⭐PILVI PIRKONEN AURINKOSÄHKÖ JA PIENTUULIVOIMA RIVITALOYHTIÖN SÄHKÖNTUOTANNOSSA TAMPEREELLA Kandityö\nPILVI PIRKONEN AURINKOSÄHKÖ JA PIENTUULIVOIMA RIVITALOYHTIÖN SÄHKÖNTUOTANNOSSA TAMPEREELLA Kandityö\nDownload "PILVI PIRKONEN AURINKOSÄHKÖ JA PIENTUULIVOIMA RIVITALOYHTIÖN SÄHKÖNTUOTANNOSSA TAMPEREELLA Kandityö"\nOtto Lauri Lehtonen\n1 PILVI PIRKONEN AURINKOSÄHKÖ JA PIENTUULIVOIMA RIVITALOYHTIÖN SÄHKÖNTUOTANNOSSA TAMPEREELLA Kandityö Tarkastaja: Aki Korpela2 II TIIVISTELMÄ TAMPEREEN TEKNILLINEN YLIOPISTO Sähkötekniikan koulutusohjelma PIRKONEN, PILVI: Aurinkosähkö ja pientuulivoima rivitaloyhtiön sähköntuotannossa Tampereella Kandityö, 24 sivua Toukokuu 2008 Pääaine: Vaihtoehtoiset sähköenergiateknologiat Tarkastaja: yliassistentti Aki Korpela Avainsanat: Aurinkosähkö, pientuulivoima, hajautettu energiantuotanto, uusiutuvat energiamuodot, kustannuslaskenta Hajautettu energiantuotanto ja siihen liittyvä uusiutuvien energiamuotojen käyttö voivat tulevaisuudessa tarjota vaihtoehdon fossiilisia polttoaineita hyödyntävälle energiantuotannolle. Fossiilisten polttoaineiden osuutta energiantuotannossa voitaisiin ainakin pienentää uusiutuvien energiamuotojen käytön lisäämisellä, jolloin tuotannosta välittömästi syntyvät päästöt vähenisivät merkittävästi. Lisäksi kohoava öljyn hinta luo paineita korvaavien tekniikoiden löytämiselle. Tässä työssä tutkitaan hajautetun energiantuotannon toteuttamista tutkimuskohteena olleen rivitaloyhtiön sähköenergiantuotannossa Tampereella. Sähköenergian tuotannossa käytettiin uusiutuvia energialähteitä: aurinkosähköä ja tuulivoimaa. Työn tavoitteena oli laskea arviot tutkimuskohteessa käytetyllä aurinkosähkö/pientuulivoimahybridijärjestelmällä tuotetun sähköenergian vuosikustannuksista. Vertailuna käytetään nykytilannetta, jossa kaikki rivitaloyhtiön tarvitsema sähkö ostettiin verkosta Tampereen Sähkölaitokselta. Tutkimuskohteen, johon kuuluu 10 asuntoa, vuotuinen sähköenergiankulutus on noin kwh. Tutkimuskohteeseen kootun hybridijärjestelmän mitoittamisesta tutkitaan kolmea eri vaihtoehtoa, joissa katetaan joko 1) 100%, 2) 50% tai 3) 10% tutkimuskohteen vuotuisesta sähköenergiantarpeesta. Sähköenergian kulutuksen ja hybridijärjestelmällä tuotetun sähköenergian erotus katetaan verkkosähköllä. Työssä selvitetään aluksi aurinkosähkön ja tuulienergian saatavuudet tutkimuskohteessa, jonka jälkeen mitoitetaan eri vaihtoehdoille tarvittavan laitteiston määrä hybridijärjestelmää varten. Lopuksi lasketaan hybridijärjestelmällä tuotetun sähköenergian kustannukset ja verrataan tuloksia eri mitoitusvaihtoehtojen kesken sekä tutkimuskohteen nykytilanteeseen. Tässä työssä suoritetun laskennan perusteella voidaan sanoa, ettei nykyisellä kustannustasolla vastaavanlaisen hybridijärjestelmän käyttö ole yksittäiselle rivitaloyhtiölle tarpeeksi kannattavaa ollakseen investointina järkevä. Verrattuna käytetyn sähköyhtiön hintoihin, ovat hybridijärjestelmällä tuotettu sähköenergia vuodessa vähintään noin kolme kertaa kalliimpaa (vaihtoehto 3). II3 III ALKUSANAT Tämä kandityö kirjoitettiin keväällä 2008 Tampereen teknillisen yliopiston Elektroniikan laitokselle. Työn tavoitteena oli tehdä opinnäyte tekniikan kandidaatin tutkintoon sisällytetyistä opinnoista. Työn tarkastajana toimi yliassistentti Aki Korpela Sähkömagnetiikan laitokselta. Haluan kiittää häntä hyvistä neuvoista ja ohjauksesta työhöni liittyvissä asioissa. Kiitän myös seminaaritilaisuudessa työni opponenttina toiminutta Erika Kaitarantaa hyvistä huomioista. Kustannuslaskennan neuvoista kiitän DI Jaakko Tarvaista. Erityiskiitos Jaakolle. Tampereella Pilvi Pirkonen III4 SISÄLLYS 1 Johdanto Tutkimuskohde: rivitaloyhtiö Tampereen Veisussa Aurinkosähkön saatavuus tutkimuskohteessa Tuuliolosuhteet tutkimuskohteessa Aurinkosähkön ja pientuulivoiman hyödyntäminen tutkimuskohteessa Aurinkosähkölaitteen toiminta Tuuligeneraattorin toiminta Aurinkosähkö/pientuulivoima-hybridijärjestelmän rakenne Hybridijärjestelmässä käytetyt laitteet Kapasiteettikertoimet ja tuulen nopeuden korkeuskorrelaatio Laitteiston mitoittaminen Yhteenveto laitteistosta Hybridijärjestelmän kustannukset Kustannuslaskentamenetelmä Sähköenergian hankinnan kokonaiskustannukset Virhetarkastelu Hybridijärjestelmän hyödyt ja haitat Haittavaikutukset Hyötynäkökulmat Johtopäätökset...21 Lähteet...235 1 1 Johdanto Energia-alalla eletään mielenkiintoista aikaa. Lisääntyneeseen energiankysyntään olisi pystyttävä vastaamaan entistä tehokkaammalla ja ennen kaikkea vähäpäästöisemmällä tuotannolla. Kehitystä ja muutoksia tuleekin seuraavina vuosikymmeninä varmasti tapahtumaan paljon, sillä jo pelkkä öljyn hinnan jatkuva nousu luo paineita korvaavan tekniikan löytämiseksi. Lisäksi fossiilisten polttoaineiden käytöstä aiheutuvilla kasvihuonekaasupäästöillä on ilmaston kannalta ikäviä seurauksia, joista ehkä huolestuttavin on kasvuoneilmiön voimistumisesta johtuva ilmastonmuutos. Vaikka teknologian kehitys on helpottanut jokapäiväistä elämäämme, on se samalla kuitenkin lisännyt energian kulutusta. Kasvu näkyy erityisesti sähköenergian lisääntyneenä kysyntänä kehittyneissä maissa. Primäärienergian kulutus kasvaa maailmalla 2 prosentin vuosivauhtia ja sähköenergian vastaava kulutuksen kasvu yltää peräti 4 prosenttiin vuosittain. On ennustettu, että vuodesta 2007 lähtien vuoteen 2030, primäärienergian kysyntä tulee lisääntymään 53%. (Energy use, 2007) Ottaen huomioon energiantuotannosta perinteisellä menetelmillä syntyvät päästöt, hupenevat öljyvarat sekä energian kysynnän odotettavissa olevan kasvun, ei siis ole ihme, että kiinnostus uusiutuvia energialähteitä ja hajautettua energiantuotantoa kohtaan on lisääntynyt. Hajautetulla energiantuotannolla tarkoitetaan systeemiä, jonka tarkoituksena on tuottaa energiaa lähellä loppukäyttäjää ja vähentää riippuvuutta ulkomailta tuotaviin polttoaineisiin. Se koostuu useista tuotantoyksiköistä, jotka kukin tuottavat pienen määrän energiaa. Systeemiin tuotettu energia voi olla peräisin joko fossiilisista polttoaineista tai uusiutuvista energialähteistä. Tuotetun energiamäärän suuruutta ei ole määritelty tarkkaan, mutta yleensä puhutaan tuotannosta, joka yltää kymmeniin megawatteihin. Lisäksi systeemiin kuuluu energiavarasto ja niin sanotusti kysynnän mukaan joustava kuorma eli loppukäyttäjät. (Energy use, 2007) Tässä työssä tarkastellaan aurinkoenergian ja tuulivoiman hyödyntämisen mahdollisuuksia tamperelaisessa rivitaloyhtiössä. Tavoitteena oli tutkia, miten, ja kuinka suuri osa tutkimuskohteen sähköenergiantarpeesta olisi mahdollista kattaa uusiutuvilla energialähteillä. Uusiutuvan energian tuotantotekniikoista valittiin tutkittavaksi aurinkosähkö ja pientuulivoima, joiden hyödyntäminen tutkimuskohteessa toteutettiin aurinkosähkö/pientuulivoima-hybridijärjestelmällä. Työn laajuuden vuoksi ei olisi ollut mahdollista tarkastella halutulla tarkkuudella sekä sähkö- että lämpöenergian tuotantoa, vaikka se olisikin tutkimuskohteen kannalta ollut varsin mielenkiintoista. Tämän vuoksi tarkasteluun valittiin tutkimuskohteen sähköntuotanto, jonka oletettiin lisäksi olevan valittujen tuotantotekniikoiden kannalta helpommin ja edullisemmin toteutettavissa kuin lämmitys. 16 2 Tutkimuskohteen sähköntuotantoon liitettävän hybridijärjestelmän vuosikustannukset nostettiin tärkeimmäksi hankintapäätökseen vaikuttavista tekijöistä, sillä vaihtoehtoisen tuotantomuodon tulisi olla kustannuksiltaan kilpailukykyinen verrattuna nykyiseen tilanteeseen ollakseen mielenkiintoinen. Tästä johtuen työn tutkimusongelmaksi määriteltiin: aurinkosähkön ja pientuulivoiman avulla tuotetun sähkön vuosittaiset kustannukset verrattuna kokonaan verkosta ostettuun sähköön tutkimuskohteessa. Tutkimuskohde esitellään tarkemmin luvussa 2, jossa käydään läpi työn kannalta oleelliset tiedot kohteen sijainnista ja sähköenergian kulutuksesta. Lisäksi kartoitetaan aurinkosähkön saatavuutta ja tuuliolosuhteita tutkimuskohteessa. Aurinkosähkön saatavuuden arvioimisessa käytettiin osaksi apuna osalta Jukka Kitusen Tampereen teknillisen yliopiston sähkömagnetiikan laitokselle vuonna 2007 tekemän diplomityön mittausmateriaalia vuodelta Tiedot Suomen tuuliolosuhteista saatiin Suomen tuuliatlaksesta. Luvussa 3 tarkastellaan molempia valittuja uusiutuvan energian tuotantotekniikoita hieman tarkemmin. Aurinkosähkölaitteeksi valittiin edullisuutensa vuoksi monikiteisistä piikennoista valmistettu aurinkopaneeli ja käyttökohteen kulutuksen perusteella valittiin tuulivoiman tuotantoon pientuuligeneraattori. Luvun 3 alussa esitellään lyhyesti molempien tekniikoiden toimintaperiaatteet sekä teoreettiset hyötysuhteet. Myöhemmin samassa luvussa pyritään kartoittamaan sekä aurinkopaneelin että pientuulivoimalan todellisia sähkön tuotantomääriä laskemalla molemmille laitteille kapasiteettikertoimet ja käyttämällä tuulen nopeuden arviointiin tarvittavalla korkeudella korkeuskorrelaatiota. Luvussa 4 käsitellään aurinkosähkön ja tuulivoimalan yhteiskäytöstä kootun hybridijärjestelmän aiheuttamia kustannuksia tutkimuskohteessa. Tätä tutkittiin muodostamalla tutkimuskohteen sähkönsaannille kolme erilaista skenaariota siitä, kuinka suuri osa kohteen sähkön saannista tuotettaisiin aurinkosähköllä ja tuulivoimalla. Tuulivoimalan ja aurinkopaneelien yhteenlaskettu sähköntuotantokapasiteetti mitoitettiin ensimmäisessä vaihtoehdossa 100%:iin tutkimuskohteen vuosittaisesta sähkön kulutuksesta, eli kohteen koko sähkön kulutus katettaisiin valituilla uusiutuvan energian lähteillä. Toisessa vaihtoehdossa yhteenlaskettu sähköntuotantokapasiteetti mitoitettiin 50%:iin kohteen kokonaiskulutuksesta ja kolmannessa vaihtoehdossa se mitoitettiin 10%:iin. Kahdessa jälkimmäisessä vaihtoehdossa siis kohteen vuosittaisen sähkön kulutuksen ja aurinkopaneeleilla ja pientuulivoimalalla tuotetun sähkön erotus ostettaisiin normaalisti verkosta. Tarkoituksena oli vertailla, kuinka sähköenergian vuosittaiset kustannukset erisuuruisilla investoinneilla käyttäytyvät ja siten mahdollisesti löytää tutkimuskohteessa käytettävälle aurinko- ja tuulivoimakapasiteetille järkevä taso. Sähköyhtiönä laskennassa käytettiin Tampereen Sähkölaitosta. 27 3 2 Tutkimuskohde: rivitaloyhtiö Tampereen Veisussa Tutkimuskohteena tässä työssä oli rivitaloyhtiö, joka sijaitsee Tampereen eteläpuolella Veisun kaupunginosassa. Talonyhtiöön kuuluu kymmenen asuntoa. Yhteyshenkilön mukaan talonyhtiössä kulutetaan sähköenergiaa tilojen ja laitteiden ylläpitoon vuosittain noin kwh (kymmentuhatta). Talossa on öljylämmitys. 2.1 Aurinkosähkön saatavuus tutkimuskohteessa Tampereella Veisussa sijaitsevaan tutkimuskohteeseen voitiin aurinkosähkön saatavuuden osalta hyödyntää Jukka Kitusen diplomityön (2007) materiaalia. Kitunen suoritti diplomityöhönsä liittyneet mittaukset Tampereen teknillisen yliopiston sähkömagnetiikan laitoksella rakennetulla tietokoneohjatulla aurinkosähkön mittausjärjestelmällä. Siihen kytketty aurinkopaneeli sijoitettiin Tampereen teknillisen yliopiston Sähkötalon katolle, josta diplomityötä varten kerättiin mittausdata vuoden 2006 marraskuun ja vuoden 2007 lokakuun välisenä aikana. Käytössä oli 36 monikiteisestä sarjankytketystä piikennosta koostuva aurinkopaneeli. Nimellisteholtaan 125 W (±5%) paneeli oli pintaalaltaan 0,93 m 2, josta tehollinen pinta-ala oli 0,74 m 2. Kitusen mittaustulosten perusteella käytetyn aurinkopaneelin vuoden aikana tuottama sähköenergia oli 117 kwh. (Kitunen, 2007) Etäisyys tutkimuskohteen ja Sähkötalon välillä on kartasta katsottuna vain muutamia kilometrejä. Aurinkosähkön saatavuuden kannalta oli Kitusen mittaustulosten perusteella oleellista, että paneelin tuottama energia jakautui vuoden aikana hyvin epätasaisesti, koska se oli sijoitettuna Suomeen, jossa aurinko paistaa erityisesti talvikuukausina hyvin matalalta. Lisäksi talvella Suomessa päivät ovat lyhyitä ja yöt pitkiä. Kitusen mittausten mukaan huhti-elokuun aikana tuotetun sähköenergian määrä oli 75%:a koko vuoden aikana tuotetusta ja maalis-syyskuun aikana tuotettu sähköenergia peräti 93%:a. (Kitunen, 2007) Kitusen mittaustuloksia käytetään tässä työssä hyväksi, vaikka aivan täysin vastaavanlaista aurinkopaneelia ei saatu valitulta toimittajalta hankittua. Aurinkopaneelin katsottiin kuitenkin olevan tarpeeksi vastaavanlainen, jotta voitiin olettaa, että toimittajalta hankittu aurinkopaneeli tuottaisi vuodessa saman määrän sähköenergiaa. Tutkimuksessa käytetty kapasiteettikerroin laskettiin näiden mittausten perusteella siten että nimellistehona pidettiin toimittajalta hankitun aurinkopaneelin nimellistehoa. 