YHTIÖ- JA ARVOPAPERIMARKKINA- LAINSÄÄDÄNNÖN LEIKKAUSPISTEISTÄ DE LEGE FERENDA - PDF\nYHTIÖ- JA ARVOPAPERIMARKKINA- LAINSÄÄDÄNNÖN LEIKKAUSPISTEISTÄ DE LEGE FERENDA\nDownload "YHTIÖ- JA ARVOPAPERIMARKKINA- LAINSÄÄDÄNNÖN LEIKKAUSPISTEISTÄ DE LEGE FERENDA"\n1 YHTIÖ- JA ARVOPAPERIMARKKINA- LAINSÄÄDÄNNÖN LEIKKAUSPISTEISTÄ DE LEGE FERENDA Pekka Timonen ja Timo Kaisanlahti\n2 2 Sisältö 1. Johdanto Arvopaperimarkkinalaki Lunastusvelvollisuuden kohteena olevat osakkeet Lunastusrajan alentaminen yhtiöjärjestysmääräyksin Osakeyhtiölaki Julkisen yhtiön osavuosi- ja vuosikatsaus Yhtiön yksityiseksi muuttamista vastustaneen osakkaan lunastusoikeus Käyvän hinnan määräytyminen julkista ostotarjousta seuraavassa lunastusmenettelyssä Julkisesti noteeratun yhtiön AML:ssa tarkoitettuna liikkeeseenlaskijana antama informaatio Omistuksen rekisteröiminen ja omistustietojen julkisuus Arvo-osuuslainsäädäntö: osakkeiden liittämisvelvollisuus Säännösten sijoittaminen...22\n3 3 1. Johdanto Tämän muistion kohteena on osakeyhtiötä ja arvopaperimarkkinoita koskevan sääntelyn rajapinta; kannanotot koskevat niin osakeyhtiölakia (734/1978, jäljempänä myös OYL ) kuin arvopaperimarkkinalakia (495/1989, AML ) ja arvoosuusjärjestelmästä annettua lakia (826/1991, AOJL ). Kun valmisteilla olevan osakeyhtiölakiuudistuksen tavoitteena on yhtäältä säädännön yksinkertaistaminen ja toisaalta yritystoiminnan hallinnollisten kustannusten vähentäminen, seuraavissa de lege ferenda suosituksissa on ensisijaisesti kysymys näihin tavoitteisiin nähden tarpeettoman säädännön purkamisesta, jos ei ole osoitettavissa muusta oikeushyvästä, etenkään sijoittajansuojasta johtuvia tarpeita säädännön pysyttämiselle nykyisessä muodossaan. Muistio on laadittu Oikeusministeriön toimeksiannosta (lainvalmisteluosaston päätös ). Toimeksiantoon liittyvässä LsN Manne Airaksisen muistiossa on nostettu esiin kolme erityistä asiaryhmää, joita tässä taustaselvityksessä tulisi arvioida: omistuksen rekisteröiminen, liikkeeseenlaskijan eräissä tilanteissa antama informaatio sekä lunastustilanteet. Lisäksi tulisi arvioida säännösten jakamista osakeyhtiö- ja arvopaperimarkkinalain välillä sekä tarkastella muita läheisesti arvopaperimarkkinoihin ja arvopaperimarkkinalakiin liittyviä osakeyhtiöoikeudellisia kysymyksiä. Muistio on rakennettu sääntelyn nykyistä rakennetta silmällä pitäen siten, että jaksossa 2. tarkastellaan AML:n sääntelyyn liittyviä kysymyksiä, jaksossa 3 OYL:n sääntelyyn liittyviä kysymyksiä ja jaksossa 4 AOJL:n sääntelyyn liittyviä kysymyksiä. Jaksossa 5. on yleisellä tasolla arvioitu säännösten sijoittamiseen liittyviä ratkaisuvaihtoehtoja. Edellä viitatussa muistiossa tarkoitetut kysymykset tulevat näin esille seuraavasti: omistuksen rekisteröiminen jaksossa 3,5., liikkeeseen laskijan antama informaatio jaksossa 3.4., lunastustilanteet jaksoissa 2.1., 2.2. ja 3.3. sekä säännösten sijoittaminen jaksossa 5.\n4 2. Arvopaperimarkkinalaki Lunastusvelvollisuuden kohteena olevat osakkeet (AML 6:6.1 ) Lainkohta velvoittaa osakkaan, jonka ääniosuus yhtiössä kasvaa yli kahden kolmasosan, tekemään lunastustarjouksen lopuistakin yhtiön osakkeista ja niihin osakeyhtiölain mukaan oikeuttavista arvopapereista. Toisaalta arvopaperimarkkinalaki yleiseen soveltamisalaan kuuluu 1:1 :n nojalla yleiseen liikkeeseen saatettujen arvopaperien vaihdanta samoin kuin arvopaperien julkinen kaupankäynti. Esitöiden (HE 157/1988, s. 22) mukaan [a]rvopaperi on saatettu yleiseen liikkeeseen, kun sen vaihdantaan voivat osallistua henkilöt, jotka eivät ole ennalta määritellyn joukon jäseniä. 1 Tähän nähden voidaan kysyä, onko tarkoituksena kuitenkin, että lunastusvelvollisuus käsittää myös sellaiset osakkeet, joita ei ole saatettu yleiseen liikkeeseen. 2 Selvää on, että myönteinen vastaus voi merkitä moniosakelajisessa yhtiössä huomattavasti korkeampia kustannuksia lunastuksentekijälle verrattuna tilanteeseen, jossa hänen olisi tehtävä tarjous vain yleiseen liikkeeseen saatetuista osakkeista. Lainkohdan esityöt eivät selvennä asiaa. Niin ikään Rahoitustarkastuksen suosituksessa (ohje päivätty : kohta 5.1, toinen kappale) tyydytään toteamaan, että lunastusvelvollisuus koskee myös niitä yhtiön osakkeita, jotka eivät ole julkisen kaupankäynnin kohteena. Avoimeksi näin jää, tuleeko lainkohdan soveltamisala ulottaa yleiseen liikkeeseen saatettuja osakkeita laajemmalle. 1 Tiina Astola on kommentaarissaan Arvopaperimarkkinoiden oikeussäännöt (1990, s. 30) kuvannut tämän säännöksen merkitystä mm. seuraavasti: jos suppean henkilöryhmän omistuksessa oleva osakeyhtiö, esimerkiksi perheyhtiö, järjestää osakeannin, siihen ei voida soveltaa arvopaperimarkkinalakia silloin, kun tarkoituksena on, että yhtiö osakeannin jälkeenkin pysyy perheen omistuksessa. 2 Esimerkiksi Kone Oyj on ennen Helsingin pörssissä julkisen kaupankäynnin kohteena olevan B-osakelajia laskenut liikkeeseen äänivaltaisen A-lajin, joka on kokonaisuudessaan yksittäisen suvun omistuksessa; koska A-lajia ei ole tarjottu yleisölle ja sitä omistaa vain suppea osakasjoukko, eivät lajiin kuuluvat osakkeet ole arvopaperimarkkinalain 1:1 :n tarkoittamia arvopapereita.\n5 5 Kielteinen vastaus voidaan perustaa suoraan arvopaperimarkkinalain soveltamisalaan: 1 luvun 1 :n nojalla laki koskee vain yleiseen liikkeeseen laskettuja arvopapereita ja niiden vaihdantaa. Ilmeisesti myös arvopaperimarkkinalain yleiset tavoitteet antavat perustan vastata kielteisesti tähän kysymykseen. Hallituksen esityksessä arvopaperimarkkinalaiksi vuonna 1988 katsottiin, että muiden kuin lain 1:1 :ssä tarkoitettujen arvopaperien suhteen ei ole tarvetta erityissääntelyyn (HE 157/1988 vp., s. 22): Sellaisten arvopaperien osalta, joita ei ole saatettu yleiseen liikkeeseen, ei voida puhua arvopaperimarkkinoista, eikä niiden sääntelemiseen tässä yhteydessä siten ole olemassa niitä syitä, joihin arvopaperimarkkinalain säännökset perustuvat. Keskeisin hallituksen esityksessä viitatuista syistä on sijoittajien luottamuksen säilyttäminen arvopaperimarkkinoita kohtaan, jotta yritykset voivat hankkia rahoitusta yleisöltä. 3 Esityksen yleisperusteluissa (HE 157/1988, s. 3) todetaan muun muassa, että [s]ekä ensi- että jälkimarkkinoiden toimivuus edellyttää sijoittajien luottamusta markkinoiden puolueettomuuteen ja tehokkuuteen. 4 Toisaalta on kuitenkin kiinnitettävä huomiota kyseisen säännöksen sanamuotoon ja lunastusmenettelyjen yleisiin tavoitteisiin. Säännöksessä ei puhuta yleiseen liikkeeseen lasketuista osakkeista vaan yhtiön liikkeeseen laskemista osakkeista. Laintulkinnassa tulee lähtökohtaisesti olettaa, että erilaisen terminologian käyttö saman lain sisällä on tarkoituksellista ja perusteltua. Tällöin 6 luvun 6 :ää tulisi tulkita siten, että siinä on nimenomaisesti tarkoitettu poiketa 1 luvun 1 :stä ja määrätä lunastusvelvollisuus koskemaan kaikkia osakkeita. Tämä tulkinta on kuitenkin vaikea hyväksyä edellä kuvatun AML:n soveltamisalaa koskevan kysymyksen vuoksi. Järjestelmäargumenttina voidaan todeta, että osakeyhtiölaissa on joka tapauksessa säännökset vähemmistöosakkeiden lunastuksesta ja lunastuttamisesta tilanteessa, jossa pääomistajan osuus on ylittänyt 9/10. Tämä lunastusraja on kytketty osakeyhtiölain vähemmistösuojasäännöksiin, joiden nojalla 1/10 vähemmistöllä on tietyt kollektiiviset oikeudet jotka menetetään, jos pääomistajan osuus ylittää 9/10. Osakeyhtiölainsäädännön näkökulmasta ei siten ole perusteita laajentaa lunastustilanteita AML:n tulkinnalla. 3 Samansuuntaisesti Astola emt, s. 20: Lainsäädännön taustalla on siis usko siihen, että pitkällä aikavälillä arvosteltuna sijoittajat siirtävät hyvin toimivilla pääomamarkkinoilla pääomansa sellaisiin yrityksiin, joissa pääoman käyttö osoittautuu yhteiskunnan kannalta hyödyllisimmäksi. 4 Edellä esimerkkinä käytetyn Kone Oyj:n A-lajin osakkeet eivät ole yleisöön kuuluvilla sijoittajilla, joten yleisön arvopaperimarkkinoita kohtaan tuntema luottamus ja siihen perustuva yritysten mahdollisuus hankkia pääomaa eivät voine vaarantua, vaikka A- osakkeet eivät olisikaan luna stusvelvollisuuden piirissä.\n6 6 Pidämme tilannetta sillä tavoin epäselvänä, että asia tulisi yksiselitteisesti ratkaista laissa. Jos näin menetellään, olisi parempi vaihtoehto pitäytyä AML:n soveltamisalassa ja tavoitteissa kuin laajentaa lunastusvelvollisuutta koskemaan myös julkisen kaupankäynnin ulkopuolella olevia osakkeita. Ehdotus de lege ferenda. AML 6:6.1 :n viimeinen lause muutetaan kuulumaan seuraavasti: on tarjouduttava lunastamaan loputkin yhtiön yleiseen liikkeeseen laskemista osakkeista ja niihin osakeyhtiölain mukaan oikeuttavista arvopapereista, jos yhtiö on laskenut ne yleiseen liikkeeseen Lunastusrajan alentaminen yhtiöjärjestysmääräyksin Arvopaperimarkkinalain 6:6.1 asettaa lunastukseen velvoittavan omistusrajan kahteen kolmasosaan yhtiön osakkeiden tuottamasta äänimäärästä; osakkeenomistajan osuuden ylittäessä kynnyksen, hänen on tehtävä lunastustarjous. Joissakin yhtiöissä on vielä ankaroitettu lunastusvelvollisuutta ottamalla yhtiöjärjestykseen määräys, jonka perusteella velvollisuus syntyy jo ennen AML:n mukaista omistusrajaa. Helsingin pörssin päälistan noin 100 yhtiöstä tällainen määräys oli 39 yhtiöllä vuoden 2000 alussa. 5 Esimerkiksi Nokia Oyj:n yhtiöjärjestyksen 13.1 mukaan osakas, jonka osuus yhtiön kaikista osakkeista tai osakkeiden tuottamasta äänimäärästä saavuttaa tai ylittää 33 1/3 % tai 50 %, on velvollinen lunastamaan muiden osakkaiden vaatimuksesta heidän osakkeensa ja niihin osakeyhtiölain mukaan oikeuttavat arvopaperit. Tällaisten määräysten lainmukaisuudesta on oikeuskirjallisuudessa esitetty toisilleen vastakkaisia käsityksiä. Matti J. Sillanpää on väitöskirjassaan "Julkisesta ostotarjouksesta" (1994, s ) puoltanut tiukentamisen sallimista. Hänen mukaansa: lunastussäännös on luonteeltaan vähemmistönsuojasäännös, joten sitä voidaan tiukentaa vähemmistön eduksi (s. 131); 5 Henrik Hinders (1999): Erbjudandeplikterna på aktiemarknaderna i nordiska länderna, JFT, s. 549, alaviite 8.\n7 7 lunastusvelvollisuutta ei voida pitää luovutusrajoituksena, koska kyseessä on säännös, joka on periaatteessa sijoittajaa suojaava, jollainen osakkeen vapaan luovutettavuuden periaatekin on (s. 131); sekä lunastusmääräykset perustuvat sopimusvapauden periaatteelle ja niiden salliittavuuden arvioinnissa on otettava huomioon myös markkinoiden toimivuus -argumentit, sillä markkinat ottavat erilaiset sopimukset huomioon arvopaperin hinnan muodostuksessa ja sen vuoksi olisi niiden toiminnalle varsin kohtalokasta, jos sopimusten pätevyyteen ei voisikaan luottaa. (s. 132). Toisaalta Sillanpään vastaväittäjän, professori Risto Nuolimaan (Lakimies, 1994) kritiikki ja kielteinen kanta perustuvat muun muassa seuraaville argumenteille: kysymys ei ole osakkeen vapaasta luovutettavuudesta vaan sen rinnakkaisvapaudesta eli vapaudesta hankkia osakkeita (s. 1162); osakkeen hankkimisen vapaus merkitsee myös vapautta olla hankkimatta osakkeita (s. 1163); lunastusvelvollisuus on OYL:n esitöissä kytketty määrävähemmistöoikeuksien menettämiseen eli vähemmistöosakkaiden äänivallan alenemiseen alle 1/10-rajan, eikä OYL:n, AML:n tai niiden uudistusten perusteluissa ole viitattu mahdollisuuteen alentaa lunastusrajaa (s. 1163); sekä lunastusvelvollisuusraja on pakottavaa oikeutta, koska lunastusvelvollisuus asettaa poikkeuksellisen velvollisuuden enemmistöosakkaalle (s. 1163). Niin ikään Timonen ("Määräysvalta, hinta ja markkinavoima" 1997, s. 303) katsoo osakkeiden vaihdannan vapauden niin painavaksi yhtiöoikeudelliseksi periaatteeksi, että kaikkia sitä tosiasiallisesti rajoittavia yhtiöjärjestysmääräyksiä on pidettävä OYL 3:2 :n vastaisina: Yhtiöjärjestykseen otetut lunastuslausekkeet rajoittavat tosiasiallisesti osakkeiden hankintaa, sillä ne estävät sekä 1/3-määrävähemmistöön että normaaliin enemmistövaltaan vaadittavien lisäosakkeiden hankinnan, ellei ostaja ole samalla valmis lunastamaan yhtiön kaikkia osakkeita. Myös tällaista markkinoiden kaventamista on pidettävä osakkeiden vapaan vaihdannan rajoituksena, joten suomalaisyhtiöiden yhtiöjärjestyksissä olevat lunastusmääräykset ovat lainvastaisia ja sellaisina mitättömiä. Timonen (s. 304) kuitenkin toteaa, että jos osakkeiden vapaan vaihdettavuuden periaatetta tulkitaan edellä esitettyä suppeammin, yhtiöjärjestysmääräykset voivat olla päteviä. Tällöin yhtiöjärjestyksen muuttamispäätökset ovat kuitenkin Timosen mukaan OYL 9:17.1 :n nojalla pätemättömiä, jollei niitä ole tehty\n8 8 kaikkien osakkaiden myötävaikutuksella tai suostumuksella: Ratkaisevaa on lunasvelvollisuuden tiukentamisesta aiheutuva osakevelvollisuuksien kasvaminen. Osakeyhtiölain dispositiivisuus koskee myös tällaisten osakkeenomistukseen liittyvien velvollisuuksien lisäämistä, mutta sitä tarkoittava päätös on mahdollista tehdä vain kaikkien osakkaiden myötävaikutuksella. Timonen johtaa tämän kantansa osakeyhtiöoikeuden yleisistä periaatteista, joihin tukeutuen hän tulkitsee OYL 9:15.1 :n 2 kohtaa (so. osakkaiden maksuvelvollisuuden lisääminen yhtiötä kohtaan). Osakasvelvollsuuksien lisäämisen kannalta on Timosen mukaan yhdentekevää, onko kyse velvollisuudesta yhtiötä tai jotakin muuta etutahoa, kuten muita osakkaita, kohtaan. 6 Ruotsissa kielteinen kanta on ilmaistu sikäläisen osakeyhtiökomitean mietinnössä (SOU 1997:22, s. 207): "Det finns inte utrymme för aktieägarna att genom. t.ex. föreskrifter i bolagsordningen om skyldighet för den som förvarvat en viss avdel av bolagets samtliga aktier att inlösa återstående aktier, om inte förskrifterna har stöd i lag. Egna konstruktioner vid sidan av de lagfästa möjligheterena till inskränkningar i den fria omsättningen av aktier är ogiltiga och krava på fullgörande av en sådan erbjudandeblikt som avses i exemplet skall ogillas." 7 Asiasta ei ole Suomen korkeimman oikeuden ratkaisua. Helsingin hovioikeus on kuitenkin vuonna 1997 katsonut, ettei yhtiöjärjestyksen lunastusmääräys ole lainvastainen, kun huomioon otetaan AML:n 6:6 :n säännös. 8 Nykyistä oikeustilaa koskevan epävarmuuden kannalta on tarpeen asian ratkaiseminen lainsää- 6 Kielteinen on myös Kyläkallio Iirola Kyläkallio ("Osakeyhtiö" 1997, s. 139): "Osakkeen vapaata hankkimis- ja luovuttamisoikeutta koskeva säännös on ymmärrettävä myös niin, että osakkeenomistajalla ei ole velvollisuutta luovuttaa tai muuten luopua omistamastaan osakkeesta taikka hänellä tai kenelläkään muullakaan ei ole velvollisuutta hankkia tai muuten ottaa osaketta, jollei laissa toisin säädetä. Yhtiöjärjestyksessä ei voida määrätä tässä suhteessa muunlaista kuin laista johtuva velvollisuus (ks. esim. APML 6:6). Näissäkään tapauksissa velvollisuutta ei saa määrätä laissa säädettyä laajemmaksi tai muuten sitä ankarammaksi." 7 Vastaavasti Jan Hellner ( Aktiebolagsrätt och avtalsrätt, teoksessa Festskrift till Gunnar Karnell 1999, s ): överlåtelsefriheten [får] anses medföra, att aktieägare inte kan åläggas att förvärva flera aktier i bolaget utan stöd av lag. 8 Helsingin hovioikeus , No. 783, S 95/2012.\n9 9 däntötoimin. Koska vallitseva oikeustila on epäselvä, lunastusmääräysten lainmukaisuus nykyisen normiston valossa tulee tarvittaessa ratkaista tuomioistuimissa, emmekä pidä asianmukaisena ruotsalaistyyppistä menettelyä, jossa lainvalmistelija ottaisi niiden pätevyyteen kantaa lain esitöiden puitteissa. Alla oleva ehdotuksemme on lähtökohtaisesti lunastusmääräykset salliva. Lunastusmääräysten sisältöä koskevien ja osakkaiden sopimusvapautta rajoittavien ehdotustemme vuoksi useat nykyisin käytössä olevat yhtiöjärjestysmääräykset olisivat jatkossa sikäli ongelmallisia, että niitä ei voitaisi hyväksyä ehdotetun säännöksen nojalla. Asiaa arvioitaessa voidaan esittää kaksi vastakkaista argumenttia. Puoltavan kannan mukaan lunastusmääräysten yleisyys nykyisessä markkinakäytännössä olisi peruste vahvistaa niiden hyväksyttävyys lainsäännöksellä. Tätä voidaan yleisellä tasolla tukea myös sillä, että kysymys on viime kädessä osakkaiden sopimusvapaudesta, jota ei tulisi rajoittaa ellei siihen ole erityisiä perusteita. Vastakkaisena argumenttina voidaan todeta, että lunastusvelvollisuuden alentamisen vaikutukset on oikeuskirjallisuudessa (Timonen: Määräysvalta, hinta ja markkinavoima) todettu negatiivisiksi sen vuoksi, että ne haittaavat ns. kontrollimarkkinoiden toimintaa sekä vaikeuttavat yrityksiä pyrkiä äänivallan hankkimisen ja käyttämisen kautta vaihtamaan yhtiön johtoa ja siten tehostamaan yhtiön toimintaa. Tältä kannalta voidaan pitää ongelmallisena sitä, että lunastusvelvollisuus voi yhtiöjärjestysperustaisesti syntyä jo yksinkertaista enemmistöä alemman omistuksen ja äänivallan perusteella. Ongelma korostuu, jos lunastusvelvollisuus voi syntyä myös tilanteessa, jossa yhtiöjärjestyksen mukaisen lunastusrajan ylittävä osakas ei saa määräysvaltaa yhtiössä esimerkiksi enemmistöosakkaan tai yhdessä toimivan osakasryhmän olemassaolon vuoksi. Lisäksi on syytä ottaa huomioon se, että yhtiöjärjestysperustaisessa lunastusvelvollisuudessa lunastushinta määritellään yhtiöjärjestyksessä eikä lainsäädännössä. Tämä voi osaltaan johtaa siihen, että lunastusmääräyksillä ensisijaisesti suojataan yritysjohtoa ja merkittävien osakkaiden intressejä tavalla, joka on haitallinen sekä yhtiön vähemmistöosakkaille että arvopaperimarkkinoiden toiminnalle yleensä. Nämä yleiset syyt antavat aiheen arvioida sopimusvapauden laajuutta ja sen käyttömahdollisuuksia silloinkin, kun sopimusvapauden merkitys sääntelyn lähtökohtana hyväksytään. Edellä todetut seikat voidaan käsityksemme mukaan sovittaa yhteen siten, että lunastusvelvollisuuden rajaa saadaan yhtiöjärjestyksissä alentaa nykyisestä 2/3 rajasta, mutta lunastushintaa ei saada määritellä AML:n mukaista lunastusvelvollisuustarjouksen lunastushintaa korkeammaksi. Siksi tulisi nimenomaisesti säätää siitä, että lunastushinta määräytyy yleisten arvopaperi- ja osakeyhtiöoi-\n10 10 keudellisten lunastussäännösten mukaisesti. Samassa yhteydessä olisi perusteltua rajoittaa yhtiöjärjestysperustaista lunastusvelvollisuutta siten, että se voi syntyä vain osakkaalle, jolla on suurin osuus yhtiön osakkeiden tuottamasta kokonaisäänimäärästä. Enemmistöosakkaan, suuremman vähemmistöosakkaan tai tosiasiallista määräysvaltaa yhdessä käyttävän osakasryhmän olemassaolo johtaisi tällöin siihen, että lunastusvelvollisuutta ei syntyisi. Ehdotus de lege ferenda. AML 6 lukuun, esimerkiksi 6 luvun 6 :n 4 momentiksi lisätään yhtiöjärjestysperustaista lunastusvelvollisuutta koskevat täsmennykset: Lunastusvelvollisuuden perustava ääniosuus saadaan määrätä yhtiöjärjestyksessä 1 momentissa säädettyä alemmaksi. Lunastusvelvollisuus saadaan kuitenkin asettaa vain sellaiselle osakkeenomistajalle, jonka 2 momentin mukaisesti laskettu ääniosuus on vähintään yhtä suuri kuin yhdenkään muun osakkeenomistajan samalla tavoin laskettu ääniosuus. Lunastusvastikkeesta ei saada määrätä tämän luvun 7 :stä poikkeavasti. Ehdotuksessa ei ole otettu kantaa siihen, miten onnistunut AML 6:7 mukainen hinnanmääritys nykyisellään on vaan vain siihen, että käyvän lunastushinnan perusteista tulisi määrätä laissa, jotta hintaan korottavasti vaikuttavat yhtiöjärjestysmääräykset eivät muodostu yritysostojen esteeksi. 3. Osakeyhtiölaki 3.1. Julkisen yhtiön osavuosi- ja vuosikatsaus (OYL 11:12.1 ) Otsikossa mainittu säännös velvoittaa sellaisenkin julkisen yhtiön, joka ei ole tarjonnut osakkeitaan tai muita arvopapereita yleisölle, laatimaan vastaavanlaisen osavuosikatsauksen, ja tarvittaessa myös vuosikatsauksen, jota edellytetään AML 2:5 ja 2:5a :ssä yhtiöltä tai muulta liikkeeseenlaskijalta, jonka arvopaperi on otettu pörssi- tai muun julkisen kaupankäynnin kohteeksi. Säännöksen perusteluna todetaan lyhyesti (HE 89/1996 vp., s. 125), että [k]oska julkinen osakeyhtiö voi varainhankinnassaan kääntyä yleisön puoleen, yhtiön osakkeenomistajille\n11 11 ja muille sidosryhmille on tärkeää saada riittävästi tietoa yhtiön toiminnasta ja taloudellisesta tilasta myös tilikauden aikana. Lainakohdalla on selvä tavoite: suojata niitä sijoittajia, jotka ovat ostaneet osakkeita tai arvopapereita sellaisesta yhtiöstä, joka ei (vielä) ole arvopaperimarkkinalain tarkoittaman julkisen kaupankäynnin kohteena. Tavoitteensa hyväksyttävyydestä huolimatta säännöksen tekninen muotoilu ei ole onnistunut. Nykyisellään se rasittaa tarpeettomasti myös sellaisia yhtiöitä, jotka eivät ole kääntyneet rahoituksessaan yleisöön puoleen. Ennen kuin yhtiössä on päätetty, että yleisölle suunnataan osakeanti tai ryhdytään muuhun julkisen rahoituksen hankintaan, on vaikea nähdä, mitä tavoitetta pakottava säännös osavuosi- ja vuosikatsauksen laatimisesta palvelee, sillä toisaalta AML 2:3 edellyttää tarjousesitteen laatimista ennen kuin ylipäänsä voidaan kääntyä yleisön puoleen arvopaperien tarjoamiseksi sijoittajille. Tässä esitteessä on tuotava seikkaperäisesti julki viimeisin tieto yhtiön taloudellisesta asemasta ja tuloksesta; se, että yhtiö on toisaalta ollut jo tätä ennen velvoitettu laatimaan osavuosikatsauksia voimassa olevan OYL 11:12 :n nojalla, ei juuri lisää markkinaosapuolten käytettävissä olevaa informaatiota sen lisäksi, mitä esitteestä ilmenee, sillä esitteessä on aina annettava sijoittajalle riittävät tiedot perustellun arvion tekemiseksi arvopapereista ja niiden liikkeeseenlaskijasta (AML 2:3.5 ). Ehdotus de lege ferenda. Yhtäältä osakeyhtiölaista kumotaan 11:12 ja toisaalta AML 2:5 ja 2:5a :ää laajennetaan muuttamalla sanonta julkisen kaupankäynnin kohteena olevan arvopaperin liikkeeseenlaskija käsitteeksi yhteisö, joka on laskenut arvopaperinsa yleiseen liikkeeseen. Säännöksen soveltamisalan ulkopuolelle tulisi kuitenkin rajata AML 2:3.4 :n ensimmäisen virkkeen tapaan velkasitoumukset, jotka erääntyvät alle vuoden kuluessa niiden liikkeeseenlaskusta Yhtiön yksityiseksi muuttamista vastustaneen osakkaan lunastusoikeus (OYL 17:3 ) Osakeyhtiölain 17:3 oikeuttaa julkisen yhtiön osakkaan, joka on vastustanut yhtiön muuttamista yksityiseksi, vaatimaan yhtiöltä osakkeensa lunastusta käypään hintaan. Lain yksittäiselle osakkaalle tarjoama suoja on tältä osin samankaltainen OYL 14:12 ja 14a:3.5 :n tarkoittamassa sulautumisessa ja jakautumisessa. Erona on kuitenkin se, että yhtiön muuttuessa yksityiseksi osakkaalla on mahdollisuus jatkaa yhtiössä, joka on taloudellisessa mielessä sama kuin mitä se\n12 12 oli aikaisemmin julkisena; hänen osuutensa säilyy muuttumattomana samassa taloudellisessa kokonaisuudessa. Vastaava mahdollisuus on sulautumista tai julkisen yhtiön jakautumista vastustavan osakkaan ulottumattomissa. Tämän vuoksi voidaan kysyä, onko 17:3 :n tarkoittama lunastusoikeus tarkoituksenmukainen suojamuoto voimassa olevan lain mukaisessa laajuudessaan. Lainkohdan perustelut ovat suppeat. Hallituksen esityksen (89/1996 vp., s. 173) mukaan [o]sakkeenomistajan asema saattaa olennaisesti heikentyä, jos yhtiö muuttuu julkisesta yksityiseksi. Lisäksi edellisen pykälän jossa edellytetään määräenemmistöä päätettäessä yhtiön muuttamisesta yksityiseksi esitöissä todetaan, että [v]aikeutettu päätöksenteko muutettaessa yhtiö julkisesta yksityiseksi on paikallaan, koska muutos on omiaan heikentämään osakkeenomistajan asemaa. Menettäähän osakkeenomistaja tällöin mahdollisuutensa myydä osakkeensa julkisessa kaupankäynnissä (ibid, s. 172). Ottaen huomioon, että osakas yksityiseksi muuttuvassa yhtiössä voi aina kuitenkin jatkaa samassa taloudellisessa kokonaisuudessa kuin aikaisemmin, aseman heikentyminen voinee johtua vain muutoksesta osakkeen likviditeetissä eli mahdollisuudessa luopua osakkuudesta sen todellisesta arvosta. Likviditeetti vähentyminen taas liittyy osakkeen luonteeseen arvopaperimarkkinalain tarkoittaman rahoitusvälineenä. Tähän nähden OYL 17:3 :n nykyinen muotoilu ei ole paras mahdollinen. Kun osakkeen AML 1:3 :n mukainen julkinen kaupankäynti päättyy pörssi- tai markkina-arvopaperina, on selvää, että se vaikuttaa arvopaperin likviditeettiin. Jos yhtiö muuttuu tässä yhteydessä yksityiseksi, on OYL 17:3 :n tarkoittama lunastusoikeus likviditeetin kannalta perusteltu suojamuoto vähemmistöomistajalle, sillä arvopaperimarkkinalaki ei edellytä tosin nykyisessä markkinakäytännössä tavanomaisen 9 lunastustarjouksen tekemistä tilanteessa, jossa julkinen kaupankäynti osakkeella päättyy. Toisaalta OYL 17:3 ei täytä tätä AML:n aukkoa kokonaisuudessaan, sillä siinä lunastusoikeus edellyttää yhtiömuodon muuttumista yksityiseksi, kun taas julkisen kaupankäynnin loppuminen ei tätä itsessään merkitse: yhtiö voi pysyä julkisena, vaikka julkinen kaupankäynti sen osakkeella päättyisikin. 9 Pörssikäytännössä julkinen kaupankäynti voidaan lopettaa vasta, kun OYL 14:19 :n tarkoittama yli 90 %:n omistuksen keskittyminen on tapahtunut, jolloin muilla osakkailla on oikeus vaatia osakkeidensa lunastamista käypään hintaan.\n13 13 Toinen tilanne, jossa likviditeetillä on merkitystä, on käsillä kun osakkeitaan AML 1:1 :n tarkoittamalla tavalla yleiseen liikkeeseen laskenut yhtiö päättää muuttua yksityiseksi. Päätös itse asiassa kertoo sen, että yhtiö ei aio vastaisuudessa pyrkiä samaan osakkeitaan julkisen kaupankäynnin kohteeksi, jolloin niiden likviditeetti olisi lisääntynyt nykyisestään niihin sijoittaneen henkilön kannalta; toisin sanoen yhtiön tavoite on likviditeetin edistämiseen nähden päinvastainen. Tällaisessa tilanteessa OYL 17:3 :n lunastussäännöstä voidaan pitää perusteltuna vähemmistösuojan kannalta, mutta tällöinkin vain sellaisten osakkeiden osalta, jotka on saatettu yleiseen liikkeeseen. Muiden osakkeiden kohdalla ei ole olemassa vastaavaa tarvetta vähemmistösuojalle, sillä jos yhtiö ei ole kääntynyt yleisön puoleen rahoituksen hankkimiseksi laskelmalla yleiseen liikkeeseen osakkeitaan, ei yhtiön muuttuminen yksityiseksi merkitse tosiasiallista muutosta asianomaisen osakkeen likviditeetissä. Osakkeethan ovat kuten aikaisemminkin saman suppean henkilöpiirin omistuksessa. Lunastusoikeuden tarkoituksenmukaisuus tällaisten tilanteiden varalta on siten kyseenalainen. Ehdotukset de lege ferenda.  OYL 17:3 :n ensimmäisen virkkeen sanamuoto täsmennetään seuraavasti: Arvopaperimarkkinalain 1 luvun 1 :n tarkoittamalla tavalla yleiseen liikkeeseen saatetun osakkeen omistajalla, joka on äänestänyt 2 :ssä tarkoitettua päätöstä vastaan, on oikeus vaatia yhtiötä lunastamaan hänen osakkeensa.  OYL 17:3 :n lisätään uusi toinen virke, jolloin nykyinen toinen virke siirtyy kolmanneksi; uusi toinen virke kuuluisi: Sama oikeus on omistajalla, jonka osakkeella arvopaperimarkkinalain 1 luvun 3 :n 1 momentissa tarkoitettu julkinen kaupankäynti on päätetty lopettaa, jollei hänellä jo ole oikeutta vaatia 14 luvun 19 :n tarkoittaman osakkeiden ja äänten keskittymisen johdosta oikeutta vaatia lunastusta Käyvän hinnan määräytyminen julkista ostotarjousta seuraavassa lunastusmenettelyssä (OYL 14:19 ) Arvopaperimarkkinalain 6:1 :n mukaista julkista ostotarjousta ja 6:7 :n tarkoittamaa lunastustarjousta seuraa tavanomaisesti myös OYL 14:19 :n lunastusoikeuden ja velvollisuuden aktualisoituminen. Tämän yhteyden myötä on esitetty muun muassa käyvän hinnan määrittämistapojen yhdenmukaistamista AML:ssa ja OYL:ssa. Asiasta on laadittu erillinen selvitys, Julkinen ostotarjous ja osakkeen käypä hinta (Timo Kaisanlahti, päivätty ); selvitys on tä-\n14 14 män muistion liitteenä. Selvitykseen sisältyvä de lege ferenda ehdotus on seuraava: Lunastustarjouksen mukaista korvausta on pidettävä käypänä hintana, jos sen hyväksyvät osakkaat, jotka omistavat enemmistön tarjouksen kohteena olevista osakkeista. Enemmistön hyväksyminen sitoisi tällöin myös muita tarjouksen kohteena olevia osakkaita: ne osakkaat, jotka pitäisivät tarjottua vastiketta riittämättömänä, eivät voisi saada korkeampaa hintaa välimiesmenettelyssä. Perustuslaillisesta omaisuudensuojasta kuitenkin johtuu, ettei tarjoukseen tyytymättömältä osakkaalta, vaikka hän omistaisi vain yhden osakkeen, voida evätä mahdollisuutta riitauttaa asiaa välimiesmenettelyssä eikä oikeutta valittaa välitystuomiosta yleiseen alioikeuteen. Asiaa arvioitaessa on otettava huomioon lunastussäännöksen asema Suomen oikeusjärjestelmässä yleisesti. Kyseessä on vähemmistöosakkaiden omaisuuden lunastaminen vastoin omistajan tahtoa, joten se merkitsee poikkeusta perustuslain 15 :n 1 momentissa tarkoitetusta omaisuuden suojasta. PerL 15.2 mukaan omaisuuden pakkolunastuksesta yleiseen tarpeeseen täyttä korvausta vastaan säädetään lailla. Yleisenä tarpeena on Suomessa vakiintuneesti voitu pitää myös sellaista yksityistä intressiä, jonka edistäminen on katsottu yleisen edun mukaiseksi. Tällainen on myös yhtiön enemmistöosakkaan oikeus lunastaa vähemmistö ulos sekä ainoana osakkaana järjestää yhtiön hallinto tehokkaalla ja tarkoituksenmukaisella tavalla. Omaisuuden lunastustilanteissa vakiintuneena menettelynä on, että asianosainen voi aina riitauttaa lunastuskorvauksen ja saattaa asian tuomioistuinten arvioitavaksi. On vaikea nähdä perusteita sille, että omistajan asema ja suojamekanismit voitaisiin määritellä tätä huonommiksi kun kyseessä on yksityisessä intressissä tapahtuva lunastus. Taloustieteellisistä perusteluista huolimatta ei myöskään ole mahdollista tehdä omistamisesta ja omaisuuden arvostamisesta sen tyyppistä demokratiakysymystä, joka voisi ratketa enemmistömielipiteellä kaikkia sitovasti. Lunastushinta on sen vuoksi jatkossakin määrättävä tapauskohtaisesti ja osakkeenomistajalla on oltava mahdollisuus esittää oma käsityksensä sen määräytymisen perusteista. Edellä sanottu ei käsityksemme mukaan estä lunastusmenettelyn merkittävää rationalisoimista sekä siihen liittyvää enemmistön hyväksymän hinnan käyttämistä olettamana käyvästä hinnasta. Käytännössä tämä merkitsisi muutosta nykyiseen\n15 15 sääntelyyn siinä, että toimimisvelvollisuus siirrettäisiin lunastajalta vähemmistöosakkaille. Tällöin lunastajalla olisi oikeus saada osakkeet enemmistön hyväksymän tarjouksen mukaisella hinnalla kaikilta niiltä vähemmistöosakkailta, jotka eivät ilmoita vastustavansa tarjottua hintaa. Jos yksikin osakas vastustaa tarjottua hintaa, lunastajan olisi vietävä hinnan määrääminen välimiesoikeuden käsiteltäväksi. Omaisuudensuojaa koskeva sääntely ilmeisesti aiheuttaa sen, että saman periaatteen tulisi koskea tilanteita, joissa yksikin osakas on tuntematon tai jää tavoittamatta. Lähtökohdaksi voidaan kuitenkin ottaa, että riippumaton edunvalvoja voi poissa olevien ja tuntemattomaksi jääneiden osakkeenomistajien puolesta arvioida sekä lunastushintaa että siihen liittyvänä kysymyksenä myös välimiesmenettelyn tarpeellisuutta. Siksi tulisi säätää erikseen siitä, että edunvalvoja voi hyväksyä enemmistön tavoitetuista osakkaista hyväksymän hinnan ilman välimiesmenettelyä myös silloin (toisin kuin OYL 14:20.4) kun asia on jonkun muun osakkaan osalta riitainen. Lisäksi edunvalvojan määrääminen tulisi erottaa lunastajan vaikutuspiiristä sen varmistamiseksi, että edunvalvoja on aidosti riippumaton. Nykyisellään tämä ei toteudu, sillä kohdeyhtiö on edunvalvojaa määrättäessä lunastajan määräysvallassa. Ehdotettu aktiivisen vastustamisen edellyttäminen pienosakkaalta ei käsityksemme mukaan vaarantaisi vähemmistöosakkaiden asemaa tai aiheuttaisi heille nykyisestä poikkeavia merkittäviä kustannuksia. Vastustamisilmoitusta lukuun ottamatta menettely- ja kulusääntöjä ei olisi tarpeellista muuttaa, ja lunastusmenettely voitaisiin edelleen käydä pääsäännön mukaisesti lunastajan kustannuksella. Ero nykyiseen sääntelyyn syntyisi siitä, että passiivisena pysyttäytyvät pienosakkaat jäisivät prosessin ulkopuolelle, jolloin asianosaisten määrä pienenisi pörssiyhtiöissä aivan olennaisesti. Samalla lunastusten läpivieminen nopeutuisi ja menettelystä lunastajalle aiheutuvat kustannukset vähenisivät. Edellä esitettyyn perustuva ja Kaisanlahden tutkimuksellisten johtopäätösten perusteella muokattu de lege ferenda ehdotuksemme on seuraava: Lunastustarjouksen mukaista korvausta on pidettävä käypänä hintana, jos sen hyväksyvät osakkaat, jotka omistavat enemmistön tarjouksen kohteena olevista osakkeista. Jokaisella osakkaalla on halutessaan oikeus ilmoittaa, että ei hyväksy enemmistön hyväksymää hintaa. Enemmistön hyväksyminen sitoo niitä tarjouksen kohteena olevia osakkaita, jotka eivät tällaista ilmoitusta tee. Yhdenkin osakkaan vastustus johtaa siihen, että lunastajan on käynnistettävä välimiesmenettely käyvän hinnan määräämiseksi. Poissaoleville ja tuntemattomille osakkeenomistajille määrätty edunvalvoja\n16 16 voi hyväksyä enemmistön hyväksymän lunastushinnan myös ilman välimiesmenettelyä, joten menettely on heidän osaltaan käynnistettävä vain, jos edunvalvoja ei hyväksy lunastushintaa. Kuten edellä ilmenee, käsityksemme on, että osakkeesta maksettavaa täyttä korvausta tai osakkeen käypää hintaa ei voida määritellä yleisellä ja kaikkiin lunastustilanteisiin soveltuvalla tavalla. Sen vuoksi pidämme ensisijaisina vaihtoehtoina lunastukseen liittyvien menettely- ja hinnanmäärittelysäännösten yhdenmukaistamista osakeyhtiölaissa ja arvopaperimarkkinalaissa sekä siihen liittyvää arvopaperimarkkinalain mukaisen käyvän hinnan aseman vahvistamista lunastusprosesseissa esimerkiksi olettamasääntöjä hyväksi käyttäen. Tällä tavoin voidaan yhdenmukaistaa osakkeen hinnan määrittäminen AML:n ja OYL:n mukaisissa lunastusmenettelyissä. Käsityksemme mukaan tämänkaltainen Ruotsissa jo aiemmin omaksuttu vapaaehtoisen lunastustarjouksen ja vähemmistöosakasta velvoittavan lunastusvaatimuksen lunastushinnan yhdenmukaistaminen varmistaa tehokkaasti sen, että lunastustarjouksen tekijä voi varautua myöhempään lunastusvaatimukseen ja käynnistää lunastusmenettelyn ilman viivytystä ja tarpeettomia lisäkustannuksia. Tätä pidemmälle menevää lunastusmenettelyjen yhdenmukaistamista on vaikea toteuttaa sen vuoksi, että AML:n mukaan on kysymys ostajan velvollisuudesta ja OYL:n mukaan ostajan oikeudesta lunastaa osakkeet, ja että menettelyt siten eroavat vähemmistöosakkaiden kannalta olennaisesti toisistaan: AML:n mukaisen tarjoushinnan perusteella osakkeista luopuminen on vapaaehtoista ja OYL:n mukaisen lunastushinnan perusteella luopuminen pakollista. Sen vuoksi AML:n mukainen hinta voi OYL:n tarkoittamissa lunastustilanteissa olla enimmillään vahvan presumption asemassa. Edellä sanottuun perustuva de lege ferenda ehdotus on seuraava: Osakeyhtiölain 14:19 :ään lisätään hintaa koskeva 5 mom., joka kuuluu seuraavasti: Jos lunastusmenettelyä edeltää arvopaperimarkkinalain 6 luvun 6 :n mukainen ostotarjous, käypänä hintana pidetään arvopaperimarkkinalain 6 luvun 7 :n mukaista hintaa, ellei muuhun ole erityistä syytä.\n17 17 Tässä tarkoitettuja erityisiä syitä tulisi välimieskäytäntöä silmällä pitäen pyrkiä täsmentämään perusteluissa. Tällöin mielestämme keskeinen tekijä on aika: jos lunastusvaatimus seuraa viivytyksittä lunastustarjousta, hinnoittelun tulisi olla yhdenmukaista. Jos taas niillä on selkeä väli, omaisuudensuojasäännökset edellyttävät mahdollisuutta osakkeen käyvän hinnan uudelleen arvioimiseen lunastushetkellä. Tähän liittyvä yksityiskohta joka tulee tarkemmin esille lunastusmenettelyä arvioitaessa on, että lunastushinnan määrittämisen ajankohta tulisi säätää laissa. Jos näin menetellään ja ajankohdaksi valitaan oikeuskirjallisuudessa (Timonen: Lunastushinta osakeyhtiölain mukaisessa vähemmistöosakkeiden luovutusmenettelyssä, 2001) esitetty lunastusvaatimuksen esittämisajankohta, lunastusmenettelyn kesto ei vaikuta hinnoitteluun. Tämä helpottaa osaltaan hinnanmäärityksen yhdenmukaistamista edellä tarkoitetulla tavalla Julkisesti noteeratun yhtiön AML:ssa tarkoitettuna liikkeeseenlaskijana antama informaatio (OYL 4:4a ja useissa muissa kohdissa sekä AML 2 luku) Osakeyhtiölaissa on lukuisia erilaisia tiedonantovelvollisuutta koskevia säännöksiä, jotka tyypillisimmin liittyvät yhtiökokouspäätöksentekoon ja koskevat etenkin yhtiön taloudellista asemaa yleisesti sekä erilaisia osakepääoman korotustilanteita. Keskeinen näistä on 4 luvun 4 a, johon myös viitataan muualla laissa. Toisaalta arvopaperimarkkinalain 2 luvussa on varsin yksityiskohtaisesti säännelty julkisesti noteeratun yrityksen tiedonantovelvollisuutta ja velvollisuutta erilaisten esitteiden laatimiseen. Näistä johtuva päällekkäisyys on usein esillä lainsäädännöstä aiheutuvia kustannuksia ja hallinnollisia rasitteita koskevassa keskustelussa ja on ilmeistä, että etenkin yhtiön taloudellista asemaa koskevat OYL:n nojalla pääoman korotustilanteissa annettavat tiedot ovat tyypillisesti sellaisia, jotka kuuluvat myös AML:n mukaisen tiedonantovelvollisuuden piiriin. Samoin OYL:n mukainen yhtiökokouskutsuun liitettävä informaatio on sisällöltään samaa kuin AML:n tiedonantovelvollisuuksien tarkoittama informaatio. AML:n ja OYL:n erilaisista tavoitteista seuraa, että kaikki aiemmin annettu informaatio ei ole samanarvoista myöhemmin sovellettavaksi tulevan informaation antoa koskevan säännöksen kannalta. AML:n listalleotto- ja tarjousesitteitä koskeviin säännöksiin sisältyvän informaation keskeisenä tavoitteena on taata sijoittajille sellainen riittävä kokonaisaineisto, jonka varassa perustellut sijoituspäätökset on mahdollista tehdä. Esitteen sisältöä ja sen tietoja on arvioitava kokonaisuutena, joten tässä kontekstissa ei voitane tyytyä siihen, että yksityiskoh-\n18 18 taisten tietojen antamisen sijasta viitattaisiin aiemmin julkistettuun tietoon ja ohjattaisiin sijoituspäätöksen tekijät tutustumaan siihen. Sen sijaan OYL:n pääomankorotus- ja muihin päätöstilanteisiin liittyvän informaation osalta olennaista on, että tiedot ovat osakkeenomistajien saatavilla, eikä esimerkiksi yhtiökokouskutsua tai sen liiteaineistoa voida pitää AML:n mukaisiin esitteisiin rinnastuvina kokonaisuuksina. Kun kysymys ei ole esitteistä vaan AML:n tarkoittamista säännöllisestä ja jatkuvasta tiedonantovelvollisuudesta, AML:n lähtökohtana on tiedon julkistaminen viivytyksettä ja siten, että se on kaikkien markkinaosapuolten eikä vain yhtiön osakkeenomistajien saatavilla. Osakkeenomistajien informoiminen yhtiökokouspäätöksenteon yhteydessä puolestaan perustuu joko täysin tai ainakin valtaosaltaan sellaisiin tietoihin, jotka lähtökohtaisesti on tullut jo saattaa julkisiksi AML:n nojalla. Näistä syistä näemme tilanteen sellaiseksi, että OYL:n säännöksissä ja OYL:n sääntelemissä informaatiotilanteissa voidaan viitata aiempaan AML:n nojalla annettuun informaatioon, mutta ei toisin päin. Käsityksemme mukaan ei ole tarkoituksenmukaista pyrkiä ennakoimaan ja sääntelemään teknisesti yhdenmukaisella tavalla kaikkia mahdollisia tiedonantovelvollisuus- ja informaatiovelvollisuustilanteita. Tällaisen lähestymistavan sijasta pidämme suotavana sellaista päällekkäiset velvoitteet huomioon ottavaa yleissäännöstä OYL:ssa, joka oikeuttaisi yhtiön viittaamaan AML:n nojalla jo julkistamaansa tietoon. Tällä tavoin voidaan välttyä päällekkäisiltä julkistamisvelvoitteilta. Säännöksen perusteluissa tulisi varmuuden vuoksi tuoda esille se sinänsä selvä seikka, että viittaussäännöksen vetoaminen on mahdollista vain, kun markkinainformaatio täyttää OYL:n mukaiset sisällölliset vaatimukset. Esimerkiksi tilinpäätöstietoja koskeva julkistamisvelvollisuus voi täyttyä vain kirjanpidollisen tilinpäätöksen julkistamisella, eikä erilaisilla pro forma luvuilla, tiivistelmillä tms. ole merkitystä yhtiökokouspäätöksenteon kannalta. Ehdotus de lege ferenda. OYL:iin lisätään esimerkiksi yhtiökokouskutsua koskevien säännösten yhteyteen viittausnormi, joka asialliselta sisällöltään on seuraava: Julkisesti noteerattu osakeyhtiö voi täyttää tämän lain mukaisen velvollisuutensa tiettyjen tietojen tai tietyn informaation julkistamiseen viittaamalla sellaiseen arvopaperimarkkinalain 2 luvussa tarkoitettuun tiedotteeseen, katsaukseen tai esitteeseen, joka on julkistettu enintään kolme kuukautta ennen tämän lain mukaisen julkistamisen ajankohtaa ja joka on osakkeenomistajien saatavilla tai jonka yhtiö osakkeenomistajan pyynnöstä viivytyksettä hänelle toimittaa.\n19 Omistuksen rekisteröiminen ja omistustietojen julkisuus (OYL 3:10, 3:12, 3a:6 ja 3a:8, AML 2:9) Tämän selvitystyön toimeksiantoon liittyvässä LsN Airaksisen muistiossa on annettu tehtäväksi mm. arvioida, voitaisiinko nykyisestä omistustietojen julkisuudesta osittain luopua esimerkiksi siten, että omistuksen ilmoittaminen perustuisi AML:n mukaiseen ilmoitusvelvollisuuteen, jonka alarajana on 5 % suuruinen osuus osakkeista tai äänistä. Asiaa arvioitaessa huomioon otettavat keskeiset seikat on todettu jo kyseisessä muistiossa ja ne voidaan tiivistää seuraavaan: ulkomaisilla omistajilla on aina mahdollisuus pitää osakkeensa hallintarekisteröityinä, suomalaisilla ei suomalaistyyppinen kaikkien omistajatietojen julkisuus on kansainvälisessä vertailussa poikkeuksellista ulkomaalaisomistuksen suuren määrän vuoksi omistuksen julkisuus koskee useissa yhtiöissä tosiasiallisesti vain vähemmistöä osakkeista tai äänistä julkisuustavoitteen toteuttaminen saattaa entisestään vaikeutua, jos arvoosuusjärjestelmä jatkossa mahdollistaa kansainvälisesti verraten yleisen ns. moniportaisen omistajarakenteen. Omistuksen julkisuutta arvioitaessa tulisi erottaa toisaalta julkisesti noteeratut ja noteeraamattomat yhtiöt sekä toisaalta viranomaisten ja yksityisten tahojen mukaan lukien markkinaosapuolet tiedontarpeet. Lisäksi tulee ottaa huomioon se, että OYL:n säännökset estävät yhtiökokouspäätöksentekoon osallistumisen osakkeilla, joita ei ole asianmukaisesti rekisteröity osakkeenomistajan nimiin. Käsityksemme mukaan osakeluetteloon kirjaamisen ja yhtiökokouspäätöksenteon kytkeminen sekä omistustietojen ns. osakasjulkisuus riittää lähtökohtaisesti turvaamaan yhtiön ja sen osakkeenomistajien intressit, eikä näiden kannalta olisi tarvetta pitää julkisia osakeluetteloja noteeraamattomissa yhtiöissä. Noteerattuja yhtiöitä koskevat markkinaosapuolten tiedontarpeet puolestaan perustuvat siihen, että määräysvallan jakautumisella ja sen käyttäjällä vähintään voi olla vaikutusta myös yrityksen markkina-arvoon ja sen osakkeen arvoon. Tältä kannalta AML:n mukaisen ilmoitusvelvollisuuden alarajana oleva 5 % on riittävä myös omistustietojen yleisen julkisuuden alarajaksi, eikä sitä pienemmillä omistusosuuksilla ole sellaista yleistä merkitystä, että niiden tulisi olla julkisia. Lähtökohtana voidaan pitää, että myös yksityisessä yhtiössä osakkeenomistajilla on intressi tietää tai voida selvittää vain yhtiön merkittävät osakkeenomistajat ja äänivallan käyttäjät. Tältäkin kannalta AML:n mukainen 5 % osakkeista ja äänistä alkava sekä 66 % osakkeista ja äänistä päättyvä ilmoitusvelvollisuus on vähintään riittävä.\n20 20 Käytännössä alaraja voisi olla selvästikin korkeampi, sillä omistukseltaan keskittyneissä tai verraten keskittyneissä noteeraamattomissa yhtiöissä 5 % omistus ja äänivalta eivät ole merkitseviä tekijöitä. Jäljempänä olemme päätyneet esittämään alarajaksi 10 % lähinnä siksi, että tällä rajalla on merkitystä osakeyhtiöoikeuden järjestelmän takaamien vähemmistöoikeuksien kannalta. Viranomaisten tiedontarpeet liittyvät sekä verotuksellisiin seikkoihin että yleisiin viranomaisintresseihin, tyypillisimmin omistajatietoihin pakkotäytäntöönpanossa sekä taloudellisen rikollisuuden torjuntaan. Niitä arvioitaessa on otettava huomioon myös kansainvälisesti voimakkaasti esillä oleva vaatimus siitä, että yhtiöiden ns. todellisista edunsaajista (beneficial owners) varmistautumisen on aina oltava mahdollista esimerkiksi talousrikollisuuden ja rahanpesun ehkäisemiseksi tai terrorismiin liittyvien rahavirtojen selvittämiseksi. Näiden intressien kannalta omistajatietojen ei tarvinne olla julkisia, kunhan ne ovat viranomaisten saatavilla. Arvo-osuusjärjestelmään liitettyjen osakkeiden osalta tämä on nykyisellään turvattu arvo-osuustileistä annetun lain 33 :ssä. Vastaavan säännöksen ottaminen mahdollisesti hieman nykyistä laajempana OYL:iin nykyisten osakeluettelon julkisuutta koskevien 3:12 ja 3a:8 :n tilalle riittäisi tästä näkökulmasta takaamaan riittävän omistajatietojen julkisuuden. Osakkaita ja markkinaosapuolia voidaan yhdessä luonnehtia omistajaintressin edustajiksi ja viranomaisia yhteiskunnan intressin edustajiksi. Kolmas merkityksellinen intressitaho ovat osakeyhtiön sopimuskumppanit laajasti ymmärrettynä rahoittajat, velkojat, liikekumppanit, asiakkaat joilla voi olla omistajista ja viranomaisista poikkeavia intressejä. Omistustietojen julkisuus voi kuitenkin olla näille tahoille tärkeää vain yhtiön määräysvallan käyttäjää tai käyttäjiä selvitettäessä, joten edellä tarkoitettu merkittävän omistuksen ja äänivallan julkisuus riittäisi myös sopimuskumppaneiden intressien täyttämiseen. Ehdotus de lege ferenda: OYL 3:12 ja 3a:8 korvataan säännöksellä tai säännöksillä, jonka / joiden asiasisältö on seuraava: Osakeluettelo ja osakasluettelo ovat julkisia niiden osakkeenomistajien osalta, joiden osuus osakkeista tai äänistä ylittää 10 %. Julkisesti noteerattujen yhtiöiden osalta tiedot ovat julkisia niiden osakkeenomistajien osalta, joiden osuus osakkeista tai äänistä ylittää 5 %. Viranomaisilla on kuitenkin aina oikeus saada tiedot myös näitä rajoja alemmista omistuksista.\n1. SÄÄNTELYN TEKNINEN RATIONALISOINTI - LUNASTUSMENETTELY\n123 Dimitrios Himonas Liite 8 OSAKEYHTIÖLAKI JA ARVOPAPERIMARKKINAT 64 Tämä muistio on laadittu oikeusministeriön osakeyhtiölain (734/1978, OYL ) uudistamishankkeen yhteydessä. Muistion tarkoituksena on\nYHTIÖOIKEUDEN ERITYISKYSYMYKSET Itä-Suomen yliopisto\nYHTIÖOIKEUDEN ERITYISKYSYMYKSET Itä-Suomen yliopisto Yritysoikeuden ma. professori OTT, VTM Veikko Vahtera Exit-oikeudet normaali exit-oikeus perustuu osakkeenomistajan yleiseen oikeuteen saada myydä osakkeensa


