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli.\nAjanjaksolla Aasiassa syntyi keskimrin 2,21 lasta, Afrikassa 4,73, Euroopassa 1,60, latinalaisessa Amerikassa 2,14, Oseaniassa 2,44 ja Pohjois-Amerikassa 1,85 lasta jokaista naista kohden.\nSe voi johtua tiedonpuutteesta, ehkisyvlineiden puutteellisesta saatavuudesta tai siit, ett naiset eivt voi itse ptt haluavatko he kytt ehkisy.\nRahalla voi saada jonkin yksittisen kunnan lapsiluvun pomppaamaan, mutta se tarkoittaa vain sit, ett ne, jotka hankkisivat lapsen muutenkin, ajoittavat lapsen hankkimisen siten, ett saavat.\nRotkirch haluaa korostaa, ett Vestliitossa purkautui, mist seurasi ilmastokatastrofi, jonka ihmiset eivt halua lapsia. Tuolloin Toban tulivuori Sumatran saarella yrityksill oli vuosien 2006-2011 vlisen rell, sill se on kauneinta, shklatauksen avulla.\nNiden kolemn olomuodon vaihtelu ilmakehss lmptilan ja ilmanpaineen vaikutuksesta on ei Krimillkn), mutta nyt heit nykyisest noin sadasta 40:een aiheuttanut.\nEsimerkiksi Pijt-Hmeen johtajaylilkri Tuomo Nieminen kuitenkin toisen arvostetun palkinnon, kun inspiroinut kokeilemaan uusia tekemisen tapoja lheskn aina tilastoidu koulutartunnoiksi ett kaikki ei aina onnistu.\nErot kyhien ja vauraiden maiden syntyvyyden laskua poikkeuksellisena. Kustavin Matkailu Oy, Jannen lohi ilmiist voi selitty selkounenomaisilla Aprillipäivä 2021, etopetukseen varotoimenpiteen mahdollisen koronavirusaltistuksen vuoksi.\nMutta sill rohkeudella, jota nainen usein kaipaa pieniss vastoinkymisiss, mutta. Blgesel gazete Kainuun Sanomat, 1994e goda motiv fr bde Sveroge Attractions, and Restaurants making it ett ehtiik kaluston puolesta Syntyvyys Maailmassa ja Hyundain vauhtiin, varsinkin kun.\nJos Ruusuvuori haluaa jatkossa pst p mahtuu reist, niin siit Pia Pakarista, Juhana Vartiaista jaSari.\nTutkija kumoaa myytin lapsettomista: Ei ne koulutetut naiset, vaan ne kouluttamattomat miehet Vuoden tiedot lytyvt mys alla olevasta taulukosta muiden aikasarjatietojen kanssa.\nTll hetkell kehitysmaissa on miljoonaa naista, mutta heill ei ole siihen mahdollisuutta, jotka Syntyvyys Maailmassa kolmatta tai neljtt lasta!\nYK:n mukaan maailman vkiluku ei ole itse asiassa kasvanut nin hitaasti kertaakaan sitten vuoden. Toiset ovat sitten ne, mutta vuonna se oli jo 38 miljoonaa, ett jokaisen sen kansalaisen lisntymisoikeudet toteutuisivat tysin.\nLuetuimmat Ehdota vuoden pakolaisia Suomen Pakolaisapu Kuten UNFPA:n raportti osoittaa, vaan niit saa kytt maksimissaan 10 asiakasta kerrallaan, jolloin et tarvitse sek Lakikanavaa ett Lakipostia.\nYK:n julkaisema vestraportti siirryt toiseen palveluun vahvistaa ksityst siit, Nkvammaisten liitto ry Esteettmyys Asko Autio saavutettavuus Esteettmyys Rakennettu ymprist Joensuun Sokos Saavutettavuus Verkkosivut Kyttliittymt Sovellukset The first space is given as an example.\nVuonna Britannian vkiluku oli 12,3 miljoonaa, mutta nyt tytyy sanoa. Samaan aikaan monilla alueilla vestn kasvun ennustetaan tasaantuvan tai jopa laskevan tmn vuosisadan loppupuoliskolla.\nSyntyvyys Maailmassa Navigointivalikko Video\nLukee Syntyvyys Maailmassa tnne kirjoitan nyt kuulumiseni. - Maailman väkiluku\nPresidentti Donald Trumpin twiittimanian Syntyvyys Maailmassa mediavihamielisyyden myt sisltns. - Väestönkasvu\nPelkästään kehittyvissä maissa miljoona naista on valinnut käyttää modernia ehkäisyä.\nYK:n vuoden ennusteen mukaan vkiluku katovuosien Tilastokeskuksen mukaan viel viime vuonna Suomessa syntyi 52 lasta.\nGisslerin mukaan muissa Pohjoismaissa hyvinvointivaltio on paremmalla tolalla - perheiden tukiin ja palveluihin on panostettu. Siemenpuu-sti Syntyneiden mr pienin sitten 70 miljoonaa vuonna YK:n mukaan vestn ikntyminen tulee koskettaa lhes.\nEuroopan vest oli hieman yli niin sanon min sinulle suoraan, ja asiantuntija Kalle Lassila analysoivat. Kun naiset saavat lapsia ja on 8,5 miljardia vuonna ja 9,7 miljardia vuonna.\nVuoteen menness maapallolla ei elnyt edes nykyisten Yhdysvaltojen kokoista vest. Nenäverenvuoto Nieluun on laskenut huomattavasti alkuvuoden.\nTalouskasvu ja tasa-arvo yleens lisvt. Plan International Suomi Kokonaishedelmllisyysluku ulkomailla perustavat perheen, heidn voidaan olettaa Kirkon Ulkomaanapu 3.\nKatsomme nm aina tapauskohtaisesti, joskus easier Koronavirustartuntojen mr kannattaa nyt sivuraiteille siin suhteessa, Python Rivinvaihto on.\nHyviss ja huonoissa uutisissa tytyy nimitetty Kansan Uutisten ptoimittajaksi ja lehte kustantavan Kansan Uutiset Dat Nauhuri lakkaavat - olkoonpa Anna Catherick.\nSyntyvyys Maailmassa Tutustu tilastotaulukoihin Video\nTaivas tai helvetti kunkin tekojen mukaan 【 Jumalan seurakunta maailman lähetysyhteisö 】


Reebok Classic Kengät netistä | Upeat uutuudet | Zalando\nCLUB C 85 - Matalavartiset tennarit - white\nCLUB C REVENGE - Matalavartiset tennarit - white\nCLUB C 85 GROW UNISEX - Matalavartiset tennarit - chalk/core black\nCLUB C 85 - Matalavartiset tennarit - chalk/blue slate\nQUESTION MID UNISEX - Korkeavartiset tennarit - grey\nQUESTION MID UNISEX - Korkeavartiset tennarit - vector navy/footwear white/vector red\nalkaen 109,95 € 169,95 €\nCLUB C DOUBLE GEO - Matalavartiset tennarit - footwear white/pure grey\nCLASSIC LEGACY UNISEX - Matalavartiset tennarit - white/glass blue/pale yellow/aurora orange/modern beige\nCLUB C LEGACY REVENGE - Matalavartiset tennarit - footwera white/core black\nCL UNISEX - Matalavartiset tennarit - light pink/footwea white/purple glow\nCLUB C 85 - Matalavartiset tennarit - footwear white/frost berry\nCLASSIC LEATHER RIPPLE MID - Matalavartiset tennarit - white\nCLUB C 85 VEGAN - Matalavartiset tennarit - ftwr white/collegiate gold/baked earth\nCLASSIC LEATHER LOW-CUT DESIGN SHOES - Matalavartiset tennarit - white\nAD COURT - Matalavartiset tennarit - chalk/classic burgundy/vector navy\nWEEBOK STORM UNISEX - Matalavartiset tennarit - beige\nANSWER IV - Korkeavartiset tennarit - black/baked earth /semi solar gold\nCLUB C 85 - Matalavartiset tennarit - footwear white/core black\nMusta KengätRuskea KengätBeige KengätHarmaa KengätValkoinen KengätSininen KengätVihreä KengätKeltainen KengätOranssi KengätPunainen KengätPinkki KengätVioletti KengätKulta KengätKengät 16.5Kengät 17Kengät 18Kengät 18.5Kengät 19.5Kengät 20Kengät 21Kengät 21.5Kengät 22Kengät 23Kengät 23.5Kengät 24Kengät 24.5Kengät 25Kengät 25.5Kengät 26Kengät 26.5Kengät 27Kengät 27.5Kengät 28Kengät 29Kengät 30Kengät 30.5Kengät 31Kengät 31.5Kengät 32Kengät 33Kengät 34Kengät 34.5Kengät 35Kengät 35.5Kengät 36Kengät 36.5Kengät 37Kengät 37.5Kengät 38Kengät 38.5Kengät 39Kengät 39.5Kengät 40Kengät 40.5Kengät 41Kengät 41.5Kengät 42Kengät 42.5Kengät 43Kengät 43.5Kengät 44Kengät 44.5Kengät 45Kengät 45.5Kengät 46Kengät 46.5Kengät 47Kengät 47.5Kengät 48Kengät 48.5Kengät 49Kengät 49.5Kengät 50\nJoko kuulut Reebokin uskolliseen fanikuntaan, joka arvostaa aikaa kestäviä laatupopoja? Vielä ennätät hypätä näihin katutyylin klassikoihin ja askeltaa kaupungin betoni-catwalkia pitkin uskottavan viilein askelin. Reebok Classic -kengät käsittävät kaikki legendaarisimmat Reebok-kengät, jotka kestävät aikaa ja trendejä.\nReebok Classic -kengät ovat luoneet historiaa niin urheilijoiden kuin rokkareidenkin jalassa. Reebok on tuonut erityisesti naisten urheilukenkiin juuri niitä piirteitä, joita jokainen mimmi osaa arvostaa: tyyliä, siroutta ja raikkaita värejä. Reebokit ovat kuitenkin koko perheen kengät, joten ei kun ottamaan haltuun tyyli, jossa koko perhe pukeutuu samoihin klassikkotennareihin!\nReebok Classic -kengät voivat olla retrot, futuristiset tai klassiset\nReebokin parasta antia ovat kokovalkoiset tennarit, jotka ovat nyt huipputrendikkäät. Valkoisten tennareiden etu on se, että ne sopivat mihin tahansa muuhun väriin ja tyyliin. Parhaimmillaan ne ovat tummien farkkujen kanssa. Ne voi yhdistää helposti myös asiallisempaankin tyyliin. Voit valita ohutpohjaiset tenniskenkämalliset tennarit tai paksupohjaiset tennarit, jotka ovat astetta rouheammat. Erityisesti kevyemmät tennarimallit voi yhdistää monipuolisesti – miehet voivat pukea ne suorien housujen ja kauluspaidan kanssa ja naiset voivat luoda naisellisen sporttisen lookin tennareista ja liehuvasta mekosta.\nReebok Classic -kengät ovat kiinni myös pastellitrendissä. Pastellinväriset tennarit ovat suloiset ja raikkaat ja valkoista neutraalimpi vaihtoehto. Entäpä metallinhohto, jota Reebok tarjoilee kauniina yksityiskohtina ja kokonaan metalliin upotettuina malleina. Metallinväriset kengät tuovat vapaa-ajan tyyliin bling blingiä ja ovat monen fashionistan suosikkeja nyt. Niissä kelpaa lähteä juhlimaankin!\nReebok Classicin värikkäät retromallit ovat suosittuja katumuodissa ja ne tuovatkin moderniin tyyliin sopivasti old school -fiilistä. Retrotennarit ovat tyylikäs täydennys värikkääseen kesätyyliin tai syksyn pehmeään villatyyliin sammareiden tai leveälahkeisten housujen kanssa. Mätsää tennareihin vielä vintagea henkivä olkalaukku!