38 4 2.2 Tuuliolosuhteet tutkimuskohteessa Tampereella sijaitsevan tutkimuskohteen tuuliolosuhteet saatiin selville Suomen tuuliatlaksesta (Tammelin, 1991, katso Holttinen, 2006), josta poimittu kuva 1 esittää koontia tuulen nopeuden mittaustuloksista Suomessa. Kuvan 1 tuulen nopeudet on mitattu 50 metrin korkeudella maan pinnasta. Kuvaan liitetyssä taulukossa on myös esitetty tuulen nopeuden vaihtelut maaston mukaan. Tutkimuskohteeseen valittiin sheltered terrain, joka erään luokituksen mukaan sisältää (Manwell et al., 2004, s.66) mukaan kaupunkialueet, metsät ja maaseutualueet, joissa tuulisuus ei välttämättä koko ajan ole jatkuvaa. Sen mukaan saatiin tuulen nopeuden vertailuarvoksi 4,5 m/s, joka näyttäisi 50 metrin korkeudella ainakin olevan tuulivoimalalle riittävää. Tuulen tehotiheys eli pinta-alaa kohden saatava teho on kuvasta 1 katsottuna valitulla tuulennopeudella ja maastoluokituksella W/m 2, joka on hieman parempi kuin huono (Manwell et al., 2004, s. 32). 49 5 Kuva 1: Suomen tuuliolosuhteet (Tammelin, 1991, katso Holttinen, 2006). Tuuligeneraattorin tehontuotantoarviota laskettaessa ei voitu suoraan hyödyntää Suomen tuuliatlaksen mittaustuloksia, sillä kohteeseen asetettavan pientuulivoimalan maston korkeus ei olisi koskaan tullut yltämään 50 metriin. Tuulen nopeuden vertailuarvon muuntamisessa tutkittavan tuulivoimalan maston korkeudelle hyödynnettiin korkeuskorrelaatiota. Se on malli, jonka avulla voidaan laskea tuulen nopeus tietyllä korkeudella, kun tiedetään tuulen nopeus samalla sijainnilla eri korkeudella maan pinnasta. Tutkimuskohteen tuulennopeus lasketaan korkeuskorrelaatiolla kohdassa10 6 3 Aurinkosähkön ja pientuulivoiman hyödyntäminen tutkimuskohteessa Tässä työssä tutkittavassa aurinkosähkön ja pientuulivoiman hyödyntämisessä yksittäisen talonyhtiön tarpeisiin on kyse hajautetusta sähköenergiantuotannosta. Hajautetulla sähköenergiantuotannolla tarkoitetaan lähellä loppukäyttäjää sijaitsevia toisistaan erillisiä sähköenergian tuotantomuotoja. Tällä tavoin tuotetulla sähköllä voidaan palvella yksittäistä loppukäyttäjää tai tuotettu sähkö voidaan syöttää suoraan valtakunnan verkkoon. Kiinnostus hajautettua sähköenergian tuotantoa kohtaan on lisääntynyt tuotannon luotettavuuden, sähkön laadukkuuden ja ympäristöystävällisen energiantuotannon kasvaneen kysynnän vuoksi. (McGraw-Hill) Tutkimuskohteen hajautetussa sähköenergiantuotantojärjestelmässä yhdistetään aurinkosähkö ja tuulivoima. Näiden kahden tuotantomuodon käyttö samassa järjestelmässä perusteltiin sillä, että niiden hyödyntämien energian lähteiden, auringon säteilyenergian ja tuulen kineettisen energian, saatavuudet ovat vuositasolla mitattuna huipussaan eri vuodenaikoina. Kitusen mittaustulosten (2007, s. 43) perusteella todettiin jo edellä aurinkosähkön saatavuuden olevan huipussaan kesäkuukausina. Tuulennopeus puolestaan on suurimmillaan talvella (Ilmatieteenlaitos, 2008; Manwell et al., 2004, s ). Myös artikkelissa Kellogg et al. (1998) kannatettiin aurinkosähkön ja tuulivoiman käyttöä yhteisessä järjestelmässä sen vuoksi, että se on sähkön saannin kannalta luotettavampaa kuin tuottaa pelkästään jommalla kummalla erikseen (Kellogg et al., 1998, s. 74). 3.1 Aurinkosähkölaitteen toiminta Ranskalainen fyysikko A.E. Becquerel löysi valosähköisen ilmiön jo vuonna Kesti kuitenkin seuraavan vuosisadan puoliväliin asti ennen kuin sen sovellusten kaupallistaminen onnistui, kunnes Bell Laboratoires julkisti vuonna 1954 valmistaneensa ensimmäisen piiaurinkokennon. (Patel, 2006, s. 163) Aurinkokennon toiminta perustuu puolijohdetekniikkaan. Aurinkokenno valmistetaan kahdesta eritavalla seostetusta puolijohdemateriaalista, joista toinen, etupinta, on niin sanottu N-tyypin puolijohde ja toinen, runko, on puolestaan P-tyypin puolijohde. N-tyypin materiaalissa on enemmän elektroneja kuin positiivisen varauksen omaavia hiukkasia. P-tyypin materiaalissa taas on vastaavasti enemmän positiivisia kuin negatiivisia hiukkasia. Yleisin aurinkokennomateriaali on pii, jota voidaan käyttää yksikiteisenä, monikiteisenä tai amorfisena. (Energia Suomessa, 2004, s.269) 611 7 Aurinkokennossa syntyvä sähkövirta aiheutuu valosähköisestä ilmiöstä, jonka saavat aikaan fotonit eli hiukkaset, joista auringon valon voidaan hiukkasluonteensa mukaisesti katsoa koostuvan. Kun sopivan aallonpituuden omaava fotoni tunkeutuu P-Nliitokseen, siirtyy sillä oleva energia kennomateriaalissa olevalle elektronille. Saadessaan tarpeeksi energiaa elektroni siirtyy korkeammalle energiatasolle, jolloin se pääsee liikkumaan materiaalissa vapaasti. Elektronien alkaessa liikkua alemmalta tasolta ylemmälle tasolle, syntyy tilaa myös positiivisesti varautuneiden hiukkasten, aukkojen, liikkeelle. Kun P-N-liitoksen ylä- ja alareunan välille kytketään kuorma, alkavat elektronit liikkua kohti etupintaa. Metallisen johdemateriaalin kautta etupinnalta ulkoiseen piiriin siirtyvät elektronit kulkeutuvat ulkoisen piirin läpi P-N-liitoksen pohjalle. Pohjalla olevien metallijohteiden kautta elektronit siirtyvät edelleen runkoon, jossa ne yhdistyvät sinne kerääntyneiden aukkojen kanssa. Elektronien liike on sähkövirtaa. Aurinkokennon kennojännite aiheutuu P-N-liitoksen rajapinnalla olevasta sisäisestä sähkökentästä. (Boyle, 1996, s.98 99) Aurinkopaneeli koostuu useista samaan piiriin kytketyistä aurinkokennoista, joilla muutetaan auringon valo tasasähköksi. Lisäämällä kennojen lukumäärää voidaan kasvattaa aurinkopaneelin sähkötehoa. (Patel, 2006, s.143) Yksittäinen aurinkokenno tuottaa, riippuen valmistusmateriaalista, yleensä noin 0,5 V jännitteen 2,5 A virralla, jolloin huipputehoksi saadaan 1,25 W (Boyle, 1996, s.99). 3.2 Tuuligeneraattorin toiminta Tuulen liike-energian hyödyntäminen ei ole mikään uusi keksintö, sillä persialaiset rakensivat tiettävästi ensimmäiset tuulimyllynsä jo 900 eaa.. Ne olivat kuitenkin pystyakselisia eivätkä vielä kovin kestäviä rankoissa tuulissa. Ensimmäiset vaaka-akseliset tuulimyllyt otettiin käyttöön tiettävästi keskiajalla Euroopassa, jolloin niitä hyödynnettiin erittäin laajasti ainakin veden pumppaamiseen, jyvien jauhamiseen ja joidenkin työkalujen voimanlähteenä. Tuuli olikin tärkein energianlähde Euroopassa aina teollisen vallankumouksen alkuun saakka. (Manwell et al., 2004, s ) Tuuligeneraattorin toiminta perustuu tuulen liike-energian muuntamiseen pyörimisliikkeeksi ja siitä edelleen sähköksi. Tuulen kerääminen tapahtuu roottorin avulla, jossa voi olla esimerkiksi kaksi tai kolme lapaa. Roottorin pyöriminen aiheutuu nostevoimasta, jonka saa aikaan ilman virtaus lavan ympärillä. (Energia Suomessa, 2004, s.270) Useimmat modernit tuuligeneraattorit ovat roottorinsa akselin suhteen joko vaakaakselisia tai pystyakselisia. Vaaka-akseliset tuuligeneraattorit ovat nykyään kaikkein eniten valmistettuja, muun muassa sen vuoksi, että niiden suunnittelussa on voitu hyödyntää tehokkaasti lentokonetekniikkaa lapojen aerodynamiikan parantamiseksi. (Boyle, 1996, s.280) Tässä työssä käytetään vaaka-akselista tuuligeneraattoria. 712 8 Tuulivoimalan tuottama sähköteho P on suoraan verrannollinen tuulen nopeuden U kuutioon. Sitä kuvataan kaavalla: 1 3 P = ρ A U, (3.1) 2 jossa ρ on ilmantiheys, jonka suuruus merenpinnan tasolla 15 C asteen lämpötilassa on 1,225kg/m 3 ja A on roottorin pyyhkäisypinta-ala. (Manwell et al., 2004, s. 31) 3.3 Aurinkosähkö/pientuulivoima-hybridijärjestelmän rakenne Tutkimuskohteen sähköntuotanto toteutettiin tässä työssä niin sanotulla tuulivoima/aurinkosähkö-hybridijärjestelmällä, jossa varavoimana oli tavallinen verkkosähkö. Perusjärjestelmä sisälsi tuuligeneraattorin ja yhden aurinkopaneelin sekä akuston, shuntin eli tuulivoimalan lataussäätimen, aurinkopaneelin säätöyksikön, verkkoinvertterin ja laturin. Energiantuotantokapasiteettia muutettiin lisäämällä perusjärjestelmän oheen aurinkopaneeleja, minkä seurauksena myös akkukapasiteettia kasvatettiin. Tarkastellun hybridijärjestelmän rakenne on esitetty kuvassa 2, joka on mukailtu valitun toimittajan Aurinkosähkötalo Eurosolar Oy:n kotisivuilta. Kuva 2: Hybridijärjestelmän yksinkertaistettu asennuskaavio. Mukailtu lähteestä (Aurinkosähkötalo Eurosolar Oy). 813 9 Seuraavassa luvussa esitellään suunnitellun hybridijärjestelmän laitteet ja niiden hankintahinnat. Järjestelmää suunniteltaessa asetettiin tavoitteeksi hankkia kaikki tai ainakin mahdollisimman suuri osa laitteista yhdeltä toimittajalta, jotta järjestelmästä tulisi mahdollisimman yhteensopiva ja kokoaminen olisi helppoa. Mastoa lukuun ottamatta kaikki laitteet olisikin onnistuttu hankkimaan tavoitteiden mukaisesti samalta toimittajalta Hybridijärjestelmässä käytetyt laitteet Tämän työn tuulivoima/aurinkosähkö-hybridijärjestelmässä käytettyjen laitteiden hintatiedot saatiin suomalaiselta Aurinkosähkötalo Eurosolar Oy:ltä (Aurinkosähkötalo Eurosolar Oy) lähetetyn tarjouspyynnön perusteella. Hankintahinnat eivät siksi vastaa yrityksen suositushintoja. Kaikki mainitut hankintahinnat sisältävät arvonlisäveron 22%, toimituskuluja ei ole huomioitu. Aurinkopaneeliksi hankittiin 36:sta monikiteisestä sarjankytketystä piikennosta koostuva Kyocera KC130GHT-2, joka on tarkoituksella lähes vastaava kuin Kitusen diplomityössä. Ainoa merkittävä ero hankitun aurinkopaneelin ja Kitusen käyttämän aurinkopaneelin välillä on se, että hankitulla aurinkopaneelilla on 5 wattia suurempi nimellisteho kuin Kitusen KC125G-1:llä, sillä dimensiot ja massa ovat yhtäsuuret. (Kyocera Fineceramics GmbH; Kitunen, 2007, s. 33) Hankittavan aurinkopaneelin kappalehinnaksi valittu toimittaja Eurosolar Oy tarjosi 1200, jos paneeleita hankittaisiin alle 10 kappaletta, ja 1000, jos paneeleita hankittaisiin 10 tai enemmän. Tuuligeneraattoriksi valittiin toimittajan suosituksesta kestomagneettikäyttöinen Rutland WG 913, jonka nimellisteho on 200 W. Hankintahinnaksi tarjottiin 1200 kappaleelta. Hintaan sisältyi myös shunttiregulaattori eli tuuligeneraattorin lataussäädin, jota ei valitunmallisessa tuuligeneraattorissa itsessään ollut integroituna (Aurinkosähkötalo Eurosolar Oy). Tuuligeneraattorin pyyhkäisypinta-alan halkaisija d oli 0,91 metriä (Airfish). Maston napakorkeudeksi suositeltiin 6-8 metriä Eurosolar Oy:n yhteyshenkilön toimesta. Masto oli hankittava erikseen toiselta toimittajalta. Siten 7 metrin korkuinen 4-osainen AeroCraft:in masto hankittiin Ympäristöenergian energiakaupasta, jonka internetsivujen mukaan hankintahinta olisi kappaletta kohden Hinta ei sisältänyt maston betonivalua. (Ympäristöenergia). Akusto koottiin toimittajan suosituksesta kahdesta kapasiteetiltaan erisuuruisesta akusta: AGM Victron Deep Cycle 150 Ah ja AGM Victron Deep Cycle 200 Ah. Ne valittiin laskemalla tarvittava akkukapasiteetti erikseen sekä perusjärjestelmälle että jokaiselle yksittäiselle lisäpaneelille. Akkujen hankintahinnoiksi kappaletta kohden toimittaja tarjosi akku 150Ah :lle 300 ja akku 200Ah :lle 450. Tutkitussa hybridijärjestelmässä akuston kooksi tuli perusjärjestelmän osalta 400 Ah, johon lisättiin 150 Ah jokaista uutta aurinkopaneelia kohden. 