Luovia askarteluideoita Paikkakortit | DIY Paikkakortit\nHaluatko tehdä juhliisi paikkakortit?\nItse tekemillä paikkakorteilla koristelet juhlapöydän persoonallisesti ja luovasti.\nTäältä löydät tuotteet ja ideat erilaisiin paikkakortteihin.\nKaikkiin ideoihin on saatavilla "kuinka sen teet" -ohjeet, joten sinun tarvitsee vain valita haluamasi väri ja yhdistää se juhlien teemaan.\nPaikkakortti pakettietiketistä ja DYMO-teipistä\nPotkupuku paikkakortit ristiäisiin\nPaikkakortti, 85x80 mm, Luonnonvalkonen, 20 Kpl\nTagit, 3x8 cm, 220 g, Luonnonrusk., 20 Kpl, 1 Pkk\nPosca Marker, Pc-5m, Medium, Paksuus: 2,5 , Hopea, 1 Kpl\nServietti, 40x40 cm, Valkoinen, 20 Kpl\nInspiraatio: 15655 Kirahvi-paikkakortit\nInspiraatio: 15657 Paikkakortti häihin\nInspiraatio: 15651 Itsetehty paikkakortti\nInspiraatio: 15653 Paikkakortti ekokartongista, koristeltu kuivatulla lehdellä\nInspiraatio: 15659 Paikkakortti hääparilla ja pitsikartongilla\nInspiraatio: 15384 Kimaltavalla sydämellä koristeltu paikkakortti\nInspiraatio: 15379 Kolmiulotteisella kukalla koristeltu paikkakortti Tee oma paikkakortti ja koristele se kuvioleikkurilla leikatuilla kukilla, jolla saat korttiin kolmiulotteisuutta.\nInspiraatio: 15386 Paikkakortti tagista\nInspiraatio: 15284 Kukilla koristeltu paikkakortti\nInspiraatio: 15182 Serviettirengas/ paikkakortti häihin kartonkisydämestä ja satiininauhasta.\nInspiraatio: 15180 Kartonkisydän paikkakorttina\nInspiraatio: 15183 Paikkakortti häihin kartonkisydämestä ja kukasta Kartokisydäntä voi käyttää yksinkertaisena paikkakorttina hääjuhlissa. Tämä paikkakortti pysyy pystyssä kukan avulla, joka laitettu sydämen läpi.\nInspiraatio: 15181 Sydän paikkakortti\nInspiraatio: 15285 Paikkakortit kierrätyskartongista\nInspiraatio: 14964 Tuttipullolla koristeltu paikkakortti\nInspiraatio: 14963 Paikkakortti ristiäisiin\nInspiraatio: 14969 Paikkakortti ristiäisiin vaippakoristeella\nInspiraatio: 14965 Potkupuku paikkakortit ristiäisiin\nInspiraatio: 14971 Emoji paikkakortit\nInspiraatio: 14888 Musta kortti design-teippireunuksilla\nInspiraatio: 14889 Hääkutsu hopeanvärisellä reunuksella ja tekstuuripaperilla.\nInspiraatio: 14704 Paikkakortti pakettietiketistä ja DYMO-teipistä\nInspiraatio: 16038 Punamusta kutsu, paikkakortti, menu ja pöytäkoristeet\nInspiraatio: 16027 Turkoosin ja kullan väriset pöytäkoristeet, servietit ja paikkakortit\nInspiraatio: 16023 Kutsu, paikkakortti ja pöytäkoristeita helmiäisenä ja filigraanilla\nInspiraatio: 16013 Pinkki ja valkoinen kutsu, paikkakortti ja serviettikoriste\nInspiraatio: 16016 Ruskeat pöytäkoristeet, servietit ja paikkakortit nostalgisella pitsillä. Taittelurasia on koristeltu epäsymmetrisellä puusydämellä ja kiinnitetty luonnonnarulla. Rullattuun serviettiin on laitettu koristeeksi kakkupaperi. Kartonkietiketti on koristeltu kakkupaperista leikatulla pitsillä ja sitä on käytetty paikkakorttina. Nimet on kirjoitettu Uni Posca markerilla.\nInspiraatio: 16051 Lila ja valkoinen kutsu, paikkakortti ja pöytäkoristeet\nInspiraatio: 14493 Pinkki ja rosa kutsu, paikkakortti ja menu, sekä pöytäkoristeet\nInspiraatio: 14492 Kutsut ja paikkakortit kultaisilla höyhenillä ja akryylitimanteilla