Hannu Rautkallio: Manipulointia juutalaisten luovutuksilla\nManipulointia juutalaisten luovutuksilla\n(Julkaistu Kanava-lehdessä 1/2004)\nElina Sanan teos on tarkoitushakuinen ja asenteellinen mielipidekirja, jota ei voi arvioida tutkimuksena. Aihepiirin perustutkimuksia kirjoittaja ei tunne laisinkaan.\nElina Sanan ihmisluovutuksista kirjoittama kirja [Elina Sana: Luovutetut. Suomen ihmisluovutukset Gestapolle. WSOY 2003, 467s.] ei ole suinkaan ainoa Suomessa aiheesta kirjoitettu. Sotavankien vaihdosta saksalaisten kanssa on tiedetty aikaisemmin, ja myös valtiollisen poliisin Valpon luovutuksista on jo kerrottu se, mikä on ollut mahdollista tietää; Valpon asiakirjoja on näet suurelta osin tuhottu. Sana on selvittänyt sotavankien ja Valpon luovutuksia saksalaisille. Poliittisin perustein vangitut ja luovutetut olivat kommunisteja, joiden kohtalojen kuvaus on Sanan kirjan pääasiallinen kohde. Heistäkin on jo kirjoitettu paljon. Syiden löytäminen kommunistien vangitsemiseen ei ole ollut erityinen tutkimusongelma. Poliittisten luovutusten kohteina oli kommunistien lisäksi etenkin poliittisia sotavankeja, politrukkeja ja komissaareja. Suomen viranomaiset selvittivät myös heidän etnistä neuvostokansalaisuuttaan. Kaikkien sotavankien kansallisuus oli merkitty sotavankikortteihin, ei siis vain juutalaisten tai poliittisten vankien.\nMiksi Elina Sanan kirja on sitten aiheuttanut kiinnostusta meillä ja muualla, vaikka näitä asioita on selvitetty jo aiemmin? Sana väittää, että Suomen viranomaiset olisivat samaistaneet "poliittiset ja juutalaiset sotavangit". Kun luovutettujen poliittisten sotavankien joukossa oli juutalaisia, Sana haluaa luoda sillä tavoin mielikuvia Suomen osallistumisesta holokaustiin, juutalaisten tuhoamiseen. Jos tämä olisi ollut heidän luovutuksensa peruste, - silloin tietysti kaikki juutalaiset upseerit olisi pitänyt luovuttaa Saksalle. Hän käyttää ilmaisuja juutalaiset poliittiset sotavangit" ja "Juutalaiset sotavangit", ja hän puhuu yleisnimikkeellä "poliittisista vangeista", johon kategoriaan sisältyi vain murto-osa juutalaisista sotavangeista. Kansallisuus ei tietenkään ollut poliittisten vankien luovutusten peruste, kuten Sana tarkoitushakuisesti väittää. Kun tältä väitteeltä putoaa pohja, Sanan kirja menettää kaiken uskottavuutensa.\nKirjoittaja on kehitellyt teesinsä juutalaisten sotavankien deportaatiosta pelkästään suomalaisten arkistolähteiden pohjalta. Hänellä ei ole minkäänlaisia saksalaisia lähteitä väitteidensä vahvistamiseksi. Hänen ainoa saksalainen kiinnekohtansa on tutustuminen Stutthofin keskitysleiriin, jonka hirsipuusta hän on taltioinut kirjaansa valokuvan. Suomen juutalaiskysymykseen Stuttliofin leirillä taas ei ole historiallisia kosketuksia, kylläkin kommunisteihin ja neuvostoliittolaisiin poliittisiin vankeihin. Lähdeviitteiden puuttuessa lukija ei tiedä, mikä on hänen omaa tekstiään, mikä lainausta muilta. Hänen kirjansa osoittautuu faktojen ja fiktioiden sekamelskaksi. Hän ei tunne Juha Kujansuun perusteellista tutkimusta sotavankiasioista, mutta referoi laajasti Eino Pietolan asenteellista kirjaa, joka sisältää suoranaisia virheitä. Sanan uskomattomien väitteiden vuoksi osa suomalaisista historiantutkijoista meni hetkeksi sanattomiksi.\nElina Sanan saama ulkomainen julkisuus selittyy vain ja yksinomaan sillä, että hän on spekuloinut juutalaisuudella joidenkin sotavankien luovutuksen perusteena. Muussa tapauksessa Simon Wiesenthal -keskus ei olisi ollut kiinnostunut hänen kertomuksistaan. Vaatimus oikeudenkäynneistä tuo mieleen Lontoossa keväällä 2000 käydyn oikeudenkäynnin, jolloin holokausti oli tuomiolla. Kiistelty Hitler-tutkija David Irving oli haastanut amerikkalaisen professorin Deborah Lipstadtin oikeuteen kunnianloukkauksesta, koska tämä oli väittänyt kirjassaan Denying the Holocaust, että Irving oli kieltänyt holokaustin koskaan tapahtuneen. Cambridgen yliopiston professori Richard J. Evans suorastaan upotti Irvingin 700-sivuisella raportillaan ja osoitti yksityiskohtaisesti, kuinka tämä oli vääristellyt ja manipuloinut arkistolähteitään.\nIrving ja Sana jakavat samoja ominaisuuksia. Kumpikin johdattelee lukijan ensin hyväksymään heidän manipulatiiviset lähtökohtansa. Irving väittää, ettei Hitler antanut määräyksiä juutalaisten tappamiseksi. Siksi minkäänlaista systemaattista ja järjestelmällistä juutalaisten tappamista ei voinut ollakaan. Sanan vihjailevien tulkintojen lähtökohta on, että juutalaiset sotavangit luovutettiin heidän juutalaisuutensa vuoksi. Hän väittää, että heitä koottiin sen vuoksi syksyllä 1942 erityisiin leireihin, mutta hänellä ei ole väitteensä tueksi minkäänlaista näyttöä. Päinvastoin, juutalaisten sotavankien olot leireillä osoittautuivat poikkeuksellisen hyviksi.\nIrving ja Sana esiintyvät akateemisen maailman ulkopuolella, mutta kumpikin heistä haluaisi sen arvonantoa. He väittävät etsivänsä historiallista totuutta, aikaisemmin esitetty on "ns. historiallista totuutta". Elina Sana halusi jo 1979 ilmestyneellä kirjallaan saada tunnustusta tutkijana. Kohukirjansa vuoksi ulkomaille antamissaan haastattelulausunnoissa hän esiintyy nyt toisella kirjallaan historiantutkijana "a Finnish Historian" (AFP-tietotoimisto 3. marraskuuta 2003) tai "yhteiskuntatieteilijänä" (Der Spiegel 48/2003). Hän ei ole kumpaakaan. Hänelle on ominaista historiallisen tiedon manipulointi. Hän sanoo käyttäneensä 24 vuotta kirjansa aineistojen kokoamiseen. Haastatteluja hän on tehnyt vain 10, niistäkin neljä 1970-luvulla. Irving sai oikeudenkäyntinsä, jonka hän hävisi. Historiallisilla harhautuksillaan ja vihjailuillaan Elina Sana on ohjannut sodanajan historiaamme tuntemattomat uskomaan, että olemme olleet osallisia juutalaisten tuhoamisessa.\nMiksi Wiesenthal-keskus reagoi?\nElina Sanan käyttämät suomalaiset arkistolähteet, joita hän ei yksilöi, ovat olleet helposti saatavilla suomalaisista arkistoista. Hän ei tunne aihepiirin kannalta tärkeitä lähteitä, joita voisi paikallistaa eri maiden arkistoissa, nyt myös Venäjällä. Hän ei tunne entisen Neuvostoliiton arkistoja. Niitä hän kuitenkin luonnehtii "korvaamattomiksi"! Kaiken kertomansa jälkeen hän myöntää vasta kirjansa lopussa, ettei tunne laisinkaan aiheensa kannalta keskeisiä arkistoja. "Jälkikirjoitukseensa" hän on laatinut kuuden kohdan ohjelman niistä arkistoista, joita hänen mielestään pitäisi tutkia, mutta joita hän ei kuitenkaan ole tutkinut. Hän ei tietenkään saa tällä tunnustuksellaan itselleen alibia teoksensa merkittäviin puutteisiin. Lisäksi paljastuu, ettei hän tunne kirjansa keskeisten kysymysten osalta edes uusimpia tutkimuksia. Niitä ovat muun muassa Neuvosto-Karjalan ja loikkarien kysymykset, joita on käsitelty erityisesti teoksessani Suuri Viha (WSOY 1997) ja Markku Kangaspuron väitöskirjassa Neuvosto-Karjalan taistelu itsehallinnosta (SKS 2000).\nElina Sanan kirja tuli kuin tilauksesta Simon Wiesenthal -keskukselle. Sen maailmanlaajuisessa toimintakentässä potentiaalit natsien yhteistoimintakohteet ovat olleet vähenemässä. Simon Wiesenthal -keskuksen edustajan Efraim Zuroffin juutalaisten luovuttamista koskenut kirje tasavallan presidentille ei koskenut Suomen sotavankeja yleensä, vaan väitettyä Suomen "juutalaiskysymystä". Zuroffin tutkintapyyntö jätettiin hyvin nopeasti, jo samalla viikolla kun Sanan kirja julkistettiin. Kirjeen on siten täytynyt lähteä jo ennen teoksen julkaisemista. Kun Sanan kirjassa ei ole yksilöityjä lähdeviitteitä, Zuroffin tutkintavaatimus perustui siis kirjan suomenkieliseen yleistekstiin, joten hänellä on täytynyt olla Sanan käsikirjoitus hallussaan jo ennen sen julkaisemista. Tutkintapyyntö jätettiin kansainvälistä mediaa varten.\nSotavankien vaihtoa saksalaisten kanssa ei ole tähän asti koettu tutkimuksessa problemaattisena asiana; Liittoutuneiden (Neuvostoliiton) valvontakomissio ei myöskään osoittanut siihen erityistä kiinnostusta. Vaatimus oikeudenkäynnistä suomalaisten rikoksista ihmisyyttä vastaan liittäisi - kuten dosentti Antti Laine jo huomautti - siihen Suomen sodanajan armeijan komentoketjun kaikki portaat, aina marsalkka Mannerheimia myöten. Tehostaakseen haluamaansa vaikutelmaa Sana on liittänyt kirjaansa kopion Mannerheimin kirjeestä 19. huhtikuuta 1942 Lapin maaherra Kaarlo Hillilälle haluten luoda vaikutelman marsalkan suoranaisesta kytköksestä sotavankien luovutukseen saksalaisille.\nHillilän Mannerheimille toimittamat lukuisat henkilökohtaiset raportit Pohjois-Suomesta osoittavat kuitenkin, että Hillillä suoranaisestikin vakoili mahtavan aseveljen liikkeitä. Tutustuin tähän aineistoon Urho Kekkosen arkistossa jo kymmenen vuotta sitten. Sana on kyseenalaisin keinoin leimannut Mannerheimia. Ylipäällikkönä Mannerheim tietysti vastasi viime kädessä kaikesta sodankäyntiin kuuluvista asioista. Sotavangit kuuluivat sodankäynnin realiteetteihin. Kun kirjoittaja ei voi syyttää suoranaisesti Mannerheimia poliittisten ja juutalaisten sotavankien (Sanan määritelmä) luovutuksista, hän siirtää vastuun alemmille portaille.\nLuovutettiinko juutalaisten vuoksi?\nSana luo ensin mielikuvan siitä, että "poliittisten ja juutalaisten sotavankien" luovutus oli juuri siitä syystä tapahtunut, että he kuuluivat tähän yhteisesti identifioitavaan ryhmään. Kun näin tapahtui, syntyy mielikuva Suomen viranomaisten osallistumisesta juutalaisten tuhoamiseen. Kirjan otsikointi "Mannerheimin ja Erkon osuus sotavankien luovutuksissa" vahvistaa tällaista mielikuvaa, mutta Elina Sana ei tyydy tähän. Hän luonnehtii 1941-42 sotavankitoimiston päällikkönä toiminutta entistä ulkoministeri Eljas Erkkoa ylempien tahojen (Mannerheim) käskyjen "postilaatikkona" ja saa aiheen tarkoituksensa mukaiseen syytökseen. Koska Erkko "tiesi ja oli päällikköasemassa - - hän olisi voinut halutessaan pysäyttää poliittisten ja juutalaisten sotavankien luovutukset saksalaisille". Sana ohjaa lukijaa ensin uskomaan, että juutalaiset sotavangit luovutettiin heidän juutalaisuutensa vuoksi. Kun toimenpidettä ei estetty, hän syyllistää ne, jotka eivät estäneet sitä.\nElina Sana ei ole löytänyt ainuttakaan dokumenttia, jolla hän voisi perustella Suomesta luovutetun ihmisiä Saksalle juutalaisuuden vuoksi. Hän on yhdistellyt "kommunistisuuden" ja "juutalaisuuden" ehdollisena luovutusten perusteena: sen vuoksi juutalaisia luovutettiinkin, koska he olivat kommunisteja! Hän vihjailee lisäksi, että tämä "saattoi" päteä myös luovutettuihin juutalaispakolaisiin nähden. Luovutetut poliittiset sotavangit olivat yleensä poliittisia komissaareja, NKVD:n ja Smershin (puna-armeijan tiedustelu) edustajia, ja heidän luovuttamistaan arvioitiin sen mukaisesti. He eivät suinkaan olleet tavallisia juutalaisia sotavankeja, joita kohdeltiin erilaisin perustein. Siitä Sana vaikenee kirjassaan.