914 10 Lisäksi toimittaja ehdotti täydentämään hybridijärjestelmän sini-invertterilaturiyhdistelmällä C ja sopivalla lataussäätimellä (30 A) (Aurinkosähkötalo Eurosolar Oy). Näistä ensimmäisen avulla järjestelmä voi joko syöttää sähkövirtaa jakeluverkkoon tai ottaa sähkövirtaa jakeluverkosta. Lataussäädin suojaa akkua ylilatautumiselta. 3.4 Kapasiteettikertoimet ja tuulen nopeuden korkeuskorrelaatio Korkeuskorrelaation avulla voidaan laskea tuulen nopeus halutulla korkeudella, kun tiedetään tuulen nopeus samalla sijainnilla jollain toisella korkeudella. Se voidaan laskea kaavalla: U ( z) = U ( z ) ln z z0 r, (3.2) ln zr z0 jossa U(z r ) on tuulen nopeus referenssikorkeudella, z r on referenssikorkeus ja z on tutkittu korkeus. Z 0 on maaston muodosta johdettu rosoisuuskerroin, jonka arvoja on taulukoitu. Tässä työssä arvioitiin tutkimuskohteen maaston rosoisuudelle z 0 arvo 250 mm, joka vastaa kuvausta: paljon puita, (pensas)aitoja ja muutamia rakennuksia. (Manwell et al., 2004, s.44) Laskennan referenssinä käytettiin kuvasta 1 saatuja arvoja, eli korkeus z r oli 50 m ja tuulennopeus U(z r ) oli 4,5 m/s. Järjestelmässä käytetyn tuulivoimalan napakorkeudeksi oletettiin maston korkeus, jolloin korkeuden z arvoksi muodostui 7 metriä. Seuraavaksi voitiin laskea tuulen nopeuden arvo tutkimuskohteeseen hankitun tuulivoimalan napakorkeudella. Tuulen nopeudeksi U 7,0m saatiin 2,830 m/s, joka on juuri sopivasti erään lähteen antaman, akkujen varaamiseen Rutland WG913:lla tarvittavan, minimituulennopeuden 2,7 m/s yläpuolella (Airfish). Sijoittamalla U 7,0m edelleen kaavaan 3.1, saatiin käytetyn tuulivoimalan tuottamalle teholle P 7,0m arvo 39,693 W, kun ilmantiheys ρ oli 1,225 kg/m 3 ja roottorin pyyhkäisypinta-ala A oli noin 2,86 m 2 (A = π * d). Tuulivoimalan hyötysuhdetta kuvataan kapasiteettikertoimella CF, joka on tuotetun sähköenergian suhde voimalan nimellistehoon kerrottuna käytetyillä tunneilla. Kapasiteetti kerroin lasketaan kaavalla: Tuotettu _ energia( kwh) CF =. (3.3) Nimellisteho( kw ) Tunnit( h) (Holttinen, 2007, s. 18) Kapasiteettikerroin CF saatiin aiemmin lasketun tuulivoimalan tuottaman tehon P 7,0m ja tuuligeneraattorin nimellistehon P nom suhteena. Sen arvoksi saatiin noin 0,198, jota laskettaessa tuulivoimalan oletettiin siis tuottavan sähköenergiaa ympäri vuoden eli 8760 tuntia vuodessa. Tämä oletus perusteltiin sillä, että maaston muodoista johtuvat vaihtelut tuulisuudessa on huomioitu jo korkeuskorrelaatiolla lasketussa todellisessa tuulennopeudessa U 7,0m. 1015 11 Aurinkopaneelille käytettiin laskennassa kapasiteettikerrointa 0,103, joka laskettiin suhteuttamalla Kitusen mittaama vuotuinen sähköenergian tuotto 117 kwh (Kitunen, 2007, s. 43) hankitun aurinkopaneelin maksimitehon ja yhden vuoden tuntien 8760 h/a tuloon. Näin laskettuna kapasiteettikerroin jäi luultavasti hieman todellista alhaisemmaksi, sillä Kitusen käyttämän paneelin nimellisteho oli, kuten edellä todettu 125 W ja tähän tutkimukseen hankitun aurinkopaneelin nimellisteho oli 130 W. Yhteenveto tuulivoimalan ja aurinkopaneelin arvioiduista todellisista tehontuotanto- ja vuosienergiaarvoista on esitetty taulukossa 1. Taulukko 1: Yhteenveto perusjärjestelmän energian ja tehon todellisista tuotantomääristä pyöristettynä tuhannesosan tarkkuudella (a = 8760 h). Yhteenveto P nim (W) kapasiteettikerroin CF P tod (W) E tod (kwh) Tuuligeneraattori, t 200 0,198 39, ,712 Aurinkopaneeli, pv 130 0,103 13, Yhteensä, yht , ,712 Taulukossa 1 oleviin arvoihin viitataan myöhemmin lisäämällä suuretta kuvaavan symbolin alaindeksiin joko t, pv tai yht. Esimerkiksi tuulivoimalan todellinen vuodessa tuottama energia E tod,t on noin 348 kwh. 3.5 Laitteiston mitoittaminen Tutkittavaksi oli valittu kolme erilaista tapaa mitoittaa hybridijärjestelmän energiantuotantokapasiteetti. Järjestelmän mitoituksessa tarkasteltiin kolmea eri vaihtoehtoa kattamalla joko 1) 100%, 2) 50% tai 3) 10% tutkimuskohteen vuotuisesta sähköenergian tarpeesta. Vastaavasti verkkosähköä E ostettevaxx% hankittiin alijäämän verran, eli tilanteessa 1) 0%, 2) 50% tai 3) 90% vuotuisesta sähkönkulutuksesta. Hybridijärjestelmän sähköenergiantuotantokapasiteettia voitiin vaihtaa muuttamalla aurinkopaneelien ja akkujen määrää. Tutkimuskohteen arvioitu vuosittainen sähköenergiankulutus E koht.kulutus oli kwh, josta hybridijärjestelmällä vuodessa tuotettava sähköenergia E tuotettava laskettiin kussakin tilanteessa niin, että E tuotettava = kateprosentti ( / 100 ) * E koht.kulutus. Siten laskettuna saatiin seuraavat tuotannon tavoiteluvut: 1. E tuotettava100% = kwh (vastaavasti: E ostetteva0% = 0 kwh) 2. E tuotettava50% = kwh (E ostetteva50% = kwh) 3. E tuotettava10% = kwh (E ostetteva90% = kwh). 1116 12 Perusjärjestelmän oheen tarvittavien lisäaurinkopaneelien lukumäärä N laskettiin jokaista tilannetta kohden erikseen seuraavalla kaavalla: Etuotettava Etod, yht N =, (3.4) E tod, pv missä siis koko hybridijärjestelmällä tuotettavan sähköenergiamäärän ja perusjärjestelmällä tuotettavan sähköenergiamäärän erotusta verrataan yhdellä aurinkopaneelilla tuotettavaan energiamäärään. Pyöristämällä ylöspäin seuraavaan kokonaislukuun ja lisäämällä perusjärjestelmään jo sisältynyt yksi aurinkopaneeli, saatiin koko järjestelmässä yhteensä tarvittavien aurinkopaneelien lukumääräksi tilanteissa 1, 2 ja 3 seuraavat: kappaletta kappaletta 3. 6 kappaletta. Akusto mitoitettiin seuraavan kaavan avulla: TARVITTAVA _ VARASTOINTIKAPASITEETTI akkujen lukumäärä (3.5) 0,8 AKUN _ NIMELLINEN _ KAPASITEETTI (Kellogg et al., 1998, s.72). Perusjärjestelmälle yhden aurinkopaneelin ja tuuligeneraattorin yhteenlaskettua nimellistehoa 330 W kohden varattiin kaksi 200 Ah akkua. Lisäpaneeleille varattiin nimellistehoa 120 W kohden yksi 150 Ah akku. Koska sekä tuulivoimalan että aurinkopaneelin kapasiteettikertoimet ovat molemmat alle 0,2, ja kaavalla 3.5 saadut tarvittavien akkujen lukumäärät ylittivät edellisen kokonaisluvun vain noin 5 prosentilla, pyöristettiin tarvittavien akkujen lukumäärät lähimpiin kokonaislukuihin. 1217 Yhteenveto laitteistosta Taulukkoon 2 on koottu yhteenveto hybridijärjestelmään hankituista laitteista. Taulukko 2: Hybridijärjestelmän laitteet. Oikealla on kirjattu eri tilanteissa tarvittavat määrät eri laitteille. Aurinkopaneeli, Kyocera KC130GHT-2 Teho (W) Hankintameno ( /kpl) a)1200 b)1000 Tehonkesto (W) Kapasiteetti (Ah) 1) Lkm (kpl) 2) Lkm (kpl) 3) Lkm (kpl) Tuuligeneraattori, Rutland WG 913 Akku 1, AGM Victron Deep Cycle 150 Ah Akku 2, AGM Victron Deep Cycle 200 Ah Masto, AeroCraft 7m Sini-invertteri-laturi Säädin Perusjärjestelmään kuuluivat aurinkopaneeli, tuulivoimala, kaksi 200 ampeeritunnin akkua, sini-invertteri-laturi ja säädin. Lisälaitteisto mitoitettiin tarvittavan kapasiteetin mukaan edellisessä luvussa 3.5. Tiedot hankintahinnoista saatiin yhteyshenkilöltä suomalaisessa Eurosolar Oy:ssä. 1318 14 4 Hybridijärjestelmän kustannukset Tässä luvussa esitellään tutkimuskohteeseen suunnitellun aurinkosähkö/tuulivoimahybridijärjestelmän kustannusarviot. Tarkoituksena on antaa mahdollisimman hyvä arvio järjestelmän hankinnasta aiheutuvista kustannuksista tutkittavissa kolmessa eri tilanteessa, joissa järjestelmän kapasiteetti mitoitettiin luvussa 3.5 esitellyllä tavalla suhteessa tutkimuskohteen vuosittaiseen sähköenergiankulutukseen. Tutkitun hybridijärjestelmän kustannuslaskennassa on otettu huomioon ainoastaan järjestelmän laitteiden verolliset hankintamenot; toimituskulut, työkustannukset, huoltoja ylläpitokustannukset sekä tuulivoimalan maston betonivalu eivät sisälly tässä työssä tehtyihin kustannusarvioihin. Hybridijärjestelmän kiinteät vuosikustannukset koostuvat siis ainoastaan hankintakustannuksista aiheutuvista poistoista. Järjestelmälle laskettuja kustannusarvioita verrataan tutkimuskohteen nykytilanteeseen, jossa kaikki kulutettava sähköenergia ostetaan normaalisti verkosta. Tutkimuskohteessa oletettiin nykyhetkellä olevan sähköyhtiönä käytössä Tampereen Sähkölaitos, jonka yksityisasiakkaiden hinnastosta otettiin mukaan kaksi tuotetta: Taloussähkö ja Hyötytuuli. Hyötytuulisopimuksella ostettu sähköenergia on Tampereen Sähkölaitoksen mukaan puhtaasti tuulivoimalla tuotettua. (Tampereen Sähkölaitos) Hybridijärjestelmän kustannusarviot on esitetty yksikössä / kwh, jotta ne olisivat parhaiten verrattavissa sähköyhtiön myyntihintoihin. 4.1 Kustannuslaskentamenetelmä Hybridijärjestelmän eri kapasiteettivaihtoehdoille mitoitettiin luvussa 3.5 lisälaitteisto, eli aurinkopaneelit ja akut, jotka tarvittiin perusjärjestelmän lisäksi tuottamaan haluttu määrä sähköenergiaa. Tämän mitoituksen perusteella laskettiin arviot järjestelmän hankintakustannuksille. Sähköenergiamäärä (kwh), johon laskettuja hankintakustannuksia verrataan, on kullekin katetilanteelle laskettu hybridijärjestelmällä tuotettava määrä: E tuotettava100% on kwh, E tuotettava50% on kwh ja E tuotettava10% on kwh. Taulukossa 3 on esitetty hybridijärjestelmän hankintakustannukset sekä tutkimuskohteelle aiheutuvat vuotuiset investointikustannukset annuiteettimenetelmällä laskettuna. Ne luokiteltiin tutkimuskohteen vuotuisen sähköenergian hankinnan kiinteiksi kustannuksiksi. Hybridijärjestelmän laitteet eriteltiin taulukkoon 3 pitoajan perusteella, kuten Kellogg et al. (1998) artikkelissa. Tuulivoimalan, aurinkopaneelien sekä lisätarvikkeiden eli säätimen ja invertteri-laturin pitoajaksi oletettiin 20 vuotta. Akkujen pitoajaksi puolestaan oletettiin 4 vuotta. (Kellogg et al., 1998, s. 73) 1419 15 Tutkimuskohteena olleen talonyhtiön sähköenergiantuotantoon käytettävän hybridijärjestelmän vuosikustannukset laskettiin annuiteettimenetelmällä. Neilimo & Uusi- Rauva (2005) määrittelee annuiteettimenetelmän laskentamenetelmäksi, jossa investoinnin hankintameno jaetaan pitoaikaa vastaaville vuosille yhtä suuriksi vuosieriksi eli annuiteeteiksi. Taulukossa 3 merkitty investointikustannus vastaa menetelmän annuiteettia, joka lasketaan seuraavasti: Annuiteetti = ANNUITEETTITEKIJÄ HANKINTAKUSTANNUS. (4.1) (Neilimo & Uusi-Rauva, 2005, s ) Laskentakorkona käytettiin nimellistä korkoa 10%, johon ei oteta huomioon inflaatiota laitteiden pitoajalta. Tämän vuoksi lasketut kustannukset ovat jonkin verran suurempia kuin mitä ne olisivat reaalikorolla laskettuna, sillä inflaation huomioiva reaalinen korkokanta on nimellistä pienempi. Annuiteettitekijä lasketaan: n i ( 1+ i) ( 1+ i) 1 annuiteett itekijä, (4.2) = n missä n on pitoaika ja i on käytettävä laskentakorkokanta (Neilimo & Uusi-Rauva, 2005). Taulukko 3: Annuiteettimenetelmällä lasketut hybridijärjestelmän kiinteät kustannukset euroina per tuotettu kilowattitunti. Hankintakustannuksissa on huomioitu vain laitteiden hankintamenot. Luvut pyöristetty tuhannesosan tarkkuudella. Kiinteät kustannukset: 1) katetaan 100% 2) katetaan 50% 3) katetaan 10% Hankintameno t+pv+lis ( /kwh) 8,76 8,92 11,8 Korko (%) Pitoaika (a) Annuiteettitekijä 0,118 0,118 0,118 Inv.kustannus t+pv+lis ( /kwh/a) 1,029 1,048 1,387 Hankintameno Akut ( /kwh) 2,55 2,52 2,4 Korko (%) Pitoaika (a) Annuiteettitekijä 0,316 0,316 0,316 Inv.kustannus Akut ( /kwh/a) 0,805 0,795 0,757 Tot. Inv.kustannus ( /kwh/a) 1,834 1,843 2,144 Koska taulukossa 3 saadut kiinteät kustannukset on laskettu euroina per tuotettu kilowattitunti, eivät kustannukset ole vielä suoraan verrattavissa keskenään muussa tapauksessa kuin silloin, jos halutaan tietää vain pelkällä hybridijärjestelmällä tuotetun sähköenergian kustannukset. Tässä työssä haluttiin kuitenkin ottaa selvää siitä, mitä maksaisi koko tutkimuskohteen sähköenergian tarpeen täyttäminen, jolloin otetaan vaihtoehdoissa 2 ja 3 mukaan myös verkosta ostettavan sähkön osuus. Tällöin muunnetaan lasketut muuttuvat kustannukset ensin keskenään vertailukelpoisiksi, jotta kokonaiskustannukset voitaisiin lopulta laskea. 