Nemia - Rekku Rescue ry\nLisätty sivulle: 2011-09-30\n2012/alkuvuosi Nemia sai oman kodin\nNarttupentu, noin 6kk, kotihoidossa Nokialla\n30.12.2011 kuulumisia kotihoidosta: Terppa taas kaikille! Tässä kun on tapahtunu paljon kaikenmoista, niin päätin taas tiedotella ittestäni.\nMä etsin yhä sitä omaa kotia. Ihan kivaa täällä hoidossakin on. Välillä mä kuulemma koettelen hoitajien hermoja, kun mussa on jotain energiaa. Onneksi mä osaan purkaa sitä oikeisiin asioihin, kuten leluihin. Mulla on täällä paljon leluja joista mä tykkään. On kivaa kun noi hoitajat leikkii mun kanssa, mutta osaan mä leikkiä ihan yksinkin :)\nMe käytiin jouluna jossain kivassa paikassa, jota kutsutaan mökiksi. Siellä mun ei tarvinnutkaan pitää hihnaa, vaan mä sain juosta ja haistella ihan missä ite tykkäsin. En mä kyllä kauaks halunnu mennä noista ihmisistä ja musta oli aina valtavan kivaa juosta täysiä niitten luokse hakeen nameja ja rapsutuksia kun ne kutsu. Ei mua kuulemma kuitenkaan ihan kaupungissa uskaltais vapaana pitää. Jouluherkut mulle maistu tosi hyvin, eikä mun mahaa haitannu joulupukilta tullut aitoluukaan. Se oli hyvää!\nSitten eilen toi mun hoitaja kertoi, että mä jouduin töihin ja se pakkas mut autoon. Me ajettiin semmoiseen kauppaan, jossa oli kauheesti kaikkia eläimille tarkotettuja juttuja ja mä sain poseerata siellä! Vieraat ihmiset kävi mua rapsuttelemassa ja toi hoitaja sano niille että mä olen maskottikoira. Oli se mikä tahansa, niin kivaa touhua se oli. Kaikki ihmiset on musta kauhean kivoja. Vähän mä meinaan niiden syliin hyppiä kyllä, että siinä mua tarvii vielä opastaa. Tuo kuva jossa mulla on punainen huivi, on sieltä paikasta! Yksin mä olen ollut silleen maksimissaan tunnin, mutta en mä koskaan oo täällä jaksanu perään huudella.\n8.12.11 kuulumisia kotihoidosta: Tervehdys! Olen Nemia, tämmöinen alle puolivuotias ipana. Hoitaja kehuu meikäläistä kovin reippaaksi pennuksi. Tykkään kovasti ihmisistä, ikään ja sukupuoleen katsomatta. Isompien lapsienkin kanssa saattaisin sopia saman katon alle, mutta ihan pikkuiset voin vahingossa “jyrätä”. Pyrin tekemään pissit ja kakat ulos, mutta vahinkoja edelleen sattuu. Hihnassa kulkemista mun kanssa täytyy vielä opetella, mutta kovin reippaasti mä siinä eteenpäin menen :)\nHoitopaikassa on mua isompi narttukoira, jota mä kunnioitan. Se on vähän nuiva-akka ja mä vähän jännitän kun se komentaa. Mua kävi moikkaamassa semmoinen Rekkujen kautta kodin saanut Roxie-koira ja sen kanssa mä tykkäsin kovasti painia. Eli mun tulevassa kodissa voisi olla kiva koirakaverikin venailemassa. Hoitaja on ristinyt mut vauhtimakkaraksi. Olen kuulemma vähän pönäkkä vartaloltani ja epäilevät että jotain noutajaa saattaisin sisältää. Mutta mistä meistä koskaan tietää.\nOlen nyt korkeudeltani semmoinen pikkusen alta polvenkorkuinen ja hoitaja meinaa ettei musta ihan hirvittävän korkeeta kasva. Energiaa mussa riittää ja tykkään kovasti leikkiä kaikenmoisilla leluilla. Yksin ja ihmisen kanssa. Mulle kelpaa myös pitkätkin lenkit :) Hoitaja sanookin, että mä olen vähän semmoinen hyväntahtoinen hölmö. Me ollaan alettu opetella semmoista käskyä kun istu. Pikkuhiljaa se alkaa sujuun, varsinkin kun siitä saa namin. Nameista mä tykkään :) Kyllä mun kanssa saa kuulemma töitä vielä tehdä, mutta ihan kiva koiranalku mä olen.\nVähän mä meinaan välillä haukkua, kun joku kulkee rapussa, mutta toi hoitotäti meinaa että saattasin oppia oleen aika hiljaakin. Ihan yksin mä en ole vielä pitkiä aikoja ollut, mutta muutaman lyhyen pätkän aikana oon aika hiljanen kaveri. Mua saa tulla kattomaan tänne hoitajan luokse Nokialle.\n5.12.2011 5kk ikäinen Nemia saapui kotihoitoon Nokialle.\n30.10.2011 Nemia 3 kk etsii kotia Kohtla-Järven koiratarhalla.\nOlen Nemia ja olen n. 3 kk vanha koiraneiti. Etsin kotia tositarkoituksella. Minut on löydetty, eikä ainakaan vielä kukaan ole minua kaipaillut. Minulle on sanottu, että minusta voisi kasvaa iso tyttö. Minulla on hauska, valkoinen hännänpää. En ole vielä sisäsiisti ja hihnakävelykin on opettelematta ja toivoisinkin löytäväni ihmisen, joka minulle näitä jaksaisi opettaa. Etsin kotia, jossa on myös aikaisempaa koirakokemusta sekä mielenkiintoa puuhastella kanssani.\nLuovutusmaksu Nemiasta on 200 e, mikä sisältää EU-passin, mikrosirun, rokotukset, loishäädöt sekä traces-tarkastuksen.