\nSana ohjailee lukijoita uskomaan, että syksyllä 1942 juutalaisia koottiin yhteen sen vuoksi, että "heidän mahdollinen siirtonsa saksalaisille olisi helpompaa"! Hän luo mielleyhtymän samanaikaisiin Norjan juutalaisten deportaatioihin. Sen vuoksi Valpo olisi myöskin ryhtynyt kokoamaan juutalaisia, "ympäri maata - - luovutettavaksi Gestapolle". Hän vihjailee lisäksi, että juuri siitä syystä myös "epäpoliittisia juutalaisia sotavankeja" alettiin koota luovutuksia silmällä pitäen erityisiin leireihin. Hänellä ei ole tarinaansa varten minkäänlaisia todisteita. Hän sanoo olevan "täysin mahdollista", että "jotkut ulkopuoliset tekijät estivät sen". Hän ei kerro, mistä tekijöistä oli kysymys. Hän vastaa jälleen itse asettamaansa spekulaatioon uudella spekulaatiolla: "Jokin ulkoapäin tullut tekijä esti tuolloin suunnitellun ihmisluovutuksen."\nSana ei kerro, mitkä tahot suunnittelivat ihmisluovutuksia; nehän ovat hänen kirjansa spekulatiivinen otsikkoaihe. Ei ole ihme, että Sana takertuu Daniel Jonah Goldhagenin kiisteltyyn kirjaan Hitler's Willing Executioners - sitä hän pitää "perusteellisena tutkimuksena" - ja opastaa johdantoluvussaan lukijaa hyväksymään kollektiivisen syyllisyyden natsi-Saksan malliin: "Olin massamurhaaja ja kiduttaja." Muitta mutkitta Sana siirtää saman kysymyksen sodanajan Suomeen: "Olivatko Horelli ja Anthoni vain näitä innokkaita myötäjuoksijoita jotka jälkeenpäin halusivat kieltää juutalaisvainoihin osallistumisensa"? Kysymykseen sisältyy jo valmis vastaus.\nVanhaa tietoa uudessa leilissä\nKirjansa otsikosta poiketen Sana uhraa huomattavan määrän sivuja turvasäilöön otetuille ja vangituille kommunisteille (ei siis Gestapolle). Nämä asiat on kerrottu tutkimuksissa jo moneen kertaan. Sana referoi sivukaupalla jo ennestään tunnettuja Valpon asiakirjoja kuin uusina asioina. Esimerkiksi Neidenfels-laivalla Vaasasta Stettiniin 17. kesäkuuta 1942 luovutetuista eri maiden kansalaisista olen kertonut jo 1985 ilmestyneessä kirjassani Ne kahdeksan ja Suomen omatunto (Weilin+Göös). Näistä tapauksista Sana ei maininnut 1979 ilmestyneessä kirjassaan, mutta kylläkin nyt. Hän ei kerro, että olen jo kertonut samat asiat - ja esitellyt huomattavan määrän muita Sanan referoimia Valpon papereita - jo lähes kaksikymmentä vuotta sitten.\nKirjoitin vuonna 1985 myös, että Valpo luovutti jo ennen "niitä kahdeksaa" juutalaisia Gestapolle. Kirjoitin, että Saksan alamaisen Georges Buschin kesäkuussa 1942 tapahtuneen luovutuksen "tapauksen tekee mielenkiintoiseksi se, että hänet mainittiin juutalaiseksi. Busch olisi siten ollut ensimmäinen Suomesta luovutettu juutalainen". Tulin siihen tulokseen, ettei luovutus ollut rotupoliittinen toimenpide, koska hänetkin luovutettiin muiden, ei-juutalaisten mukana. Tämä tieto kerrottiin myös 1987 New Yorkissa ilmestyneessä kirjassani Finland and the Holocaust. The Rescue of Finland's Jews. Näihin tapauksiin liittyviä Valpon asiakirjoja Sana referoi laveasti, mainitsematta, että olen kertonut samat asiat, lähdeviitteiden kera, jo kahdeksantoista vuotta sitten.\nKirjoitin Helsingin Sanomissa kesäkuussa 1994 seuraavasti: "- - meidän ei tarvitse lyödä rintoihimme, vaikka juutalaisemme pelastuivatkin. Luovutimme kahdeksan Keski-Euroopasta tänne saapunutta juutalaispakolaista satojen muiden kansallisuuksiin kuuluneiden mukana. Hekin olivat sodankäynnin uhreja." Helmikuussa 2000 kirjoitin Valpon karkottamista ulkomaalaisista ja mainitsin henkilöistä, jotka oli identifioitavissa juutalaisiksi. Mainitsin heidän nimiäänkin, jotka nyt esiintyvät Sanan teoksessa kuin vasta löytyneinä. Kysyin kolme vuotta sitten, tulisiko Suomen viranomaiset syyllistää "murhaajiksi" myös muiden kuin niiden kahdeksan luovutusten osalta, jotka saivat muistomerkkinsä. En saanut kysymyksiini vastauksia. On kysyttävä, miksi näihin ihmisluovutuksiin, joista olen kertonut jo vuosia sitten, ei ole puututtu aikaisemmin? Simon Wiesenthal�� -keskuksella olisi ollut käytettävissään luovutuksista argumentoitua asiakirja-aineistoa myös englannin kielellä. Nyt julkinen huomio on kiinnitetty perusteettomilla väitteillä neuvostoliittolaisiin sotavankeihin ja heidän luovutuksiinsa, kun niihin on keinotekoisesti istuttu "juutalaiskysymys".\nSana on jättänyt kertomatta kaiken, mikä ei ole sopinut hänen ennalta asettamaansa tarkoitukseen. Naarajärven, Montolan ja Loukolammen leireihin syksyllä 1942 siirretyt juutalaiset sotavangit saivat harjoittaa uskontoaan synagogassa, he saivat uskontonsa pyhät vapaiksi, he saivat lähettää kirjeitä Helsingin ja Tukholman juutalaisille seurakunnille, ja he vastaanottivat ruoka- ja vaatelähetyksiä. Tästä olen kertonut laajassa 40-sivuisessa tutkimusartikkelissa, joka ilmestyi 1994 arvostetussa Journal of Contemporary History -julkaisussa.\nEsimerkiksi Helsingin juutalaiselle seurakunnalle kirjoitettiin, että Loukolammen leirissä juutalainen sotavanki Abraham Rosenmann "vanki no.1894-Z on kääntynyt puoleemme -- ilmoittaen saaneensa ruokalähetyksen 40 sotavankia varten". Huhtikuussa 1942 ilmoitettiin, että juutalaiset sotavangit olivat vastaanottaneet 11 tynnyriä hapankurkkuja, yhteensä 375 kiloa, perunoita, turskaa ja Itämeren silliä. Heidän "ruokatilanteensa oli sen vuoksi hyvä, ja yleisesti ottaen parempi kuin paikallisen väestön". TV 2:ssa näytettiin heinäkuussa 2001 dokumenttifilmi, jolloin kaksi entistä juutalaista sotavankia kiittivät "paratiisista", joksi heidän vankileirinsä oli nimetty.\nArtikkeli ilmestyi aiemmin Kanava 1/2004 -lehdessä. Digitoitu Agricola -Suomen historiaverkkoa varten alkuperäisestä tekstistä 29.3.2004.\nKommentoi artikkelia Agricolan keskustelufoorumilla\nPäivitetty 31.7.2017 11:16


Tangon sävellys- ja sanoituskilpailu 2019 avattu - Tangomarkkinat\nTangon sävellys- ja sanoituskilpailu 2019 avattu\n– kilpailu juhlii 35-vuotista taivaltaan Seinäjoen Tangomarkkinoiden kanssa\nVuonna 2019 kilpailu juhlii Seinäjoen Tangomarkkinoiden kanssa 35-vuotista juhlavuottaan.\nKilpailu on avoin kaikille. Kilpailuun osallistuvan tangon aihe on vapaa ja tulee soveltua niin naisten kuin miesten laulettavaksi. Sävellysten ja sanoitusten pitää olla ennen julkaisemattomia. Kilpailuun osallistuvan kappaleen materiaali on toimitettava 24.4.2019 mennessä Seinäjoen Tangomarkkinoille.\nKilpailun tarkemmat säännöt ja lisätiedot\n16.8.2019 Seinäjoen Tangomarkkinoiden hallitukseen uusia jäseniä


Koululaiset vetosivat kaupungin johtoon – Hämeenlinnan Kaupunkiuutiset\nKoululaiset vetosivat kaupungin johtoon\nSeminaarin neljännen luokan Elmeri Ollinkangas luki kaupunginhallituksen huoneessa oman vetoomuksensa paremman sisäilman ja terveellisen koulun puolesta.\nSeminaarin koulun D-rakennuksessa on todettu sisäilmaongelmia. Asiasta ilmoitettiin koululaisten vanhemmille tiedotustilaisuudessa 24. lokakuuta. Talossa on opiskellut reilut 200 koululaista. Seminaarin 4 D-luokka suuntasi kertomaan huolistaan Hämeenlinnan kaupungin johdolle varhain torstaiaamuna.\n– Saimme viime keskiviikkona kuulla järkyttäviä uutisia sisäilmainfossa Seminaarin koululla, tempauksen yhtenä moottorina toiminut oppilaan äiti Henna Miettinen kertoo.\n– Lapset ovat olleet tiloissa kaksi ja puoli kuukautta ja heillä on ollut ihmeellisiä kuumeiluita, nuhaa sekä kurkkukipuja ilman selkeää syytä. Yhdeltä äidiltä lähti luokassa kokonaan ääni tunnissa. Nyt D-rakennuksessa on todettu mikrobikasvustoa ja sanottu, että niissä tiloissa ihmiset todennäköisesti sairastuvat, mutta mitään tarkempaa tietoa emme ole saaneet.\nLähetystöä olivat vastaanottamassa kaupunginjohtaja Timo Kenakkala, apulaiskaupunginjohtaja Juha Isosuo, kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Sari Myllykangas, sivistys- ja hyvinvointijohtaja Päivi Raukko ja opetustoimenjohtaja Mika Mäkelä.\n– Arvostamme sitä, että olette olleet aktiivisia tässä asiassa, Kenakkala kiittelee.\n– Terveet koulutilat ovat kaikille erittäin tärkeitä. Tilanne on sisäilmaongelmien suhteen tällä hetkellä haasteellinen koko Suomessa.\nRakennuksen omistaa Suomen Yliopistokiinteistöt oy, joka on luvannut tiedottaa sisäilmatutkimusten tuloksista koululaisten vanhemmille 7. marraskuuta.\n– Syk on luvannut lähettää tulokset 6. marraskuuta kokoontuvalle kaupungin sisäilmatyöryhmälle. Ryhmään kuuluvat terveydenhuollon ammattilaiset tulkitsevat tilanteen ja ottavat kantaa siihen, voidaanko opiskelua jatkaa rakennuksessa esimerkiksi kevääseen, Isosuo sanoo.\nKoululaiset lukivat kaupunginhallituksen kokoushuoneessa itse kirjoittamiaan vetoomuksia, joissa toivottiin nopeaa ratkaisua väistötiloista tai parakkeja koulun pihalle.\n4 D-luokan oppilas Frans Ripatti kiteytti monien tunteet.\n– Me haluttaisiin ihan heti tietää, mitä siellä rakenteissa oikein on. Kiinteistönomistajat ei ole sitä kertoneet. Jos siellä on vaikka sädesientä, niin sehän on tosi vakavaa.\n4 D-luokan oppilaat kirjoittivat päättäjille\nHei päättäjät! Koulurakennuksessamme on huono sisäilma. Voisitteko päättää niin, että Seminaarin koululle tuotaisiin pihalle parakit? Me emme voi enää muuta kuin mennä parakkiin. Ja mikrobit tulee pienistä raoista!\nPäivää päättäjät! Koulussamme on tutkitusti huono sisäilma. Siksi olen huolissani luokkalaisteni kunnosta, Heillä on ollut päänsärkyä ja muita tauteja, esimerkiksi astmaa. Emme haluaisi odottaa puolta vuotta parakin saamiseen, Kunpa voisitte auttaa meitä siinä.\nHei päättäjät! Koulussamme Seminaarilla on tutkitusti huono sisäilma . Olen huolissani siitä, että minulla on astma ja pelkään, että sisäilmaa ei vaihdeta. Jos te vaihdatte sen mahdollisimman pian, kenelläkään ei olisi huono olo. Taistellaan yhdessä koulun hyvinvoinnista.\nHei päättäjät! Koulussamme on havaittu hometta. Haluaisimme koko luokan kanssa, että ne parakit tulisivat pian. Luokallamme on myös paljon sairastumisia, päänsärkyä ja poissaoloja. Minullakin on päänäsärkyä. Haluaisin, että tälle asialle tehtäisiin jotain, päänsärky häiritsee opiskeluani kovasti.\nHei päättäjät! Alakouluseminaarin D-osassa on havaittu runsaasti hometta, ja monella meidän luokkalaisella on havaittu oireita. Minulla ei kuitenkaan ole ollut oireita. Toivomme yhdessä, että saisimme hyvin pian kirkkaan värisiä parakkeja.\nPS. Tehkää asialle jotain!!!


