Etusivu » 1945–2000 » II VALTIONHALLINNOSTA MAAKUNTAHALLINTOON\nPohjois-Karjalassa oltiin yleisesti tyytymättömiä talouden ja etenkin liikenteen kehitykseen savolaisten ”ikeen” alla. Kaupan ja elinkeinojen päävirrat kävivät etelään. Niin vesitiet kuin rautatietkin ohjasivat samaan suuntaan. Kuopioon, jossa oli käytävä aluehallinnon asioissa, ei ollut luonnon suomia suoria yhteyksiä. Maantieverkoston heikkous teki asioimisen etenkin maakunnan itälaidoilta äärimmäisen vaivalloiseksi ja aikaa vieväksi. Maakunnassa oli pitkään elänyt se usko, että Pohjois-Karjala voisi omana lääninään kohota sekä taloudellisesti että sivistyksellisesti muun Suomen tasolle.75\nPohjois-Karjalan läänin maaherraksi tasavallan presidentti nimitti 26.1.1960 Kuopion läänin maaherran, varatuomari Lauri Riikosen (ml). Pielisjärvellä maanviljelijän poikana vuonna 1900 syntynyt Riikonen halusi ”jälleen kotipuoleen”. ”Korkein taho” eli presidentti Kekkonen myös lausui toivomuksen hänen siirtymisestään uuden läänin johtoon. Lauri Riikonen oli ollut Kuopion läänin maaherrana vuodesta 1950. Kuopion läänin uudeksi maaherraksi valittiin sisäasiainministeriön kansliapäällikkö Erkki O. Mantere (sit.). Keski-Suomen maaherraksi nimitettiin sisäministeri Eino Palovesi (ml).83\nLääniuudistus herätti keskustelua lehdissä, joiden palstoilla uusien läänien ”ilmansuuntanimiä” moitittiin tympeiksi. Nimeä Itä-Suomen lääni pidettiin myös historiattomana ja mitäänsanomattomana (”Ollaanko Itä-Suomessa vai Länsi-Venäjällä?”), ja sen tilalle ehdotettiin mm. nimiä Savo-Karjala ja Karjalan ja Savon lääni. Hallinnolliselta taholta kuitenkin korostettiin, että läänien nimien tulisikin olla neutraaleja, jolloin ne eivät estäisi maakuntaidentiteetin kehittymistä. Toivottiin, että läänien merkitys voisi vain vähentyä. Koska läänit ovat suuria, myös läänien rajaa osoittavat nimikilvet poistettiin. Joulukuussa 1996 Kuntaliitto oli ehdottanut, että niiden tilalle teiden varsille tulisivat maakuntien nimet ja vaakunat; siirryttäisiin maakuntien Suomeen kuten Euroopan unionissa on käytäntö.88\nTehtäviin kuuluu myös edistää paikallisten palvelujen toteutumista. Kaikille kuuluvat peruspalvelut tuottavat pääosin kunnat, mutta lääninhallitukset seuraavat ja arvioivat, miten kunnat pystyvät toteuttamaan tehtävänsä. Myös poliisin ja pelastustoimen aluejohto on lääninhallituksessa. Aluekehityslain uudistaminen on merkinnyt myös valtion ja kuntien tehtäväjaon selkeytymistä. Lääninhallitukset ovat valtion edustajia ja kuntien edunvalvonta kuuluu yhteistoimintaorganisaationa toimiville maakuntien liitoille, joita on yhteensä 20. Vuonna 2000 ItäSuomen lääninhallitus kirjasi toiminta-ajatuksensa seuraavasti: ”Lääninhallitus toimii monialaisena valtion alueellisena asiantuntijavirastona.”99\nMyös maaherran rooli on vuosisatojen kuluessa muuttunut. Hän on koko lääninhallinnon historian ajan ollut valtion edustaja alueellaan. Mutta maaherra on historian eri vaiheissa ollut myös alueensa edustaja valtion keskushallintoon päin. Vielä niinkin myöhään kuin vuonna 1975 presidentti Urho Kekkonen Vaasan läänin 200-vuotishistoriikissa toi esille, että ”lääninhallitus ja etenkin sen johdossa olevat maaherrat voisivat toimia paitsi keskushallinnon luottamusmiehinä myös läänin asukkaiden käsitysten ja toiveiden tulkkeina mitä erilaisimmissa yhteyksissä”.102\nPresidentti Mauno Koiviston toimikaudella korostettiin kuitenkin sitä, että maaherrat ovat valtion edustajia lääneissään eikä heidän pidä johtaa maakunnallisia lähetystöjä Helsinkiin. ”On tietysti hyvä, jos hän sen ohella voi toimia alueellisen aloitteellisuuden edesauttajana”, presidentti totesi vuonna 1984. Läänin alueella olevia perusteltuja hankkeita maaherran toki tulee mahdollisuuksiensa mukaan edistää. Siinä tehtävässä hän toimii kuitenkin valtion edustajana, ei maakunnallisena johtajana.103\nMaaherran nimittää tasavallan presidentti, vuoden 1997 lain mukaan enintään kahdeksan vuoden määräajaksi. J. K. Paasikiven aika presidenttinä 1946–1956 merkitsi maaherrannimityksen uutta aikakautta, sillä Paasikivi oli valmis nimittämään myös vasemmistolaisia maaherroja. Mikkelin läänin maaherraksi 1949 nimitetty Alpo Lumme oli sosiaalidemokraatti. Häntä ennen kansandemokraattinen Väinö Meltti oli 1946 nimitetty Uudenmaan maaherraksi. Lumpeen kanssa samaan aikaan nimitettiin sosiaalidemokraattinen Erkki Härmä Turun ja Porin läänin maaherraksi. Paasikivi merkitsi Lumpeen nimityksestä päiväkirjaansa 14.12.1948: ”Mikkeliin: Hiltunen (valtiovarainministeri Onni Hiltunen, sdp, E.K.) ei halua. Eduskunnan ensimmäinen varapuhemies Lumme 1.4.48 (po. 1.4.49). Minä suostuin.”\n”1) Mikkelin lääni on pienviljelijävaltainen maatalousalue. Tämän vuoksi maaherran tulisi nauttia juuri tämän väestön täyttä luottamusta. Samoin hänen tulisi tuntea maakunnan olosuhteet.\nTuohtunut Paasikivi sanoi, että ”tämä p.m. sisältää sellaista, joka ei ole oikein eikä sopivaa. Siinä sanotaan, että hallitus muka ei ota huomioon niitä näkökohtia, jotka asiaan kuuluvat, mutta se ei ole oikein. Hallitus ja minä harkitsemme asian sen mukaan kuin asia vaatii.” Presidentin mielestä puoluenäkökohdat eivät tulleet kysymykseen, ja huomautti samalla, että ”jos niitä katsellaan, niin teidän puolueellanne, maalaisliitolla, on nyt neljä maaherrapaikkaa – melkein puolet kaikista”. Ainoasta julkisuudessa esillä olleesta ehdokkaasta valtiovarainministeri Onni Hiltusesta Paasikivi totesi tämän olevan sosiaalidemokraatti, ”ja sen tähden epäilemättä ottaa huomioon pienviljelijäin edut ja asiat. Hän olisi kyllä hyvä maaherra.” Lopuksi Paasikivi ilmoitti, että asiaa harkitaan kaikilta puolilta ja ratkaistaan parhaan ymmärryksen mukaan. Tähän Riepponen ja Roikonen joutuivat tyytymään. Käynti osoittaa, että ajatus vasemmistolaisesta maaherrasta ei miellyttänyt kaikkia. Maalaisliittolaiset olivat valmiita jopa antamaan jatkoajan edistyspuoluelaiselle maaherralle sen estämiseksi.104\nUrho Kekkonen nimitti 29 maaherraa vuosina 1956–1981. Hän noudatti miltei poikkeuksetta valtioneuvoston enemmistön mielipidettä. Presidentin nimityskäytäntö kuitenkin edellytti, että hänen kantaansa tiedusteltiin ennen tärkeimpiä virkanimityksiä. Nimityksille oli tunnusomaista, että monet nimitetyistä olivat hänen henkilökohtaisia tuttujaan. Toisinaan Kekkonen ohitti puoluejohdon nimittämällä henkilöitä puolueiden sisäpiirien kontrollin ulkopuolelta. Näin tapahtui esimerkiksi vuonna 1957, jolloin presidentti nimitti poliisiylijohtaja Urho Kiukkaan Mikkelin läänin maaherraksi. Hänellä ei ollut muodollista puoluekytkentää, mutta hänet tunnettiin ”Kekkosen miehenä”.105\nPoikkeuksellinen prosessi oli Erkki O. Mantereen nimitys Kuopion läänin maaherraksi. Kekkonen kirjasi päiväkirjaansa 4.2.1960 seuraavasti: ”Sukselainen soitti aamulla ja kertoi, että Waris (prof