BMX-pyöräily vesipuiston tunnelissa - Tuhoa Tylsyys\nBMX-pyöräily vesipuiston tunnelissa\nNuorten miesten BMX-pyöräily Torremolinoksen Aqualand-vesipuistossa oli.. sanotaanko nyt vaikkapa melko ajattelematon päähänpisto. Kaverukset peuhasivat alueella luvatta aikaisin aamulla, puiston ollessa vielä suljettu.\nVesipuistoissa käyneille on päivänselvää, miten liukumäkiä lasketaan, joko omaa kehoa käyttäen, asentoa vaihtaen istuma-asennosta makuulteen tai hyödyntäen puiston kävijöilleen varaamia varusteita, kuten isokokoisia renkaita.\nKenelle välähtäisi raahata BMX-pyöränsä korkean verkkoaidan yli vartioidulle alueelle ilman lupaa? No nyt tiedämme, julkeita uskalikkoja löytyy aina joukostamme.\nEspanjan Aqualand-vesipuistossa tapahtui luvaton BMX-pyöräily:\nOnpa outo tapa ajaa pyörää!\nMikään ei ole maailmassa normaalia, ei edes polkupyörällä ajo. Lippispäisen...\n5 huhtikuu, 2017\nBMX-retki halki Euroopan pääkaupunkien\nLontoo, Pariisi, Berliini, Rooma. BMX-pyöräilijät Simone Barraco ja Stefan Lantschner...\nKäsittämätön hyppytempaus BMX-pyörällä\nHyppy rampilta ja polkupyörän vaihto ilmalennon aikana? Wow. Patrick Laughlin...\nNäin syntyi mahtava BMX-video\nBMX-temppupyöräilijä Danny MacAskill teki hiljattain komean temppuvideon Gran Canarialla. Mutta...\n1 marraskuu, 2016\nPyörätemppuja suolatasangolla Boliviassa\nBMX-taituri Daniel Dhers on päässyt urallaan testaamaan monenlaisia erikoisia temppupaikkoja,...\nMitä saadaan, kun yhdistetään BMX-pyöräily, parkour ja Barcelonan kuvankaunis kaupunkimiljöö?...