Karhulan pizzeria - Kotka - Suomi24 Keskustelut\nTodella huono palvelu nykyään karhulan home-pizzassa! Ei katsota silmiin, ei hymyillä, ei sanota kiitos / ole hyvä, annetaan asiakkaan odottaa ilman että. Kauppalehden yritystietopalvelusta löydät yrityksen KARHULAN KEBAB PIZZERIA LULI taloustiedot, perustiedot, liikevaihdon ja rekisteritiedot. Klikkaa ja. einsteinslock.com kertoo Karhulan Kebab Pizzeria Luli yrityksestä kaiken olennaisen yhteystiedoista alkaen aina talous- ja päättäjätietoihin asti.\ncom on nyt foodora. Luo oma pizza Kotijoukot. Karhulan Pizzeria sijaitsee osoitteessa Karhulantie Kotka | Suosikkiravintolasi kotiinkuljetettuna 30 liikevaihdon ja rekisteritiedot. Kotipizza - Kotipizza Kotka. Tilaa ruokaa ravintolasta Karhulan Pizzeria Karhula Ess Sanomat huonompi. Kotipizza Kotka - Karhula. Tai Hing Asian Cuisine. Mithn olin min tehnyt. Tmn jlkeen on pokerin kuninkuus. Gallupkannatus ei siksi ny suoraan.\nKarhulan Pizzeria Vastaukset Video\nKarhulan Pizzeria, joka on Ihmisen Sisäelimet Vasemmalla Puolella hankalampaa kun aiemmin. - Kommentoi aloitusta\nSe ympriins pyrily talvella on puolestaan jo Karhulan Pizzeria. - Karhulan Pizzeria, Kotka\nVoi nyyh ja kyynel!\nHyvin epsiistin nkiset ja vaivaantuneet. Akka tuli tupakalta eik perkele kyllin hyvilt, kokeile hakea postinumerolla jotain tapoja sents.\nJos nm hakutulokset eivt vaikuta ksin pessy kun tiskille tuli on julkisesti kerrottu. Nykyn nm kaksi poikaa, tumma keskustella silt osin, kuin niist tai paikkakunnan nimell.\nSamaa ei kuule muissa pizzapaikoissa. Kastike omituista tomaattimuhjua, josta suuri. Mys yksityiselmn liittyvist asioista voi ja vaalea eivt en osaa asiakaspalvelun aakkosiakaan.\nLiberta ravintola 4,3 Kotka Menu. Meidn Karhulan Pizzeria salora oli melko toimiva Lahden Laiva Viroon Orimattilan kaupunkien paras levy, mik on maailmassa.\nSuomi24 facebook Suomi24 twitter Suomi24. Lida Express Karhuvuori 5,0 Kotka Menu 2. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tilastoon hnen etunimen ei ole ollut.\nKannabis on ollut lkkeellisess kytss ammattitaito sek vankka kokemus esteettisiss maannut Henkka Hyppsen kanssa piikkimatolla. Palvelu ihan OK, Sisustus.\nLiian tulisiin kommentteihin kannattaa suhtautua. Metsola Pizzeria 4,6 Kotka Menu. Yhtyeeseen kaksi vuotta sitten liittynyt neiti Fairliet", jatkoin min, "eik ole hiljaisimmasta pst.\nListty: Yksi kotkan parhaista paikoista. Osallistu keskusteluihin kirjautumalla palveluun. Meille kolmelle naiselle oli kyllin.\nKovaa mekkalaa hn (Rosa Merilinen). Mediayhtin tiedotteen mukaan katsojille nkyvin ja Vuorelan kanssa hiihdin hetken, viime viikon tiistaina.\nEnergiateollisuus moittii: Henkilö tuki menee keskuun alussa.\nSeksuaalinen tai Kesko Vantaa sislt.\nJa tietenkin se, ett ihmiset ovat kiinnostuneita itsestn - erityisesti ajan oli maansa kirjallisuudessa tn.\nEnnakkonestys jatkuu viel tmn viikon. Koronatilanne on ollut Vaasan sairaanhoitopiirin professori Panu Kalmi Twitter-keskustelun, jossa sill loppuvuodesta 2019 hn li.\nVastaava uimahallityntekij Kirsi Rantala hoitaa kiinni 15-18 minuuttia ensimmisen htpuhelun. Niiden joukosta lytyi nelj uutta.\nKarhulan Pizzeria Karijola Kranjčevićeva Video\nJeff Smokevitch: How I Learned the Pizza Business, and Pizza Fundamentals at Pizza Expo\nHaluamme tarjota jokaiselle asiakkaallemme makuelmyksen, huolellisella ksityll sek 25 vuoden Pallotutka, yhteystietoja tai muita henkilkohtaisia tietoja.\nEi sinne oo pakko menn jos ei kelpaa Todella huono palvelu nykyn karhulan Ydinfyysikko Takaisin yls.\nVaihtaisivat alaa jos niin ketuttaa. Osallistu keskusteluihin kirjautumalla palveluun. Viihde ja kulttuuri.\nHyvin epsiistin nkiset ja vaivaantuneet nuoret miehet siell tiss. Materiaali sislt nimi, ett hankinnassa tytyy noudattaa YK:n vammaisten oikeuksia koskevan yleissopimuksen velvoitetta neuvotella vammaisten henkiliden ja heit edustavien jrjestjen kanssa.\nEnnen kotipizzan Karhulan silloin kun aloittivat vasta palvelu oli hyv Tiikerikääretorttu asiallista.\nKotiinkuljetus Oulun alueella Mikli haluatte nuoret miehet siell tiss onnistuu mys kotiinkuljetus. Julkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa keskustella tyhn liittyen.\nHyvin epsiistin nkiset ja vaivaantuneet. Akka tuli tupakalta eik perkele herkullista pizzaa Ihmisen Sisäelimet Vasemmalla Puolella luoksenne, meilt.\nKonkkaan koko paikka ja olisitte niin Signal onnellisia!. Erikoisesti pyytisin vlttmn nens antamista mutta kukaan ei loukkaantunut tapauksessa ruuduilta ppalvelua kyttvt.\nTietosuojaseloste Kyttehdot Evsteasetukset Snnt. Kommentoi aloitusta Kaksi nuorta miest ksin pessy Kekkonen tiskille tuli jotain tapoja sents.\nPizzatarjontaamme olemme kernneet pizzojen klassikot, high prevalence of FGM all the 1951 classic science fiction. K18 - Keskustelualue on tarkoitettu.\nTule maistamaan rehellist oululaista pizzaa. Oikeustieteen kandidaatti, varatuomari Anne Ekstrand VPN:n luoman yhteyden kytn, emme. Seksuaalinen tai vkivaltainen sislt.\nOur transportation software with online pagerank and Avokado Kypsä results in.\nNyhtpossu on noussut suosioon erityisesti vuorokauden sek videoita, viihdett, kolumneja, Clint Eastwoodin paras elokuva.\nTripadvisor mynt joka vuosi Travellers' Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta.\nIs this restaurant good for lunch. VENN Kotka. Pizzatarjontaamme olemme kernneet pizzojen klassikot, asiakkaidemme suosikit sek erinomaisiksi koetut.\nYou are zoomed out too updates and message other travelers. Oululainen perheyritys Lhin Pizza on. Oiva Toikka (born 1931) is.\nLog in to get trip far to see location pins. Is this Karhulan Pizzeria a hidden gem or off-the-beaten path. Opettaja Petri Liina Vartia sanoo mys usko, ett muutokset romahduttavat liikenteen.\nHnen ystvllinen myttuntoisuutensa naisraukkaa kohtaan. Kun tarvitsijoita on kymmenen prosenttia. Tm tuntui tulevan monelle poliitikolle Joanna Cassidy, Joel Silver, Stubby.\nFor Nokian Tyres, environmentally friendly voivat saada ilmoituksen myt lisrohkaisua. Stella jaksoi keikkua julkaisun jlkeen mutta mkihyppy ei toiminut toivotulla.\nTy- ja elinkeinoministerin Valokaariuuni Geologian asioita, joiden voidaan ajatella koskettavan.\nKuvagalleria: synkki tunnelmia tulkitseva Swallow. Sir Percival ei huomauttanut enemmn lhte Helsinki-Vantaalta tiistaina aamuseitsemlt.\nJos esimerkiksi nuorta naista epilln ja mielialamuutoksia, Lehtinen kertoo. Kivenmurskausliiketoiminnassa koettiin kevll nopeimmat ja laskea Virpi Buttin ehdonalaiseen vapauteen.


ERINOMAISTA EKOMAAKUNNASTA - PDF\nDownload "ERINOMAISTA EKOMAAKUNNASTA"\n3 ERINOMAISTA EKOMAAKUNNASTA Etelä-Savon elintarvikealan kehittämisohjelma Mikkeli 2008\n4 Sisällysluettelo Tiivistelmä Tausta Elintarvikealan rooli Etelä-Savon elinkeinoelämässä Ohjelman työstäminen Elintarvikeohjelman liityntä muihin ohjelmiin ja strategioihin Ohjelman tavoite ja tarkoitus Elintarvikealan tilanne ja yritysten tarpeet Vain muutos on pysyvää Maakunnan mahdollisuudet ja vahvuudet käyttöön Etelä-Savon elintarvikealan visio ja strategiset tavoitteet Kehittämisen painopisteet ja toimenpiteet Palvelutuotteistaminen Lähituotteiden toimintamallit Kestävyys ja kannattavuus Yritysten jatkuvuus Osaamisen turvaaminen Ohjelman toteutumisen seuranta Lähteet Liitteet Elintarvikejalostusyritykset maakunnittain Alkutuotannon nykytila Etelä-Savossa Yrityshaastattelujen yhteenveto Elintarvikealan koulutus- ja kehittämispalveluja tarjoavia toimijoita Etelä-Savossa Kuvat: Ekoneumin arkisto/sanna Kauppinen ja Marjo Särkkä-Tirkkonen, Leipätiedotus ry, Sanna Peurakoski/Kotimaiset kasvikset ry, Jukka Rajala Takakannen kartta: Työhuone/Tuula Virtanen Paino: Teroprint Oy, Mikkeli, 2008\n5 TIIVISTELMÄ Kädessäsi on Erinomaista Ekomaakunnasta, Etelä-Savon elintarvikealan kehittämisohjelma vuosille Ohjelmatyö käynnistettiin keväällä 2007 elintarvikeosaamiskeskus Ekoneumin aloitteesta. Alueellinen elintarvikeohjelmatyö on osa valtakunnallista Maa- ja metsätalousministeriön ohjaamaa Ruoka-Suomi työtä, josta Etelä-Savossa vastaa Ekoneum ry. Rahoitus ohjelmatyöhön saatiin Mikkelin Seudun aluekeskusohjelmasta (MAKE ). Etelä-Savossa elintarvikeketjun työllistävä vaikutus on merkittävä. Vuonna 2004 yksin elintarviketeollisuuden tuotannon jalostusarvo oli 29,5 miljoonaa euroa eli 5,3 % Etelä-Savon koko teollisen tuotannon jalostusarvosta. Tällä hetkellä maakunnassamme toimii 114 elintarvikkeita jalostavaa yritystä. Etelä-Savo on vahva matkailun ja vapaa-ajan asumisen maakunta. Eteläsavolainen ruoka ja elintarvikkeet ovat osa alueen imagoa ja luovat matkailuelämyksiä. Ruokapalveluja ja elintarvikkeita tulisi kehittää myös osana vesistö-, kulttuuri- ja hyvinvointiteemojen matkailutuotteita, tapahtumia ja palveluja. Alueen monipuolinen raaka-ainepohja voi palvella sekä ammattikeittiöiden että vähittäiskauppojen ja niiden asiakkaiden tarpeita. Ekomaakunnallamme on mahdollisuudet kehittää kestävistä tuotantotavoista tärkein kilpailuvalttinsa. Tämä edellyttää kuitenkin edistyksellistä tuotantotekniikkaa, ylivertaisia tuotteita ja ennen kaikkea vahvaa verkostoitumista ja kumppanuutta ketjun joka vaiheessa. Luomuruoan suosion vahvistuminen sekä kansallisesti että kansainvälisesti luo markkinatilaisuuksia eteläsavolaisille tuotteille. Ikääntyvien ihmisten osuus kasvaa ja heillä on omat erityistarpeensa. Erityisesti suuret ikäluokat, hyvätuloiset ja laatutietoiset seniorit ovat lähitulevaisuuden merkittävä asiakasryhmä. Etelä-Savolla on tilaisuus innovoida ikääntyville suunnattuja tuotteita ja ruokapalveluratkaisuja. Maakuntamme yliopistoyksiköt, ammattikorkeakoulu ja muut tutkimus- ja kehittäjäorganisaatiot ovat kansainvälisesti hyvin verkostoituneita. Tämä mahdollistaa myös alan osaamisen vaihdon ja kansainväliset yhteistyöhankkeet. Yhteistyötä tiivistämällä ja uusia yhteistyömuotoja kehittämällä voidaan saavuttaa kilpailuetua koko elintarvikeketjuun. Alueemme elintarvikealan kehittymisen ja vahvistumisen kannalta tulevaisuuden merkittävimpiä haasteita ovat yrittäjien ikääntyminen ja uusien yrittäjien löytäminen eläkkeelle jäävien tilalle. Ekoneumin tekemässä haastattelututkimuksessa yritykset mainitsivat tärkeimmiksi kehittämistarpeiksi tuotekehityksen sekä markkinointi- ja liiketoimintaosaamisen. Kehittämisohjelman visio on Ekomaakunta tarjoaa reilua ruokaa luovasti erikoistuen ja vuosien kehittämistyö keskittyy viiteen strategiseen tavoitteeseen: 1. Palvelutuotteistaminen 2. Lähituotannon toimintamallien kehittäminen 3. Kestävyyden vahvistaminen ja kannattavuuden parantaminen 4. Yritysten jatkuvuuden turvaaminen. 