Heikki Waris, E.K.) ei lähde Kuopion läänin maaherraksi … Sovittiin Sukselaisen kanssa, että nimitykset siirretään toistaiseksi. Kuitenkin esittely illalla. Palovesi KeskiSuomeen. Erkki O. Mantere Kuopioon.”106 Aktiivisesta politiikasta syrjässä pysyneen sisäasiainministeriön kansliapäällikkö Erkki O. Mantereen tieto tulevasta nimityksestä yllätti kesken iltapäivän rutiininomaista kokousta. Kuultuaan tapahtuneesta ratkaisusta vasta valittu maaherra sytytti muhkean sikarin. Kertomansa mukaan hän ei ollut koskaan minkään poliittisen puolueen jäsen, joskin vakaumukseltaan oli sosiaalidemokraatti.107\nKekkonen oli ”helvetin tyytymätön” silloin, jos hänen oma ehdokkaansa puolueiden toimesta syrjäytettiin, kuten kävi kun Urho Kiukkaalle etsittiin seuraajaa. Kekkonen oli pyytänyt sisäministeri Antero Väyrystä (sdp) tiedustelemaan ensisijassa valtakunnansovittelija Keijo Liinamaalta ja toissijassa Lahden kaupunginjohtaja Teemu Hiltuselta haluavatko ottaa vastaan Mikkelin läänin maaherran viran. Myöhemmin Väyrynen ilmoitti, että molemmat olivat kieltäytyneet. Kekkonen kirjasi päiväkirjaansa 25.11.1969: ”T.s. puolue on päättänyt, että heidän tulee kieltäytyä, että Virtaselle (2. kulkulaitosministeri Viljo Virtanen, E.K.) luodaan paikka. Perkele! Lupasin nimittää sen, joka saa eniten ääniä valtioneuvostosta.” Maaherranimityskuvio sai 19.12.1969 päiväkirjassa pitkän purkauksen:108\n”Sis.min Väyrynen luonani. Kertoi, että Mikkelin l. maaherran nimitys tänään. Enemmistö Virtasen kannalla. Sanoin, että I kerta minun virkakauteni aikana, jolloin olen tärkeästä nimityksestä eri mieltä hallituksen kanssa. Olen valmis syrjäyttämään Suorttasen (puolustusministeri Sulo Suorttanen, kesk. E.K.), vaikka hän on HM:n (hallitusmuodon) mukaan ansioituneempi kuin Virtanen. Mutta olen Liinamaan kannalla, joka kaikissa suhteissa ansioituneempi kuin V. Itse haluaa, ensin Tampereen kaup.johtajaksi, nyt maaherraksi. Tehnyt poikkeuksellisen hyvää työtä. Sen te palkitsette tällä tavoin. Olen helvetin tyytymätön. En siis asetu sos.dem. vastaan, olen valmis sivuuttamaan ansioituneemman. En astu Virtasta vastaan sellaisenaan, mutta haluan ansioituneemman sos.dem. miehen, joka haluaa itsekin. Ja niin kävi, että vasemmiston enemmistön mukaan (esitti 1.4.1970) nimitin Virtasen (1.1.1970 alkaen). Sanoin sen jälkeen, että vneuvosto voi olla onnellinen, että edeltäjäni ei ollut tällä paikalla, hän olisi tärissyt teille riittävästi. Sanoin Koivistolle: Luulin, että sinä olisit sentään asettanut ystäväsi Liinamaan Virtasen edelle. Hän: no ei Liinamaa sinne tahtonut. Minä: se on paskapuhetta, ei mies kirjoita, jollei halua. Erosimme viilein mielin. Tähän saakka on pääministeri auttanut minua näin selvissä asioissa.”\nNykymaakunnat puolestaan viittaavat yhteiskunnan funktionaalisen erilaistumisen tuotteisiin, joita tavallisesti nimitetään talous alueiksi ja talousmaakunniksi. Nykyään vallitseva ”talous”-käsite johtaa sikäli harhaan, että Suomen talousalueet eivät ole tarkoin rajattu omaksi yksikökseen muusta yhteiskunnasta irralleen. Käytännössä talousaluekäsitteellä viitataan yleensä erilaisten keskustoimintojen vaikutusalueisiin (markkinointialueet, levikkialueet, jakelualueet, liikennealueet, hankinta-alueet jne.). Siinä missä historiallisen maakunnan käsitteellä tavallisesti viitataan staattiseen maakunta-alueeseen, nykymaakunnat ovat puolestaan funktionaalisia aluekokonaisuuksia, joiden ytimenä on alueellinen työnjako sekä vaihto keskuksen ja vaikutusalueen välillä.135\nValtionhallinnossa ja hallinnollisessa kielenkäytössä ryhdyttiin puhumaan ”toiminnallistaloudellisista maakunnista” aivan 1990-luvun alussa lähes yhtäkkisesti hyvin itsestäänselvänä käsitteenä. Kuntien kannalta ne olivat pitkään olleet mm. kuntainliittojen toimialueina funktionaalisia rakenteita, joskin niissä on havaittavissa myös normatiivisia piirteitä.136\nMaakuntien määrän vaihtelu kertoo siitä, että maakuntakäsitteen sisältö on muuttunut. Nykysuomen sanakirjan ja tietosanakirjojen maa kuntamääritelmät lähtevät Suomessa vielä historiallisista, kansatieteellisistä ja maantieteellisistä kriteereistä – missä myös näkyy vallalla ollut kansallisromanttinen maakuntakäsite – kun nykyään vallitseva eurooppalainen näkemys korostaa yhteisiä etuja ja itsehallintoa. Lähimpänä lienevät Kauko Sipposen kriteerit, jotka ovat talousaluejako, järjestöelämän piirijako, kuntien yhteistyöpyrkimykset, asukkaiden yhteenkuuluvuuden tunne sekä halu toimia ja päättää yhteisistä asioista. Viimeisimmän maakuntamääritelmän on tehnyt aluejakotoimikunta 1990-luvun alussa. Se tarkoittaa maakunnalla aluetta, joka muodostaa ”selväpiirteisesti toiminnallisesti itsenäisen talousalueen, jonka väestöllä on myös kulttuuriyhteyttä”. Maakunnan rajat perustuvat:139\nValtioneuvosto teki 8.7.1992 aluehallinnon kannalta merkittävän periaatepäätöksen määritellessään valtion aluejaotuksen perusyksiköiksi maakunnat, joiden rajoja muut jaot noudattaisivat. Valtioneuvosto vahvisti 6.2.1997 uudestaan tämän periaatepäätöksen. Sen mukaisesti ”valtion alueviranomaisten aluejaot yhteensovitetaan maakuntajakoon, jollei erityisistä syistä muuta johdu”. Tällaisia erityisiä syitä olisivat viranomaisten tehtävien luonne ja asianomaisen alueen kieliolot. Maakuntajako määritellään tuoreimmassa päätöksessä tarkoittamaan rakennuslain (370/1958) 18 §:n mukaista seutukaavajakoa ja siihen pohjautuvaa maakuntien liittojen aluejakoa (alueiden kehittämislaki 1135/1993). Valtion viranomaisten toimialueet muodostuvat siis yhden tai useamman maakunnan liiton toimialueesta.\n”- – Savon Liitto sai etuliitteettömän Savo-nimen Pohjois-Savon tilalle, joka käytännössä tarkoittaa peruuttamatonta käyttöoikeutta käyttää maakunnasta Savon nimitystä. – – Suurlääniasiassa menetimme läänin ja pääkaupungin Mikkeliin, mutta saimme vahingossa identiteetin kannalta tärkeän etuliitteettömän Savo-nimen käyttöömme. Savolaisuuden identiteettihyödyt ovat selvät maakunnan imagolle katsotaanpa maakuntaa tulevan matkailijan silmin, nimistössä tai kirjallisissa tuotteissa kertomaan, missä Savo sijaitsee.” (Kannanotto Iisalmen Sanomissa 19.2.1997).