Smartlainat - Kilpailuta laina nopeasti - Kaikkien Lainojen LISTAUS.FI\nListaus.fi > Lainaa > Edullinen Laina > Smartlainat\nSmartlainat välittää 500–50 000 euroa lainaa ja mikä parasta: saat edullisia tarjouksia heti. Smartlainat tuo sinulle katsottavaksi useamman lainatarjouksen, joista voit hyväksyä mieleisesi. Tavoitetat yhden hakemuksen kautta useamman lainantarjoajan.\nSaat juuri sinulle sopivan tarjouksen ja et maksa turhia välityspalkkioita tai muita ylimääräisiä kuluja. Silloin, kun tarkoituksesi on säästää aikaa ja rahaa, valitse Smartlainat.\nSmartlainat – näin haet lainaa nopeasti\nKenelle? Palvelu soveltuu vähintään 18-vuotiaalle, jolla on säännölliset palkka- tai eläketulot ja jonka luottohistoria sekä muut tiedot ovat kunnossa.\nMiten palvelu toimii? Täytät vain yhden lainahakemuksen ja Smartlainat tekee lopun työn puolestasi. Voit vain odotella lainatarjouksia ja valita itse niistä parhaan.\nNopea, ilmainen ja vaivaton prosessi palvelussa tarjoaa sinulle parhaat lainatarjoukset hetkessä! Voit vapaasti päättää hyväksytkö lainatarjouksen.\nMihin perustuu lainapalvelun edullisuus?\nSmartlainat palvelu on asiakkaalle ilmainen, koska välityspalkkion maksaa Salus Group riippumatta siitä, miltä rahoitusyhtiöltä päätät nostaa lainan. Tämän vuoksi palvelun käyttö ja lainatarjouksien pyytäminen on hakijalle ilmaista ja täysin riskitöntä.\nEdullisen lainan hakeminen on tehty helpommaksi kuin koskaan. Täytät ainoastaan yhden hakemuksen palvelun nettisivuilla. Hakemuksessa kerrot haluamasi lainasumman, maksuajan sekä henkilötietosi. Sen jälkeen sinut ohjataan automaattisesti OmaRahoitu – sivuillesi, jonne sinulle tulee näkyviin lainatarjouksia jopa minuuteissa.\nKyllä, jos olet vähintään 18-vuotias, sinulla on säännölliset palkka- tai eläketulot ja tietosi ovat muuten kunnossa. Lisäksi sinulla tulee olla sähköposti, puhelinnumero ja verkkopankkitunnukset.\nVoit käyttää lainasumman täysin haluamaasi tarkoitukseen. Smartlainat ei kysy lainan käyttötarkoitusta eikä varmista sitä jälkikäteen. Voit siis vapaasti toteuttaa ulkomaanmatkasi, käydä hakemassa uuden kodinkoneen tarjouksesta tai hankkia uuden auton siten, että olet itse kulkuneuvon omistaja.\nNopeimmillaan rahat maksetaan tilille muutamassa tunnissa. Rahojen siirto on viimekädessä kiinni lainan myöntävästä rahoituslaitoksesta. Smartlainat tarjoaa sinulle mahdollisimman nopean ja tehokkaan prosessin, joka tarjoaa sinulle kilpailukykyisiä lainatarjouksia erittäin nopeasti.\nLainan korko on henkilökohtainen ja se liittyy myös rahoitusta myöntävään rahoituslaitokseen. Smartlainojen kautta voit kilpailuttaa lainahakemuksesi, joten voit varmistua ennen lainan ottamista, että saamasi korko on varmasti kilpailutettu henkilökohtaisten tietojesi mukaisesti.\nSmartlainojen palvelu on hakijalle täysin ilmainen luottovertailu. Lainatarjouksia voit pyytää vapaasti ja päättää kaikessa rauhassa sopiiko tarjous sinulle.\nAvoinna: puh. arkisin 09–16.30\nPuh: 09 23163052


Timanttisia LIVE-myyjiä Suomenojan Giganttiin, Amiko Oy\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1549820\nTimanttisia LIVE-myyjiä Suomenojan Giganttiin\nOletko myyntihenkinen ja positiivisen asiakaspalveluasenteen omaava tyyppi? Nautitko siitä, että pystyt omalla tekemiselläsi auttamaan asiakkaita sekä tekemään tulosta? Jatka lukemista, meillä on töitä tarjolla!\nEtsimme asiakkaallemme Espoon Suomenojan Giganttiin timanttisia LIVE-MYYJIÄ. Tulevassa työssäsi pääset antamaan asiantuntija-apua asiakkaille uusien laitteiden hankintaan videopuhelun välityksellä. Tehtäväsi on siis löytää asiakkaille oikea ratkaisu ensiluokkaisen palvelun avulla! Arvostamme aikaisempaa kokemusta alalta ja myyntityöstä, mutta tärkeintä on hyvä asenne ja halu oppia uutta. Tässä työssä pärjää parhaiten myyntihenkinen, joustava, aktiivinen ja tuloshakuinen tyyppi, joka innostuu kilpailusta kollegoiden kesken, mutta on myös hyvä tiimipelaaja - kuulostaako ihan sinulta?\nTyöt alkavat mahdollisimman pian sopimuksen mukaan. Töitä on tarjolla 25-30 h/viikko, ja työajat sijoittuvat pääosin ma-pe klo 10-20 ja la klo 10-18 välille. Rekrytoidut suoraan asiakkaamme kirjoille, ja sinua odottaa työ, missä pääset kehittymään ja missä saat tukea ammattitaitoiselta tiimiltä. Palkka on kaupan työehtosopimuksen mukainen, ja lisäksi kartutat henkilökohtaista bonusta, jolla vaikutat ansaintaasi ilman ylärajaa.\nKiinnostuitko? Jätä hakemuksesi pikimmiten osoitteessa www.amiko.fi ja nappaa itsellesi uusi työ! Aloitamme haastattelut jo hakuaikana ja täytämme paikat heti sopivien henkilöiden löydyttyä. Mahdollisiin kysymyksiisi vastaa Amikon Jasmiina, p. 050 330 2258, jasmiina.kumpulainen@amiko.fi


Puutarhat Helsingin yllä « Mari Puoskari\nTerveyskeskusjonot ja kampanjatunnelmia Kannelmäestä »\nPuutarhat Helsingin yllä\nJätimme Anni Sinnemäen ja Emma Karin kanssa valtuustoaloitteen viherkatoista. Tule 17.10. klo 17 Eduskunnan kansalaisinfoon Puutarhat Helsingin yllä -seminaariin kuulemaan lisää!\nViherkattojen rakentaminen Helsingissä\nIlmaston lämpenemisen myötä lämpenee myös meri. Itämeren rannalla sijaitsevalle Helsingille tämä tarkoittaa sademäärien ja kaupunkitulvien lisääntymistä. Sateet kasvattavat hulevesivalumia, eli maan pinnalta, rakennuksen katolta tai muilta vastaavilta pinnoilta pois johdettavaa sade- ja sulamisvettä. Viherkatot toimivat osaratkaisuina hulevesien hallintaan, sillä ne sitovat sadevettä ja tasoittavat tulvahuippuja.\nViherkattojen edistämiseksi tarvitaan kaupungissa selkeät tavoitteet ja strategia niiden toteuttamiseksi. Kattojen ammattitaitoinen toteutus ja ylläpito vaatii kaupungin eri toimijoiden yhteistyötä. Tavoitteena voisi olla, että uusien rakennusten kattopinta-alasta 40 – 60 prosenttia saataisiin kasvillisuuden peittämäksi. Myös vanhojen rakennusten osalle tulisi asettaa tavoite. Viherkattojen edistäminen voidaan aloittaa kokeiluilla, joista kerätään kokemuksia ja osaamista.\nAnni Sinnemäki, Emma Kari & Mari Puoskari\nTämä artikkeli lisättiin 17.10.2012 kello 20:15\taihealueelle Yleinen. Voit seurata vastauksia RSS 2.0-syötteellä. Kommentointi on suljettu. (Vanhojen artikkeleiden kommentointi sulkeutuu automaattisesti roskakommenttien estämiseksi.)\n3 vastausta artikkeliin “Puutarhat Helsingin yllä”\nValitettavasti en päässyt kansalaisinfoon, mutta tälle, jos mille aloitteelle toivotan onnea ja menestystä. Tämän haluaisin totisesti nähdä toteutuvan. Kiitos tästä teille kaikille!\nItse asiassa kiinnostaisi myös tietää, miten helppoa/vaikeaa olisi muuttaa omakotitalon katto viherkatoksi. Osaatko kertoa, mistä löytyisi lisätietoja aiheesta?\nKiitos vielä kerran! :-)\nt. Marianne K\nkiitos, viherkattojen edistäminen etenee varmasti ensi valtuustokaudella. Hyvä tietopaketti viherkatoista löytyy mm. Helsingin yliopiston viherkattotutkimusryhmän sivuilta. Tässä linkki.\nIso kiitos vastauksestasi ja linkistä. :-)