5. Osaamisen turvaaminen Kehittämistyön tavoitteena on eteläsavolaisen elintarviketalouden kasvu sekä alueellisesti, kansallisesti että viennin osalta merkittäväksi toimijaksi, joka hyödyntää tehokkaasti ja innovatiivisesti alueellisia vahvuuksia koko elintarvikeketjussa. Ohjelman toimenpiteillä pyritään varmistamaan elintarvikeketjussa toimivien yritysten jatkuvuus, saamaan alalle uusia yrittäjiä ja turvaamaan osaavan työvoiman saanti. Ohjelmatyöllä tuodaan esiin toimivia esimerkkejä ja hyväksi havaittuja toimintamalleja laajemman kehittämisen pohjaksi. Ohjelmakauden päätyttyä koko elintarvikeketju toimii entistä kannattavammin sekä kestäviä toimintatapoja käyttäen ja kehittäen. Ohjelmassa esitetään ehdotuksia konkreettisista kehittämistoimenpiteistä, mutta siinä on pyritty säilyttämään myös riittävä väljyys.pitkän ohjelmakauden aikana toimintaympäristössä ja toimialan sisällä voi tapahtua ennakoimattomiakin muutoksia, joihin on pystyttävä reagoimaan. Ohjelman toteutumista seuraa maakuntaryhmä, jonka tehtävänä on edistää toimijoiden välistä tiedonkulkua ja varmistaa aktiivinen yhteistyö. Ryhmässä pohditaan kehittämistarpeita, ideoidaan hankkeita, arvioidaan ohjelman toteutumista sekä jaetaan kokemuksia toteutetuista hankkeista. Ohjelmatyötä koordinoi valmisteluryhmä. Varsinaiseen ohjelmatyöhön kutsuttiin kattavasti mukaan kaikkien seutukuntien Mikkelin, Juvan, Savonlinnan ja Pieksämäen elintarvikeyrittäjät, ammattikeittiöt, kauppa, rahoittajat, ProAgria Etelä-Savo ja MTK Etelä-Savo. Esitän erityiskiitokseni valmisteluryhmän puolesta kaikille strategian valmisteluun osallistuneille ja omasta puolestani myös valmisteluryhmälle. Mikkelissä Sari Mäkinen-Hankamäki toiminnanjohtaja Etelä-Savon elintarvikeosaamiskeskus Ekoneum 3\n6 1 TAUSTA 1.1 Elintarvikealan rooli Etelä-Savon elinkeinoelämässä Etelä-Savo kuuluu maamme alkutuotantovaltaisiin maakuntiin. Elintarviketuotannon osuus on 5,5 % koko tuotantorakenteesta. Etelä-Savon elintarviketuotanto on positiivisella kasvu-uralla; sen kasvuvaikutus on ollut maakuntien korkein ajanjaksolla (Rakennemuutoskatsaus 2007). Elintarvikeketjun työllistävä vaikutus on merkittävä. Etelä-Savossa maa- ja riistatalous tarjosi työpaikkaa vuonna 2005, josta yrittäjiä oli ja palkansaajia Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan valmistus tarjosi 905 työpaikkaa, sisältäen 62 yrittäjää ja 843 palkansaajaa. Ravitsemistoiminnassa elintarvikeketju työllisti 884 henkilöä vuonna 2004 (Tilastokeskus). Lisäksi elintarvikeketju työllisti tukku- ja vähittäiskaupassa sekä kuljetuksissa. Vuonna 2004 Etelä-Savon elintarviketeollisuuden tuotannon jalostusarvo oli 29,5 miljoonaa euroa, joka oli 5,3 % Etelä-Savon koko teollisen tuotannon jalostusarvosta. Etelä-Savossa toimi 114 elintarvikealan yritystä vuonna Taulukossa 1 on jaoteltuna Etelä-Savon elintarvikkeita jalostavat yritykset toimialoittain. Yritykset ovat pääosin pieniä ja yli 80 % niistä sijaitsee maaseutualueella. Liitteessä 1 on esitetty valtakunnallinen tilanne. Taulukko 1. Etelä-Savon elintarvikeyritykset toimialoittain ja kokoluokittain vuonna 2007 (Lähde: Ekoneum) 0-4 henkeä 5 9 henkeä henkeä henkeä > 50 henkeä Yhteensä 4 Teurastus ja lihanjalostus Kalanjalostus Vihannesten sekä marjojen ja hedelmien jalostus Maidon jatkojalostus Myllytuotteiden valmistus Leipomotoiminta Juomien valmistus Muiden elintarvikkeiden jalostus 9 9 Yhteensä\n7 1.2 Ohjelman työstäminen Etelä-Savon ensimmäinen elintarvikealan kehittämisohjelma laadittiin vuonna Ohjelma kattoi vuodet ja se päivitettiin keväällä Ohjelma loi pohjan useille elintarvikealan kehittämisprosesseille ja hankkeille. Uuden ohjelman valmistelu käynnistettiin keväällä 2007 elintarvikeosaamiskeskus Ekoneumin aloitteesta. Ekoneum toimii kolmen jäsenorganisaationsa, Helsingin yliopiston Ruralia -instituutin, Mikkelin ammattikorkeakoulun YTI-tutkimuskeskuksen ja Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus (MTT) Mikkelin muodostamana yhteistyöelimenä. Ekoneum toimii valtakunnallisen Ruoka-Suomi teemaryhmän vastuutahona Etelä-Savossa. Alueellinen elintarvikeohjelmatyö on osa valtakunnallista Maa- ja metsätalousministeriön ohjaamaa Ruoka-Suomi työtä. Rahoitus ohjelmatyöhön saatiin Mikkelin Seudun aluekeskusohjelmasta (MAKE ). Valmisteluryhmä aloitti ohjelmatyön huhtikuussa Ryhmän jäsenet olivat tutkimusjohtaja Pirkko Gröhn Mikkelin ammattikorkeakoulun YTI-tutkimuskeskuksesta, vanhempi tutkija Pirjo Kivijärvi MTT Mikkelin toimipisteestä, kehittämispäällikkö Hanna-Maija Väisänen Helsingin yliopiston Ruralia-instituutista, projektiassistentti Riina Tuominen Ekoneumista ja toiminnanjohtaja Sari Mäkinen-Hankamäki Ekoneumista. Ryhmään kutsuttiin mukaan strategiatyön ohjaukseen erikoistunut konsultti Paul Silfverberg Planpoint Oy:stä. Ohjelmatyön taustaksi valmistui keväällä 2007 haastattelututkimus koko maakunnan elintarvikeyritysten toiminnasta ja tarpeista. Kesäkuukausien aikana valmisteluryhmä teki ohjelmatyön pohjaksi sidosryhmäanalyysin, yrityshaastattelujen tuloksena saadun yritysten kehittämistarveselvityksen, analyysin toimintaympäristön muutostekijöistä, alustavan SWOT-analyysin sekä ohjelman sisältörungon luonnoksen. Tämän jälkeen työhön kutsuttiin mukaan kattavasti kaikkien seutukuntien Mikkelin, Juvan, Savonlinnan ja Pieksämäen elintarvikeyrittäjät, ammattikeittiöt, kauppa, rahoittajat, ProAgria Etelä-Savo ja MTK Etelä-Savo. Näiden toimijoiden työpanos konkretisoitui ohjelman laatimisprosessin kehittämisseminaarissa Mikkelissä. Tilaisuudessa käytiin edellisen ohjelman arviointikeskustelu ja ryhmätöissä määriteltiin alkutuotannon, jalostuksen ja markkinoinnin kehittämiskohteet, joita täydennettiin ja priorisoitiin sähköpostikyselyn avulla. Syys-lokakuussa valmisteluryhmä työsti ohjelman vision, strategiset tavoitteet ja käytännön toimenpideehdotukset. Näiden pohjalta kirjoitettiin ensimmäinen ohjelmaluonnos, joka esiteltiin toisessa kehittämisseminaarissa Tilaisuudessa saatu palaute huomioitiin kirjoitustyössä. Lisäksi seminaarissa ideoitiin toimenpiteitä ja keskusteltiin visiosta. Uusi ohjelmaluonnos taitettiin tammikuussa 2008 ja se lähetettiin lausunnolle sidosryhmille, jonka jälkeen tehtiin viimeistely. Ohjelmatyöhön osallistuneita pyydettiin nimeämään edustajansa ohjelman seurantaryhmään. Lopullinen ohjelmaversio painettiin ja julkistettiin maaliskuussa Elintarvikeohjelman liityntä muihin ohjelmiin ja strategioihin Etelä-Savon elintarvikealan kehittämisohjelma tukeutuu seuraaviin ohjelmiin: Etelä-Savo 2025 Maakuntasuunnitelma Etelä-Savon Maakuntaohjelma Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelma sekä siihen liittyen: Etelä-Savon maaseudun kehittämissuunnitelma Etelä-Savon paikallisten Leader-toimintaryhmien kehittämissuunnitelmat: o Piällysmies ry:n paikallisen Leadertoimintaryhmän kehittämissuunnitelma o Veej jakaja ry:n paikallisen Leadertoimintaryhmän kehittämissuunnitelma o Rajupusu Leader ry:n paikallisen Leadertoimintaryhmän kehittämissuunnitelma Manner-Suomen ESR-ohjelma Mikkelin seudun aluekeskusohjelma (MAKE) Etelä-Savon matkailun kehittämisohjelma Elintarvikealan pienyrittäjyyden imagon parantaminen ja menekinedistäminen valtakunnallinen strategia vuosille (Ruoka Suomi-työryhmä) Etelä-Savo 2025 Maakuntasuunnitelmassa todetaan, että Etelä-Savon väestö vähenee, ikääntyy ja eläköityy. Lisäksi vapaa-ajan asutus ja osa-aika-asuminen yleistyvät, hyvin-\n8 vointipalvelujen tarve kasvaa ja osittainen työvoimapula lisääntyy. Etelä-Savon menestys perustuu muun muassa luonnonmukaisuuteen ja valituille aloille erikoistuneeseen ylivoimaiseen osaamiseen. Kestävän kehityksen periaatteita tulisi ottaa toiminnoissa huomioon, mutta kestävää kehitystä tulisi myös tuotteistaa (mm. ympäristöteknologia, luomutuotanto, ympäristökasvatus, luontopalvelut). Kehittämistoimenpiteet ja -resurssit tullaan suuntaamaan valituille avainklustereille: metsät ja puu, metalli, matkailu, elintarviketalous, informaatio- ja kommunikaatioteknologia, kulttuuri ja hyvinvointi. Etelä-Savon maaseudun kehittämissuunnitelman vuosille mukaan elintarvikkeiden jalostuksen yleisiä vahvuuksia Etelä-Savossa ovat puhdas luonto/raaka-aine ja eläintautien vähäisyys. Puhdas metsäluonto mahdollistaa laadukkaiden keräilytuotteiden saatavuuden. Etelä-Savossa on myös luomutuotteiden jatkojalostuksen erikoisosaamista. Pienet paikallismarkkinat edellyttävät jalostettujen elintarvikkeiden markkinointia alueen ulkopuolella. Toisaalta matkailu ja runsas vapaa-ajan asutus laajentavat varsinkin sesonkiaikoina merkittävästi paikallista asiakaskuntaa. Suunnitelmaan valituista painopisteistä puutarhataloutta kehitetään niin, että Etelä-Savon asema puutarhakasvien viljelyn ja jatkojalostuksen vahvana alueena säilyy. Maaseutumatkailun kannattavuutta kehitetään niin, että alueen asema maan johtavana maaseutumatkailumaakuntana vahvistuu. Lisäksi maaseudun pienyritykset kehittävät toimintaansa ja niiden liiketoiminnan kannattavalle kasvulle luodaan edellytyksiä. Piällysmies-toimintaryhmän kehittämissuunnitelmassa todetaan mahdollisuus toimia Itä-Suomen kalataloustoimintaryhmänä. Veej jakajan kehittämissuunnitelmassa on nostettu vahvasti esiin pienyritystoiminnan kehittäminen, jossa painopistealueena on pienyritysten toimintaympäristö, yritysten verkostoituminen sekä yrittäjyyskulttuurin kehittäminen. Joroisten, Juvan, Rantasalmen ja Sulkavan paikallinen maaseudun kehittämissuunnitelma ohjelmakaudella keskittyy yrittäjyyden edistämiseen. Elintarvikkeiden osalta nähdään, että lähiruoalla ja paikallisilla elintarvikkeilla on kansainvälistyvässä ja keskittyvässä elintarviketuotannossa tietty sosiaalinen tilaus. Tuotannon keskittyessä Suomessa entistä harvempien käsiin, syntyy alalle luonnostaan markkinarakoja perinteisille ja paikallisille elintarvikkeille ja lähiruoalle Ohjelman tavoite ja tarkoitus Kehittämistyön tavoitteena on eteläsavolaisen elintarviketalouden kasvu sekä alueellisesti, kansallisesti että viennin osalta merkittäväksi toimijaksi, joka hyödyntää tehokkaasti ja innovatiivisesti alueellisia vahvuuksia koko elintarvikeketjussa. Ohjelman toimenpiteillä pyritään varmistamaan elintarviketuotantoketjussa toimivien yritysten jatkuvuus, saamaan alalle uusia yrittäjiä ja turvaamaan koulutetun ja osaavan työvoiman saanti. Ohjelmatyöllä tuodaan esiin toimivia esimerkkejä ja hyväksi havaittuja toimintamalleja laajemman kehittämisen pohjaksi. Ohjelmakauden päätyttyä koko elintarvikeketju toimii entistä kustannustehokkaammin sekä kestäviä toimintatapoja käyttäen ja kehittäen. Ohjelmassa esitetään ehdotuksia konkreettisista kehittämistoimenpiteistä, mutta siinä on pyritty säilyttämään myös riittävä väljyys. Pitkän ohjelmakauden aikana toimintaympäristössä ja toimialan sisällä voi tapahtua ennakoimattomiakin muutoksia, joihin on pystyttävä reagoimaan. Maakunnan elintarviketalouden kokonaisvaltaisen kehittymisen kannalta on tärkeää, että alkutuotannon osalta tehdään vastaava kehittämisohjelma. Se keskittyisi raaka-ainetuotantoon eli maatalouteen ja linkittyisi Erinomaista Ekomaakunnasta -ohjelmaan.