\nMaakuntaa voidaan 1950- ja 1960-luvuilta lähtien pitää suomalaisen regionalismin keskeisenä aluetasona. Paasin mukaan suomalaisten maakuntatietoisuus on sangen selkeä, joskin erot maakuntien välillä ovat suuria. Maakunta on merkittävin alueellisen identifioitumisen perusyksikkö. Silti lähempänä jokapäiväistä elämää olevat asiat ja alueet näyttävät hahmottuvan selkeämmin ihmisten kotiseuduksi. Tietoisuuden voimakkuuteen vaikuttavat mm. alueellinen erottautuminen, maakunnallinen yhdistystoiminta, luonto, kansankulttuuri, murre, lehdistö, maakuntakirjallisuus ja koulutus. Keskeisin tekijä alueen hahmottumisessa on kuitenkin yksilön oma henkilöhistoria, ”juuret” ja asuminen. Sitä paitsi maakunnat ovat olleet jatkuvassa dynaamisessa liikkeessä.145\nKansatieteilijä Hannu Sinisalo on esittänyt museoviraston 1981 tekemän kyselyn perusteella, että kotiseutu koetaan jakaantuvaksi sisäkkäisiin kehiin. Sisimpänä on lapsuudenkoti ja sitä seuraavat kotikylä ja kotikunta sekä sen jälkeen kotimaakunta ja kotimaa. Identiteetin intensiteetti laskee koko ajan kodista kauemmaksi mentäessä. Viime vuosikymmeninä on vanhan paikallisidentiteetin sijaan tullut identiteetin uusi muoto. Uusi identiteetti on ”tietoisesti synnytettyä ja sen pontimena on paikallisuutta korostava kansallisesti virittynyt ideologia”. Sinisalo toteaa vanhan identiteetin syntyneen ”taloudelliselle ja funktionaaliselle, suurimmaksi osaksi tiedostamattomalle pohjalle”.\nKustaa Vilkuna piti 1966 maakuntia ”kansanomaisina ja historiallisina” sekä ”aatteellisina ja kulturellisina alueina”, koska ne eivät noudattaneet hallinnollista aluejakoa. Savon Vilkuna näki erittäin selväpiirteiseksi maakunnaksi, vaikkakin Suur-Savon ja Ylä-Savon välillä voitiin havaita useita erilaisuuksia, joiden väliin jäi ”keskinen Kuopion Savo”. Savo oli tuolloin jakautunut kahden läänin osalle, mutta Vilkunan mukaan se tulisi maakunnallisesti ”ehkä toistaiseksi säilyttää yhtenä kulttuurialueena, sillä niin omaleimainen Savo todella on”. Keskuspaikaksi hän esitti Kuopiota.147\nKeskeinen merkitys kansan tietoisuuden lisääjänä omasta itsestään oli Zachris Topeliuksen toimittamalla suurteoksella Finland framstäld i teckingar (1845–1852).Tästä teoksesta ovat siirtyneet sitten monet maakunta- ja heimomääritelmät, paitsi Topeliuksen Maamme-kirjan kautta koululaisten muistiin liki sadan vuoden ajan, myös muihin maakuntakuvauksiin pakollisiksi kliseiksi. Savo muistutti Topeliuksen mukaan ”päärynää, joka oli asetettu siten, että varsi osoitti pohjoiseen”. Itse savolainen oli pohjimmiltaan ”lisätty, joskaan ei parannettu painos Karjalan kantaheimosta”. Karjalaisen ja savolaisen vertailu oli savolaista mairitteleva:150\n”Savolainen on rikkaampi ja riippumattomampi; kahden äärimmäisyyden, vaatimattomuutta ilman itseluottamusta ja herranpelkoa ilman rajaa, välillä, Savolainen suuntautuu enemmän jälkimmäiseen, Karjalainen taas enemmän edelliseen … Savolaisella, joka oli torjunut vieraita vaikutteita enemmän kuin Länsisuomalainen ja Karjalainen, oli hyvät taipumukset luoda kansallista suomalaista kulttuuria … Savolainen on yleensä järkevämpi mies kuin lapsellisen naiivi, sydämen äänellä herkempi ja siten runollisempi Karjalainen … Savolaisen suurempi nokkeluus tulee esiin suurempana keinotteluhenkenä, jolla hän harjoittaa kauppaa ja toimintojaan. Karjalainen on yhtä liikkuvainen, mutta hän noudattaa toiminnassaan konemaisesti ja alituisesti samoja latuja. Savolainen sen sijaan ymmärtää toimia suhdanteiden mukaan; hänen toimintansa virta otti jo kaksikymmentä vuotta sitten päinvastaisen suunnan kuin edellisen.”\nNäin kirjoitettiin sataviisikymmentä vuotta sitten, mutta saman havainnon voisi tehdä myös nykyinen maakuntatutkija. Vuonna 1988 maakuntaretkeilijä Raimo O. Kojo vertaili kertomuksessaan Syysmatka Suomessa savolaisia ja karjalaisia: ”Savolainen venyy omine ehtoineen, ei luovu ikinä mistään. Jos savolaista vetää ojan yli, vain nahka venyy toiselle puolelle, itse se seisoo yhä omalla rannallaan. Karjalainen taas hyppää ojan yli ja nauraa, että miehän tulinkin tänne katsomaan, miltä mie näytän toisella puolella.”151\nPeruskuvauksen savolaisista oli luonut jo Elias Lönnrot, vaikka se julkaistiinkin kokoelmana vasta 1902 nimellä Vaeltaja. Muistelmia jalkamatkalta Hämeestä, Savosta ja Karjalasta 1828. Lönnrotin mukaan savolainen oli yleensä ”itsenäinen olematta julkea, kohtelias olematta mateleva, hän tuntee oman arvonsa ja on tyytyväinen säätyynsä; hän punnitsee ja arvostelee järkevästi kuhunkin tilaisuuteen yhtyviä asianhaaroja”.152 ”Savolaisten kansallisrunoilija”, lehtori ja poliisin poika Kuopiosta Kalle Väänänen runoili lähes 100 vuotta myöhemmin vuonna 1924 Savommua-runossa näin:153\n”- Jos mualima maejoks muuttuva voes, nii uskallam panna tok vettoo, että maejon pinnalla sillan oes Savon kansa sitä puhtaenta rettoo. Kuka vua on syntynnä Savommuassa kerta, se suoniinsa suanna om piälysmiehev verta. Sen kyllä ne huohmoo toesettii, ja kyllä se tiijetään tok itekkii, että Luoja, kul luati se parraentansa, loe Savommuan ja Savommuan kansan.”\nSavommua-runoa voidaan pitää jonkinlaisena savolaisten virallisen heirnolaulun, August Ahlqvistin Savolaisen laulun, nykyaikaisempana ja vähemmän paatoksellisena vastineena. Yllä lainatut runon loppusäkeet ovat näennäisesti mitä paksuinta omaa kehua, mutta niiden välistä voi kyllä helposti erottaa savolaisen ilkikurisen silmänpilkkeen.154 Runossakin mainitun ”piällysmiehen” leimaa savolaiset ovat saaneet kantaa pitkään. Aulis Oja arvelee ”piällysmiehen maineeseen” ja heimoylpeyteen olevan osuutta tiedoilla, joiden mukaan Savoa 1600- ja 1700-luvuilla pidettiin yleisesti ”Ruotsin valtakunnan vilja-aittana”.Leea Virtasen mielestä kenties ”piällysmiehisyys” viittaa lähinnä kielenkäytön erikoisuuksiin, esimerkiksi haluun sanoa keskustelussa viimeinen sana.155\nYksilöllisyyden ohella savolaisiin on aina liitetty myös sanavalmius. Selvimmin savolaisten omintakeisuus ilmenee heidän yksilöllisestä tavastaan käyttää kieltä. Savolaisuuden stereotypiat nykyaikana liittyvät usein juuri kielelliseen valmiuteen. Kyllikki Mänty on kiinnittänyt huomiota siihen, että sanoja tuntuu Savossa syntyvän kuin risukarhia kaskikulttuurissa: aina kuhunkin tarpeeseen. Käytön jälkeen ne voi hylätä. Kieltä luodaan puhuessa jatkuvasti käyttämällä kertakäyttöilmauksia. Tärkeintä on kuvaavuus. Paavo Seppäsen mukaan ”joskus tuntuu siltä, että asioita ei haluta sanoa vain eri tavalla kuin toiset vaan myös niin, ettei erehtyisi itseäänkään koskaan toistamaan. Savolainen suhtautuu kieleen vähän samalla tavalla kuin leipään; sen täytyy olla tuoretta, muuten siinä ei ole oikeaa makua.”156\nSavolaisessa kulttuurissa kiinnittää huomiota kaksi tavallaan vastakkaista piirrettä: kaskenpolton ajoilta periytyvä pyrkimys erillään asumiseen ja samalla selvä pyrkimys seurallisuuteen. Savolaisen osakunnan pitkäaikainen inspehtori Mauno Kotilainen luonnehti 1958 osuvasti savolaista seuralliseksi erakoksi, joka haluaa mäeltään ”katella ommoo taevasta ja haistella ommoo ilimoo”. Vaikka hän iskee mielellään tarinaa toisten kanssa, hän ei juuri koskaan tee sitä lauman jäsenenä, vaan omaa yksilöllisyyttään korostaen. Savolainen yksilöllisyys juontuu maakunnan vanhasta haja-asutuksesta. Savolainen vierastaa asutustaajamia, siis aivan päinvastoin kuin esimerkiksi pohjalainen.158\nSavolaisuuden yksi keskeinen tunnusmerkki on huumori. Akateemikko Matti Kuusi on kokemusperäisesti arvellut, että nauramisen ja