1520 16 Muuttuvat kustannukset saatettiin vertailukelpoisiksi kertomalla laskettu muuttuva kustannus (taulukossa 3 tot.inv.kust.) E tuotettava :n ja E koht.kulutus :n suhteella. Näin saatiin hybridijärjestelmän muuttuviksi kustannuksiksi luvut, joissa on huomioitu tuotettava sähköenergiamäärä suhteessa tutkimuskohteen kokonaistarpeeseen: 1. 1,834 /kwh/a 2. 0,922 /kwh/a 3. 0,214 /kwh/a. Hybridijärjestelmän muuttuviin kustannuksiin luettiin Tampereen Sähkölaitokselta ostettava sähköenergia ja sähkön siirtomaksu. Sähköenergian listahinta oli Taloussähkölle 0,06 /kwh ja Hyötytuulelle 0,066 /kwh. Siirtomaksu oli molemmille hintaluokille sama: 2,0 /kk eli 24,0 /a. (Tampereen Sähkölaitos) Taulukkoon 4 laskettiin tutkimuskohteen hybridijärjestelmän verkkosähkönhankinnan vuosikustannukset eri kapasiteettivaihtoehdoilla. Taulukko 4: Hintoihin on sisällytetty sekä sähköenergia- että siirtomaksut. Kohdassa 1) ostetaan 0%, 2) 50% ja 3) 90% tutkimuskohteen vuotuisesta sähköenergiantarpeesta. Muuttuvat kustannukset (ostosähkö): 1) katetaan 100% 2) katetaan 50% 3) katetaan 10% taloussähkö ( /kwh/a) 0 0,0648 0,0627 hyötytuuli ( /kwh/a) 0 0,0708 0,0687 Ostosähkön hinta H osto muodostettiin taulukkoon 4 kaavalla: H E H + H ostettavaxx % listah int a siirto osto =, (4.3) EostettavaXX % jossa H listahinta on sähköenergian listahinta ja H siirto on siirtohinta. E ostettevaxx% on tilanteessa 1) 0 * E koht.kulutus = 0 kwh, 2) 0,5 * E koht.kulutus = kwh ja 3) 0,9 * E koht.kulutus = 9000 kwh. 4.2 Sähköenergian hankinnan kokonaiskustannukset Laskemalla yhteen tutkimuskohteen vuotuisesta sähköenergian hankinnasta aiheutuneet kiinteät ja muuttuvat kustannukset saatiin vuotuiset kokonaiskustannukset. Ne ovat esillä taulukossa 5, johon kirjattiin vertailun vuoksi myös tutkimuskohteen nykyinen tilanne. 16 Näytä lisää\nLämpöä tuulivoimasta ja auringosta 30.8.2012 Esa.Eklund@KodinEnergia.fi Kodin vihreä energia Oy Mitä tuulivoimala tekee Tuulivoimala muuttaa tuulessa olevan liikeenergian sähköenergiaksi. Tuulesta saatava Lisätiedot Tuulivoima. Energiaomavaraisuusiltapäivä 20.9.2014. Katja Hynynen\nTuulivoima Energiaomavaraisuusiltapäivä 20.9.2014 Katja Hynynen Mitä on tuulivoima? Tuulen liike-energia muutetaan toiseen muotoon, esim. sähköksi. Kuva: http://commons.wikimedia.org/wiki/file: Windmill_in_Retz.jpg Lisätiedot SMG-4450 Aurinkosähkö\nSMG-4450 Aurinkosähkö Neljännen luennon aihepiirit Aurinkosähkö hajautetussa sähköntuotannossa Tampereen olosuhteissa Tarkastellaan mittausten perusteella aurinkosähkön mahdollisuuksia hajautetussa energiantuotannossa Lisätiedot Suunnittelee ja valmistaa itseseisovia putki ja ristikkomastoja pientuulivoimaloille 1 250 kw\nPORI YLIOPISTOKESKUS 21.9.2010 Esa Salokorpi Cell +358 50 1241 esa@nac.fi Oy Nordic AC Ltd Suunnittelee ja valmistaa itseseisovia putki ja ristikkomastoja pientuulivoimaloille 1 250 kw Modulaarinen rakenne Lisätiedot Mökkisähköistyksen toteutus tuulivoimalla\nMökkisähköistyksen toteutus tuulivoimalla Tämä esitys pyrkii vastaamaan kysymykseen kuinka mökkisähköistyksen voi toteuttaa käyttäen tuulivoimaa. 1. Sähköistys tuulivoimalla Sähköistys toteutetaan tuulivoimalan Lisätiedot Päivän vietto alkoi vuonna 2007 Euroopan tuulivoimapäivänä, vuonna 2009 tapahtuma laajeni maailman laajuiseksi.\nTIETOA TUULIVOIMASTA: Maailman tuulipäivä 15.6. Maailman tuulipäivää vietetään vuosittain 15.kesäkuuta. Päivän tarkoituksena on lisätä ihmisten tietoisuutta tuulivoimasta ja sen mahdollisuuksista energiantuotannossa Lisätiedot Kaukoluettavine mittareineen Talouslaskelmat kustannuksineen ja tuottoineen on osattava laskea tarkasti\nTornio 24.5.2012 Tuulivoimala on vaativa hanke Esim. viljelijän on visioitava oman tilansa kehitysnäkymät ja sähkötehon tarpeet Voimalan rakentaminen, perustuksen valu ja lujuuslaskelmat ovat osaavien Lisätiedot SMG-4500 Tuulivoima. Kuudennen luennon aihepiirit. Tuulivoimalan energiantuotanto-odotukset AIHEESEEN LIITTYVÄ TERMISTÖ (1/2)\nSMG-4500 Tuulivoima Kuudennen luennon aihepiirit Tuulivoimalan energiantuotanto-odotukset Aiheeseen liittyvä termistö Pinta-alamenetelmä Tehokäyrämenetelmä Suomen tuulivoimatuotanto 1 AIHEESEEN LIITTYVÄ Lisätiedot ENERGIAMURROS. Lyhyt katsaus energiatulevaisuuteen. Olli Pyrhönen LUT ENERGIA\nENERGIAMURROS Lyhyt katsaus energiatulevaisuuteen Olli Pyrhönen LUT ENERGIA ESITTELY Sähkötekniikan diplomi-insinööri, LUT 1990 - Vaihto-opiskelijana Aachenin teknillisessä korkeakoulussa 1988-1989 - Diplomityö Lisätiedot Tuulivoiman ympäristövaikutukset\nTuulivoiman ympäristövaikutukset 1. Päästöt Tuulivoimalat eivät tarvitse polttoainetta, joten niistä ei synny suoria päästöjä Valmistus vaatii energiaa, mikä puolestaan voi aiheuttaa päästöjä Mahdollisesti Lisätiedot Naps Systems Group. Aurinko, ehtymätön energialähde. Jukka Nieminen Naps Systems Oy\nAurinko, ehtymätön energialähde Jukka Nieminen Naps Systems Oy Aurinko energianlähteenä Maapallolle tuleva säteilyteho 170 000 TW! Teho on noin 20.000 kertaa koko maapallon teollisuuden ja lämmityksen Lisätiedot Hajautetun energiatuotannon edistäminen\nHajautetun energiatuotannon edistäminen TkT Juha Vanhanen Gaia Group Oy 29.2.2008 Esityksen sisältö 1. Hajautettu energiantuotanto Mitä on hajautettu energiantuotanto? Mahdollisuudet Haasteet 2. Hajautettu Lisätiedot PVO-INNOPOWER OY. Tuulivoima Suomessa ja maailmalla 15.6.2011 Tuulta Jokaiselle, Lapua Suunnitteluinsinööri Ari Soininen\nPVO-INNOPOWER OY Tuulivoima Suomessa ja maailmalla 15.6.2011 Tuulta Jokaiselle, Lapua Suunnitteluinsinööri Ari Soininen Pohjolan Voima Laaja-alainen sähköntuottaja Tuotantokapasiteetti n. 3600 MW n. 25 Lisätiedot Tuulivoimalatekniikan kehityksen vaikutus syöttötariffin tasoon\nTuulivoimalatekniikan kehityksen vaikutus syöttötariffin tasoon 27.7.2015 Raportin laatinut: Tapio Pitkäranta Diplomi-insinööri, Tekniikan lisensiaatti Tapio Pitkäranta, tapio.pitkaranta@hifian.fi Puh: Lisätiedot Messut Salossa 12-13-04.2014 Aiheena: Lähienergia Luennoitsija Pekka Agge tj Aura Energia Oy www.auraenergia.fi Puhelin 010 5052860.\nMessut Salossa 12-13-04.2014 Aiheena: Lähienergia Luennoitsija Pekka Agge tj Aura Energia Oy www.auraenergia.fi Puhelin 010 5052860 Messut Salo Miten tehdään talo jossa mukava asua ja silti energian kulutus Lisätiedot DEE-53010 Aurinkosähkön perusteet\nDEE-53010 Aurinkosähkön perusteet Seitsemännen luennon aihepiirit Aurinkosähkön energiantuotanto-odotukset Etelä-Suomessa Mittaustuloksia Sähkömagnetiikan mittauspaneelista ja Kiilto Oy:n 66 kw:n aurinkosähkövoimalasta Lisätiedot Realgreen on kiinteistöön integroitava aurinko- ja tuulivoimaa hyödyntävä monienergiaratkaisu\nRealgreen on kiinteistöön integroitava aurinko- ja tuulivoimaa hyödyntävä ENERGIARATKAISU KIINTEISTÖN KILPAILUKYVYN SÄILYTTÄMISEKSI Osaksi kiinteistöä integroitava Realgreen- tuottaa sähköä aurinko- ja Lisätiedot VOIMALASÄÄTIMET Sivu 1/5 10.6.2009. FinnPropOy Puhelin: 040-773 4499 Y-tunnus: 2238817-3\nVOIMALASÄÄTIMET Sivu 1/5 VOIMALASÄÄTIMET Sivu 2/5 YLEISTÄ VOIMALASÄÄTIMISTÄ Miksi säädin tarvitaan ja mitä se tekee? Tuulesta saatava teho vaihtelee suuresti tuulen nopeuden mukaan lähes nollasta aina Lisätiedot AURINKOSÄHKÖN HYÖDYNTÄMISMAHDOLLISUUDET SUOMESSA\nAURINKOSÄHKÖN HYÖDYNTÄMISMAHDOLLISUUDET SUOMESSA Esityksen sisältö Johdanto aiheeseen Aurinkosähkö Suomen olosuhteissa Lyhyesti tekniikasta Politiikkaa 1 AURINKOSÄHKÖ MAAILMANLAAJUISESTI (1/3) kuva: www.epia.org Lisätiedot Smart Generation Solutions\nJukka Tuukkanen, myyntijohtaja, Siemens Osakeyhtiö Smart Generation Solutions Sivu 1 Miksi älykkäiden tuotantosovellusten merkitys kasvaa? Talous: Öljyn hinnan nousu (syrjäseutujen dieselvoimalaitokset) Lisätiedot TUULIVOIMATUET. Urpo Hassinen 10.6.2011\nTUULIVOIMATUET Urpo Hassinen 10.6.2011 UUSIUTUVAN ENERGIAN VELVOITEPAKETTI EU edellyttää Suomen nostavan uusiutuvan energian osuuden energian loppukäytöstä 38 %:iin vuoteen 2020 mennessä Energian loppukulutus Lisätiedot Uusiutuvan energian yhdistäminen kaasulämmitykseen\nAurinko Maalämpö Kaasu Lämpöpumput Uusiutuvan energian yhdistäminen kaasulämmitykseen Kaasulämmityksessä voidaan hyödyntää uusiutuvaa energiaa käyttämällä biokaasua tai yhdistämällä lämmitysjärjestelmään Lisätiedot Viikinmäen jätevedenpuhdistamon Energiantuotannon tehostaminen\nViikinmäen jätevedenpuhdistamon Energiantuotannon tehostaminen Kaasumoottorikannan uusiminen ja ORC-hanke Helsingin seudun ympäristöpalvelut Riikka Korhonen Viikinmäen jätevedenpuhdistamo Otettiin käyttöön Lisätiedot STY:n tuulivoimavisio 2030 ja 2050\nSTY:n tuulivoimavisio 2030 ja 2050 Peter Lund 2011 Peter Lund 2011 Peter Lund 2011 Maatuulivoima kannattaa Euroopassa vuonna 2020 Valtiot maksoivat tukea uusiutuvalle energialle v. 2010 66 miljardia dollaria Lisätiedot Välkeselvitys. Versio Päivämäärä Tekijät Hyväksytty Tiivistelmä\nPage 1 of 10 Parhalahti_Valkeselvitys_JR15 1211- Etha Wind Oy Frilundintie 2 65170 Vaasa Finland TUULIVOIMAPUISTO Parhalahti Välkeselvitys Versio Päivä Tekijät Hyväksytty Tiivistelmä Rev01 7.12.2015 YKo Lisätiedot Tuulisuuden kartoitus Suomessa\nTuulisuuden kartoitus Suomessa Tuuliatlas on tärkeä tietolähde Tuuliatlas-hanke Nykyinen tuuliatlas on vuodelta 1991 Kuvaa tuulioloja 30 40 metrin korkeudelta Puutteellinen ja epätarkka Vanhasen II hallituksen Lisätiedot TUULIVOIMAPUISTO Ketunperä\nPage 1 of 7 Ketunperä_Valkeselvitys_YKJR 150531- Etha Wind Oy Frilundintie 2 65170 Vaasa Finland TUULIVOIMAPUISTO Ketunperä Välkeselvitys Versio Päivämäärä Tekijät Hyväksytty Tiivistelmä Rev01 31.5.2015 Lisätiedot TUULIVOIMARAKENTAMINEN TERVEYDENSUOJELUN KANNALTA\nTUULIVOIMARAKENTAMINEN TERVEYDENSUOJELUN KANNALTA - Missä vaiheessa ja miten terveydensuojelu voi vaikuttaa? Ylitarkastaja, Vesa Pekkola Tuulivoima, ympäristöystävällisyyden symboli vai lintusilppuri? Lisätiedot EnergiaRäätäli Suunnittelustartti:\nEnergiaRäätäli Suunnittelustartti: Taustaselvitys puukaasun ja aurinkoenergian tuotannon kannattavuudesta 10.10.2013 1 Lähtökohta Tässä raportissa käydään lävitse puukaasulaitoksen ja aurinkoenergian (sähkön Lisätiedot Välkeselvitys. Versio Päivämäärä Tekijät Hyväksytty Tiivistelmä. Rev01 02.12.2014 CGr TBo Hankilannevan tuulivoimapuiston välkeselvitys.