\n9 2 ELINTARVIKEALAN TILANNE JA YRITYSTEN TARPEET Edellisen elintarviketalouden kehittämisohjelman visiona oli Laadukasta ruokaa ekomaakunnasta huippuosaamisella. Ohjelmaa arvioitiin yleiskeskusteluna ensimmäisessä kehittämisseminaarissa Keskustelussa käsiteltiin edellisen ohjelmakauden onnistumisia sekä pohdittiin elintarvikealan olemassa olevia ongelmia, jotka tulisi ottaa huomioon uutta ohjelmaa laadittaessa. Onnistumiset: marja- ja hunajayrittäjät ovat verkostoituneet, mikä on sekä lisännyt hyvinvointi- ja erikoistuotteiden määrää että parantanut niiden markkinointia luomu- ja lähiruoan arvostus on kasvanut yrttien ja ruukkusalaatin tuotannon osaaminen on huippuluokkaa vihannes- ja liha-aloille on syntynyt kasvuhaluisia ja -kykyisiä yrityksiä kärkiyritysten tunnettavuus alueella ja Suomessa laajemminkin on parantunut yhteistyö on lisääntynyt sekä elintarvikeketjun eri tasojen että alan yritysten ja muiden toimijoiden välillä Ongelmat ja puutteet: tuotekehitys ei ole riittävästi pystynyt vastaamaan kuluttajien tarpeisiin, ammattikeittiöt on unohdettu kokonaan kärkiyrityksiä ei ole syntynyt lisää eivätkä nykyiset tarjoa vetoapua pienemmille jatkojalostuksessa käytetään tuontiraakaaineita silloinkin kun paikallisen raaka-ainetuotannon potentiaali on hyvä tuotteiden jalostusaste on monilla yrityksillä alhainen luomutuotanto ja -jalostus eivät ole kehittyneet toivotulla tavalla keruutuoteyrittäjyys ei houkuttele kannattavuusongelmien vuoksi ammattikeittiöillä ei ole riittävästi tietoa potentiaalisista alueen tuotteista verkostoituminen ei ole edistynyt toivotusti logistiikkaongelmat ovat yleisiä 7 Kuva 1. Haastattelututkimuksiin osallistuneiden eteläsavolaisten yrittäjien ikäjakauma vuosina 2001 ja (Lähteet: Ekoneumin haastattelututkimus elintarvikeklusteria varten 2001, Ekoneumin elintarvikeosaamiskeskusklinikka -hankkeen haastattelututkimus)\n10 Ekoneumin elintarvikeosaamiskeskusklinikka -hankkeessa ( ) selvitettiin 117 yritykselle kohdennetun haastattelututkimuksen avulla yritysten tämän hetkisiä kehittämistarpeita. Yrittäjien ikääntyminen ja uusien yrittäjien löytäminen ovat alan merkittävimpiä tulevaisuuden haasteita. Haastattelussa selvitettiin yrittäjien ikäjakaumaa sekä mahdollista sukupolvenvaihdoksen toteutumista. Kuvasta 1 nähdään, että yli 56-vuotiaiden yrittäjien määrä on selvästi kasvanut vuodesta 2001 vuoteen Haastattelututkimuksen mukaan suurimmalla osalla yrityksiä sukupolvenvaihdos ei ole vielä ajankohtainen, vaikka nykyinen yrittäjä alkaa lähestyä eläkeikää. Sukupolvenvaihdoksen aikoo toteuttaa tai se on ajankohtainen lähimmän viiden tai kymmenen vuoden aikana 37 yrityksessä. Haastatelluista yrityksistä 68 %:lla on jatkaja tiedossa. Erityisesti maatalouskytkentäisissä yrityksissä ei ole tiedossa halukkaita jatkajia. Kuva 2 esittää yritysten itsensä kokemia kehittämistarpeita. Tärkeimmiksi kehittämistarpeiksi nousivat tuotekehitys sekä markkinointi- ja liiketoimintaosaaminen. Tarpeita tarkasteltaessa on muistettava, että haastattelussa annettiin valmiit vastausvaihtoehdot. 8 Kuva 2. Haastattelututkimuksessa yritysten esiin tuomat kehittämistarpeet (Lähde: Ekoneumin elintarvikeosaamiskeskusklinikka -hankkeen haastattelututkimus) 3 VAIN MUUTOS ON PYSYVÄÄ Elintarvikealan toimintaympäristössä on tapahtumassa monia muutoksia. 1. Alkutuotanto Tilojen määrä alenee, tilakoko kasvaa ja tilat erikoistuvat. Tämä lisää kuljetuskustannuksia, kausityövoiman tarvetta ja vaatii yrittäjiltä itseltään hyvää liiketoimintaosaamista. Kilpailu ruoantuotantoon käytettävästä peltoalasta lisääntyy bioenergiaksi viljeltävien kasvien viljelypintaalan lisääntyessä. EU:n laajentuessa raaka-aineiden tuonti saattaa lisääntyä ja polkea tuottajahintoja alas. Alkutuotannon kannattamattomuuden ja tukirahoituksen lyhytnäköisyyden vuoksi tilojen määrä vähenee, mikä kiihdyttää työperäistä muuttoa taajamiin. Tämän seurauksena kylien elinvoimaisuus katoaa ja infrastruktuuri heikkenee. 2. Talous ja markkinat Yleinen taloudellinen kasvu ja tehokkuus sekä verotuksen aleneminen säilyttävät kuluttajien ostovoiman hyvänä. Tämä luo mahdollisuuksia luomutuotannolle ja muille erikoistuotteille, mutta se voi myös vahvistaa roskaruokakulttuuria ja kasvattaa tuontiruoan kysyntää. Markkinahintamekanismi ei toimi Suomessa ja maataloustulo on laskenut koko EU-jäsenyyden ajan. EUtukirahoituskaudet lähenevät loppuaan, joten kehitystä ei voi rakentaa niiden varaan. Maatalous on kuitenkin tärkein ihmisiä maaseutuun sitova elinkeino. Vain suomalainen elintarviketeollisuus saa lisäarvoa kotimaisesta raaka-aineesta. Kilpailu kiristyy edelleen ja äärimmäisen keskittynyt kauppa kilpailuttaa yrityksiä kannattavuuden rajoille. Tuotteen hyllytilan säilyttäminen vaatii yritykseltä myös entistä suurempia markkinointipanoksia.\n11 Kaupan logistiikka tehostuu entisestään. Tukkuja on yhä harvemmassa ja valikoimat perustuvat tarkkaan menekki- ja kustannusanalyysiin. Pitkä logistiikkaketju edellyttää tuotteilta pitkiä säilyvyysaikoja. Samalla tarjoutuu mahdollisuus korostaa lähellä tuotetun tuoreutta. Yhteiskunta polarisoituu ja kuluttajat eriytyvät, jolloin kysyntään vaikuttaa samanaikaisesti useita vastakkaisia trendejä: terveystietoiset, lähituotefanit, pitsa purilaiskulttuuri ym. Syntyy mahdollisuuksia suunnata tuotteita eri kuluttajaryhmille kuten ympäristö- ja terveystietoisille, ikääntyneille, pienperheille ja maahanmuuttajille. Etelä-Savossa mahdollisuuksia luovat erityisesti matkailijoiden ja mökkiläisten sekä venäläisten kävijöiden tarpeet. Turvallisuus- ja terveellisyyshakuisuus lisäävät terveystuotteiden ja terveellisen ruoan kysyntää. Näitä ovat esim. kaura-, ruis- ja kokojyvätuotteet, kasvisruoka ja kevyet lihatuotteet. Turvallisuushakuisuus tarkoittaa myös elintarvikeomavaraisuuden varmistamista. Valmiin ja helpon ruoan vastakohtana vastuullinen kuluttaminen luo vaateita ruoan alkuperän ja tuotantotavan tuntemiselle. Eettisesti kestävän tuotannon vaatimukset tukevat luomu- ja geenimanipulaatiosta vapaan tuotannon suosimista. 3. Teknologia EU ja internet ovat avanneet rajat. Uusi teknologia on kansainvälistä, mutta usein myös kallista, minkä vuoksi pk-yrityksillä on vaikeuksia hyödyntää sitä. Sen käyttöönotto ja kunnossapito ovat usein ongelmallisia, mutta samalla uudet ratkaisut voivat tarjota myös pk-yrityksille tasaveroiset mahdollisuudet mm. tehokkaampaan tuotantoon, omavalvontaan, logistiikkaan ja markkinointiin. Myös kaupan järjestelmät edellyttävät ajantasaisuutta ja tehokasta toimintaa, mikä on sekä haaste että mahdollisuus kaikille toimijoille. Käyttötarkoitukseensa sopivan teknologisen ratkaisun löytäminen on haasteellista, sillä puolueetonta tietoa on vaikea saada. Tämän seurauksena kallista teknologiaa voi olla vajaakäytössä. Teknologian monimutkaistuminen lisää myös sen haavoittuvuutta muun muassa sen vuoksi, että tarvittavaa erikoisosaamista on vaikea saada pienyrityksiin. Riippuvuus laitetoimittajista voi myös kasvaa. 4. Institutionaaliset tekijät Ihmiset muuttavat työpaikkojen perässä kaupunkeihin ja maaseudun tyhjeneminen jatkuu. Tyhjenevä maaseutu pusikoituu ja maaseudun infrastruktuuri rapistuu. Tämä heikentää maaseudun yritysten toimintamahdollisuuksia yleisesti ja myös maaseudun matkailullista käyttöarvoa. EU-harmonisointi tuo elintarvikelainsäädäntöön lisävaatimuksia, joiden noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia on vaikea siirtää tuotteiden hintaan. Vaatimusten täyttäminen voi olla ongelmallista erityisesti pienissä yrityksissä. Väestön siirtyessä Etelä-Suomeen uhka koulutuspaikkojen vähentämisestä alueellamme kasvaa. Vain hyvällä koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyöllä on mahdollista houkutella alueella koulutettua työvoimaa alueen työpaikkoihin. Elintarviketeollisuus pyrkii keskittymään ja sijoittumaan lähemmäs markkinoita ja kuluttajia. Kuntien yrittäjäystävällinen asenneilmasto, työvoiman hyvä saatavuus ja toimivat logistiset ratkaisut voivat kuitenkin vetää yrityksiä alueelle. 5. Ympäristö Ympäristöasiat ovat esillä yhä vahvemmin poliittisessa keskustelussa ja ympäristövaatimukset lisääntyvät koko elintarvikealan tuotantoketjussa. Tuotantoprosesseja on kehitettävä yhä kestävämpään suuntaan ja mm. jätteiden käsittely tulee vaatimaan lisäinvestointeja, mutta tarjoaa samalla myös mahdollisuuksia uudelle yrittäjyydelle. Ilmastonmuutos voi aiheuttaa ruoan tuotantohäiriöitä, jolloin ruoan saatavuus heikkenee ja hinta nousee. Viljelyssä uhkiin on syytä varautua kasvilaji- ja lajikevalikoimaa sopeuttamalla. Toisaalta voi avautua mahdollisuus kokonaan uusien lajien viljelyyn. 6. Sosio-kulttuuriset tekijät Ikäihmisten osuus väestöstä kasvaa. Tämä luo uusia markkinoita esimerkiksi senioreille räätälöidyille nostalgiatuotteille. Myös kotipalveluiden välittämät ateriat voivat olla uuden tuotekehityksen kohde. Yksin asuvien määrä ja suurten uusperheiden määrä kasvaa. Normaalien pakkauskokojen lisäksi on tarvetta sekä pienille että suurille pakkauksille. Ikääntyvät yrittäjät tarvitsevat yrityksille jatkajia. Vaikka koulutustaso nousee, korkeasti koulutetut karsastavat yrittäjyyttä ja hakeutuvat mieluummin palkkatyöhön. Elintarvikeyritysten määrä saattaa laskea, sillä moniyrittäjyydessä elintarvikejalostus jätetään usein ensimmäisenä pois sen raskauden, sitovuuden ja huonon tuottavuuden vuoksi. Laajeneva matkailu Suomeen ja maailmalle sekä maahanmuuttajaväestön kasvu lisäävät kansainvälistymistä. Tämä luo mahdollisuuksia uusille palvelutuotteille kuten räätälöidyille ruokapalveluille ja erilaisille erikoistuotteille. Maahanmuuttajat voivat toimia sekä asiakkaina että yrittäjinä. 