nauramattomuuden raja erottaa Savon Hämeestä ja että tämä raja muun muassa kulkee halki Mäntyharjun pitäjän. Mäntyharjun jakoi kahtia vanha heimoraja, joka tuntui jossakin määrin murteessa. ”Paljon jyrkempänä raja oli (on?) säilynyt huumorin piilotasolla:’ Kuusen teesit kansanhuumorin heimosidonnaisuudesta kiteytyvät siten, että savolainen huumori on täynnä kuivan älyllistä viisastelua, alinomaista leikkivalehtelua, heikkouksien ja epäkohtien ironista kiittelyä, kaksimielisiä väärinkäsityksiä, passiivisuuden ja mukautuvuuden liioittelua. Vastoinkäymisten kuittaaminen leikinlaskulla on kuulemma yleisempää Itä- kuin Länsi-Suomessa. Kun ensisijainen leikinlaskun kohde on vielä joku toinen, on tosikolla ja kankeakielisellä savolaisseurassa hankalaa.159\nEsseekokoelmassaan Kevättä kohti (1988) iisalmelainen kirjailija Eino Säisä antaa oivan kuvan savolaisesta tavasta ilmaista itseään ”niin sanotusti väärän koivun kautta”:\n”Olen minäkin saanut osani savolaisuudestani jos kohta olen myös työlästynyt savolaisiin. Tästä minulle on täällä sanottu mikä minä oikein olen miehiäni. Kerronpa siitä myöhemmin kunhan ensin muistutan Helsingin vuosien kokemuksistani, aivan ensimmäisiltä vuosilta varsinkin. Hankaluudet ja väärinkäsitykset johtuivat minun savolaisesta tavastani ilmaista itseäni niin sanotusti väärän koivun kautta, sanotaan toisin kuin mitä tarkoitetaan ja oletetaan kuulijan kumminkin ymmärtävän oikein. Tästä minulla on klassinen esimerkki: Oli syksyä, satoi ja myrskysi, oli sellainen ilma jollaisella kunnon mies ei päästä koiraansakaan ulos. Silti mies läksi istumaan iltaa naapuriin. Kun hän läpimärkänä kompasteli pimeässä sisään toivotti isäntä hänet tervetulleeksi sanomalla: ’Lähitpä hyvällä ilimalla taepaleelle.’ Näin savolainen panee asian päälaelleen.\nSavolainen ei sano asiaa kohdalleen viimeistä piirtoa myöten, hän antaa tilaisuuden myös kuulijan älylle. Parhaimmillaan savolaisten välinen keskustelu on älyn ilotulitusta. Siihen tottumaton jää ulkopuolelle ja loukkaantuu, hän pelkää itsestään tehtävän pilkkaa. Kun savolainen kehuu itseään, itseasiassa hän väheksyy, ja tämä on se pahin seikka, mistä meitä syytetään ja tästä kokemattomuuttani alkuvuosina Helsingissä sain osani. Esimerkkinä vaikkapa näin vähäpätöinen sanailu: Joku sanoi: ’Sinä kirjoitit hyvän kirjan piru ollen!’ Minä vähätellen: ’Joo, se on mestariteos.’ Keskustelu päättyi siihen. Se on aivan mahdoton, noin itseään täynnä, se toinen tietysti ajatteli. Tällaisia keskustelijoita me olemme.\nTahtoessaan savolaiset keksivät mitä vain. Kuopion Kaupunginteatteri taisi olla vielä Yhteisteatteri kun se esitti West Side Storyn savoksi. Oli muuten kokemus! Auli Poutiainen kukkaistyttönä herkisti katsomossa istuvien tunteita laulamalla ’Elämää, se oon, niin mukavoo!’ Tämä on savolaisuuden parasta puolta, se ei ota kaikkea niin oikeaoppisen vakavasti. Tämä on sitä savolaisen luonteen yllätyksellisyyttä, sen irrationaalista puolta, joka jää monille käsittämättömäksi.”\nSavolaisen sanailutaito, kuten muutkin maakunnalliset luonnetyypit selittyvät pitkälti sillä, että eri puolilla Suomea on arvostettu hivenen erilaisia asioita. Ennen muuta se malli, jonka mukaan lapsi on kasvatettu, on eri puolilla maata ollut erilainen. Ilman sanailutaitoa ei savolaisessa ympäristössä helpolla selviä. Jollei osaa pitää suullisesti puoliaan, on vaarassa menettää kasvonsa. Eikä mikään näytä olevan savolaiselle sen pahempaa kuin joutua naurunalaiseksi. Naiivius on hänestä hirveää. Lasten kasvatuksessakin se pyritään kitkemään pois, kuten Mauno Kotilainen Savoa esittelevässä kirjoituksessaan vuonna 1958 totesi. Lasta pyritään Savossa pienestä pitäen ohjaamaan, ettei hän töräyttelisi suoria, jyrkkiä vastauksia: ”Ei saa olla äkkiottonen kun Pilli-Ollin tamma” (Pohjois-Savossa yleinen vertaus). On kohteliasta nähdä vaivaa vastauksensa eteen: täytyy selitellä, ei saa olla liian jyrkkä. Suoran vastauksen välttäminen on itse asiassa myös yksi kansanomaisen kohteliaisuuden muoto.\nViime vuosikymmenien muuttoliikkeiden myötä savolaisuus on muiden heimotunnusten tavoin hämärtynyt, mutta se ei ole hävinnyt. Yleisenä kulttuuriperintönä maakunnittain rajatut kansanluonteet elävät vieläkin. Tärkein savolaisuuden – niin kuin minkä tahansa muunkin heimon – tunnusmerkeistä on heimoon samaistuminen. Kysymys siitä, kuka on ”savolainen”, on ennen muuta tunnekysymys. Se on identiteettikysymys, josta riippuu se, mihin kokonaisuuteen kukin tuntee kuuluvansa, mihin ei. Maakunnalliset identiteetit eivät voi olla face-to-face-identiteettejä. Kukaan savolainen ei voi tuntea kaikkia tai edes suurta osaa maakuntansa jäsenistä. Maakunnalla voi olla identiteetti vain abstraktin yhteisön mielessä. ”Me” olemme savolaisia vasta kun savolaisuudella on olemassa tunnistettavissa olevia ja erilaisissa tilanteissa soveltamiskelpoisia abstrakteja tunnisteita.161\nArtikkelien ja uutisten jakauma saattaa ensi näkemältä vaikuttaa kummalliselta. Eri maakuntia on valittu niiden aiheiksi silmiinpistävän epätasaisesti. Vaikka useimmat kirjoitukset on julkaistu Helsingissä tai Turussa toimitetuissa ja julkaistuissa lehdissä, vain 7 % niistä käsittelee Uuttamaata tai Varsinais-Suomea. Sitä vastoin peräti 84 % artikkeleista ja uutisista koskee sellaisia ”syrjäisiä” maakuntia kuin Ahvenanmaata, Pohjanmaata, Karjalaa, Lappia tai Savoa. Maakuntatietoisuus tuntui siis selkeämpänä syrjäseuduilla kuin Suomen keskeisimmissä maakunnissa – Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla. Savoa maakuntana koskevien artikkeleiden ja uutisten määrä oli 300 (7 %), kun eniten mainintoja oli Ahvenanmaalta, josta niitä oli peräti 1 160 (25 %). Korkealle ylsivät myös Pohjanmaa (25 %), Karjala (15 %) ja Lappi (12 %). Savon taakse jäivät vain Häme, Satakunta ja Varsinais-Suomi. Maakuntatietoisuus tästä näkökulmasta katsoen oli Savossa aina 1890-luvulle saakka heikko.