\nPage 1 of 11 Hankilanneva_Valkeselvitys- CGYK150219- Etha Wind Oy Frilundintie 2 65170 Vaasa Finland TUULIVOIMAPUISTO HANKILANNEVA Välkeselvitys Versio Päivämäärä Tekijät Hyväksytty Tiivistelmä Rev01 02.12.2014 Lisätiedot Energia- ja ilmastopolitiikan infografiikkaa. Elinkeinoelämän keskusliitto\nEnergia- ja ilmastopolitiikan infografiikkaa Elinkeinoelämän keskusliitto Energiaan liittyvät päästöt eri talousalueilla 1000 milj. hiilidioksiditonnia 12 10 8 Energiaan liittyvät hiilidioksidipäästöt Lisätiedot Siikainen Jäneskeidas 20.3.2014. Jari Suominen\nSiikainen Jäneskeidas 20.3.2014 Jari Suominen Siikainen Jäneskeidas Projekti muodostuu 8:sta voimalasta Toimittaja tanskalainen Vestas á 3,3 MW, torni 137 m, halkaisija 126 m Kapasiteetti yhteensä 26 Lisätiedot Aurinkosähköä Suomeen. Jero Ahola LUT Energia 26.9.2012\nAurinkosähköä Suomeen Jero Ahola LUT Energia 26.9.2012 Esitelmän sisältö I. Johdantoa energian tuotantoon II. Aurinkoenergiajärjestelmien tekniikkaa III. Aurinkosähkö Suomessa IV. Yhteenveto I. Johdantoa Lisätiedot Liikennepolttoaineet nyt ja tulevaisuudessa\nHiilineutraalin energiatulevaisuuden haasteet Jukka Leskelä Energiateollisuus ry Energiateollisuuden ympäristötutkimusseminaari 1 Energia on Suomelle hyvinvointitekijä Suuri energiankulutus Energiaintensiivinen Lisätiedot UUSIUTUVA ENERGIA HELSINGIN ENERGIAN KEHITYSTYÖSSÄ. 4.11.2014 Atte Kallio Projektinjohtaja Helsingin Energia\nUUSIUTUVA ENERGIA HELSINGIN ENERGIAN KEHITYSTYÖSSÄ 4.11.2014 Projektinjohtaja Helsingin Energia ESITYKSEN SISÄLTÖ Johdanto Smart City Kalasatamassa Aurinkovoimalan teknisiä näkökulmia Aurinkovoimalan tuotanto Lisätiedot JA n. Investointi kannattaa, jos annuiteetti < investoinnin synnyttämät vuotuiset nettotuotot (S t )\nAnnuiteettimenetelmä Investoinnin hankintahinnan ja jäännösarvon erotus jaetaan pitoaikaa vastaaville vuosille yhtä suuriksi pääomakustannuksiksi eli annuiteeteiksi, jotka sisältävät poistot ja käytettävän Lisätiedot Naps Systems lyhyesti\nNaps Systems lyhyesti Suomalainen, yksityisomistuksessa oleva alan pioneeri Aloittanut Neste Oy:n tutkimus- ja tuotekehitystoimintana Suunnittelee, valmistaa ja toimittaa aurinkosähköjärjestelmiä Kaikkialle Lisätiedot PienCHP-laitosten. tuotantokustannukset ja kannattavuus. TkT Lasse Koskelainen Teknologiajohtaja Ekogen Oy. www.ekogen.fi\nPienCHP-laitosten tuotantokustannukset ja kannattavuus TkT Lasse Koskelainen Teknologiajohtaja Ekogen Oy www.ekogen.fi Teemafoorumi: Pien-CHP laitokset Joensuu 28.11.2012 PienCHPn kannattavuuden edellytykset Lisätiedot Välkeselvitys. Versio Päivämäärä Tekijät Hyväksytty Tiivistelmä\nPage 1 of 9 Portin_tuulipuisto_Valkeselvit ys- Etha Wind Oy Frilundintie 2 65170 Vaasa Finland TUULIVOIMAPUISTO Portti Välkeselvitys Versio Päivämäärä Tekijät Hyväksytty Tiivistelmä Rev01 28.09.2015 YKo Lisätiedot SMG-4500 Tuulivoima. Kolmannen luennon aihepiirit TUULEN TEHO\nSMG-4500 Tuulivoima Kolmannen luennon aihepiirit Tuulen teho: Betzin lain johtaminen Tuulivoimalatyypeistä: Miksi vaaka-akselinen, miksi kolme lapaa? Aerodynamiikkaa: Tuulivoimalan roottorin lapasuunnittelun Lisätiedot Aurinkosähkö kotitaloudessa\nAurinkosähkö kotitaloudessa 24.3.205 Espoo ja 26.3.2015 Vantaa Markku Tahkokorpi, Utuapu Oy Aurinkoteknillinen yhdistys ry Suomen Lähienergialiitto ry Esityksen rakenne Yleistä aurinkoenergiasta Aurinkosähkö Lisätiedot Erkki Haapanen Tuulitaito\nSISÄ-SUOMEN POTENTIAALISET TUULIVOIMA-ALUEET Varkaus Erkki Haapanen Laskettu 1 MW voimalalle tuotot, kun voimalat on sijoitettu 21 km pitkälle linjalle, joka alkaa avomereltä ja päättyy 10 km rannasta Lisätiedot Naps Systems Oy. Aurinkosähkö Suomessa 2030. Introduction to Naps Systems Group. Mikko Juntunen, teknologiajohtaja Helsinki 20.03.\nNaps Systems Oy Introduction to Naps Systems Group Aurinkosähkö Suomessa 2030 Mikko Juntunen, teknologiajohtaja Helsinki 20.03.2013 Copyright Naps Systems, Inc. 2013 Mitä on aurinkosähkö Päivänvalon muuttamista Lisätiedot LÄMMITYSENERGIA- JA KUSTANNUSANALYYSI 2014 AS OY PUUTARHAKATU 11-13\nLÄMMITYSENERGIA- JA KUSTANNUSANALYYSI 2014 AS OY PUUTARHAKATU 11-13 2 LÄMMITYSENERGIA- JA KUSTANNUSANALYYSI 2014 Yhtiössä otettiin käyttöön lämmön talteenottojärjestelmä (LTO) vuoden 2013 aikana. LTO-järjestelmää Lisätiedot Onko Suomesta tuulivoiman suurtuottajamaaksi?\nOnko Suomesta tuulivoiman suurtuottajamaaksi? Ilmansuojelupäivät Lappeenranta 18.-19.8.2015 Esa Peltola VTT Teknologian tutkimuskeskus Oy Sisältö Mitä tarkoittaa tuulivoiman suurtuottajamaa? Tuotantonäkökulma Lisätiedot BL20A0500 Sähkönjakelutekniikka\nBL20A0500 Sähkönjakelutekniikka Talouslaskelmat Jarmo Partanen Taloudellisuuslaskelmat Jakeluverkon kustannuksista osa on luonteeltaan kiinteitä ja kertaluonteisia ja osa puolestaan jaksollisia ja mahdollisesti Lisätiedot Öljyalan Palvelukeskus Oy Laskelma lämmityksen päästöistä. Loppuraportti 60K30031.02-Q210-001D 27.9.2010\nÖljyalan Palvelukeskus Oy Laskelma lämmityksen päästöistä Loppuraportti 60K30031.02-Q210-001D 27.9.2010 Tausta Tämän selvityksen laskelmilla oli tavoitteena arvioida viimeisimpiä energian kulutustietoja Lisätiedot Aurinkosähkö Suomessa 2030. TkT Mikko Juntunen, teknologiajohtaja Helsinki 29.03.2013. Mitä on aurinkosähkö\nNaps Systems Oy Aurinkosähkö Suomessa 2030 TkT Mikko Juntunen, teknologiajohtaja Helsinki 29.03.2013 Copyright Naps Systems, Inc. 2013 Mitä on aurinkosähkö Päivänvalon muuttamista sähköksi Polttoaineena Lisätiedot SÄHKÖN TUOTANTOKUSTANNUSVERTAILU\nRISTO TARJANNE SÄHKÖN TUOTANTOKUSTANNUSVERTAILU TYÖ- JA ELINKEINOMINISTERIÖN KAPASITEETTISEMINAARI 14.2.2008 HELSINKI RISTO TARJANNE, LTY 1 KAPASITEETTISEMI- NAARI 14.2.2008 VERTAILTAVAT VOIMALAITOKSET Lisätiedot Tornio 24.5.2012 RAMK Petri Kuisma\nTornio 24.5.2012 RAMK Petri Kuisma Sisältö Aurinko Miten aurinkoenergiaa hyödynnetään? Aurinkosähkö ja lämpö Laitteet Esimerkkejä Miksi aurinkoenergiaa? N. 5 miljardia vuotta vanha, fuusioreaktiolla toimiva Lisätiedot Aurinkosähköä kotiin ja mökille Viralan koulu. Janne Käpylehto. www.solarvoima.fi\nAurinkosähköä kotiin ja mökille Viralan koulu Janne Käpylehto Aurinkosähkö 1. Merkittävä tuotantomuoto 2. Kannattavaa, hinta on kunnossa 3. Hauskaa! Aurinkosähkö - näpertelyä? Uusi sähköntuotantokapasiteetti Lisätiedot Yhteenveto kaukolämmön ja maalämmön lämmitysjärjestelmävertailusta ONE1 Oy 6.5.2015\nYhteenveto kaukolämmön ja maalämmön lämmitysjärjestelmävertailusta ONE1 Oy 6.5.215 Sisällys 1. Johdanto... 1 2. Tyyppirakennukset... 1 3. Laskenta... 2 4.1 Uusi pientalo... 3 4.2 Vanha pientalo... 4 4.3 Lisätiedot Välkeselvitys. Versio Päivämäärä Tekijät Hyväksytty Tiivistelmä. Rev01 03.02.2015 CGr TBo Ketunperän tuulivoimapuiston välkeselvitys.\nPage 1 of 11 Ketunperä-Välkeselvitys- CG150203-1- Etha Wind Oy Frilundintie 2 65170 Vaasa Finland TUULIPUISTO Ketunperä Välkeselvitys Versio Päivämäärä Tekijät Hyväksytty Tiivistelmä Rev01 03.02.2015 CGr Lisätiedot Sähkökyselyn tulokset\nHankkeen energiaosion yhteenveto Hanna Kuusela 22.11.2011 Yhteistyössä: Siipikarjan tuottajat Sähkökyselyn tulokset Vastaus-% 56 Vuosikulutuksen keskiarvo oli 81,8 MWh / v Kaikkien hankkeen 136 tilan kokonaiskulutukseksi Lisätiedot 1 JOHDANTO 3 2 LÄHTÖTIEDOT JA MENETELMÄT 4\nKarri Kauppila KOTKAN JA HAMINAN TUULIVOIMALOIDEN MELUMITTAUKSET 21.08.2013 Melumittausraportti 2013 SISÄLLYS 1 JOHDANTO 3 2 LÄHTÖTIEDOT JA MENETELMÄT 4 2.1 Summan mittauspisteet 4 2.2 Mäkelänkankaan mittauspisteet Lisätiedot Kustannussäästöjä asiakkaille teollisen internetin avulla - Solnetin aurinkoenergiapalvelu. Kaj Kangasmäki 9.4.2015\nKustannussäästöjä asiakkaille teollisen internetin avulla - Solnetin aurinkoenergiapalvelu Kaj Kangasmäki 9.4.2015 Solnet on uusiutuvaan energiantuotantoon keskittyvä suomalainen palveluyritys, joka tarjoaa Lisätiedot Realgreen on kiinteistöön integroitava aurinko- ja tuulivoimaa hyödyntävä monienergiaratkaisu\nRealgreen on kiinteistöön integroitava aurinko- ja tuulivoimaa hyödyntävä monienergiaratkaisu VIHREÄÄ KIINTEISTÖKEHITYSTÄ Aurinko- ja tuulivoimaa hyödyntävä monienergiaratkaisu ENERGIARATKAISU KIINTEISTÖN Lisätiedot THE REAL DISTRIBUTED POWER SOLUTION\nTHE REAL DISTRIBUTED POWER SOLUTION Cypress Toiminta-ajatus Toteuttaa pystyakselisia tuulivoimaratkaisuja. Cypress Liikeidea Toimitamme uusiutuvan energian asiakkaille pieniä tuulivoimaratkaisuja asennuspalveluineen. Lisätiedot Mistä joustoa sähköjärjestelmään?\nMistä joustoa sähköjärjestelmään? Joustoa sähköjärjestelmään Selvityksen lähtökohta Markkinatoimijoitten tarpeet toiveet Sähkömarkkinoiden muutostilanne Kansallisen ilmastoja energiastrategian vaikuttamisen Lisätiedot Tuuli- ja aurinkosähköntuotannon oppimisympäristö, TUURINKO Tuuli- ja aurinkosähkön mittaustiedon hyödyntäminen opetuksessa\nTuuli- ja aurinkosähköntuotannon oppimisympäristö, TUURINKO Tuuli- ja aurinkosähkön mittaustiedon hyödyntäminen opetuksessa Alpo Kekkonen Kurssin sisältö - Saatavilla oleva seurantatieto - tuulivoimalat Lisätiedot Uusiutuva energia ja hajautettu energiantuotanto\nUusiutuva energia ja hajautettu energiantuotanto Seminaari 6.5.2014 Veli-Pekka Reskola Maa- ja metsätalousministeriö 1 Esityksen sisältö Uudet ja uusvanhat energiamuodot: lyhyt katsaus aurinkolämpö ja Lisätiedot Ilmastonmuutoksessa päästöt voimistavat kasvihuoneilmiötä\nIlmastonmuutoksessa päästöt voimistavat kasvihuoneilmiötä Kasvihuoneilmiö on luonnollinen, mutta ihminen voimistaa sitä toimillaan. Tärkeimmät ihmisen tuottamat kasvihuonekaasut ovat hiilidioksidi (CO Lisätiedot Uusiutuvan energian käyttömahdollisuudet Liikuntakeskus Pajulahdessa\nUusiutuvan energian käyttömahdollisuudet Liikuntakeskus Pajulahdessa Antti Takala 4.6.2014 Esityksen sisältö Tutkimuksen aihe Työn tavoitteet Vesistölämpö Aurinkosähköjärjestelmät Johtopäätökset Työssä Lisätiedot Satmatic aurinkoenergiajärjestelmät. Innovatiivinen ja älykäs aurinkoenergia. Solar Forum 12.05.2011. Satmatic Oy\nSatmatic aurinkoenergiajärjestelmät Innovatiivinen ja älykäs aurinkoenergia Solar Forum 12.05.2011 Satmatic Oy Satmatic on suomalainen sähkö- ja automaatiotalo Satmatic in osakekannan omistaa pörssiyhtiö Lisätiedot TkT Mikko Juntunen 2.10.2014\nTkT Mikko Juntunen 2.10.2014 Naps Solar Systems Oy / Ruosilankuja 4, FI-00390 Helsinki / Finland www.napssystems.com / +358 20 7545 666 / +358 20 7545 660 Naps Solar Systems Oy Naps Solar Systems on kotimainen Lisätiedot AURINKOLÄMMÖN LIIKETOIMINTAMAHDOLLISUUDET KAUKOLÄMMÖN YHTEYDESSÄ SUOMESSA\nAURINKOLÄMMÖN LIIKETOIMINTAMAHDOLLISUUDET KAUKOLÄMMÖN YHTEYDESSÄ SUOMESSA KAUKOLÄMPÖPÄIVÄT 28-29.8.2013 KUOPIO PERTTU LAHTINEN AURINKOLÄMMÖN LIIKETOIMINTAMAHDOLLISUUDET SUOMESSA SELVITYS (10/2012-05/2013) Lisätiedot AURINKOPANEELIT. 1. Aurinkopaneelin toimintaperiaate. Kuva 1. Aurinkopaneelin toimintaperiaate.\nAURINKOPANEELIT 1. Aurinkopaneelin toimintaperiaate Kuva 1. Aurinkopaneelin toimintaperiaate. Aurinkokennon rakenne ja toimintaperiaate on esitetty kuvassa 1. Kennossa auringon valo muuttuu suoraan sähkövirraksi. Lisätiedot kipinäpurkauksena, josta salama on esimerkki.\nSähkö 25 Esineet saavat sähkövarauksen hankauksessa kipinäpurkauksena, josta salama on esimerkki. Hankauksessa esineet voivat varautua sähköisesti. Varaukset syntyvät, koska hankauksessa kappaleesta siirtyy Lisätiedot Ruukki aurinkosähköpaketit Myynnin info 6.10.2014. Myynti- ja tuotekoulutus 5.-6.3.2014\nRuukki aurinkosähköpaketit Myynnin info 6.10.2014 1 Myynti- ja tuotekoulutus 5.-6.3.2014 Yleinen Ruukin aurinkoenergiatuoteperhe omakotitaloihin laajenee Ruukki aurinkosähköpaketeilla 27.10.2014 alkaen Lisätiedot Puu vähähiilisessä keittiössä\nPuu vähähiilisessä keittiössä 16.09.2013 Matti Kuittinen Arkkitehti, tutkija Tässä esityksessä: 1. Miksi hiilijalanjälki? 2. Mistä keittiön hiilijalanjälki syntyy? 