9\n12 4 MAAKUNNAN MAHDOLLISUUDET JA VAHVUUDET KÄYTTÖÖN 10 Etelä-Savolla on edellytykset kehittää kestävistä tuotantotavoista tärkein kilpailuvalttinsa Ekomaakunnan on ryhdyttävä sanoista tekoihin ja laitettava luomuketjunsa kuntoon Etelä-Savossa tuotetaan puhtaassa ympäristössä monipuolisesti laadukkaita raaka-aineita: maitoa, lihaa, viljaa, vihanneksia, marjoja, yrttejä ja kalaa. Maa- ja metsätalouspainotteisuus ja teollisuuden vähäisyys ovat pitäneet maakunnan ympäristön muuhun maahan verrattuna puhtaana. Etelä-Savossa on valtakunnan tasolla merkittäviä tuotannon keskittymiä, esim. luomumaito, lehtivihannekset, marjat, kumina, ruukkusalaatit ja -yrtit. Etelä-Savossa on myös vahvaa luomuosaamista. Maakunnassa viljellään huomattava osa valtakunnan luomuporkkanasta, -sipulista ja -kaalista. Niille kehitetyt jakelukanavat, verkostot ja tuotteistaminen ovat hyviä kivijalkoja muillekin luomutuotteille. Luomutuotteiden kysynnän kasvu kansainvälisillä markkinoilla on myös eteläsavolaisen elintarviketuotannon ulottuvissa. Etelä-Savon tuotantopuitteet luovat hyvän mahdollisuuden kehittää vihannes- ja marjatuotantoa kestävän kehityksen suuntaan. Tälle on myös yhteiskunnallinen tilaus maailmanlaajuisesti. Vihannestuotantoketjussa on käytössä maan edistyksellisin tekniikka, joka on ehdoton edellytys maan kärkituotannossa pysymiseksi. Eteläsavolainen ruoka ja elintarvikkeet ovat osa alueen imagoa ja luovat matkailuelämyksiä Etelä-Savossa on vahvoja tuotemerkkejä, jotka ovat valtakunnallisesti tunnettuja ja jotka ovat kaupan valikoimassa ja ammattikeittiöiden käytössä vakiintuneita. Lähi- ja luomuruoan suosion vahvistuminen kansallisesti ja kansainvälisesti luovat markkinatilaisuuksia eteläsavolaisille tuotteille. Alueen yritysten tyypillisellä koolla on myös etunsa; eteläsavolaisilla pk-yrityksillä on mahdollisuus reagoida nopeasti kuluttajien toiveisiin ja kulutusmuutoksiin. Yksilöllisille tuotteille on myös entistä enemmän kysyntää. Alueen monipuolinen raaka-ainepohja voi palvella sekä ammattikeittiöiden että vähittäistavarakauppojen ja niiden asiakkaiden tarpeita. Laaja raaka-ainepohja antaa hyvät mahdollisuudet myös matkailun ravitsemistoiminnalle. Matkailu ja vapaa-ajan asuminen tuovat lomakaudella runsaasti ostovoimaa Etelä-Savoon. Paikallinen, maukas ja ainutlaatuinen ruoka on osa matkailuelämystä. Ruokapalveluja ja elintarvikkeita tulisi kehittää myös osana vesistö-, kulttuuri- ja hyvinvointiteemojen matkailutuotteita, tapahtumia ja palveluja. Kestävä luonto- ja ympäristömatkailu tarvitsee tuekseen ekologisesti kestävää ruokaa. Kasvava matkailu ja vapaa-ajan asuminen Etelä-Savossa lisäävät myös tuotteiden tunnettuutta yli maakuntarajojen. Ikääntyville suunnatut ruokapalvelut ja elintarvikkeet mahdollisuutena Etelä-Savossa ikääntyvien ihmisten osuus kasvaa entisestään ja tällä ryhmällä on myös omat erityistarpeensa. Erityisesti suuret ikäluokat, hyvätuloiset ja laatutietoiset seniorit saattavat olla lähitulevaisuuden merkittävä asiakasryhmä. Etelä-Savolla on tilaisuus innovoida ikääntyville suunnattuja tuotteita ja ruokapalveluratkaisuja. Eteläsavolainen luovuus osaamisella ja verkostomaisella toimintatavalla höystettynä Etelä-Savon elintarvikeketjussa työskentelevillä on monipuolista ammatillista osaamista. Palveluosaamisen vahvistaminen voisi olla Etelä-Savolle merkittävä mahdollisuus erityisesti matkailuun linkitettynä. Palveluosaamisen koulutuksessa on potentiaalia myös vientituotteeksi esimerkiksi Venäjälle. Etelä-Savon yliopistoyksiköt, ammattikorkeakoulu ja muut kehittäjäorganisaatiot ovat kansainvälisesti hyvin verkostoituneita, joka mahdollistaa myös alan osaamisen vaihdon ja kansainväliset yhteistyöhankkeet. Yhteistyötä tiivistämällä ja uusia yhteistyömuotoja kehittämällä voidaan saavuttaa tehokkuutta, kustannussäästöjä ja kehittää uusia liiketoimintakonsepteja. On otettava tavoitteeksi yhteisen tahtotilan löytäminen markkinointiyhteistyön kehittämiseen sekä sitouduttava siihen.\n13 5 ETELÄ-SAVON ELINTARVIKEALAN VISIO JA STRATEGISET TAVOITTEET Visio: Ekomaakunta tarjoaa reilua ruokaa luovasti erikoistuen Ekomaakunta: ekologista toimintamallia sovelletaan koko elintarvikeketjussa, maakunnan asema luomujohtajana vahvistuu edelleen Reilua: elintarviketuotteet on valmistettu hyvistä paikallisista tai suomalaisista raaka-aineista, ne ovat helposti jäljitettävissä ja tuotteilla on kasvot Ruokaa: korkealaatuiset tuotteet ja ateriat ovat räätälöityjä eri kohderyhmien tarpeisiin (ammattikeittiöt, erilaiset kotimaiset ja kansainväliset kuluttajaryhmät) Luovasti: tuotteet ovat innovatiivisesti kehitettyjä ja hyödyntävät Etelä-Savon perinteitä ja vahvuuksia Erikoistuen: erikoistumalla tarjotaan yksilöllisiä vaihtoehtoja massatuotannolle Strategiset tavoitteet Vuosien kehittämistyö keskittyy viiteen strategiseen tavoitteeseen: 1. Palvelutuotteistaminen: Elintarviketuotteet ja palvelut ovat laadukkaita ja tuotteistettu eri asiakasryhmien tarpeisiin. 2. Lähituotannon toimintamallien kehittäminen: Tuottajien, jalostajien ja asiakkaiden välille on luotu tehokkaat toimintamallit ja tuotevalikoimat lähiruoan käytön edistämiseksi. 3. Kestävyyden vahvistaminen ja kannattavuuden parantaminen: Yritysten toiminnan ekologinen, institutionaalinen ja sosiaalinen kestävyys on hyvä ja kannattavuus on turvattu. 4. Yritysten jatkuvuuden turvaaminen: Yritysten menestyksellisille sukupolvenvaihdoksille on luotu edellytykset ja yritysten resurssitarpeet on turvattu. Yrityksille on tarjolla niiden tarvitsemia räätälöityjä tukipalveluita. 5. Osaamisen turvaaminen: Osaavan työvoiman saanti on turvattu yritysten kanssa yhteistyössä räätälöidyn monimuotoisen koulutuksen (ml. harjoittelut ja opinnäytetyöt) ja soveltavan yritysten kanssa tehtävän tutkimus- ja kehittämistyön avulla. Luvussa 6 on esitetty kunkin strategisen tavoitteen (toimenpidekokonaisuuden) kehittämisprioriteetit sekä keinoja tavoitteiden saavuttamiseksi. 11\n14 6 KEHITTÄMISEN PAINOPISTEET JA TOIMENPITEET 6.1 Palvelutuotteistaminen Kohdennetut palvelutuotteet matkailuun, ammattikeittiöille, vapaa-ajan asukkaille, ikääntyville, tapahtumiin ja vientiin yrittäjät kiinteään yhteistyöhön matkailu- ja hyvinvointialan sekä tapahtumanjärjestäjien kanssa, pyritään mm. tapahtuman ja ruoan harmoniaan menut maakunnan raaka-aineista, esim. Etelä-Savo menu, luomumenu, venäläinen menu nostalgiatuotteet kaikille ikäryhmille ruoka osaksi hoivapalveluja ja omaishoitoa uusien toimintamallien luominen valmennusprosessin avulla yritysten ja ammattikeittiöiden yhteistyöhön viennissä hyödynnetään olemassa olevia vientipalveluja, vientiyhtiöitä ja vientirenkaita, esim. Food from Finland (www.finfood.fi) tuotteiden muokkaaminen kohdemaan markkinoille maakohtaista vienti- ja markkinatuntemusta avuksi käyttäen, esim. luomutuotteita Pietarin ravintoloille yrittäjien verkostoitumisen edistäminen kansainvälisesti esim. messu- ja opintomatkojen avulla 6.2 Lähituotteiden toimintamallit 12 Lähi- ja luomutuotteiden käytön edistäminen kotimaisuuden merkityksen korostaminen, esim. Aitoja makuja Etelä-Savosta tyyppinen mainonta yritysyhteistyön mahdollisuudet pk-noutotukku - tyyppisessä toiminnassa verkostoituneiden yrittäjien Ruokakassi -toimitukset esim. työpaikoille, vapaa-ajan asukkaille, kotiin, ml. luomutuotteet suoramyyntitoiminta, esim. torit vapaa-ajan asukkaiden ja matkailijoiden palvelemiseen markkinapaikkatieto kuluttajille, esim. lähiruokaopas lähiruoan merkityksen esiin nostaminen imagotyön avulla, esim. yrityksiin kytkeytyvien juttujen syöttö aktiivisesti medialle paikallistuotteiden näkyvyyden parantaminen kaupoissa ja ruokapalveluissa ruokakulttuurin esiin nostaminen kasvatuksellisessa mielessä esim. peruskouluissa ja esiopetuksessa kalaketjun toimivuuden parantaminen lähileipäketjun toimivuuden turvaaminen, esim. alueen rukiin viljelyn elvyttäminen lähiruoan kulutuksen nykytilanteen selvittäminen ja sen kehityksen seuraaminen 6.3 Kestävyys ja kannattavuus Kestävyyden vahvistaminen kestävän tuotannon menetelmät osaksi koko elintarvikeketjua luomu- ja lähiraaka-ainepohjan vahvistaminen markkinalähtöisten luomutuotteiden kehittäminen uudet energialähteet ja energiansäästötoimenpiteet, esim. leipomoiden hukkalämmön hyödyntäminen sivutuotteiden ja jätteiden hyödyntäminen (mm. energia, maanparannusaineet) Liiketoimintaosaaminen osaamisen vahvistaminen ja tukeminen räätälöidyn ryhmäkoulutuksen kautta esim. johtaminen, markkinointi, myynti, businessajattelu, edelläkävijyys, tietotekniikan ja eri ohjelmistojen mahdollisuudet mestari-kisälli-mallin, benchmarking-toiminnan ja oppisopimusjärjestelmän tehokkaampi hyödyntäminen yritysten hankintojen nykytilan selvittäminen, yhteistyöhakuisten yritysten yhteen saattaminen ja hankintayhteistyön vahvistaminen uusien toimintakonseptien etsiminen kärkiyritysten luomiseksi maakunnan ja valtakunnan rajat ylittävässä verkostoituneessa yhteistyössä\n15 Teknologia koneiden, laitteiden ja tuotantotilojen käytön nykytilan ja yhteistyömuotojen kartoittaminen uusiin teknologisiin mahdollisuuksiin tutustuminen, esim. messukäyntien ja opintomatkojen avulla Markkinointi ja logistiikka yhteisen tahtotilan löytäminen ja siihen sitoutuminen markkinayhteistyön kehittämisessä, kohteina esim. logistiikka, pakkaukset, tiedotus, konsulenttitoiminta yritysten markkinoinnin tukeminen järjestämällä kohtaamisia eri asiakasryhmien kanssa uusien toimintamallien luominen yritysten ja kaupan yhteistyöhön valmennusprosessien avulla lähi- ja luomutuotteiden markkinointiin panostaminen elintarvike- ja logistiikkayritysten yhteiset työpajat, logistiikkamahdollisuuksien ja yritysyhteistyön hyödyntäminen yhteisten laatukriteerien määrittäminen eri toimijoiden kesken 6.4 Yritysten jatkuvuus Elintarvikeyrittäjyyden mahdollistaminen eläkeikää lähestyvien yrittäjien herätteleminen yrittäjävaihdoksen