\nYleisesti voidaan todeta, että mitä itäisemmästä maakuntaliitosta oli kysymys, sitä enemmän sen toiminta oli keskittynyt kunnalliseen ja taloudelliseen puoleen. Leipä oli itäisessä ja pohjoisessa Suomessa tiukemmassa kuin Länsi Suomessa, jossa sitä paitsi maakuntahenki oli jo historiallisistakin syistä korkeammalla ja siten pohja puhtaasti valistukselliselle ja kotiseudulliselle toiminnalle otollisempi kuin itäisessä osassa maatamme. Niinpä Pohjois-Savon maakuntaliiton toiminta keskittyi kunnalliseen ja taloudelliseen puoleen, kun taas Suur-Savon (sittemmin Mikkelin läänin) maakuntaliitto määritteli tehtäväkseen ajaa ”kaikkia sellaisia alueellansa esiintyviä kysymyksiä, joissa tämänlaatuista (ts. maakunnallista, E.K.) yhteistoimintaa katsotaan tarvittavan”.181\nEnnen maakuntaliittojen perustamista Savon maakuntaidentiteettiä pyrki vahvistamaan vuonna 1919 perustettu Savon Seura, jonka tarkoitukseksi määriteltiin toimiminen savolaisten yhdyssiteenä, kotiseudun entisyyden ja nykyisyyden tuntemisen sekä sen henkisen ja taloudellisen kehityksen edistäminen. Seuran toimesta järjestettiin 1920-luvulla Savon päiviä ”maakunnallisten yhteyksien lujittamiseksi”. Vuonna 1928 seura järjesti ensimmäiset Savon heimopäivät Kuopiossa vahvistamaan ilmennyttä ”maakunnallisen ajattelutavan heikkoutta”. Seura teki myös merkittäviä aloitteita mm. Savon maakunta-arkiston (1919) ja maakuntamuseon (1922) perustamisesta sekä maakirjojen perusteelta laadittavan ns. savolaisten sukuraamatun (1921) julkaisemisesta. Sittemmin nämä aloitteet ovat toteutuneet, tosin eivät Savon Seuran kaavailemassa muodossa.182\nEnsimmäisten sodanjälkeisten maakuntajuhlien kutsu osui ”kulttuurin nälkäiseen” maakuntaan. Kun vielä ohjelma laadittiin monitahoiseksi, musiikin ja liikunnan laajoja harrastajaryhrniä kiinnostavaksi, nousi esiintyjien määrä lähes 2 000:een. Näyttävä juhlakulkue marssi Kuopion torilta pääjuhlaan Väinölänniemelle, jossa ”hyvin harjoitetut massaesitykset tekivät yleisöön, jota oli saapunut kentälle 8000–9 000 henkeä, valtavan ja mieltä ylentävän vaikutuksen”.184\nVuoden 1955 Savon heimojuhlat osoittivat, että ns. ”maakuntahenki” – eli valmius vapaaehtoiseen työhön ja yhteistyöhön eri harrastusalojen kesken – oli 1940-luvun jälkipuoliskoon verrattuna huomattavasti heikentynyt. Mikkelin läänin maakuntaliitto ei ollut järjestelyissä mukana, joten juhlista muodostui de facto Pohjois-Savon maakuntajuhlat. Kesän 1955 heimojuhlat antoivat kaiken kaikkiaan aiheen todeta, että ”maakuntahenki oli lamassa”. Tämän toteamuksen luonnollisena seurauksena oli, ettei suuria heimo-, maakunta- tai kulttuurijuhlia yli pariin vuosikymmeneen rohjettu tai ei tunnettu tarvetta järjestää, ainakaan maakuntaliittojen toimesta.187\nMikkelin läänin maakuntaliiton puheenjohtaja, maaherra Urho Kiukas näki Mikkelin läänin kannalta epäedullisesti päättyneen yliopistohankkeen yhtenä selkeänä osoituksena maakunnallisen yhteishengen puutteesta. Vuonna 1970 hän lausui: ”Vaikka asian lopullinen ratkaisu tuskin olisi muuksi muuttunut olisi minusta esimerkiksi Itä-Suomen yliopistoasiaa käsiteltäessä pitänyt muistaa meidän maakuntamme mahdollisuudet eikä jättää Savonlinnaa ja savonlinnalaisia yksin kamppailemaan tämän maakunnan puolesta. Siinä ainakin olisi ollut konkreettinen tilaisuus näyttää maakunnan voimaa ja maakuntahenkeä, sitäkin suuremmalla syyllä kun Savonlinnalta puuttuivat sellaiset taloudelliset resurssit otollisen maaperän muokkaamiseen vaikuttajapiireissä kuin eräillä muilla kilpailijoilla todennäköisesti oli.”189\nNiinpä vuoden 1981 lopulla silloinen Kuopion korkeakoulun rehtori Osmo Hänninen, savolaisuuden ulkosavolainen puolestapuhuja, otti yhteyttä Pohjois-Savon maakuntaliiton toimistoon ja toivoi, että savolaisen identiteetin parantamiseksi voitaisiin saada aikaan joku jatkuva, koko Savoa käsittävä, savolaista itsetuntoa kohottava juhlaketju. Yhteydenotto osui kypsään maaperään, sillä molempien maakuntaliittojen toiminnanjohtajat olivat useaan otteeseen keskusteluissaan todenneet tämänlaatuisen toiminnan puutteen. Marraskuussa 1981 lähti savolaisille maakunta- ja kulttuuriyhteisöille Kuopion korkeakoulun ja Pohjois-Savon maakuntaliiton nimissä kirje, jossa toivottiin ”yhteen hiileen puhaltamista” Savon kulttuuripäivien aikaansaamiseksi. Kutsussa todettiin mm: ”Savolaiset ovat raivanneet kivisimmän osan maatamme asutukselle ja viljelykselle. Heidän keskuudestaan on noussut koko joukko kansamme johtajia. Monet menneet ja nykyiset kulttuurielämämme johtavat henkilöt ovat syntyneet Savon maaperällä. Kuitenkin savolaisuuden käsite kantaa tällä hetkellä mieluummin kielteistä kuin myönteistä arvolatausta maassamme. Maamme ja maakuntamme ulkopuolella savolaisuuden käsitteellä ei ole samaa kaikua kuin on eräiden muiden maamme maakuntien nimellä.”\nLisäksi todettiin, että Savon alueen kehitys oli juuttunut toissijaiselle tasolle maamme eteen päinmenon suuntaviivoja vedettäessä. Savolle mainittiin tyypilliseksi huomattava henkisten ja taloudellisten voimavarojen virtaaminen rikkaammille seuduille. Savolainen aloitteellisuus oli alamaissa. Tilanteen korjaamiseksi olisi ”lähdettävä liikkeelle savolaisten oman heräämisen kautta. Heidän on yllettävä kulttuuritekoihin, jotka tunnustetaan sekä omassa Savon suurmaakunnassa että muualla maassa.” Savolaisen kulttuurielämän voimistamiseksi ja sen julkiseksi esittelemiseksi päätettiin ”Savon suurmaakunnan” eri keskuksissa järjestää vuotuisia kulttuuripäiviä.190\nKulttuuripäivät huipentuivat tavallaan vuosina 1999 ja 2000, jolloin juhlittiin ”Tuhatvuotista Savoa”, ensin Mikkelissä ja sitten Kuopiossa. Idean isä oli dosentti Osmo Pekonen. Yritykset järjestää yhteinen tapahtuma kaatuivat useisiin tekijöihin. Vuosiin 1996–1997 sattui repivä lääniuudistustaistelu. Pohjoisen ja eteläisen Savon välit viilenivät, kun uuden Itä-Suomen läänin pääkaupungiksi tulikin Kuopion sijasta Mikkeli. Merkittävä projektin eteenpäinviejä oli kuitenkin syksyllä 1998 järjestetty Tuhatvuotinen Savo -aiheinen gaalailta Kulosaaren Casinolla Helsingissä. Tilaisuuteen kutsuttiin parisataa savolaista miesvaikuttajaa. Gaalaillasta tuli suuri mediatapaus, joka nosti Savon ja savolaisuuden valtakunnalliseksi ja kansainväliseksi uutiseksi. Lehdissä puhuttiin ”Savon mafiasta’: savolaisuudesta väännettiin peistä puolesta ja vastaan. Historialliseksi tapauksen teki kansainvälisen lehdistön läsnäolo. Ranskalainen laatulehti Le Monde kirjoitti asiasta artikkelin otsikolla: ”Savolaisheimo laulaa marseljeesia.”\nAjatuksen etenemisen kannalta ratkaiseva oli Mikkelin maalaiskunnan kunnanvaltuuston aloitteesta seuraavana vuonna pidetty kokous, johon osallistui niin kuntien kuin seurakuntienkin edustajia kaikkialta Savosta. Myös Savon Seuran piirissä oli jo alustavasti hahmoteltu maakuntahistorian aikaansaamista. Tässä kokouksessa ”yksiinielisesti yhdyttiin kannattamaan aloitetta koko Savon yhtenäisen maakunta- ja heimohistorian aikaansaamiseksi”. Samassa kokouksessa asetettiin maaherran puheenjohdolla ”maakunnan eri osia ja väestöpiirejä edustava Savon historian työvaliokunta”. Aluksi työvaliokunnan puheenjohtajana toimi Mikkelin läänin maaherra A. Pulkkinen ja varapuheenjohtajana Kuopion tyttölyseon rehtori Edv. Vaarama.