3. Puun rooli vähähiilisessä sisustamisessa Lisätiedot Naps Systems Oy. 31 vuotta aurinkosähköjärjestelmiä - Suomessa! Introduction to Naps Systems Group\nNaps Systems Oy Introduction to Naps Systems Group 31 vuotta aurinkosähköjärjestelmiä - Suomessa! Mikko Juntunen, teknologiajohtaja Helsinki 20.06.2012 Copyright Naps Systems, Inc. 2012 Mitä on aurinkosähkö Lisätiedot Ratapihaan liittyvien alueiden sekä kaupungintalon tontin asemakaavamuutoksen tärinäselvitys Suonenjoen kaupunki\nRatapihaan liittyvien alueiden sekä kaupungintalon tontin asemakaavamuutoksen tärinäselvitys Suonenjoen kaupunki 27.8.2014 1 Taustatiedot Suonenjoen kaupungin keskustassa on käynnissä asemakaavatyö, jonka Lisätiedot Tuulimittausten merkitys ja mahdollisuudet tuulipuiston suunnittelussa ja käytössä\nTuulimittausten merkitys ja mahdollisuudet tuulipuiston suunnittelussa ja käytössä Energiamessut 2010 Tampere Erkki Haapanen, DI erkki.haapanen(at)tuulitaito.fi Miksi tämä esitys Suomessa yleisin tuulivoimalan Lisätiedot FInZEB- laskentatuloksia Asuinkerrostalo ja toimistotalo\nFInZEB- laskentatuloksia Asuinkerrostalo ja toimistotalo Erja Reinikainen, Granlund Oy FInZEB- työpaja 1 Laskentatarkastelujen tavoileet Tyyppirakennukset Herkkyystarkastelut eri asioiden vaikutuksesta Lisätiedot Valtakunnallinen energiatase ja energiantuotannon rakenne Suomessa\nValtakunnallinen energiatase ja energiantuotannon rakenne Suomessa Jukka Leskelä Energiateollisuus Vesiyhdistyksen Jätevesijaoston seminaari EU:n ja Suomen energiankäyttö 2013 Teollisuus Liikenne Kotitaloudet Lisätiedot Lähes nollaenergiarakennus (nzeb) käsitteet, tavoitteet ja suuntaviivat kansallisella tasolla\nLähes nollaenergiarakennus (nzeb) käsitteet, tavoitteet ja suuntaviivat kansallisella tasolla 1 FinZEB hankkeen esittely Taustaa Tavoitteet Miten maailmalla Alustavia tuloksia Next steps 2 EPBD Rakennusten Lisätiedot Sähkövisiointia vuoteen 2030\nSähkövisiointia vuoteen 2030 Professori Sanna Syri, Energiatekniikan laitos, Aalto-yliopisto SESKO:n kevätseminaari 20.3.2013 IPCC: päästöjen vähentämisellä on kiire Pitkällä aikavälillä vaatimuksena voivat Lisätiedot Kotien aurinkosähkö nyt kovassa kasvussa Uudellamaalla jo yli 260 voimalaa\nKotien aurinkosähkö nyt kovassa kasvussa Uudellamaalla jo yli 260 voimalaa Julkaistu 03.11.2015 08:37. Aurinkosähköjärjestelmiä on kytketty sähköverkkoon eniten Uudellamaalla ja Varsinais Suomessa. Tuotanto Lisätiedot Biokaasulaitosten tukijärjestelmät Suomessa. Fredrik Åkerlund, Motiva Oy\nBiokaasulaitosten tukijärjestelmät Suomessa TUKIRATKAISUJEN ESITTELY Tämän aineiston tarkoitus On auttaa biokaasulaitosta harkitsevaa yrittäjää tai toimijaa hahmottamaan saatavilla olevat tukiratkaisut Lisätiedot skijännitekojeistot ENERGIAA AURINGOSTA ium Voltage Power Distribution Equipment\nskijännitekojeistot ENERGIAA AURINGOSTA ium Voltage Power Distribution Equipment Ekologinen ja edullinen aurinkosähkö Aurinkosähkö on uusiutuva ja saasteeton energiamuoto, jota on saatavilla kaikkialla Lisätiedot SMG-4500 Tuulivoima. Neljännen luennon aihepiirit. Tuulivoimalan rakenne. Tuuliturbiinin toiminta TUULIVOIMALAN RAKENNE\nSMG-4500 Tuulivoima Neljännen luennon aihepiirit Tuulivoimalan rakenne Tuuliturbiinin toiminta Turbiinin teho Nostovoima ja vastusvoima Suhteellinen tuuli Pintasuhde Turbiinin tehonsäätö 1 TUULIVOIMALAN Lisätiedot Esimerkkejä aurinkoenergian ja tuulivoiman hyödyntämisestä maatiloilla\nEsimerkkejä aurinkoenergian ja tuulivoiman hyödyntämisestä maatiloilla Matti Arffman Envitecpolis Oy Kohti energiaomavaraista maatilaa -työpaja Nurmes 28.11.2013 E-farm Kohteet Tavoitteena energiaomavaraisuus Lisätiedot - Tuulivoimatuotannon edellytykset\nBIOENERGIA-ALAN TOIMIALAPÄIVÄT, 31.3.- 1.4.2011 - Suomen Hyötytuuli Oy - Tuulivoimatuotannon edellytykset Suomen Hyötytuuli Oy Ralf Granholm www.hyotytuuli.fi SUOMEN HYÖTYTUULI OY Vuonna 1998 perustettu Lisätiedot Nestemäiset polttoaineet ammatti- ja teollisuuskäytön kentässä tulevaisuudessa\nNestemäiset polttoaineet ammatti- ja teollisuuskäytön kentässä tulevaisuudessa Teollisuuden polttonesteet 9.-10.9.2015 Tampere Helena Vänskä www.oil.fi Sisällöstä Globaalit haasteet ja trendit EU:n ilmasto- Lisätiedot Maatilan Energiahuolto TUULIVOIMA HEINOLA OY. Martti Pöytäniemi, RUOVESI\nIta, kic SSNÄj0KI 3-6.7.2OI3.. TUULIVOIMA HEINOLA OY Martti Pöytäniemi, RUOVESI Talvella 203 käynnistynyt kw:n Bonus voimala sijaitsee Ruoveden Kytövuorella ( m). Maston mitta m ja siiven pituus 22 m. Lisätiedot Kohti uusiutuvaa ja hajautettua energiantuotantoa\nKohti uusiutuvaa ja hajautettua energiantuotantoa Mynämäki 30.9.2010 Janne Björklund Suomen luonnonsuojeluliitto ry Sisältö Hajautetun energiajärjestelmän tunnuspiirteet ja edut Hajautetun tuotannon teknologiat Lisätiedot RESCA. Tampere 23.9.2013\nRESCA Tampere 23.9.2013 RESCA-TAMPERE PILOTTIKOHTEET Aurinkoenergiapilotissa on mukana viisi partneria: Sähkölaitos, Tilakeskus, Technopolis, Skanska ja Verte Oy. Kämmenniemen pilotti (koulu ja päiväkoti Lisätiedot Tulevaisuuden energiateknologiat - kehitysnäkymiä ja visioita vuoteen 2050. ClimBus-ohjelman päätösseminaari 9.-10.kesäkuuta 2009 Satu Helynen, VTT\nTulevaisuuden energiateknologiat - kehitysnäkymiä ja visioita vuoteen 2050 ClimBus-ohjelman päätösseminaari 9.-10.kesäkuuta 2009 Satu Helynen, VTT Energy conversion technologies Satu Helynen, Martti Aho, Lisätiedot Uutta tuulivoimaa Suomeen. TuuliWatti Oy\nUutta tuulivoimaa Suomeen TuuliWatti Oy Päivän agenda Tervetuloa viestintäpäällikkö Liisa Joenpolvi, TuuliWatti TuuliWatin investointiuutiset toimitusjohtaja Jari Suominen, TuuliWatti Simo uusiutuvan energian Lisätiedot Onko päästötön energiantuotanto kilpailuetu?\nOnko päästötön energiantuotanto kilpailuetu? ClimBus päätösseminaari Finlandia-talo, 9.6.2009 Timo Karttinen Kehitysjohtaja, Fortum Oyj 1 Rakenne Kilpailuedusta ja päästöttömyydestä Energiantarpeesta ja Lisätiedot Selvitetään korkokanta, jolla investoinnin nykyarvo on nolla eli tuottojen ja kustannusten nykyarvot ovat yhtä suuret (=investoinnin tuotto-%)\nSisäisen korkokannan menetelmä Selvitetään korkokanta, jolla investoinnin nykyarvo on nolla eli tuottojen ja kustannusten nykyarvot ovat yhtä suuret (=investoinnin tuotto-%) Sisäinen korkokanta määritellään Lisätiedot TUTKIMUS IKI-KIUKAAN ENERGIASÄÄSTÖISTÄ YHTEISKÄYTTÖSAUNOISSA\nTUTKIMUS IKI-KIUKAAN ENERGIASÄÄSTÖISTÄ YHTEISKÄYTTÖSAUNOISSA IKI-Kiuas Oy teetti tämän tutkimuksen saatuaan taloyhtiöiltä positiivista palautetta kiukaistaan. Asiakkaat havaitsivat sähkölaskujensa pienentyneen, Lisätiedot Tulevaisuuden kaukolämpöasuinalueen energiaratkaisut (TUKALEN) Loppuseminaari 16.10.2014\nTulevaisuuden kaukolämpöasuinalueen energiaratkaisut (TUKALEN) Loppuseminaari 16.10.2014 Elinkaariarvio pientalojen kaukolämpöratkaisuille Sirje Vares Sisältö Elinkaariarvio ja hiilijalanjälki Rakennuksen Lisätiedot Fortum Otso -bioöljy. Bioöljyn tuotanto ja käyttö sekä hyödyt käyttäjälle\nFortum Otso -bioöljy Bioöljyn tuotanto ja käyttö sekä hyödyt käyttäjälle Kasperi Karhapää Head of Pyrolysis and Business Development Fortum Power and Heat Oy 1 Esitys 1. Fortum yrityksenä 2. Fortum Otso Lisätiedot Kuva 6.6 esittää moniliitosaurinkokennojen toimintaperiaatteen. Päällimmäisen\n6.2 MONILIITOSAURINKOKENNO Aurinkokennojen hyötysuhteen kasvattaminen on teknisesti haastava tehtävä. Oman lisähaasteensa tuovat taloudelliset reunaehdot, sillä tekninen kehitys ei saisi merkittävästi Lisätiedot Miten energiayhtiö hyödyntää uusiutuvaa energiaa ja muuttaa perinteistä rooliaan\nMiten energiayhtiö hyödyntää uusiutuvaa energiaa ja muuttaa perinteistä rooliaan Timo Toikka 0400-556230 05 460 10 600 timo.toikka@haminanenergia.fi www.haminanenergia.fi Haminan Energia lyhyesti Muutos Lisätiedot Ilmankos Energiailta. Timo Routakangas 12.10.2010\nIlmankos Energiailta Timo Routakangas 12.10.2010 C 2 H 5 OH Esittely Timo Routakangas Yrittäjä Energiamarket Tampere Oy Energiamarket Turku Oy Energiamarket Tyrvää Oy RM Lämpöasennus Oy 044 555 0077 timo.routakangas@st1energiamarket.fi Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


Kaikki tuotteet – Uuni- ja keittotasopaketit – Liedet, uunit ja keittotasot – Kodinkoneet – Verkkokauppa.com\nUuni- ja keittotasopaketit\nKodinkoneet » Liedet, uunit ja keittotasot » Uuni- ja keittotasopaketit23 Teräksinen uuni\nKodinkoneet » Liedet, uunit ja keittotasot » Uuni- ja keittotasopaketit19 Valkoinen uuni\nKodinkoneet » Liedet, uunit ja keittotasot » Uuni- ja keittotasopaketit6 Musta uuni\n3 Anton Oliver\nKatso 48 tuotetta »\n48 tuotetta, sivu 1 / 2\nElectrolux EOB100X -erillisuuni, teräs ja HOI620S -induktiotaso\nKäytä tila tehokkaasti hyväksi - kaikki ruoat kypsyvät tasaisesti UltraFanPlus-lämmitysjärjestelmän XL-kokoisen tuulettimen ja ilmaa ohjaavan muotoilun ansiosta. Keittotason hipaisukytkimien ansiosta lämpötilan säätö on helppoa ja nopeata.\nElectrolux EOB100W -erillisuuni, valkoinen ja HOI620S -induktiotaso\nElectrolux EOB400X -erillisuuni, teräs ja HOI620S -induktiotaso\nValkoinen A-20%-energialuokan Electrolux EOB400X erillisuuni kiertoilmatoiminnolla ja tehokas ja nopea induktiokeittotaso.\nUunin tilavuus 74 litraa\nElectrolux EOP600X -erillisuuni, teräs ja HOI650MF -induktiotaso\nMonipuolisesti varustellut Electroluxin erillisuuni ja induktiotaso vaativallekkin kotikokille. Uunin puhdistus on helppo polttavan pyrolyysitoiminnon avulla.\nElectrolux EOP600W -erillisuuni, valkoinen ja HOI650MF -induktiotaso\nWhirlpool AKP457WH erillisuuni, valkoinen ja ACM802NE -induktiotaso\nA-energialuokan 60 litrainen valkoinen erillisuuni, jossa on mekaaninen ohjauspaneeli ja ajastin. Monipuoliset uunitoiminnot: ylä-/alalämpö, grilli ja kiertoilma toiminto, joka mahdollistaa useamman pellillisen paistamisen samanaikaisesti. Induktiotaso, jossa on Touch -kosketusohjauspaneeli ja 4 keittoaluetta, joista yhdessä on tehostin.\nUunissa manuaalinen ajastin\nInduktiotaso 4 tasoa, joista 1x Booster\nTasossa digitaalinen ajastin\nElectrolux EOB400W -erillisuuni, valkoinen ja HOI630MF -induktiotaso\nElectroluxin tyylikäs ja hyvin varusteltu erilllisuuni ja tehokas induktiotaso. Erillisuunissa on perinteisten toimintojen lisäksi kiertoilma toiminto omalla vastuksella. Keittotasossa on helppo ja nopea slider-tyyppinen ohjaus kaikille levyille.\nElectrolux EOB400W -erillisuuni, valkoinen ja HOI620S -induktiotaso\nValkoinen A-20%-energialuokan Electrolux EOB400W erillisuuni kiertoilmatoiminnolla ja tehokas ja nopea induktiokeittotaso.\nBosch HBG672BS1 Serie 8 -erillisuuni ja Bosch PVS611BB5E Serie 4 -induktiotaso, teräs\nBosch HBG672BS1 Serie 8 -erillisuuni ja Bosch PVS611BB5E Serie 4 -induktiotaso\nBosch HBA533BW0S Serie 4 -erillisuuni ja Bosch PIE651BB1E Serie 4 -induktiotaso, valkoinen\nBosch HBA533BW0S Serie 4 -erillisuuni ja Bosch PIE651BB1E Serie 4 -induktiotaso\nTilavuus 71 litraa\nBosch HBG632BB1S Serie 8 -erillisuuni ja Bosch PVS611BB5E Serie 4 -induktiotaso, musta\nBosch HBG632BB1S Serie 8 -erillisuuni ja Bosch PVS611BB5E Serie 4 -induktiotaso\n4D-kiertoilma: tasainen lämpötila\nBosch HBA533BS0S Serie 4 -erillisuuni ja Bosch PIE651BB1E Serie 4 -induktiotaso, teräs\nBosch HBA533BS0S Serie 4 -erillisuuni ja Bosch PIE651BB1E Serie 4 -induktiotaso