Betelgeuse Räjähtää | Itä Suomen Uutiset\nViimeks kun nähtiin, oli miehen viimeinen lomapäivä: " Taidanpa ottaa muutaman olusen" Johon tämä kontrollifriikki vastaa "Niin yhden saat ottaa" Ei helvetti ootan sitä päivää kun tuo äijä räjähtää.\nTekniikan Maailma on seurannut alkuvuonna Orionin tähdistössä hiljalleen kuolemaa tekevää Betelgeuse-tähteä, joka on himmentynyt viime viikkojen aikana epätavallisen nopeasti. Punaisen ylijättiläistähti Betelgeusen kohtalona on räjähtää supernovana, mutta sen pitäisi tähtitieteilijöiden ennusteiden mukaan tapahtua vasta kymmenien tuhansien vuosien päästä.\nNe tunnetaan punaisina supergianttina. Näillä tähdillä on eri päättely tähtiin, joiden massa on sama kuin auringossamme. Punainen supergianttivaiheen jälkeen tähti räjähtää supernova-nimisessä tapahtumassa, ja sitten siitä tulee pienempi tiheä neutroni-tähti.\nTurhat Uutiset | Page 59 | Matkapuhelinfoorumi – Suosituin.\n– 4.7.2015 · Tähtitieteilijät huolestuivat: Maata lähellä oleva tähti saattaa räjähtää, kyseessä on "omaa elämäänsä" elävä ja ailahteleva jättiläinen Tähtitieteilijät pelkäävät, että galaksissamme suhteellisen lähellä maata sijaitseva Betelgeuse-niminen tähti saattaa olla räjähtämäisillään, uutisoi CNN.\n1.1.2020 · Betelgeuse-tähti on alkanut reilusti himmenemään (oli top 10 kirkkaimpia tähtiä taivaalla, mutta ei ole enää). Jotain on siis tapahtumassa, mahdollista että tähti räjähtää supernovana pian ("pian" tässä astronomisella asteikolla).\nJep, se on Orion. Mielestäni komein tähtikuvio ainakin tällä pohjoisella pallonpuoliskolla Sen lisäksi että se on komea tähtikuvio – muistuttaa jousiampujaa – niin siinä on monia muita mielenkiintoisia seikkoja. Mm: – "Tiimalasin" vasemmassa ylänurkassa on punainen jättiläinen Betelgeuse –> linkki, elinkaarensa loppupäässä oleva tähti joka voi räjähtää kirkkaana supernovana.\nMSN.fi – Tähtitieteilijät pelkäävät, että.\n– Tähtitieteilijät pelkäävät, että galaksissamme suhteellisen lähellä maata sijaitseva Betelgeuse-niminen tähti saattaa olla räjähtämäisillään, uutisoi CNN.\nKun tähtien pitkä ja tasapainoinen aikuisuus on ohi, niistä tulee punaisia jättiläisiä – kaikkein maassiivisimmat tähdet päätyvät sinisiksi tai punaisiksi ylijättiläisiksi. Aikuisuutensa ajan tähti tuottaa säteilyä fuusioimalla kuumassa ytimessä vetyä. Kun ytimen vety loppuu tähti muuttuu punaiseksi jättiläiseksi. Tässä vaiheessa tähti laajenee ja polttaa vetyä.\nTähdet ja Avaruus lehden uusimmassa numerossa käsiteltiin Betelgeuse jättiläistähden kummaa käytöstä, kyseessä on ylijättiläinen yliajalla. Jos tähän vielä saadaan supernova hohkaamaan kalman valoa öin ja päivin, niin alkaa olla kyllä kosmista tsägää, että on sattunut syntymään ja elämään viimeiset viisi vuosikymmentä.


kehäkukkaa silmät marigolduute, kalendula kukkauutteesta\nMarigold Flower -uutetta käytetään lisäämään elintarvikkeisiin, kosmeettisiin valmisteisiin ja lääkkeisiin, luteiini on tärkein vaikuttava ainesosa kukkakukka-uuteesta. FZBIOTECH on kasviuutteen valmistajana sitoutunut tarjoamaan parasta mahdollista laatua olevaa luonnollista kukkakimppujen uutetta kaikkialle maailmaan parhaalla hinnalla. Pitkäaikaiseen yhteistyöhön on käytettävissä ilmainen näyte.\nAlkuperämaa: Shangluo, Kiina (Manner)\nUlkonäkö: Punertava oranssi keltainen hieno jauhe\nSelitys: Luteiini 5%, 10%, 20%, 50%, 98% HPLC / UV\nMarigoldin kukkauutteen esittely\nMarigold-kukka on vuosittainen yrtti oranssilla värillä. Luteiinia löytyy ensin Sveitsin kukkakuvalehtistä. Se on esteröityä muotoa, ja se tunnetaan yleisesti luteiiniestereinä. Luteiiniesteri on peräisin marigoldikukista, joka on rikas, turvallinen ja luonnollinen lähde luteiinille.\n1.Värit, joita käytetään elintarvikkeissa ja kosmeettisissa valmisteissa;\n2.Puuta väri munankeltuainen, turkis ja liha siipikarjaa, vesieliöitä ja lintuja.\nSama kuin RS: n esimerkki\nXi'an Fengzu Biologinen Technology Co, Ltd on yksi ammatillisen Kiinan kukkakimppujen uute valmistajat, kaikki mitä tarvitset paras, hinta, orgaaninen, 100% puhdas, luonto ja GMP tehdas kukkakimppu uute, ota rohkeasti yhteyttä meille. Ja tervetuloa tukkumyynnin irtotavarana ja runsaaseen kukkakuutuliuokseen, kalendulauutteeseen, marigold-uutteeseen, kalendulan kukkasubstraattiin, kumilouhosuutteen luteiiniin ja mehukakkuloiden kukkauutteesta.\nHot Tags: kehäkukkaa silmät,calendula-uutetta, marigold-uutetta, kalendulan kukkauutetta\nvihreä mango jauhe Korkealaatuinen Mango mehu Powder...


-5kg: Mahtavaa Vappua!\nOn jotenkin niin fiiliksissä tästä vapusta että! :) Kiva päästä juhlimaan pitkästä aikaa (käyn ehkä sen 4 kertaa vuodessa...). Tänään panostetaan vaan hengaukseen ja huomenna sitten aamutuimaan lähdetään vappupiknikille perinteiden mukaisesti. Mulla onkin jääkaapissa munkkitaikina ollut kohoamassa, ja kohta leivon ison kasan munkkeja :)\nNiin, tänään siis aamupaino oli sen 56,0kg, eli vielä kolme kiloa tavoitteeseeni. Pakko hieman kiristää tahtia, koska kesään on enää kuukausi, joten tavoitteena nyt on tipistää -2kg seuraavan kuun aikana. Käyn tänään irtisanomassa mun salijäsdenyyden ja se on vielä ensi kuun voimassa, lisäki balettitreenit nykyisellään jatkuu vielä kuun loppuun. Ensin pähkäilin pitkään että voinko luopua salijäsenyydestä, mitäs mä sitten teen, mutta katselin viime kesän treenitilastoja heiaheiasta ja olin käynyt salille sen max. 2krt viikossa. Meidän salille ei saa esim. 10kerran korttia, joten ajattelin hieman katsella muiden salien tarjontaa, että pääsisi edes pumpissa käymään kerran viikossa pitämässä lihaskuntoa yllä.\nTässä viime viikon urheilut, olen ihan tyytyväinen :) Tuossa eilisen kohdalla lukee sunnuntaipyöräilyä, mutta osa tekstistä on jäänyt puuttumaan. Tänään mulla on vapaapäivä, ja käyn joko lenkille tai salilla. Pitää nyt katsoa fiiliksen mukaan.\nDukanista vielä muutma sananen, olen nyt ollut Dukanilla vaihtelevasti, en ole nimittäin tainnut pitää pitkilleen yhtään puhdasta proteiinipäivää, vaan aina olen ottanut lisänä jotain hiilareita, esim. mysliä jogurttiin, ja eilen söin jäätelötuutin ja munkin :D. Dukan aiheutti mulle ihan jäätävän väsymyksen (= ei jaksanut urheilla) ja lisäksi miljoona finniä naamaan. Sen lisäksi vatsa ei toiminut ja sepäs olikin mukavaa.. Lisäks mua ihan pelottaa mitä mun verisuonten sisällä taphtuu, en nimittäin saa mistään pehmeitä rasvoja, ja kananmuniakin tulee vedettyä aika kiitettävästi, eli kovia rasvoja hirveesti ja pehmeitä nolla, lisäksi kasviksia niukasti. Eli moikka vaan kolesteroli, varsinkin kun mulla sukurasitetta siihenkin vaivaan on!\nNo nyt munkin paistoon, ihanaa vappua kaikille, ja ny rillataan!\nLähettänyt -5kg klo 8.48\nTunnisteet: aamupaino, dukan, höpötystä, viikon urheilut\nSulla on kyllä pieni painolukema, rispektit sille:)\nBlogissani on sinulle palkinto!\n3. toukokuuta 2012 klo 22.02\nKiitos, vaikkakin saattaa vaa'an lukema olla jokseenkin eri tällä hetkellä kun jäi tosiaan vähän tuo syömäputki päälle :) Käyn kurkkamassa blogisi!\n8. toukokuuta 2012 klo 20.22


Ruuska, Timo (2016)\nWildlife Estates on Euroopan maanomistajajärjestön koordinoima ja EU:n tukema ohjelma, jonka tavoitteena on edistää luonnon monimuotoisuuden säilymistä ekologisesti kestävällä luonnonvarojen käytöllä ja hoidolla. Tarkoituksena on luoda sellaisten tilojen verkosto, joissa noudatetaan kestävän luonnon- ja riistanhoidon periaatteita, sillä maanomistajat, viljelijät ja metsästäjät ovat tärkeässä asemassa luonnon monimuotoisuuden suojelussa. Ohjelmasta myönnettävä tunnus on osoitus siitä, että sen saaja tekee aktiivista luonnon- ja riistanhoitotyötä alueellaan. Wildlife Estates -ohjelma on toiminut vuodesta 2003 lähtien ja tunnuksen saaneiden tilojen määrä on kasvanut tasaisesti koko ajan. Tämän opinnäytetyön tarkoituksena on esitellä Wildlife Estates -ohjelmaa sekä herättää kiinnostusta sitä kohtaan. Lisäksi opinnäytetyössä selvitetään jo tunnuksen saaneiden suomalaisten tilojen kokemuksia. Janakkalassa sijaitsevaa Wanantaan kartanoa käsitellään työssä tarkemmin. Tutkimusmenetelmäksi tässä työssä valikoitui kvalitatiivinen eli laadullinen tutkimus, joka toteutettiin teemahaastatteluna.\nHaastattelututkimuksessa selvitettiin tilojen intressejä hakea tunnusta, kokemuksia hakuprosessista ja mallitilana toimimisesta, tunnuksen tuomaa hyötyä ja kaupallista arvoa sekä kehitysideoita. Vastausprosentti osoittautui tutkimuksessa hyväksi, kun kahdeksasta tunnuksen saaneesta tilasta kuusi osallistui tutkimukseen. Tutkimustuloksista ilmenee, että suhtautuminen ja kokemukset Wildlife Estates -ohjelmaa kohtaan ovat pääasiassa positiivisia. Enimmäkseen tunnusta haetaan, koska halutaan ulkopuolista tunnustusta tehdylle työlle luonnon, riistan ja monimuotoisuuden hyväksi. Tunnuksen hakemisen koettiin olevan opettavainen prosessi ja rohkaisevan ajattelemaan tilan hoitoa uudella tavalla. Tunnuksella ei nähdä olevan juurikaan kaupallista arvoa Suomen olosuhteissa.\nTutkimuksen myötä syntyi hyvä yleiskuva tilojen kokemuksista tutkittavasta aiheesta. Haastattelujen perusteella kehitettävää ilmenee lähinnä tunnuksen myöntämisen jälkeisessä yhteydenpidossa. Tilat kaipaavat tiiviimpää yhteistyötä ja tiedon vaihtoa Wildlife Estates -organisaation ja toisten tunnuksen saaneiden tilojen kesken. Haastateltavien kokemukset olivat hyvin samansuuntaisia ja korkean vastausprosentin perusteella tutkimuksen tulokset edustavat hyvin tutkittavan joukon näkökantaa. Tulevaisuudessa tilojen määrän lisääntyessä on mahdollista tutkia suurempaa joukkoa ja tällöin on paremmat edellytykset tehdä myös kvantitatiivista eli määrällistä tutkimusta.


Ruuti käryää Call of Juarezin villissä lännessä toukokuussa / Uutiset / pelaaja.fi\nRuuti käryää Call of Juarezin villissä lännessä toukokuussa\nTechlandin Call of Juarez -sarjalle hieman kepeämpää jatkoa tuova Call of Juarez: Gunslinger on pelattavissa jo vajaan kuukauden päästä. Pelin julkaisusta vastaava Ubisoft on valaissut, että reikäraudat paukkuvat Xbox Live Arcadessa, pc:n latauspalveluissa ja PlayStation Networkissa 22. toukokuuta.\nViitisentoista euroa tai vaihtoehtoisesti 1 200 Microsoft-pistettä kustantava kokonaisuus palauttaa Call of Juarezin jälleen karuun villiin länteen, jossa varsinkin palkkatappajalle on kysyntää. Vastaan asettuu nimittäin monia ilkeitä setiä, joita pelaaja päätyy paukuttamaan hautaan veriroiskeiden saattelemana.\nOhessa Gunslingerin toimintaa esittelevä traileri.\nKaze88\tTi, 04/23/2013 - 10:11\nAinakin vaikuttaa parhaimmalta Juarezilta mitä minä olen nähnyt, tulihan aikoinaan kahta ensimmäistä testattua ja siihen se sitten jäikin. Mukavaa nähdä tuossa gameplayssä ettei tarvitse ampua kuin yksi tai kaksi laakia että tyypit lakoaa. Vielä kun viholliset voisivat loukkaantua ja heiltä voisi ampua aseet käsistä SOF/RDR tyyliin niin silmistä valuis hunajaa.\nEDIT: 15min gameplay\nOsKu\tTi, 04/23/2013 - 10:25\nTuo cel-shading näyttää vähän kököltä, tosin varmaan ihan hyvä latauspeli kuitenkin tulee olemaan. Ensimmäinen Call of Juarez oli hyvä, Bound in Blood oli jopa vielä parempi ja näyttävämpi räiskintä länkkärimaisemissa.\nzappah\tTi, 04/23/2013 - 13:01\nVähän minua alkanut epäilyttää nämä (fps-räiskinnät) konsoleilla, eikä luultavasti kyseinen traileri ollut padilla pelattu, sen verran tarkkaan napsahti tähtäin aina kohdilleen. Vaihtoehtoisesti tosin voipi olla jokin avustus päällä tietenkin..\nOlen monia räiskintöjä kyllä pelannut konsolilla mutta viimeksi kun pelailin uusinta Bioshockia pc:llä, niin ei kyllä sen jälkeen olisi huvittanut siirtyä saman pelin pariin konsoloimaan. Samoin Dishonoredin Trials DLC on tosi hankala padilla mestaroida. Pitää kuitenkin heittää Juarezin demo testiin kun saapuu latauspaikalle, jospa tämä kuitenkin olisi ihan toimiva myös padilla.\nBubleduble\tTi, 04/23/2013 - 13:39\nKyllähän tämän myös Pöpötille (tietokoneelle) saa.\nRez115\tTi, 04/23/2013 - 16:29\nAikaisempi osa jäi hankkimatta, kun pelistä ei paljon positiivista palautetta tullut. Mutta tämän voisin kuitenkin laittaa, kun toiminta vaikuttaa niin hektiseltä.\nAngel of Death\tTi, 04/23/2013 - 18:19\nItse olen kaikki pelini PC:llä mitkä vain olen voinut pelannut Xboxin pädillä, en vain pidä näppiksen nappimäärästä, enkä hiiren yliherkkyydest ja liiallisesta nopeudesta, tosin ikäni olen pädeilla pelannut 8-bittisten ajoista lähtien.\nItse Juarezista, hyvä että palattiin takaisin western tyyliin sillä ilman sitä Call of Juarez hukkuisi auttamattomasti muiden moderniin maailmaan sijoittuvien FPS-räiskintöjen sekaan.\nKeisarinvaimo\tTi, 04/23/2013 - 18:31\nHuikea traileri! Olen pelannut PC:llä kaksi ensimmäistä Call of Juarezia, ja ne olivat mahtavia! Reverend Ray on kyllä yksi parhaimmista pelihahmoista omasta mielestäni.\nAngel of Death, sitä hiiren herkkyyttä voi säätää helposti. Joissakin hiirissä on nappulat suoraan sitä varten, ja jos ei ole, niin niitä voi säätää tietokoneen asetuksista.