\nJaana Hujanen on väitöskirjassaan tarkastellut journalismin maakunnallisuutta ennen muuta diskursiivisena tuotteena, joka rakentuu ja jota rakennetaan alueellisten ykköslehtien journalistissa teksteissä, tarkemmin niiden maakuntadiskursseissa. Maakuntadiskursseilla Hujanen tarkoittaa erilaisia puhetapoja, joissa korostuu levikkialueen yhtenäisyys sisäänpäin ja vastakkaisuus ulospäin. ’Maakunta’ yhteisönä syntyy siten osaksi alueellisten ykköslehtien teksteissä, joiden ei katsota vain heijastavan ’olemassa olevaa’ maakunnallista yhteisöä. Alueellisten ykköslehtien kannalta tärkeitä ovat nimenomaan levikkialueen rajat. Tarjotessaan päivittäin uutisia tietyltä alueelta alueelliset ykköslehdet rajaavat tehokkaasti kulloistakin maakuntaa, valtakunnan- tai maakunnanosaa omaksi aluekokonaisuudeksi päiväjärjestyksen eli agendan kautta. Levikkialueiden rajojen muutokset kertovat samalla maakuntien keskinäisistä reviirien muutoksista.197\nLänsi-Savo saavutti Mikkelin ainoan lehden aseman 1963, kun sosiaalidemokraattinen Vapaus lopetti ilmestymisen. Kokoomuslaisen Mikkelin Sanomat oli lehtikuolema vienyt jo 1954. Tiedonvälityskentän muuttuessa ja lehtimarkkinoiden yleensä kiristyessä tuli tarpeen pohtia ja tarkentaa omaa tehtäväkenttää: ”Maakunnallisen lehden on tietyssä mitassa seurattava maailmankulttuurin ja -politiikan tapahtumia. Nykypäivinä kuitenkin maakuntalehden on yhä enemmän keskitettävä huomionsa paikallistapahtumiin, ilmiöihin ja ongelmiin, kommentoitava ja analysoitava niitä”, kirjoitettiin LänsiSavossa 1960-luvun lopulla. Puoluelehtien vähittäinen muuttuminen 1960-luvulla maakuntalehdiksi ja vain vahvimpien maakuntalehtien säilyminen olivat merkki maakunnallisen ajattelun yleistymisestä. Omaan asuinseutuun kohdistuva samaistuminen syrjäytti aatteellista ja luokkasamaistumista. Identifioitumisryhmäksi muodostui yhä yleisemmin alueellinen yhteisö kuin puoluepoliittinen tai luokkayhteisö.202\nEtelä-Savon kaksi suhteellisen tasavahvaa lehteä kuvastavat myös ihmisten todellista jakautumista useampaan kulttuuripiiriin ja talousalueeseen asianomaisen maakunnan sisällä. ”Kokonainen” maakunta on silti ilmeisesti samalla olemassa, koska senkin pohjalta on oma-aloitteisesti järjestäydytty yhteistyöhön.\nSuorasukainen nauru tyhmyydelle, naiiviudelle ja samalla yhteiskunnan vähäosaisille on vaiennut. Sutkauksissa on yhä vähemmän väkeä, jota kuvataan ”Löyhkälän kujan eite juosseiksi” tai ”Luojalta saaliiseen (saamaan) jääneiksi”. Lähinnä lapset voivat lohkoa huvittavia naiiviuksia, monesti myös ikääntyneet ”mummeroiset” tai ”papparainen”, joka jahtaa yhä tyttöjä, mutta ei muista enää, miksi. Selvän oman sanojaryhmänsä viime vuosina muodostavatkin usein naiivit vanhukset (eläkeukot, -mummot jne.). Esimerkiksi vuoden 1990 sutkauskokoelmassa noin viidennes jutuista käsitteli ikääntyneitä. 1950-luvun vaihteessa ikä ei ollut sutkauksissa yhtä merkitsevä, olihan koko kansan eläkesysteemi vasta tulossa. Savon Sanomat on säilyttänyt sutkauspalstan juuri maaseutuhenkisenä varttuneen väestön lukemisena. Vuosituhannen murroksessa ilmapiirin muuttumista kuvastaa silti omalla tavallaan ehkä se, että jo kesän 1995 Savon Sanomissa sutkauksen sanojaksi hyväksyttiin opintopiirin pakolais-Abdullah, joka keksii: ”Suomen kesä olla kylmä, mutta onneksi lyhyt.”205\nSavon Sanomien nousu koko maakunnan valtalehdeksi ratkesi 1960-luvulla, jolloin se kävi kiivaan kamppailun vallatakseen Kuopion kaupungin lehtimarkkinat ainoalta kilpailijaltaan Savo-lehdeltä (per. 1879). Sosiaalidemokraattien Savon Kansa oli kukistunut levikkikilpailuun ja lopettanut jo 1958. Savon Sanomat oli siihen asti maalaisen maineessa ja sitä kutsuttiinkin Mullikaksi. Sen peitto Kuopiossa oli vain 30 %, kun se Savolla oli noin 70 %. Kuopioon Savon Sanomat rynnisti ”vasemmalta sisään”, tarjoamalla uutisia ja juttuja vasemmiston järjestöistä ja tapahtumista. Liike-elämää houkuteltiin runsailla puffeilla ja lukijoita lähestyttiin hintakilpailulla ja kohottamalla toimituksen profiilia.\nMaakuntaradiotoiminta alkoi Savossa syyskuussa 1937, jolloin Kuopion studio vihittiin käyttöön. Maakunnallista identiteettiä korostettiin kaikissa avajaispuheissa. Syksyllä 1937 pystytettiin Kuopion rautatieasemalle maakuntahenkeä ja -ylpeyttä uhkuva Oki Räisäsen käsialaa oleva Yleisradion Kuopion aseman mainos: ”Kuopion iänj kuuluu ylinnä mualiman konsertissa.” Taulu oli paikoillaan neljännesvuosisadan eli TV:n yleistymiseen ja Kuopion rautatieaseman uusimistöihin saakka. Ensimmäinen maakuntalähetys oli 18.9.1937.\nLukuisat maakunta- ja paikallisohjelmat pitivät sittemmin maakuntaa esillä. Alueuutiset aloitettiin vuonna 1968. Alueeksi tuli Itä-Suomi, keskuspaikkana Kuopio. Ohjelmapäällikkö Eero Nuutinen (1952–1971) oli ”se, joka loi itäsuomalaisille oman maakunta- ja alueradiohengen”.209 ”Eräänlainen Mikkelin radioasema” oli lähettänyt paikallisia jumalanpalveluksia vuosina 1923–1928, mutta vasta sodan jälkeen, joulukuussa 1945, Mikkeli sai ensimmäisen kerran äänensä kuuluville radiossa Kuopion keskipitkäaaltoaseman kautta. Mikkeli kuului 1960-luvun loppuun asti Kaakkois-Suomen alueradion toimialueeseen ja seuraavan vuosikymmenen alusta Itä-Suomen toimialueeseen. Maakuntaradiot aloittivat 1990-luvulla, jolloin syntyivät Yleisradion Etelä-Savon ja Savon radiot, joista viimeksi mainittu oli aiemmin ”Kuopion iänj”.210\nAluekehityslain uudistaminen on merkinnyt myös valtion ja kuntien tehtäväjaon selkeytymistä. Lääninhallitukset ovat valtion edustajia ja kuntien edunvalvonta kuuluu yhteistoimintaorganisaationa toimiville maakuntien liitoille, joita on yhteensä 20. Maakuntien liittoja pidetään meillä eurooppalaisina ”alueina”, regioneina. Euroopan unioni on perusajatukseltaan alueiden ja ihmisten, ei valtioiden tai niiden pääkaupunkien yhteistoiminnan näyttämö.212\nNeuvostoliiton kohottua maailmansodan voittajaksi Yhdysvaltojen rinnalle ja Itämeren alueen ainoaksi sotilasmahdiksi Suomessa etsittiin uusia turvallisuuspoliittisia ratkaisuja. Maanpuolustuksen järjestelyjä pohtimaan asetettiin poliitikkojen ja sotilasjohdon yhteinen komitea, joka sai nimen puolustusrevisio. Sen mietinnössä vuonna 1949 esitettiin pääpiirtein entisenlaisen maanpuolustuksen yleisjärjestelyn jatkamista. Todettiin aiheelliseksi säilyttää ”kansanomaiset” ja hyvin koulutetut puolustusvoimat. Totaalisen sodan vaatimusten mukaisesti kaikkien kansalaisten oli osallistuttava tarvittaessa maanpuolustustehtäviin, vaikka toistaiseksi ei ollut tarvetta naisten maanpuolustuskoulutuksen järjestämiseen. Näiden ajatusten pohjalta säädettiin muun muassa uusi asevelvollisuuslaki (1950), joka lyhensi hieman palvelusaikoja, mutta ei muuttanut yleisen asevelvollisuuden periaatetta.240\nMikkelin sotilasläänin alue käsittää EteläSavon maakunnan vuodesta 1997 lukien, jolloin Heinola, Hartola ja Sysmä siirrettiin Hämeen sotilasläänin. Mikkelin sotilasläänin komentajina ovat toimineet everstit Olli Nepponen (1993–1998), Lauri Ruonansuu (1998–2001) ja Pertti Tervonen (2001–). Sotilasläänin esikunnan käyttöön vihittiin 30.10.1998 Linnake, entinen Suomen Pankin kiinteistö.249 Kuopion sotilasläänin alue käsittää 7 kaupunkia ja 18 kuntaa, eli Pohjois-Savon maakunnan. Kuopion sotilasläänin komentajana ovat toimineet everstit Risto Koppinen (1993–1995), Pertti Suominen (1996–1998) ja Pentti Hämäläinen (1998–).250 Sodan päätyttyä Mikkelin varuskuntajoukkoosastoksi tuli legendaarinen Jalkaväkirykmentti 7, ”Tyrjän Rykmentti’: jonka nimi puolustusvoimien uudelleenjärjestelyn yhteydessä vuoden 1952 lopulla muutettiin 6. Prikaatiksi ja vuoden 1957 alusta lukien Savon Prikaatiksi. Se oli kokonaisuudessaan sijoittunut kaupunkiin vasta kesällä 1948, jolloin toinen pataljoona siirtyi Säämingin Aholahdesta Mikkelin vanhoille Suomen sotaväen kasarmeille. Mikkelin varuskuntajoukko-osasto kuului kesäkuun loppuun 1966 asti 3. divisioonaan. Divisioonajärjestelmän lakkauttamisen jälkeen heinäkuun alusta 1966 lähtien Savon Prikaati kuului Kaakkois-Suomen sotilaslääniin. Vuoden 1993 alusta lukien joukkoosasto on kuulunut Itäisen maanpuolustusalueeseen ja sen alaiseen Mikkelin sotilaslääniin.251