Donald Trump 29.10.2020\nMar-a-Lagosta, jossa Trump viihtyy paremmin kuin Washington D.C.:ssä, on tullut ”talviasuttava Valkoinen talo”. Virkakaudellaan Trump on kestinnyt siellä valtiovieraita ja tehnyt sillä voittoa.\nJopa Trumpin ja Aben kahdenkeskisestä tapaamisesta lähti lasku Yhdysvaltain hallinnolle. Pohjois-Koreaa koskevissa neuvotteluissa ei syöty, mutta presidentin omistama klubi veloitti juomista. Kahdenkeskinen tapaaminen, laskussa luki.\nVesi, 3 dollaria.\nSen jälkeen kun Trump aloitti virassaan, hän on vieraillut omistamissaan hotelleissa ja klubeissa yli 280 kertaa. Samalla hän on tehnyt niistä oman puolueensa ja yhteistyökumppaniensa tapaamispaikkoja.\nPelkästään presidentin omat tilaisuudet Mar-a-Lagossa ja muissa Trump Organizationin kiinteistössä tuottivat presidentin yhtiöille viime vuonna lähes miljoona dollaria. Summan maksoivat Yhdysvaltain veronmaksajat.\nYhdysvaltain perustuslaki kieltää presidenttiä vastaanottamatta rahaa Yhdysvaltain tai muiden valtioiden hallinnoilta.\nTrumpin omistamissa hotelleissa ja kiinteistöissä kuitenkin yöpyy säännöllisesti kotimaisia ja ulkomaisia viranomaisia, joiden laskut kuittaa hallinto.\nYli 200 kongressin demokraattia on kannellut presidentistä Yhdysvaltain valitustuomioistuimeen. He syyttävät presidenttiä perustuslain rikkomisesta.\nEturistiriidat olisi voinut välttääkin.\nMenneisyydessä presidentit ovat luopuneet liiketoimistaan kautensa ajaksi ja antaneet omaisuutensa itsenäisen rahanstonhoitajan valvottavaksi. Trump ei kuitenkaan ole tehnyt niin, vaan siirtänyt vastuun liiketoimistaan pojilleen ja on itse oman säätiönsä ainoa edunsaaja. Presidentin mukaan tässä ei ole mitään lainvastaista.\nNiin kauan kuin Donald Trump hallitsee Valkoista taloa, häntä ei voida syyttää rikoksista.\nPresidenttikään ei ole lain yläpuolella, Yhdysvaltain korkein oikeus on todennut, mutta käytännössä Trumpilla on virassaan syytesuoja.\nJo vuosikymmeniä liittovaltion oikeusministeriö on tulkinnut, ettei istuvaa presidenttiä vastaan voi nostaa syytteitä.\nOsavaltioiden tuomioistuimet voivat kuitenkin päästä käsiksi entiseen presidenttiin. Kun Trumpin kausi päättyy, joko tammikuussa 2021 tai 2025, hän saa todennäköisesti ensimmäisenä kimppuunsa New Yorkin syyttäjän.\nVuonna 2019 Cyrus Vance Jr:n toimisto otti hoitaakseen tutkinnan, joka liittyy aikuisviihdetähti Stormy Danielsille maksettuihin hyssyttelyrahoihin. Syyttäjä selvittää, onko joku Trump Organizationissa vääristellyt yrityksen kirjanpitoa peittääkseen Danielsille maksetut rahat. Se olisi kirjanpitorikos.\nVance etsii todisteita myös Trumpin yhtiön muista mahdollisista rikoksista, kuten vero- ja vakuutuspetoksista.\nOikeus myönsi Vancelle lokakuun alussa oikeuden päästä käsiksi presidentin verotietoihin.\nThe New York Timesin haltuunsa saamista verotiedoista on käynyt ilmi, ettei Trump ole maksanut 11 vuoteen ansiotuloveroja. Vuosina 2016 ja 2017 hän maksoi veroja vain 750 dollaria. Watergate-skandaalin tutkintaan osallistunut lakimies on arvionut, että Trump joutuu virkakautensa jälkeen syytteeseen ainakin veropetoksesta.\nMyös New Yorkin oikeusministeri Letitia James tutkii Trump Organizationia.\nJames alkoi selvittää vuonna 2019, onko Trumpin yhtiö syyllistynyt petokseen liioittelemalla varojensa kokoa neuvotellessaan lainoista.\nElokuussa julkaistujen oikeuden asiakirjojen perusteella James on pyytänyt New Yorkin osavaltion korkeinta oikeutta määräämään Eric Trumpin tekemään yhteistyötä tutkinnassa. Eric Trump, joka on presidentin kolmanneksi vanhin lapsi ja Trump Organizationin hallituksen varapuheenjohtaja, on kieltäytynyt yhteistyöstä osavaltion oikeusministeriön kanssa.\nJames aloitti tutkinnan sen jälkeen, kun Trumpin entinen lakimies Michael Cohen myönsi vuonna 2018 kongressin tutkinnassa syyllistyneensä veropetoksiin, vaalirahoitusrikoksiin ja pankkipetokseen.\nCohen kertoi, että Trumpin yhtiö on antanut vääriä tietoja useiden hotelli- ja asuinrakennustensa arvosta.\nJos James löytää todisteita rikoksista, hän voi siirtää tapauksen tutkinnan joko toiselle oikeuslaitokselle tai pyytää New Yorkin kuvernööri Cuomolta lupaa aloittaa tutkinta itse.\nJos Trump häviää vaalit, tutkinnat etenevät rivakalla tahdilla. Syyttäjillä on kiire, sillä vuonna 2016 tapahtuneet rikokset vanhenevat vuonna 2021, tosin vanhempiakin voidaan tutkia jos ne liittyvät meneillään oleviin rikoksiin.\nYhdysvaltain presidenttiä ei ole koskaan tuomittu rikoksista.\nAndrew Johnsonia ja Bill Clintonia tutkittiin virkarikoksista, mutta ei tuomittu.\nRichard Nixon taas erosi virasta ennen kuin hänen tutkimistaan ehdittiin aloittaa ja myöhemmin Nixonin seuraaja Gerald Ford armahti hänet ”kaikista rikkomuksista, jotka hän on tehnyt tai saattanut tehdä” virkakautensa aikana.\nMyöskään erikoistutkija Robert Mueller ei nostanut syytteitä, vaikka sekä hän että senaatin republikaanien johtama tiedustelukomitea löysivät viitteitä siitä, että Trump olisi yrittänyt estää oikeuden toimintaa, valehdellut tutkijoille ja tehnyt yhteistyötä ulkomaisen tiedustelupalvelun kanssa Yhdysvaltain etujen vastaisesti.\nKuten Trump itse sanoo: ”kun olet tähti, he antavat sinun tehdä mitä vain”.\nMueller kuitenkin säilytti tutkinnassaan löytämänsä todisteet siltä varalta, että joku kaipaisi niitä Trumpin virkakauden loputtua.\nJos Trump häviäisi vaalit, Joe Bidenin demokraattihallinto perisi Muellerin paperit. Toistaiseksi Biden on varonut kommentoimasta, mitä tekisi niille.\n”En puutu oikeusministeriön päätökseen, onko tutkinta syytä aloittaa”, hän sanoi elokuussa, ja lisäsi että rikostutkinnan aloittaminen entisestä presidentistä olisi ”erittäin epätavallista, eikä välttämättä demokratian edun mukaista”.\nEi ole selvää, voiko presidentti armahtaa itsensä, mutta Trump saattaa yrittää.\n”Kuten lukuisat oikeustieteilijät ovat todenneet, minulla on rajoittamaton valta armahtaa itseni”, presidentti ilmoitti Twitterissä kesällä 2018.\n”Mutta miksi tekisin niin, kun en ole tehnyt mitään väärää?”\nPeriaatteessa Trump voisi esimerkiksi ilmoittaa armahtavansa jokaisen Yhdysvaltain kansalaisen, joka on ollut Müllerin tutkinnan kohteena.\nSe, koskisiko tällainen armahdus myös häntä itseään, olisi kiinni asiaa ratkovan tuomarin tulkinnasta.\nTrumpia suojelee myös presidentin oikeus salata luottamuksellisia tietoja ulkopuoliselta tutkinnalta.\nOikeus koskee ennen kaikkea presidentin ja tämän neuvonantajien välisiä keskusteluja, mutta Donald Trumpin juristit ovat yrittäneet ulottaa sen koskemaan kaikkea, mitä presidentti tai hänen hallintonsa jäsenet ovat tehneet tai sanoneet.\nVaikka oikeusistuimet toteaisivat yritykset laittomiksi, prosessi olisi hidas. Armahdus- ja salausoikeuteen vetoaminen voisivat viivästyttää oikeudenkäyntejä jopa useilla vuosilla.


Venäjän ulkoministeriö: Väitteet Venäjän uhasta eivät palvele Suomen etua - Ulkomaat | HS.fi\nVenäjän ulkoministeriön tiedottajan mukaan arviot Venäjän uhasta eivät perustu tosiasioihin vaan propagandaan. Tutkija sanoo venäläislehdelle, että Suomen Nato-jäsenyys tarkoittaisi toimia Luoteis-Venäjällä.\nVenäjän ulkoministeriön tiedottajan Marija Zaharovan mukaan puheita Venäjän uhasta ei voi pitää Suomen ja Ruotsin omina mielipiteinä. Kuva: Šamil Žumatov / Reuters\n13.4. 13:00 | Päivitetty 13.4. 17:10\nVenäjän ulkoministeriö kiistää arviot Venäjän Suomeen ja Ruotsiin kohdistamasta uhasta propagandana ja provokaationa. Asiasta kertoo venäläinen uutistoimisto Tass.\nVenäjän ulkoministeriön tiedottaja Marija Zaharova viittasi Ruotsin ulkoministerin Ann Linden sanoihin. Linde on sanonut Tassin mukaan, että ”minkäänlaista Venäjän uhkaa Ruotsille ja Suomelle” ei voi hyväksyä.\nZaharova sanoi venäläisen valtio-omisteisen radiokanava Sputnikin haastattelussa keskiviikkona, että Linden puheet Venäjän uhasta palvelevat puolustusliitto Naton etua.\nTämän takia puheita ei voi hänen mukaansa käsitellä itsenäisinä mielipiteinä.\nSuomen hallitus julkaisi keskiviikkona myös turvallisuuspoliittisen ajankohtaisselonteon. Yhtäkään venäläistoimittajaa ei ollut paikalla selontekoa koskevassa kansainvälisessä mediatilaisuudessa, mutta raportin julkaisu ei ole jäänyt Venäjän medialta huomiotta.\nTass kertoo uutisessaan lähinnä perusasioista. Se kirjoittaa, että 49-sivuisessa selonteossa korostetaan Naton avointen ovien tärkeyttä ja esitellään, kuinka Suomen jäsenyysmenettely tapahtuisi. Venäläislehti Gazeta kirjoittaa uutisensa otsikossa, että eduskunta keskustelee Nato-jäsenyydestä ensi viikolla.\nSanomalehti Izvestija julkaisi ennen selonteon julkistamista laajan artikkelin, jossa käsitellään Suomen ja Ruotsin Nato-kantoja. Lehden mukaan puhe Nato-jäsenyydestä muuttui Venäjän aloittaman ”sotilaallisen erikoisoperaation” jälkeen.\n”Venäjällä ja Suomella on aina ollut suhteellisen ystävällismieliset suhteet. Jos he liittyvät Natoon, meidän täytyy tehdä asiaankuuluvia päätöksiä turvallisuuden vahvistamiseksi Luoteis-Venäjällä”, tutkija Valeri Žuravel sanoi Izvestijalle.\nLehti on haastatellut asiasta myös suomalaisdosentti Johan Bäckmania, joka tunnetaan Venäjän-mielisistä lausunnoistaan. Bäckman esimerkiksi kyseenalaistaa suomalaisten Nato-gallupien luotettavuuden.\nBäckman on kertonut edustavansa Itä-Ukrainan separatisteja. Hän on esiintynyt usein julkisuudessa Venäjällä.\nPääministeri Sanna Marin (sd) sanoi keskiviikkona Tukholman-vierailullaan, että Suomi päättää Nato-kannastaan viikkojen sisään. Presidentti Sauli Niinistö sanoi HS:n haastattelussa, että päätös tehdään ennen kesää.\nHän myös sanoi toivovansa, että Suomi ja Ruotsi tekevät samanlaiset turvallisuusratkaisut, mutta päätösten samatahtisuus ei ole Suomelle edellytys.\nSuomen ja Ruotsin Nato-keskustelujen erilaisuus on pantu merkille venäläisissäkin viestimissä.\nEsimerkiksi Uutistoimisto RBK uutisoi Svenska Dagbladetin tiedoista, joiden mukaan Ruotsin pääministeri Magdalena Andersson olisi päättänyt jättää Ruotsin Nato-hakemuksen kesäkuussa.\nIzvestijan haastattelemat tutkijat ovat kuitenkin vakuuttuneita siitä, että Suomi ja Ruotsi liittyvät Natoon yhdessä.\n”He eivät halua vaarantaa puolustusyhteistyötään”, tutkija Natalija Plevako sanoo lehdelle.\nHS-haastattelu|Presidentti Niinistö: Suomen Nato-päätös tehdään ennen kesää – toivoo, että eduskunta käsittelee selonteon ripeästi\nPolitiikka 13.4. 15:34\nTurvallisuuspolitiikka|Tässä on selonteon keskeinen anti tiivistettynä\nPolitiikka 13.4. 15:38\nNato|Nato-jäsenyys lisäisi pitkällä aikavälillä Itämeren alueen vakautta, toteaa selonteko – jännite itärajalla saattaisi kuitenkin kasvaa\nPolitiikka 13.4. 16:25\nTurvallisuuspolitiikka|Marin tiedotustilaisuudessaan Tukholmassa: Samantahtisuuteen Ruotsin kanssa pyritään, mutta edellytys se ei ole\nPolitiikka 13.4. 16:54


Tuotekehitys huolehtii käytettävistä tuotteista, resepteistä ja ruokalistoista - Kymijoen Ravintopalvelut Oy\nKymijoen Ravintopalvelut Oy:ssa toimii tuotekehitystiimi, jossa työskentelee ravitsemussuunnittelijan johdolla tuotekehittäjiä ja tuotantoassistentti. Tiimin tehtäviin kuuluu ensisijaisesti reseptien ja ruokalistojen kehittäminen ja ylläpitäminen tiiviissä yhteistyössä oman henkilökunnan ja asiakkaiden kanssa. Tuotekehittäjien työpäiviin sisältyy paljon tuotteiden ja reseptien testaamista omassa tuotekehityskeittiössä sekä tietojen tallennusta ja päivittämistä tuotannonohjausjärjestelmään. Lisäksi tiimi järjestää mm. makuraateja asiakkaille.\nTiimissä työskenteleville yhteistä on monipuolinen työkokemus ja koulutus alalta. Tuotekehittäjät ovat suorittaneet työn ohessa tuotekehittäjän erikoisammattitutkinnon. Ensisijaisia taitoja ovat hyvät tietotekniikka- ja yhteistyötaidot, tarkkuus, innovatiivisuus ja rohkeus tarttua uusiin haasteisiin. Lisäksi omaa ammattitaitoa kehitetään jatkuvasti.\nTuotekehitystiimissä ymmärretään työn merkittävyys koko yhtiöön ja sen prosesseihin. Sitä pidetäänkin työn parhaimpana puolena. Haasteita riittää ja omaa erikoisammattiosaamista pääsee käyttämään päivittäin.\nOmaa tiimiä pidetään tiiviinä ja timanttisena. Jokaisen omia vahvuuksia ja kokemusta pyritään hyödyntämään projektien läpiviennissä.\nTyönantajaa kiitetään mm. ammattitaidon kehittämiseen ja itsenäiseen työskentelyyn kannustamisesta ja mahdollisuudesta osallistua alan messuille ja tapahtumiin.