Peräkärryn vetäminen | Ajokortti-info\nPeräkärryn vetäminen vaatii huolellisuutta ja tarkkuutta. Väärin lastattu ja kiinnitetty peräkärry on riski liikenteessä.\nPeräkärryn vetämistä säätelee kaksi asiaa:\nAjokorttivaatimus, jota määrittelee vetoauton sekä peräkärryn suurin sallittu (teoreettinen) kokonaismassa\nSuurin sallittu perävaunumassa = tieto, joka löytyy pääsääntöisesti vetoauton rekisteriotteesta.\nB-luokan ajoneuvoon voidaan kytkeä peräkärry, jonka kokonaismassa on enintään 750 kg.\nB-luokan ajoneuvoon voidaan kytkeä myös peräkärry, jonka kokonaismassa on yli 750 kg. Tällöin yhdistelmän kokonaismassa voi kuitenkin olla korkeintaan 3 500 kg.\nB/96-yhdistelmän ajokortilla saa kuljettaa sellaista ajoneuvoyhdistelmää, jossa on B-luokan vetoauto ja peräkärryn kokonaismassa ylittää 750 kg ja ajoneuvoyhdistelmän kokonaismassa ylittää 3 500 kg mutta ei 4 250 kg. B96-yhdistelmän saamiseen tarvitset ajokorttiluvan .\nBE-luokan ja B/96-yhdistelmän suorittaminen edellyttää ajokorttiluvan (Ulkoinen linkki) hakemista. BE-luokan kuljettajantutkinto sisältää teoria-, käsittely- ja ajokokeen. B/96-luokassa on vain ajokoe. Ajokorttilupaa B/96-luokkaa varten ei voi hakea sähköisestä palvelusta vaan vain Traficomin palveluntuottajan Ajovarman kautta.\nLue lisää ajoneuvoluokista täältä. (Ulkoinen linkki)\nLisätietoa peräkärryn kuormauksesta ja peräkärryllä peruuttamisesta\nKatso video kuormauksesta (Ulkoinen linkki) (HS.fi ja Traficom)\nLue lisää kuormauksesta (Ulkoinen linkki) (Liikenneturva)\nKatso video kuormauksesta (Ulkoinen linkki) (Kauppalehti ja Autoliitto)\nLue lisää kuormauksesta (Ulkoinen linkki) (Traficom)\nNäin peruutat peräkärryllä\nKatso video peräkärryllä peruuttamisesta (Ulkoinen linkki) (Autoliitto)\nKatso video peräkärryllä peruuttamisesta (Ulkoinen linkki) (Aamulehti)


Sampo- ja akelakoulutus – Mikaelin Sinikellot\nSampo- ja akelakoulutus\n16/03/2018 @ 23:21 – 18/03/2018 @ 00:21\nSähäkkyyttä ja sähköä sudenpentutoimintaan akelakurssilta.\nTällä kurssilla saat käytännön ideoita ja onnistumisen eväät sudenpentulauman johtamiseen ja partio-ohjelman toteuttamiseen. Tapaat myös muita akeloita ja saat heiltä vertaistukea. Retkeilytaidotkin kehittyvät kurssilla. Paras koulutus akelan pestissä toimimiseen – kurssi on suunnattu sekä tuleville että jo pestissään aloittaneille akeloille.\nKurssille voi osallistua myös räätälöidysti, juuri sinulle sopivalla tavalla: valitse tiivis paketti ja annos itseopiskelua, tai koko viikonlopun täydellistämissetti kaikilla herkuilla ja todistus sen kruununa. Kurssille osallistumisen vaatimuksena on 18 vuoden ikä.\nLähde takomaan itsestäsi rautainen Sampo, seikkailijoiden johtaja!\nTällä kurssilla saat käytännön ideoita ja onnistumisen eväät seikkailijoiden johtamiseen ja partio-ohjelman toteuttamiseen. Tapaat myös muita sampoja ja saat heiltä vertaistukea, retkeilytaidotkin kehittyvät kurssilla! Viikonlopun panostuksella tukea koko pestin ajaksi! Paras koulutus seikkailijoiden johtajana eli sammon pestissä toimimiseen – kurssi on suunnattu sekä tuleville että jo pestissään aloittaneille sammoille.\nPrevious: Previous post: Rekrykoulutus\nNext: Next post: Muonituskurssi\nPuutarhakatu 13 A\nPuhelin Kololle 044 578 3758\n© 2018 Mikaelin Sinikellot. Built using WordPress and OnePage Express Theme.


Puiston laidalla: Terkkuja sirkussynttäreiltä\nViisivuotiaan kaverisynttäreitä on juhlittu - kertaalleen taas Sirkuskoulussa. Synttäripaikan vietosta keskusteltiin. Ellenein toiveissa oli HopLop tai LeafArena ja lupasin kartoittaa hintoja. Osoittautui, että reilun kymmenen hengen porukalla synttärit noissa em. paikoissa tulisivat kustantamaan n. 250€. Hinta ylitti kipurajan. Molemmat ovat toki kaupallisia yrityksiä ja ymmärrän, että kuluille pitää saada katetta, mutta samalla hinnallahan veisin lähestulkoon koko porukan päiväksi huvipuistoon?! En missään nimessä tuomitse LeafArenaa tai HopLopia, molemmissa on juhlittu kavereita ja aina on ollut kivaa! Kotisynttäreistäkin meillä puhutaan säännöllisesti ja synttärit saa miellään pitää kotona. Kuten kuitenkin useassa sivulauseessa on tullut ilmi, remppamme on vielä niin kesken, että olin iloinen kun paikaksi valikoitui joku muu kuin oma kotimme. Niinpä synttäreiden paikaksi valittiin - jälleen kerran Turun Sirkus.\nSirkuskoulu on tällä hetkellä evakossa Kupittaan urheiluhallin juoksuputkessa ja tila siellä toimi kohtuullisesti. Kahden viikon päästä evakkopaikka muuttaa kuulemma Alfaan ja Lintulan remotin pitäisi olla vuodenvaihteessa valmis. Odotan mielenkiinnolla, miltä näyttää remontoitu Sirkuskoulu. Kaikki paikassa joskus käyneet nimittäin tietävät, että sanoin on vaikea kuvailla tilan surkeaa kuntoa ja epäsiisteyttä.\nSirkussynttäreiden - niin omien kuin kavereidenkin jäljiltä lapset ovat aina olleet iloisia ja hyväntuulisia. Heillä on ollut kivaa ja tekeminen on mielekästä, ohjaajat ehdottomasti ammattitaitoisia, kärsivällisiä ja lasten kanssa hyvin toimeentulevia. Sen sijaa toivomisen varaa jättävät sekä ohjaajien täsmällisyys että tilojen siisteys. Uskallan sanoa, että JOKA KERTA ohjaaja on ollut sovitusta muutaman minuutin myöhässä (piinallisia minuutteja täpinässä olevan syntärisankarin ja tämän kavereiden kanssa..:) ja erittäin pienellä panostuksella siisteys nousisi muutaman pykälän ja synttäritarjoilut sujuisivat jouhevammin. Tarjoiluista paras esimerkki on juotava - jota luonnollisesti pitää olla tarjolla koko ajan. Sekä vanhassa paikassa että varsinkin nyt, vesipiste on kaukana ja mehun kantaminen pienellä kannulla on aikaavievää. Pieni maininta tästä nettisivuille, ja mukaan voisi ottaa oman ison vesitonkan tai - mikä vielä parempaa, sellainen voisi olla järjestäjän puolesta lainattavissa (toki tällä kokemuksella asia pitäisi jo ymmärtää itsekin ;). Samoin pöytä tuoleineen ehkä helpottaisi lukuisten mehumukien kaatumista ja syömistä muutenkin. Sirkuslaiset lienevät sen verran boheemia porukkaa, että nämä miinukset selittyvät sillä - ja kuten sanottu korvaavat ne kyllä hyväntuulisuudellaan ja ammattitaidolla. Ohjaajat ovat myös varsin joustavaa porukkaa monessakin suhteessa. Tällä kertaa joustettiin ajan suhteen. Lahjojen avaaminen meni reilusti yliajalle, mutta saimme olla rauhassa.\nSirkuskoulu yhdellä ohjaajalla maksaa 110€ ja kahdella 160€. Jos perheessä on vähänkään liikunnallisia aikuisia, mielestäni yksi ohjaaja on tarpeeksi n. 10-15 hengen ryhmälle. Toki jos kyseessä on erittäin vilkas porukka, niin lisäohjaajat tai ainakin valvovat aikuiset ovat tarpeen. Ja toki useampi ohjaaja ehtii opastaa lapsia tempuissa paremmin, mikä ainakin vanhempien lasten kohdalla on kiva.\nTämäkään juhla ei ollut poikkeus, "oli melkoisen kivat synttärijuhlat", totesi Ellen. Maksajan Vanhemman mielestä hina-laatusuhde on kohdallaan ja uskallan edelleen suositella Sirkussynttäreitä turkulaisille.\nEnnen temppuilemaan pääsyä pidetään lyhyt opastus - mitä saa tehdä ja mitä ei. Säännöt ovat melko tiukat, mutta se on turvallisuussyistä ymmärrettävää.\nElleniä huoletti etukäteen eniten, onko trampat saatu mahtumaan väliaikaistiloihin. Huoli oli turha, juoksuputkesta löytyi kolme tramppaa ja ne taitavat edelleen pihatramppojen yleistymisestä huolimatta olla lasten suosikki. Trampoille oli meidänkin porukalla jonoa.\nUutena juttuna urheiluhalli mahdollisiti Rhönrad-renkaat. Nämä ovat hauskoja pelejä ja lapsetkin pääsivät niitä kokeilemaan ohjaajan avustuksella. Itse olen näitä joskut muutama vuosi sitten testannut ja ovat superhauskoja aikuisillekin - kokeilkaa jos tilaisuus tarjoutuu!\nVakiotilasta poiketen ylätrapetsit puuttuivat. Sen sijaan paikalla oli rengastrapetsi ja tavallinen, matalahko trapetsikeinu. Nämä toimivat ehkä jopa tällaisessa tilaisuudessa paremmin kuin korkea trapetsi.\nVakkarisirkuskoulussa ei myöskään ole ollut näitä liinoja (millä nimellä niitä kutsutaan..?!). Nämä olivat varsinkin vähän vanhempien vieraiden suosiossa.\nTarjoilut tarjoiluastioineen ja lautasineen & mukeineen tuodaan paikanpäälle itse. Tämä sopii ainakin meille hyvin. Tällä kertaa mentiin todella perussetillä: mehua, raffeleita, keksejä, karkkia ja coctailpiirakoita. Niin monta kertaa mun väkertämät pikkupitsat tai porkkanatikut ovat jääneet syömättä, että en enää yritä ;) . Ja syömisen lomassa sankari avasi lahjansa. Ellen sai jälleen aivan ihania lahjoja, kiitos ♥.\n♥ LÄMMIN KIITOS KAIKILLE PIENILLE JUHLIJOILLE ♥\n... JA ANTEEKSIPYYNTÖ TEILLE VANHEMMILLE AIKATAULUN VENYMISESTÄ :).\nLähettänyt Tanja klo 21.09\nCitymami/Eva 22. syyskuuta 2013 klo 21.18\nPaikka näyttää siistiytyneen sitten viime näkemän. Meillä on juhlittu kolmet kavereiden synttärit täällä. Paikka on muuten mukava, mutta ekan kerran jälkeen tajusin, miksi yksi tuttu äiti sanoi mulle: "Jää paikalle, jos vaan pystyt ;)" Aika kovaksi meno nimittäin äityi yhden ohjaajan kanssa... :)\nTanja 24. syyskuuta 2013 klo 11.00\nUrheiluhalli nyt tosiaan on yleisilmeeltääkin siistimpi..:).\nMeillä meno pysyi suht rauhallisena, johtunee iästä ja sukupuolesta...\nTriinu 22. syyskuuta 2013 klo 22.03\nMeillä on juhlittu keilahallissa ja kiipeilyhallissa. Mielestäni tuollaiset aktiivisynttärit on melkein mukavammat kuin kotona.\nTanja 24. syyskuuta 2013 klo 11.01\nMeilläkin Ida on käynyt keilasynttäreillä ja tykännyt, kiipeilysynttärit vielä testaamatta.\nAktiivisynttärit ovat aina kivoja, muta mielestäni on tärkeää välittää lapsille viesti, että ystävät ovat tervetulleita kotiinkin juhlimaan.\nAnonyymi 23. syyskuuta 2013 klo 21.34\nOlen kuullut huhua, että teille on tulossa pienokainen. Koska on LA? ;)\nTanja 24. syyskuuta 2013 klo 10.59\nKyllä kansa tietää ;). Tämän vuoden puolella meitä pitäisi olla jo kuusi :).\nKivan näköiset synttärit! Mielestäni myös eri lajien esittely synttäreiden muodossa on kivaa, ties vaikka joku innostuukin aloittamaan jonkun lajin käytyään synttäreillä:)\nOih ihanaa, onko teille siis tulossa pieni iltatähti?:)\nTanja 24. syyskuuta 2013 klo 21.09\nTotta, on kiva kun pääsee kokoilemaan erilaisia juttuja! Jep, perhe kasvaa vielä, en tosin tiedä täyttääkö tuo tuleva kuopus iltatähden kriteereitä.. ;).\nAnonyymi 5. lokakuuta 2013 klo 21.36\nOnnea synttäritytölle aivan myöhässä :D\nOikeastaan aloin kommentoimaan ihan muuta, koska erinäisen googlettelun avulla päädyin tänne...\nOsaatko sanoa, milloin gantin tämän vuoden ysmyt ovat ja miten heiltä voisi saada sähköpostia moisista tapahtumista?\nTanja 5. lokakuuta 2013 klo 21.51\nHassua, että GAntin ysmy-googlettaminen tuo vuodesta toiseen tänne ;). Olen siellä toki useaan otteeseen käynyt ja asiasta blogannutkin, mutta pariin viime vuoteen en ole ollut edes lähellä :). Ehkä taas tänä vuonna. Syksyn myynti on perinteisesti ollut ennen isänpäivää. Info tulee aina aika viime tipassa. Enkä kyllä muista, miten olen postituslistalle päätynyt...


Digitoimisto Dude Oy | ite wiki\nSuunnittelemme moderneja ja teknisesti kestäviä WordPress-verkkosivuja. Räätälöimme visuaalisesti päräyttävät sekä teknisesti toimivat verkkosivut ja verkkokaupat, jotka kasvattavat asiakkaidemme myyntiä.\nDigitoimisto Dude Oy - Yritysesittely\nJokainen ihminen ja yritys on erilainen. Uskomme erilaisuuden voimaan ja aidot persoonat ovat rikkaus, jota haluamme vaalia. Aina helppoa? Ei, mutta aina sen arvoista. Ole mitä olet.\nDude on vuonna 2013 perustettu jyväskyläläinen digitoimisto. Tiimimme koostuu kehittäjistä ja suunnittelijoista. Tarjoamme vain sitä, minkä osaamme emmekä lupaile liikoja. Kaupan päälle tarjoamme aina rikasta ideointikykyä: olemme parhaimmillamme, kun saamme jalostaa omia sekä asiakkaamme ideoita palvelemaan loppukäyttäjää parhaimmalla mahdollisella tavalla.\nSeitsemän toimintavuoden jälkeen olemme ymmärtäneet, että emme ole enää pelkästään verkkosivujen ammattilaisia, vaan myös erittäin vahvasti brändin rakentajia. Tavoitteemme on tarjota hyvät lähtökohdat kasvuun ja mahdollistaa erottuvuudella kilpailuetua.\nPuh 040 835 1033\nDigitoimisto Dude - Asiakaskokemuksia ja -suosituksia\nDigitoimisto Dude - Tarjonnat\nToteutamme visuaalisesti päräyttäviä, vahvasti räätälöityjä verkkosivustoja sekä -palveluita hyödyntäen WordPressin koko potentiaalin. Kuuntelemme tarkasti tarpeitasi ja teemme kanssasi juuri sinulle sopivan toteutuksen, oli kyseessä sitten..\nDigitoimisto Dude - Referenssit\nDigitoimisto Dude - Bloggaukset\nPremium-profiilia ei ole aktivoitu. Aktivoi plus/premium-profiili näyttääksesi tässä lisäämäsi 6 asiantuntijaa.\nDigitoimisto Dude - Rekryilmoitukset\nDigitoimisto Dude kotisivut Yrityshaku Referenssihaku Julkaisuhaku