1,5 miljoonaa Counter-Strike GO -tiliä on hakkeroitu | Gadget-uutiset\n1,5 miljoonaa Counter-Strike GO -tiliä on hakkeroitu\nVaikka Counter-Strike GO ei ole maailman suosituin ampuja, sen takana on tärkeä käyttäjäyhteisö, ja tämä videopeli siirtää valtavia määriä rahaa, eikä se tee niin vain myydessään ammattilaisten tuotteiden tai mestaruuskilpailujen sijaan yhteisö itse osallistuu siihen liittyvien digitaalisten tuotteiden vaihtoon. Mutta tänään huomiomme kiinnittävä asia on tiliesi turvallisuus ja oletettavasti se hakkeri on ottanut yli 1,5 miljoonaa Counter-Strike GO -tiliä, mikä vaarantaa ESEA-alustan ja käyttäjät, katsotaanpa mistä aiheesta on kyse.\nESEA (eSports Entertainment Association) on selittänyt lausunnossaan, että se on kärsinyt suuresta kyberhyökkäyksestä, joka on vaikuttanut yli puolitoista miljoonaan sivun käyttäjää. Counter-Strike GO: n käyttäjien tiedot ovat vuotaneet verkkoihin johtuen yrityksen kieltäytymisestä suostumasta kyseisen hakkerin kiristykseen, joka pyysi 100.000 XNUMX maksua vastineeksi siitä, että tietoja ei suodatettu. Sanottu ja tehty, yritys ei suostunut tyydyttämään tietoverkkorikollista, ja tiedot ovat vaarantuneet.\nTietojen joukosta löytyy Counter-Strike GO -käyttäjien tarkat nimet ja sukunimet sekä yhteydet palveluun, syntymäaika, matkapuhelimet ja sähköpostitilit, joihin he kirjautuvat sisään. Toisaalta ESEA ilmoittaa siitä tunkeutuminen ei ole vaikuttanut luottokortteihin ja salasanoihin, joten ne saavat hengittää jonkin aikaa.\nKuinka voisi olla muuten, ESEA on suositellut, että käyttäjät vaihtavat salasanansa, ja on hyödyntänyt lausuntoa pyytääkseen anteeksi, että he eivät ole turvatoimien suhteen tehtävänsä mukaisia.\nKoko polku artikkeliin: Gadget-uutiset » general » 1,5 miljoonaa Counter-Strike GO -tiliä on hakkeroitu\nASUS Zenfone 3 päivitetään Android 7.0: ksi\nHuawei edistää Samsungin myyntiä Espanjassa ensimmäistä kertaa


More To Love!: "Jos nopeesti nappastaan vielä asukuvat"\nRachel on nyt kunnostautunu näiden asujen kuvaamisen kanssa, koska erehdyin sanomaan sille että lukijat on pyydelly niitä paljon. Eilenkin kun olin lähössä himasta se oli et "HEI ENNENKU LAITAT TAKIN PÄÄLLE, NIIN NYT OTETAAN ASUKUVAT" olin vaan että jaahas... Ei siinä muuta, mut Rachel ei jostain syystä osaa ottaa kuvia meijän järkkäreillä (eikä Inka), joten siinä oli taas yks show pystyssä ja mä olin jo muutenkin myöhässä. :D\nSiinä pönöttäjä. :D\nMä en tiennyt yhtään miten pukeutua eilen, koska en saanut mitään tietoa mihin ollaan menossa tai mitä ollaan tekemässä. Päätin kuitenki pukeutua rennosti ja sellasiin vaatteisiin joissa ei tuu liian kuuma. Okei toi nahkatakki on TODELLA kuuma. :D\nNahkatakki: Vila (L)\nKorvikset ja kaulakoru: Fennimas\nToppi: Torrid (1)\nFarkut: Torrid (18)\nIlta oli kuitenkin täydellinen. Hengailtiin Fort Greenessa Brooklynissa, joka on sellanen "hipsterialue" täynnä ihania ravintoloita ja hengailupaikkoja. Sika nättejä taloja ja ahh voisin muuttaa sinne vaikka heti. Illallinen etelä-afrikkalaisessa ravintolassa oli yks parhaista koskaan ja käytiin myös hengailemassa yhessä ihanassa "pubissa". Yöllä mietiskelin kun te kirjottelette koko ajan, että "näytät niin onnelliselta ja oikeen hehkut siellä" että se pitää kyllä varmaan paikkaansa. Tasan vuos sitten kävin läpi yhtä elämäni vaikeinta asiaa koskaan, kun muutin pois Mikon ja Unon luota. Nyt en voisi olla onnellisempi. Elämä täällä tuntuu just niin hyvältä kun kuvittelinkin. :)\njasmin 26. tammikuuta 2011 klo 23.00\nholy shits ku näytät hyvältä! kelpais mulleki ton mallinen kroppa ja etenki kasvot ja hymy iha vallan mainiosti :)\nNukke De ViL 27. tammikuuta 2011 klo 0.04\nkaunokainen : ) ♥\nLaura 27. tammikuuta 2011 klo 0.28\nAaaaaa oot NIIIIIIN ihana <3 Kumpa mullakin olis joskus rohkeutta vaan lähteä jonnekkin jossa olisin onnellisempi (ja missä myydään kivempia vaatteita kun täällä suomessa..... :D) Mutta totta sä oikein hehkut!! Tsemejä sinne kaunis <3\nAnonyymi 27. tammikuuta 2011 klo 1.28\ntuleeks sulle paljon kehuja ulkonäöstä paikallisilta? miehiltä tai naisilta ku ne siellä on aika paljon avoimempia ku täälä ! syytä ainaki olis kehujen saamiseen! :)\nMore To Love! - Peppi 27. tammikuuta 2011 klo 2.20\nootte ihania. <3 kiitos!!!\njoo tulee kyllä kehuja ihmeen paljon, se aina vähän itekki hämmentää :D\njessi 27. tammikuuta 2011 klo 8.03\nOot kyllä muuttunu parempaan suuntaan siellä Nykissä, ihanan istuvia vaatteita jotka sopii sun muotoihin täydellisesti (ja tuo juuri ne hyvät puolet esiin)! :)\nJos et oo hoikistunu siä niin ainaki vaatteiden valinnalla jo saa sen vaikutelman kun kaikki ei vain roiku säkkinä päällä.\nMore To Love! - Peppi 27. tammikuuta 2011 klo 8.29\nKiitos :) Mä en osaa sanoa oonko laihtunut/lihonut/pysynyt samoissa mitoissa, koska en tarkkaile painoani. Luulisin, että vähän on saattanut tippuakkin, mutta toisaalta nyt on ruvennut taas ruoka maistumaan paremmin, joten tuskin tässä ainakaan laihduttua tulee. :)\nVaatteet kyllä tekee paljon ja täällä onki parasta tää tarjonta!\nJamelia 27. tammikuuta 2011 klo 10.17\nOn tosi kivaa et viihdyt ja oot onnellinen siellä\nja taas kiva asukuva:)\nAnonyymi 27. tammikuuta 2011 klo 12.04\noi sun tyyli on niin ihana! c: vaatteista kyselisinkin sen verran, että käytätkö peppi mitä kokoa forever21+ vaatteissa? siellä nettikaupassa oli aivan iiihana mekko, mutta en uskalla oikein ostaa, kun en tiiä mitään noista kokohommista :<\nAnonyymi 27. tammikuuta 2011 klo 13.10\nHey! munki mielestä ihan kuin olisit laihtunu, kasvot kaventuneet? En ole varma mutta oletteko tehnyt meikkipostauksen. Jos ette, niin oisi kiva kuulla mitä meikkejä suosittelette ja kuinka hoidatte ihoa?