Tulevia Eilisiä: elokuuta 2011\nTalveksi Tepsut, Kuomat, Kavatit vai jotain ihan muuta?\nTein tuossa joku aika sitten kirppikseltä löydön, kahdet Eccon goretex-talvijalkineet kohtalaisen hyvällä hinnalla ja vielä suhteellisen sopivan kokoisena meille (luulen, toivon, unelmoin?). Luumunväriset kokoa 20, ihan käyttämättömät, näissä oli vielä laputkin kiinni ennen kuin neitisemme päätti syödä ne parempiin suihinsa.\nJa sitten nämä musta-vaaleanpunaiset kokoa 21, vähän käytetty mutta todella vähän.\nTulin sitten mitanneeksi neitimme jalan kasvua ja ohhoh, sehän oli venynyt ainakin puoli senttiä edellisestä mittauksesta eli oli jo (ainakin) 11,5 senttinen. Kenkien koko 19 on siis jo out hankintalistalta, saa nähdä mahtuuko tarpeen tullen enää nuo 20 kokoisetkaan. Tiesin kyllä että jalka tuossa iässä kasvaa sykäyksittäin ja varsinkin kun lapsi nousee jaloilleen, mutta silti hämmästyin, edellisestä mittauksesta kun ei ole paria viikkoa kauempaa. Toki lapsi viettää kaiken ajan nykyisin jalkojensa päällä, kävelee tuella ja jopa leikkii seisaallaan johonkin nojaten että ihmekös tuo. 19 koon sandaalit mahtuvat vielä varmaan juuri sen aikaa kun on sandaalikelejä (eli siis lämpötila yli nollan, heh).\nPakkaskelin kenkiä olemme siis seuraavaksi vailla ja ihan vähällä oli etten jo laittanut Tepsuja tilaukseen. Suunnitelma kariutui kahteen asiaan: mikään Tepsujen väreistä ei tunnu sopivan meidän talvivarustukseen (tuon ylläolevan haalarin lisäksi on violetti-musta Didriksonin toppapuku) ja sitten tietysti tuo jalan yllättävä (joskin odotettu) kasvu laittoi kapuloita rattaisiin. Ajattelin aiemmin että Tepsuista riittää meille koko 20, mutta nyt mietinkin että varmempi valinta koko talvea ajatellen voisi ollakin 21, eikä senkään sopivuudesta koko kautta voi antaa takeita. Niin ja tuo väriasia, ei kai se saisi niin tärkeä olla? Jos löytäisin käytetyt hyväkuntoiset sopivassa koossa niin silloin ainakaan ei värillä olisi väliä, eihän se ominaisuuksiin vaikuta. Eli siis jos sattuu tämän lukemaan ja löytyy ylimääräisiä Tepsuja niin saa tarjota. Vähän kuitenkin joku hassu äiti vähän kuolaa niiden vaaleanpunaisten perään... Miehelle jo perustelin että sillä värillä on jälleeenmyyntiarvoa Huutiksessa (hek). Mies ehdotti ruskeita, siis mitääääh? Missä armaan mieheni värisilmä on?\nNiin ja äitini, tuo joka teki työuransa päiväkodissa pienten lasten puolella, ehdotti Kuomia. Näistä minulla ei ole kokemusta, mutta jotenkin ajattelisin Tepsujen olevan tuollaiselle juuri kävelemään oppineelle paremmat. Kavatejakin katselin, mutta pitäisin nauhallisista enemmän kuin tarrallisista (nauhat voi laittaa umpisolmuun, tarrat tuo pieni avaa sekunnissa :D).\nOnkohan kellään rakkaalla lukijalla mielipidettä pohdintoihini tai onkohan täällä edes yhtään lukijaa :D. Niin ja muuten kuinka paljon kengässä täytyy olla ylimääräistä (käynti)varaa että sen voi vielä kiskoa lapsen jalkaan?\nLähettänyt L-E klo 13.54 1 kommentti:\nÄiti se hurahti ompelemiseen\nTaas on ommeltu, tuloksena, kuinkas muutenkaan, paita. Tällainen wannabe-marimekko :D. Olen aina ihmetellyt että miksi eivät Marimekossa yhdistä palloja ja raitaa niin minäpä sitten yhdistin, kahta eri väriä vieläpä. Lopputulos on omiin silmiin ainakin kiva, mutta taidan olla jäävi sanomaan :D.\nKooltaan tämä on jotain 86-92 senttisen väliltä varmaankin, vähän hankala arvioida kun ei ollut kaavaakaan, itte piirtelin kun en jaksanut etsiä sopivaa. Kasvunvaraa siis on luultavasti ensi kesään asti, niin juuri oli tarkoituskin eli siinäkin mielessä tuli napakymppi.\nKyllä mä vaan olen taitava (kun ei kukaan muu kehu niin tarttee itte hoitaa sekin puoli :D). Osasin aplikaationkin tehdä ja neppilistan raglansaumaan, varmaan aloittelijan tuuria kun ei tullut virheitä. Vakavaksi on kyllä käynyt tämä ompelukärpäsen purema, ei rentoudu enää äiti television ääressä neuloen tai lähde lenkille, ehei, se istuu ompelukoneen tai saumurin ääreen ja kuuntelee musiikkia.\nLähettänyt L-E klo 12.40 Ei kommentteja:\nÄiti ompeli taas\nOmpelemisesta on tulossa tapa rentoutua ja ottaa omaa aikaa. Se onkin kivaa nyt kun olen päättänyt onnistua ja onnistunutkin. Eli suoraa päin uusia haasteita! Toki olen tutustunut netissä ompeluohjeisiin ja miettinyt kahdesti ennen kuin teen mitään, se auttaa, uskokaa tai älkää! Elämäni toinen paita sai jopa neppilistan! Ja limenvihreät resorit, jotka vievät huomion pois siitä neppilistasta ;). Ei se nyt huono ole, ei edes toivoton, mutta seuraavan osaan vielä paremmin.\nKäyttökelpoinen se on, jopa kivakin. Seuraava paitakin on jo tekeillä.\nKaikki menee hyvin kun vaan muistaa pitää kielen keskellä suuta.\nMutta noin muuten ketuttaa ja kovasti, oma läppärini otti ja hajosi, eikä tämä bloggaaminen ja kuvien siirtäminen meinaa ollenkaan onnistua miehen koneella. Tuntuu kuin olisi menettänyt hyvän ystävän, työtoverin nyt ainakin. Ihan heti en haluaisi uuttakaan konetta vaan oman vanhani, yritän siis epätoivoisesti toivoa sille ihmeparantumista ;).\nLähettänyt L-E klo 9.21 Ei kommentteja:\nOmpelin paidan ja tein siihen kangasväreillä Maisan kuvan.\nHuomattavaa tämä on siksi etten ole ikinä osannut ommella, mitään. Tämä on siis ensimmäinen paita ikinä - muttei varmasti viimeinen. En tehnyt edes virheitä. Hyvin suunniteltu on näköjään puoliksi tehty. Kiitos vain äidille ja mammalle saumurista, jonka sain rippilahjaksi (aika kauan aikaa sitten). Näin kauan kesti että sukuni perinteiden velvoittamana sain ompelukärpäsen pureman :D. Ja kuten tavallista, laitoin riman aika korkealle, mutta tällä kertaa se kannatti.\nPikkuihminen vain ei tänään ole parhaimmillaan, on ollut huonosti nukkuva ja kitisevä. Tulisiko lisää hampaita vai olisiko tämä vielä sitä pystyynnousemisen riemua ;).\nPaita - äidin tekele, housut - Lindex, sukat - Lidl, sandaalit - Ecco, tyttö - huonolla tuulella.\nLähettänyt L-E klo 18.13 Ei kommentteja:\nIhanat housut part three\nNämä ihanat housut tulivat siis postilaatikkoon perjantaina. Tämä on housusarjan kolmas ja viimeinen osa - toistaiseksi viimeiset esiteltävät housut ;). Asialla on taas ollut ystävämme Mappe ja täydellisemmin ei olisi voinut onnistua! Nämä housut hurmasivat jopa mummankin, jonka lattialla seuraavat kuvat on otettu.\nMumma, joka on sanonut ettei osta lapsenlapsille ikinä mitään (tai ainakaan turhaa) yllätti meidät täydellisesti kysymällä että joko teillä on sellainen hakka-lelu. Kun vastasin kieltävästi saimme kuulla että no, nyt on. Eikä se sitten ihan mikään tavallinen hakka ollutkaan vaan ihana leppäkerttu! Aika nopsaan 9kk:n ikäinen tajusi että hei jee, tässähän saakin harrastaa sitä mielipuuhaani eli paukuttamista :D.\nLoppuun on pakko vielä laittaa kuva malvoista, jotka ilahduttavat tänään keittiönpöydällä. Näitä oli meillä hääpaikan koristeena silloin kun menimme naimisiin (meillä oli sellaiset tee se itse- maalaishäät) ja tänään sattuu olemaan meidän hääpäivämme. Onneksi vieläkin voin todeta että on ihanaa olla yhdessä.\nLähettänyt L-E klo 9.02 1 kommentti:\nIhanat housut part two\nKerrankin meitä onnisti! Onnistuimme haalimaan itsellemme sunray-velourista tehdyt housut, koko on 86cm eli pitkäksi aikaa kasvunvaraa mutta niin napakat resorit että voidaan käyttää jo nyt. Nämähän meille toiveiden mukaan ompeli Nipsula.\nJa kappas, samaa kuosia pipo. Sehän meille tuli Metsolan alesta. Vastustelin tuon pipon hankkimista monta viikkoa. Aina siitä asti kun Heli esitteli sellaista Nasun päässä ihanassa Nasun asu-blogissa. Mutta voih, sitten kun onnistuin tilaamaan meille nuo housut niin se pipo huusi päästä meille. Minkäs sille ihminen sitten voi, pakko oli vastata pipon kutsuun kun niitä mokomia oli vielä jäljelläkin ;).\nTänä aamuna me tytöt oltiin siis ihan valmiiksi pukeutuneina aurinkoisiin asusteisiin synkän sään vastapainoksi ja ajattelimme lähteä vähän keinumaan... Mutta voi jee kun avattiin ovi niin alkoikin sataa, niinpä me reippailimmekin juoksutahtia vain postilaatikolle ja takaisin. (Sieltä muuten löytyi ihanat housut part three, joka ilmestynee tännekin viimeistään alkuviikosta.)\nMe sitten jäätiin sisälle leikkimään ja treenailemaan pystyasentoa.\nUusi yritys ulkoilla hieman toisenlaisilla vaatteilla sitten päiväunien jälkeen.\nLoppuun vielä asustuksen tiedot: Sunray-housut - Nipsula, Sunray-pipo Lasten Metsola, Aurinko-"mekko" - äidin vanha Tutta-tuote suoraan 1970-luvulta (kohta ei enää sovi, niisk), Aurinko-body - Duns\nLähettänyt L-E klo 12.16 3 kommenttia:\nPomppasi pystyyn aamunvirkku...\n...pomppasi pystyyn hän...\n...pomppien saat sä...\nJa sitten uudestaan...\nÄiti on nyt vähän väsynyt ja taitaa olla lapsikin. Sängyssä ylös pomppaaminen on nyt maailman kivointa ja käy ikään kuin vahingossa, ihan yrittämättä.\nNukkumaan laittaessa lapsi palautetaan vaakatasoon noin 110 kertaa - ja nyt en edes liioittele.\nJa silti, olen niin ylpeä, lapsi kehittyy ja iloitsee oppimistaan uusista asioista ja yrittää sinnikkäästi uudestaan ja uudestaan ja uudestaan...\nAina siihen asti kunnes uusi taito on kokonaan hallussa.\nKunpa meistä aikuisistakin löytyisi edes hitusen tuota määrätietoista sinnikkyyttä!\nLähettänyt L-E klo 13.59 Ei kommentteja:\nIhanat housut part one\n...heti jalkaan sujahti...\nEi varmaan tarvitse mainita että tykätään ihan älyttömästi! Housut ompeli ihana nettituttumme Mappe, taitavasti ja mittojen mukaan. Kiitoksia siis sinne suunnalle ja seuraavia housuja odottaen :D.\nLähettänyt L-E klo 17.02 1 kommentti:\nTalveksi Tepsut, Kuomat, Kavatit vai jotain ihan m...