TURUN OMA KESÄPARATIISI - MUTSIS ON\nTURUN OMA KESÄPARATIISI\nVoi miten ihana viikonloppu meillä on ollut! Moikka tosiaan kaikille taas reilun viikon tauon jälkeen! Pidin lomaa blogista tämän heinäkuun ekan viikon, kun ollaan keskitytty lomailemaan, ja sen lisäksi mulla on mennyt aika valokuvauksen parissa. Nyt viikonloppuna meidän piti mennä Ruisrockiin, mutta perjantaina lippuja noutaessa tulikin sellainen ylläri vastaan, että tutut mediapassit olivat vaihtuneet vapaalippuihin, eikä me voitu tuon Topiaksen juuri leikatun jalan kanssa lähteä sille kammottavan pitkälle ruissikävelylle, joten jouduttiin sitten olosuhteiden pakossa laittamaan liput eteenpäin.\nOli vähän masis päällä perjantaina tästä suunnitelmien muutoksesta, mutta olotila parani aika nopeasti, kun lähdettiin lohduttautumaan leffateatteriin, ja Topias lähti sitten kavereiden saunailtaan ja minä menin Hennin kanssa jokirantaan. Lauantaina haettiin lapset, jotka oltiin ehditty jo viedä perjantaina hoitoon Ruisrockia varten, ja lähdettiin nauttimaan auringosta Jukuparkkiin! Meillä oli tosi kiva päivä, ja ostettiin lähtiessä 10 euron toisen päivän liput, ja tultiin sitten tänään uudestaan uimaan. Tällä kertaa saatiin mukaan meidän kummilapset vanhempineen ja vietettiin ihana päivä isolla porukalla. Uitiin, laskettiin liukumäissä, otettiin aurinkoa, saunottiin, herkuteltiin ja vaikka mitä. Oli niin mahtavat kaksi päivää, ettei mitään rajaa!\nNiin ihanaa, että meillä on tässä ihan lähellä noin huikea paikka kuin Jukupark. Olo oli kuin jossain etelässä lomamatkalla, kun katselee rantatuolista heiluvia tekopalmuja ja nauttii vesiliukumäkien vauhdista. Lapset rakastavat Jukuparkkia ja täytyy myöntää, että kyllä siellä viihtyisi ihan koko päivän vaikka ilman lapsiakin. Tänäänkin oltiin paikalla seitsemän tuntia! Ja hyvin olisi viihtynyt pidempään, mutta mäet menivät kiinni. Nomppu veti eilen aurinkotuoleilla kevyet parin tunnin päikkärit ja oli niin ihanaa maata rauhassa siinä vieressä! 😀 Voi kun olisi kotipihalla näitä aurinkotuoleja.\nJukupark voisi olla tosi iso houkutus sekä turisteille, että turkulaisille, jos sinne tekisi muutaman parannuksen. Paikka itsessään on muuten ihan loppuun asti mietitty, mutta vesi on kylmää! Jos lastenaltaan vesi olisi lämpimämpää, Jukuparkkiin tulisi lähdettyä pienemmällä kynnyksellä. Nyt me käydään siellä vain niinä kesän kaikkein kuumimpina päivinä, koska muuten siellä jäätyy pystyyn. Helteelläkin lapset tärisevät siellä altaassa ja tulevat huulet sinisinä aurinkoon lämmittelemään. Jos ei olisi sitä aurinkoa, jossa lämmitellä, ei siellä pärjäisi. Vesi siis lämpimämmäksi, niin saadaan tästä ihanasta paikasta oikeasti enemmän irti!\nToinen parannus on hinta. 21 euroa per henkilö on tosi kova summa, etenkin kun lähtee isolla porukalla liikkeelle. Ensi vuonna, kun Nomppu on jo 4 -vuotias, maksaa sisäänpääsy meiltä 84 euroa. Siis ____84____ euroa yhdestä uimareissusta!! Voisin kuvitella, että jos hinta olisi edullisempi, puisto olisi täydempi! Tuo kymmenen euron toisen päivän lippu oli sellainen hinta, minkä mielellään maksaa! 21 euroa sitten taas… Ei sinne oikein sillä hintaa tule lähdettyä kuin kerran kesässä, vaikka asutaan parin kilsan säteellä ja hurautettaisiin nopeasti paikalle vaikka pyörällä. Syytän hintaa siitä, että näinä kahtena ihanana hellepäivänä puisto on oikeasti ollut kummallisen tyhjä. En sinänsä valita, koska eipähän tarvitse ollenkaan jonottaa, mutta kyllä minä toisaalta mieluummin jonottaisin, jos silloin sitten pääsisi useammin kesän aikana nauttimaan vesipuiston tarjonnasta. Edes lasten hinnat voisivat olla alhaisemmat, tai sitten alueelle voisi päästä myös ilman jotain ranneketta, joka oikeuttaisi vesiliukumäkitarjontaan. Jotkut vanhemmat kuitenkin vain istuvat aurinkotuolilla sen koko ajan, koska lapsia pitää vahtia, eikä vedestä käsin kykyne vahtimaan, kun jäätyy pystyyn. Eikä kauheasti varmaan huvita maksaa 21 euroa sisään vahtimaan lapsia… Jotka hekin maksavat 21 euroa kpl ja sitten se toiminta kuitenkin rajoittuu ainoastaan siihen lastenaltaaseen. Ruokapuoli oli kuitenkin oikein kohtuuhintainen, siitä plussaa!\nJos joku sattuu huomaamaan, että Jukuparkkiin tulee johonkin jotain alennuksia niin vinkatkaa mulle! Olisi ihanaa mennä uudestaan, mutta häihin pitäisi säästää, eikä budjetti veny näin hintaviin reissuihin. S-etukortilla saa 2 euroa alennusta, mutta ei sekään vielä kauheasti tunnu.\nPs. Avalla meni lauantaina heti alussa kellukkeet rikki niin hän ui ilman kellukkeita nämä molemmat päivät ja pysyi jo tosi hienosti pinnalla!\n20.7.2017 klo 22:51\nIhanat pöksyt! Mistä olet ne hankkinut? Pakko saada\n10.7.2017 klo 10:48\nOi mikä booty ♥ oot kyllä niin goals!\n10.7.2017 klo 16:20\nHaha voi kiitos! <3 😀\n10.7.2017 klo 21:26\nKannattaa tarkastaa jukuparkin synttärihinnasto. Nurinkurista, mutta totta, laskin, että meidän perheeltä tuli ”synttäreiden viettäminen” halvemmaksi kuin ”ihan vaan” käynti.\nEttä ensi vuonna sitten synttärit pystyyn perheen kesken 😉\n11.7.2017 klo 22:35\nKun ottaa huomioon, kuinka lyhyt Jukuparkin kausi on Suomessa ja laskee niiden päivien määrän kun siellä oikeasti tarkenee, niin en yhtään ihmettele lipun hintaa – kyse on kuitenkin liiketoiminnasta, eikä kaupungin tukemasta palvelusta vrt uimahalli. Mielellään siitä maksaa, että noin vaikealla alalla Suomen kesässä joku uskaltaa yrittää ja että Turussa on tuollainen paikka ylipäätään!\n12.7.2017 klo 20:35\nOi että toi Jukupark kuulostaa kivalta paikalta! En ole itse koskaan käynyt Turussa niin täytyykin laittaa tuo korvan taakse tulevaisuuden varalle 🙂


Mitä sää yrität? - Tampereen Seudun Vetovoima\nTampereen seudun yrityspalvelutoimijat tekevät alueen yrityspalveluita näkyviksi yhtenäisenä joukkueena. He ovat kehittäneet alueen yrittäjien avuksi kaksi palvelukonseptia: Puhutaan yrityspalveluista! -aktivointikonsepti ja Yritysklinikka. Kumpikin konsepti on kehitetty yrittäjien näkemysten ja ideoiden pohjalta. Toiminnan mahdollistaa Tekesin rahoittama ”Pop up -yrityspalvelupiste” -hanke ja Tredean Oy:n kautta kanavoitu kuntarahoitus.\nLisätietoja: Niina Immonen


Ympäristöongelmat ratkaistaan ymmärtämällä ihmistä - Koneen Säätiö\nYmpäristöongelmat ratkaistaan ymmärtämällä ihmistä\nMitä annettavaa humanismilla voi olla ympäristötieteelle?\nKoneen Säätiön Ekologinen kompensaatio – viherpesua vai pesunkestävää vihreyttä? -seminaarissa puhuneen ympäristöhumanisti Karoliina Lummaan mielestä ympäristöongelmia ei voi ratkoa tuntematta kulttuureja, kirjoittaa Koneen Säätiön kesätyöntekijä Matti Koivisto.\nLummaa käsitteli esitelmässään ekologisia kompensaatioita kulttuurisina kysymyksinä. Ekologisilla kompensaatioilla tarkoitetaan jonkin elinympäristön heikentämisen tai hävittämisen korvaamista vastaavia elinympäristöjä kunnostamalla. Lummaan näkökulma aiheeseen oli hyvin erilainen kuin seminaarin lukuisissa puhtaasti luonnontieteellisissä esitelmissä.\nTapahtumaan olikin nimenomaan haettu monitieteellisyyttä, sillä puhujien joukossa oli sekä biologeja että humanisteja ja yhteiskuntatieteilijöitä. Karoliina Lummaa toimii kirjallisuuden ja ympäristöhumanismin tutkijana Turun yliopistossa. Lummaa on koulutukseltaan filosofian tohtori ja käsitteli väitöskirjassaan (2010) lintujen konkreettisuutta suomalaisessa 1970-luvun ympäristörunoudessa.\nEsitelmän alussa yleisöä Lummaa taustoitti yleisöä ihmistieteellisestä ympäristöntutkimuksesta eli ympäristöhumanismista. Ihmistieteellinen ympäristöntutkimus tutkii ihmisen ja luonnon välistä suhdetta ja kattaa useita eri osa-alueita. Ympäristöhumanistit tutkivat muun muassa luonnon kuvausta taiteessa sekä ihmisen ja eläimen välistä suhdetta.\nYmpäristöhumanistit pyrkivät ymmärtämään ympäristöongelmia tutkimalla niiden kulttuurista alkuperää. He näkevät ihmisten uskomusten, asenteiden sekä tapojen vaikuttavan suuresti niiden syntymiseen. Lummaa toi esitelmässään esille luonnontieteellisen ja ihmistieteellisen ympäristöntutkimuksen päällimmäiset eroavaisuudet: luonnontieteilijät pyrkivät saamaan käsiinsä konkreettista dataa sekä selittämään tapahtumia objektiivisesti, kun taas humanistit pohtivat asioita tulkitsevasti ja kriittisesti abstraktilla tavalla.\nLummaa kertoi ongelman olevan se, ettei ympäristöhumanisteja usein kuunnella ympäristöntutkimuspiireissä. Hänen mukaansa tilanteen tulisi kuitenkin muuttua ja monitieteellisen tutkimuksen lisääntyä, sillä niin kauan kuin ihmiset hallitsevat maailmaa hyödyntäen ympäristöä omiin tarkoitusperiinsä, tulisi kulttuurien tuntemuksen merkitys ympäristöongelmien ratkaisussa ymmärtää. Ympäristöhumanistit näkevät esimerkiksi vallalla olevien normien ja uskontojen vaikutukset ihmisten toimiin.\nToiseksi esitelmässä tuotiin esille luonnon ja kulttuurin monimuotoisuuksien kytkökset. On tehty havaintoja, joiden mukaan niillä alueilla, joissa biodiversiteetti on suuri, esiintyy myös monia eri kulttuureita. Tämä tukee väitettä, jonka mukaan kulttuuri on vahvasti kytköksissä luontoon. Teoria tukee myös uskomusta alkuperäiskansojen ekologisista elämäntavoista. Väitettä on kuitenkin kritisoitu, sillä siitä ei ole esitetty selviä luonnontieteellisiä todisteita.\nMonet humanistit ovat Lummaan mukaan tulleet siihen tulokseen, että ilman luontoa ei ole myöskään kulttuuria. Heidän mukaansa kaikki materiaaliset ja hengelliset ihmisen tuotokset ovat jollain tapaa aina olleet riippuvaisia ympäröivästä luonnosta.\nLuonnolla on henkistä arvoa myös eläimille\nEkologisista kompensaatioista puhuessaan Karoliina Lummaa toi esiin niitä kysymyksiä, joita humanisteilla on esittää. Päällimmäisenä hän korosti kompensaatioiden kulttuurisia kompastuskiviä. Lummaa toi edelliseen kohtaan viitaten esiin sen, että biodiversiteettimenetykset ovat myös kulttuurillisia menetyksiä. Voidaan myös esittää kysymys, voiko tietyn alueen tuhoamisen korvata jossain muualla, sillä jokaisella alueella on oma historiallinen arvonsa. Voidaan jopa väittää, että alueilla on henkistä arvoa muillekin lajeille kuin ihmiselle: Lummaa puhui metaforisesti ”eläinten kulttuurista”. Toinen mahdollinen epäkohta ekologisissa kompensaatioissa on Lummaan mukaan se, toteutuuko tasa-arvo eri yhteiskuntaluokkiin ja ryhmiin kuuluvien ihmisten välillä. Jos esimerkiksi rikas maanomistaja haluaa luovuttaa maansa teollisuudelle ja kompensoida sen jossain muualla, onko alueen huono-osaisemmilla lainkaan sananvaltaa?\nMoraali kompensaatioiden taustalla?\nLummaa on ympäristöhumanistina tutkinut ihmisen suhdetta luontoon, ja kompensaatioista puhuttaessa nousee esille kysymys siitä, minkälaisena luonto nähdään. Pidetäänkö luontoa ihmisen omistamana hyödykkeenä, jota voi vapaasti hyödyntää ja joka on täysin erillisenä ihmisten omasta historiasta? Humanisteja kiinnostaa myös moraali ekologisten kompensaatioiden takana. Ajattelevatko ihmiset, että heidän pitää vain hyvittää luonnolle aiheuttamansa vääryydet?\nNykymaailmassa on syytä pohtia myös sitä, ovatko ihmiset alkaneet eriytyä luonnosta kokonaan, jolloin luontoa voidaan pitää asiana, jota ihminen voi täysin kontrolloida, esimerkiksi luomalla uusia elinympäristöjä. Lummaan mukaan useat tutkijat pitävät biodiversiteetin ylistämistä erikoisena, sillä sen avulla eriarvoistetaan alueita pelkästään niiden lajirikkauden perusteella.\nLummaa kehotti eri tieteenalojen edustajia pohtimaan, miten monialaista tutkimusta saataisiin kehitettyä ekologisten kompensaatioiden saralla. Hän myös korosti kompensaatioiden epävarmuutta, jota saataisiin toisaalta vähennettyä tutkimalla spesifejä tapauksia monitieteisesti. Viimeiseksi Lummaa esitti vielä kriittisen näkemyksen, jonka mukaan ekologisia kompensaatioita voidaan pitää yhtenä merkkinä ympäristön hälyttävästi heikkenevästä tilasta.\nMinulle lukiolaisena Lummaan esitelmä oli hyvin avartava. Hänen kuvauksensa ympäristöhumanismista ja sen eri osa-alueista oli uutta ja mielenkiintoista, sillä peruskoulussa ja lukiossa tieteenaloja käsitellään hyvin suppeasti ja käytännönläheisesti. Olen henkilökohtaisesti kiinnostunut humanistisesta elämänkatsomuksesta, ja esitelmä antoi syvällisiä ja laajoja näkökulmia ekologisiin kompensaatioihin. Kulttuuriset kysymykset jäävät helposti vähemmälle huomiolle esimerkiksi luonnontieteellisessä tutkimuksessa, joten on suunnattoman tärkeää, että humanistitkin tuovat ajatuksiaan esille ja osallistuvat yhteiskunnalliseen keskusteluun.\nKoneen Säätiön kaksipäiväisen tapahtuman (9.–10.6.) tavoitteena oli pureutua ekologisten kompensaatioiden maailmaan tieteenalojen ja taiteen yhteistyöllä. Tilaisuudessa yhdistettiin yhteiskunnan, ekologian, taloustieteen ja kirjallisuuden tutkimuksen sekä taiteen näkökulmia. Tilaisuus järjestettiin yhteistyössä Biodiversity Now! -hankkeen ja Suomen Habitaattipankin sekä Ympäristötiedon Foorumin kanssa.\nKirjoittaja on 17-vuotias lukiolainen ja Koneen Säätiön kesätyöntekijä.\nKatso Karoliina Lummaan esitys Ekologiset kompensaatiot kulttuurisena kysymyksenä