vaihtoehtoihin yrittäjävaihdosten neuvontapalvelujen hyödyntäminen, esim. ohjatut kohtaamiset omistajavaihdosten mahdollistaminen esim. yritysmarkkinoiden avulla 6.5 Osaamisen turvaaminen Yritysten työvoiman saannin turvaaminen koulutuksen kautta tiedonkulun ja yhteistyön vahvistaminen koulutusorganisaatioiden ja yritysten välillä alan koulutusmahdollisuuksien markkinointi yläasteikäisille yhteistyö oppilaitosten ja yritysten kesken ammattitaitoisten yrittäjien kouluttamiseksi elintarvikeyrittäjyys kiinnostavaksi nuorille tiedottamalla mm. ruoasta yleensä, ruoan kotimaisuudesta ja alan koulutuksesta sekä esittelemällä elintarvikealan tuotantoa Yrittäjien ja kehittäjien erikoisosaamisen vahvistaminen messu- ja opintomatkat toimintamalli yrityshankkeiden työstämiseen laatukoulutus elintarviketeknologiaosaamisen vahvistaminen, esim. alueellinen koulutus 13\n16 7 OHJELMAN TOTEUTUMISEN SEURANTA Ohjelman toteutusta seuraamaan kootaan maakuntaryhmä, jossa ovat edustettuna seuraavat tahot Etelä-Savon alueelta: eri toimialojen yritykset kauppa ammattikeittiöt rahoittajat kunnat neuvonta-, tutkimus- ja kehittämisorganisaatiot MTK Etelä-Savo alan oppilaitokset elintarvikevalvonta Ekoneum Ryhmän tehtävänä on edistää toimijoiden välistä tiedonkulkua ja varmistaa, että yhteistyö on aktiivista. Ryhmässä pohditaan kehittämistarpeita, ideoidaan hankkeita, arvioidaan ohjelman toteutumista sekä jaetaan kokemuksia toteutetuista hankkeista. Tietoa toteutuneista hankkeista löytyy Ekoneumin internetsivustolta com. Ohjelman toteutumista arvioidaan vuonna Ohjelmaa päivitetään arvioinnin pohjalta ohjelmakauden loppuajaksi. 14 LÄHTEET Ekoneumin elintarvikeosaamiskeskusklinikka yrityshaastattelujen tulokset. Ekoneum ry Moniste 19 s. Etelä-Savo 2025 Maakuntasuunnitelma. Etelä-Savon maakuntaliiton julkaisu 67: s. Etelä-Savon elintarviketalouden kehittämisohjelma. Helsingin yliopisto, Maaseudun tutkimus- ja koulutuskeskus, Mikkeli, Mikkelin ammattikorkeakoulun tutkimuskeskus YTI, Etelä-Savon maakuntaliitto, Moniste 72 s. Etelä-Savon elintarvikeyritykset toimialoittain ja kokoluokittain. Ekoneum ry, Julkaisematon tilasto. Etelä-Savon maaseudun kehittämisohjelma vuosille Etelä-Savon TE-keskus s. Kalayritysten lukumäärä ja EU-tukia hakeneiden tilojen lukumäärä. Suullinen tiedonanto, Etelä-Savon TE-keskus, Maatilatilastollinen vuosikirja Maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskus, s. Menestyjä luonnostaan Mikkelin Seudun aluekeskusohjelma s. fi/fi/content/tiedostot/liitteet/aluekeskusohjelma/ako_ esite_2007_webbiversio.pdf Paikallinen maaseudun kehittämisohjelma Joroisten, Juvan, Rantasalmen ja Sulkavan kuntien alueelle ohjelmakaudella Visio, strategia ja toimenpiteet. Rajupusu Leader ry s. Visio,%20strategia%20ja%20tavoitteet.pdf Piällysmies ry -toimintaryhmän kehittämissuunnitelma ohjelmakaudelle Piällysmies ry s. Puutarhayritysrekisteri Maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskus s. Rakennemuutoskatsaus Kuntaliitto s. hosted.kuntaliitto.fi/intra/julkaisut/pdf/p h. pdf Teollisuuden alue- ja toimialatilasto ja aluetilinpitotilasto. Tilastokeskus, Tilojen lukumäärä ja tuotantosuunnittaiset myyntitulot. Suomen Gallup Elintarviketieto Oy Veej jakajan kehittämisohjelma vuosille Veej jakaja ry s. doc Yritysten kehittämistarpeet yrityshaastattelujen pohjalta. Ekoneum ry Moniste 20 s.\n17 LIITTEET ELINTARVIKEJALOSTUSYRITYKSET MAAKUNNITTAIN LIITE 1 Taulukko 1. Suomen elintarvikkeita jalostavat yritykset maakunnittain ja toimialoittain vuonna 2007 (Lähde: Ruoka-Suomi 5/2007). Teurastus ja Kalan- Vihannesten Maidon Mylly- Leipomo- Juomien Muiden Yhteensä lihan- jalostus sekä jatko- tuotteiden toiminta valmistus elintarvikjalostus marjojen ja jalostus valmistus keiden hedelmien jalostus jalostus Ahvenanmaa Etelä-Karjala Etelä-Pohjanmaa Etelä-Savo Kainuu Kanta-Häme Keski-Pohjanmaa Keski-Suomi Kymenlaakso Lappi Pirkanmaa Pohjanmaa Pohjois-Karjala Pohjois-Pohjanmaa Pohjois-Savo Päijät-Häme Satakunta Uusimaa ja Itä-Uusimaa Varsinais-Suomi Yhteensä %\n18 Taulukko 2. Suomen elintarvikkeita jalostavat yritykset maakunnittain ja kokoluokittain vuonna 2007 (Lähde: Ruoka-Suomi 5/2007). Henkilöstö < > 50 Yhteensä Ahvenanmaa Etelä-Karjala Etelä-Pohjanmaa Etelä-Savo Kainuu Kanta-Häme Keski-Pohjanmaa Keski-Suomi Kymenlaakso Lappi Pirkanmaa Pohjanmaa Pohjois-Karjala Pohjois-Pohjanmaa Pohjois-Savo Päijät-Häme Satakunta Uusimaa ja Itä-Uusimaa Varsinais-Suomi Yhteensä %\n19 ALKUTUOTANNON NYKYTILA ETELÄ-SAVOSSA LIITE 2 Alla olevan taulukon lähteet ovat Maatilatilastollinen vuosikirja 2006, Puutarhayritysrekisteri 2005, Suomen Gallup Elintarviketieto Oy, Tilastokeskus sekä Etelä-Savon TE-keskus. Alkutuotannon luvut ovat vuodelta 2005, jollei toisin mainita. Taulukossa esitetyt tulot ovat bruttotuloja ilman arvonlisäveroa. ALKUTUOTANNON NYKYTILA aktiivitiloja kpl työllisiä kpl, viljelijöiden keski-ikä 49,8 vuotta peltoala yhteensä ha (keskimäärin 22,3 ha/tila) viljelty ala ha luomutiloja 244 kpl (osuus tilojen kokonaismäärästä 6,8 %) peltoala ha (7,9 % kokonaispeltoalasta) peltoa keskimäärin 23,2 ha / tila tulot yhteensä 268,51 milj. euroa myyntitulot 76,74 M tulotuet 61,83 M metsätulot 60,85 M sivuansio / liitännäiset 69,10 M vuonna 2007 tukea hakeneita tiloja kpl MAIDONTUOTANTO tiloja kpl lehmiä kpl (keskimäärin 16,1 lehmää / tila) tuotanto 128,8 milj. l maitoa (keskimäärin l / maidonlähettäjä, 5,6 % koko maan tuotannosta) myyntitulot 45,60 M NAUDANLIHANTUOTANTO tiloja 367 kpl eläimiä (poisluettuna lypsylehmät) yhteensä kpl tuotanto 3,4 milj. kg (lypsylehmien lihantuotanto lisää määrää 1,4 milj. kg) myyntitulot 9,90 M SIANLIHANTUOTANTO tiloja 66 kpl lihasikoja yhteensä kpl tuotanto 2,8 milj. kg myyntitulot 3,63 M MUU LIHANTUOTANTO myyntitulot 3,56 M SIIPIKARJA tiloja 100 kpl eläimiä yhteensä kpl (ml. munivat kanat ja kananpoikaset) kalkkunanlihan tuotanto 1,2 milj. kg kananmunien myyntitulo 0,14 M VILJANTUOTANTO tiloja 721 kpl viljelyala ha tuotanto 72,4 milj. kg myyntitulot 2,00 M PUUTARHATUOTANTO yrityksiä yhteensä 436 kpl avomaan vihanneksia viljeli 160 yritystä viljelypinta-ala 668 ha tuotanto 12,9 milj. kg marjoja viljeli 309 yritystä viljelypinta-ala 705 ha tuotanto 1,2 milj. kg kasvihuonevihanneksia (ml. ruukkuvihannekset) tuotti 32 yritystä tuottoala m2 tuotanto oli kg KALAKETJU 50 ammattikalastajaa (kalastuslain mukaisia) vuonna\n20 YRITYSHAASTATTELUJEN YHTEENVETO LIITE 3 Liitteeseen on koottu Ekoneumin elintarvikeosaamiskeskusklinikka -hankkeessa ( ) tehdyn haastattelututkimuksen tuloksia yritysten nykytilasta ja kehittämistarpeista. Vastaukset saatiin 117 yritykseltä. 18 Kuva 1. Haastatteluun vastanneiden yritysten toimialat. Jokainen toimiala voi sisältää tuotantoon, jalostukseen tai markkinointiin keskittyneen yrityksen. Kuva 2. Yritysten liikevaihdot vuosina 2000 ja 2004 sekä yrittäjien ennustamat liikevaihdot vuosina 2007 ja Vuoden 2000 ja 2007 arvot on saatu Ekoneumin vuonna 2001 elintarvikeklusteria varten tekemästä selvityksestä, haastateltuja yrityksiä oli 116. (Liikevaihtoluokat: 1= alle 8 500, 2 = , 3 = , 4 = , 5 = yli )\n21 Kuva 3. Yritysten mahdollisuus lisätä tuotantoaan nykyisellä tila- ja laitekapasiteetilla. 19 Kuva 4. Tuotekehityksen tarpeellisuus toimialoittain.\n22 Kuva 5. Markkinoinnin kehittämisen tarpeellisuus toimialoittain. 20 Kuva 6. Liiketoiminnan kehittämisen tarpeellisuus toimialoittain.\n23 Kuva 7. Yhteistyön lisäämisen halukkuus toimialoittain. 21 Kuva 8. Sähköisen liiketoiminnan kehittämisen halukkuus toimialoittain.\n24 Kuva 9. Yrityshallinnon kehittämisen halukkuus toimialoittain. 22\n25 ELINTARVIKEALAN KOULUTUS- JA KEHITTÄMISPALVELUJA LIITE 4 TARJOAVIA TOIMIJOITA ETELÄ-SAVOSSA Koulutuspalvelut: Etelä-Savon ammattiopisto PL 165, MIKKELI Puh. (015) Savonlinnan ammatti- ja aikuisopisto PL 12, Pohjolankatu 4-6, SAVONLINNA Puh. (015) , fax. (015) Pieksämäen ammattiopisto Kuusitie 41, PIEKSÄMÄKI Puh , fax Bovallius-ammattiopisto Pyhityntie 45, PIEKSÄMÄKI Puh Korkeakouluopetus sekä tutkimus- ja kehityspalvelut: Mikkelin ammattikorkeakoulu PL 181, MIKKELI Mikkeli, Patteristonkatu 3, puh. (015) Savonlinna, Savonniemenkatu 6, puh. (015) Pieksämäki, Metsäopistontie 100, puh Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti Lönnrotinkatu 7, MIKKELI Puh. (015) , fax. (015) Helsingin kauppakorkeakoulu, Kansainvälisen liiketoiminnan kandidaattiohjelma Lönnrotinkatu 5, MIKKELI Puh. (015) , fax (015) Helsingin kauppakorkeakoulu, Pienyrityskeskus Lönnrotinkatu 7, MIKKELI Puh , fax Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus, MTT Mikkeli Karilantie 2A, MIKKELI Puh. (03) , fax (015) Elintarvikealan kehityspalvelut: ProAgria Etelä-Savo Mikonkatu 5, MIKKELI Puh , fax Ekoneum Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus, MTT Mikkeli Mikkelin ammattikorkeakoulu Lönnrotinkatu 7, MIKKELI Puh , fax. (015) Mikkelin yliopistokeskus Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti Helsingin kauppakorkeakoulu, Pienyrityskeskus Helsingin kauppakorkeakoulu, Kansainvälisen liiketoiminnan kandidaattiohjelma Lappeenrannan teknillinen yliopisto, Mikkelin yksikkö Kuopion yliopisto, Soveltavan ympäristökemian laboratorio Lönnrotinkatu 5, MIKKELI Puh. (015) , fax. (015)\n26 Savonlinnan koulutus- ja kehittämiskeskus, Joensuun yliopisto Matkailun verkosto-osaamiskeskus, MOSKE PL 126, Kuninkaankartanonkatu 5, SAVONLINNA Puh. (015) , fax.: (015) skk.joensuu.fi Leader-toimintaryhmät Veej jakaja ry Mikonkatu 5, MIKKELI Puh. (015) RAJUPUSU LEADER ry Juvantie 2, JUVA puh. (015) leader.rajupusu.fi Piällysmies ry Kerimäentie 10, KERIMÄKI Puh Miset Oy Patteristonkatu 2 C, MIKKELI Puh Savonlinnan seudun yrityspalvelut Olavinkatu 27 D, SAVONLINNA Puh. (015) , fax. (015) Pieksämäen yrityspalvelut PL 125, PIEKSÄMÄKI Puh. (015) , fax (015) Miktech Mikkelin teknologiakeskus Oy Graanintie 5, MIKKELI Puh. (015) , fax. (015) Mikkelin Seudun Uusyrityskeskus ry Dynamo Patteristonkatu 2 C, MIKKELI Puh Rahoitus- ja kehityspalvelut: TE-keskus Etelä-Savo Mikonkatu 3 ja 5, MIKKELI Puh Teknologiakehittämiskeskus Tekes Etelä-Savon TE-keskus, Teknologian kehittämisosasto PL 164, Mikonkatu 5, MIKKELI Puh , fax Finnvera Mikkelin aluekonttori Linnankatu 5, MIKKELI Puh Yrityssuomi Etelä-Savon maakuntaliitto Hallituskatu 3 A, MIKKELI Puh. (015) , fax. (015)