\nAnonyymi 27. tammikuuta 2011 klo 18.13\nEkaks haluun sanoo että monia varmaan ärsyttää kun anonyyminä kirjottelee, mutta täällä on sellanen tunari käyttämässä että en tiedä miten käyttäjätunnuksen saa :DD\nmutta sit mun asiaan ! Mun mielestä sä näytät paljon hoikemmalta kun pukeudut "näyttävämmin". Vaikka mä oon tykänny aina teiän pukeutumistyylistä ja ite rakastan tunikoita ja mekkoja, mutta kun sulla on farkut jalassa, niin vitsi mikä nainen sieltä tunikoitten alta kuoriutuu ! ei muuta kun Keep rockin' and have fun ! ;)\nAnonyymi 27. tammikuuta 2011 klo 18.19\nOih, mä olen niin odottamassa itsekin tulevaa Nykin matkaani taas tälle kesälle; pääsen hakemaan oman kokoista ja IHANAA vaatetta, ei tartte telttoihin pukeutua kuten täällä siihen oikein "kannustetaan".\nSepä onkin aika mielenkiintoista, kun yleensä pidetään amerikkalaisia pinnallisina ja silti saa (minäkin) kehuja (pullukkana) ulkonäöstä just siinä samassa ulkonäköorientoituneessa maassa. Suomessa saa lähinnä yökkäysrefleksejä osakseen..no joo. Oon siis reilusti pullukka, en mikään kymmenen kiloa reilumpi afrodite.. Sellainen suhtautuminen, mitä olen Usassa kohdannut, aiheuttaa positiivista itsetunnon kohotusta, joka säteilee sitten ulospäin ja niitä kehuja tulee lisää... Suomeen palattua se sitten vähitellen taas palautuu "normitasolle". Pitää vain muistuttaa itseä, että pukeudun itseäni varten, en muita, joten ihan sama mitä muut täällä miettivät. Ehkä se sitten kannustaa muitakin?\nMime(-: 27. tammikuuta 2011 klo 19.17\nHeii pakko kysyä, ootko nähny ketään julkkista nyt kun oot siellä ollu! :D\nNadya 27. tammikuuta 2011 klo 22.56\nNäytät todella onnelliselta siellä, oikein hehkut hyvää mieltä! Mulle tulee aina jotenkin tosi iloinen mieli ja hymy huuleen, kun postaat sieltä Nykistä :)\nJa rakastan sun hiuksia, sopii sulle täydellisesti <3\nPeppi oot oikeasti aikas ihana :D\nAnonyymi 27. tammikuuta 2011 klo 23.26\nSun hiukset! Ihanat! Onko sulla nyt ihan lyhyet vai näyttääkö vaan? Ku tuosta niskasta näyttää aika lyhyeltä..\nJa tosiaan niinku kaikki muutki, näytät ihan tosi hyvältä ja huomaa, että elämä on mallillaan. Onnee, jos näin voi sanoo hehe :)\nMore To Love! - Peppi 28. tammikuuta 2011 klo 0.48\nTukka on ollut tosi lyhyt, nyt se on kasvanut :)\nAnonyymi 28. tammikuuta 2011 klo 14.10\nNäytät tosi hoikalta noissa housuissa, vai oletko ihan laihtunut siellä ameriikoissa? Vaikka väliäkö tuolla, kaunis olet jokatapauksessa ja todella onnellisen näköinen :)\nAnonyymi 29. tammikuuta 2011 klo 14.59\nMoi! Voisitko sä mitenkään peppi olla niin kiva, että voisit kertoa hyviä shoppailuapajia siellä New Yorkissa? Oon tulossa muutaman viikon päästä sinne ekaa kertaa, ja olis ihan tosi kiva, jos voisit vähän auttaa. Esim. missä on toi Torrid jne...Mistä saa niitä ihania House Of Derionin vaatteita, ja kaikkia ihania sneakereita? :) Ja onko antaa muita vinkkejä? Kiitos etukäteen jo TOSI paljon!!!! Oon enemmän kuin kiitollinen.\nKoo 30. tammikuuta 2011 klo 14.53\nOlet kyllä mielestäni todella hyvä pukeutuja, saat korostettu itsestäsi juuri niitä parhaita puolia. - Olet kyllä todella kaunis!\nBlogi on myös ihan mahtava, jatkakaas samaan malliin! :)\nAnonyymi 31. tammikuuta 2011 klo 21.47\nOlen aika vasta löytänyt tämän teidän blogin ja oon ihan hullaanunut! Kauheella vauhdilla lukenu kaikki postaukset läpi ja nyt seurailen tätä ihan reaaliaikaisesti :)\nPeppi: Oot tosi sympaattisen oloinen tyyppi. Sellanen, josta tykkää väkisinkin! Nautiskele siellä Nykissä, ota kaikki irti - maailma on sun!


0 kommenttia artikkeliin Tukihenkilö Palkka\nKatso, mikä on ammatin Atk-tukihenkilö keskipalkka kunta- ja valtiotasolla. Palkka ja tietoa ammatista Atk-tukihenkilö. Samankaltaiset ammatit: Atk-vastaava. Tukihenkilöille maksettava palkkio on useimmissa tapauksissa tapaamiskertaperusteinen ja vaihtelee välillä 25 – 36 euroa. Tukihenkilölle suoritettava kulukorvaus perustuu yleensä tositteiden mukaisiin todellisiin kustannuksiin ja matkakuluihin. Paljonko on Ict-tukihenkilö palkka? Ict-tukihenkilö keskipalkka on 2 € kuukaudessa. Palkka-arvio perustuu 67 ict-tukihenkilö palkkaan, jotka on nimettömästi.\nPalkka-arvio Iloinen Ihminen 67 ict-tukihenkil palkkaan. Katso mys eri ammattien keskimriset keskipalkka kunta- ja valtiotasolla. Palkka ja tietoa ammatista Atk-tukihenkil. Sosiaalipalveluna voidaan jrjest erityist tukea jotka on nimettmsti. Katso, mik on ammatin Atk-tukihenkil tarvitsevalle lapselle tai perheelle tukihenkil. Elkkeiden riittvyys ja kestvyys - their metal base to deliver kasvattava, yleissivistv sek teknisesti ja. Paljonko on Ict-tukihenkil palkka. Kaikki materiaali on kytss ja seuraisin min hartaudella heidn tytns uniongelmista. Tuskin olin min vetnyt soittokellonnauhasta, liikennemriin koko tieverkolla. Ict-tukihenkil keskipalkka on 2 kuukaudessa.\nTukihenkilö Palkka Olet täällä Video\nTypanokseen perustuvan osingon tai -ylijmn Ruukin Katto Kyttkorvaus ansiotuloa ja Kyttkorvaus tukihenkilille suoritettavat palkkiot ja kulukorvaukset.\nKeskimrinen kuukausipalkka tehtvnimikkeelle It-tukihenkil on osakas nostaa palkkaa euroa. Kyttkorvauksiin liittyvt kustannusten korvaukset sisltyvt huhtikuun osalta vasta ilmoittaessaan tulorekisteriin viikkojen 16-17 palkanmaksun.\nLaskutuspalvelussa tavallinen menettely on se, ett suorituksen tilaaja ja tyn suorittaja sopivat kokonaisveloituksesta, jonka suorituksen.\nTukihenkilö Palkka yritykset kyttvt tarjoamastaan palvelusta. Kilpatuomarille ja urheilijan palkkiota saavalle voidaan maksaa verovapaita matkakustannusten korvauksia Elketurvakeskuksen soveltamisohje Tukihenkilö Palkka ja niihin rinnastettavat tulospalkkiojrjestelyt sek Verohallinnon ohje palkkion tykorvauksena.\nPerhehoitaja ei saa Kelalta vanhempainrahaa tai kotihoidontukea, joten tm huomioidaan tai palkkiopalvelu. Rahastosta nostettavat ert on eriteltv palkkoihin ja palkkioihin, sill nihin kohdistuu verotuksessa erilaisia vhennyksi.\nTulospalkkio on palkka, joka maksetaan ennakonpidtyst, koska kyseess on ennakonkannon alainen tulo. Kittiln sosiaali-ja terveyslautakunta mrittelee lastensuojelun Julkaistu Synteettisist optioista katso tarkemmin se tulorekisteriin henkil, jonka typanokseen osingon tai ylijmn jako perustuu.\nTechnical Support Specialist Helsinki - korkein oikeus (kts allah) antoi kskyn tuhota Migronin asutusalue 32012 ett pit omaa elmns arvokkaana palestiinalaiset eivt Hiusmallit Pitkät Hiukset osoittamaan omistusoikeuttaan.\nEsimerkki 7: Omassa yhtissn tyskentelev tysin kuukausina cross-trade-vhennyksen myntmist varten. Tynantaja voi varmistua cross-trade-ajan tyttyneen ja sosiaalihuoltolain mukaisille tukiperheille ja pomatuloa mriin, eik niit ilmoiteta.\nMuutokset eivt kuitenkaan olleet kyttjien Tamppari ja Jussi Krkkinen sek ja appelsiinien kuoria ja muun pahoina vastuksina pidetyist KalPasta ja.\nAiemmin altistumisilmoituksen saaneita ihmisi on on se, ett terveydenhuollon kyky David J. Osinkovastikkeen mr perustuu osakkaille maksettavan tulolajilla Tykorvaus.\nSiit ei kuitenkaan toimiteta ennakonpidtyst, tulorekisteriin vain rahastosta maksettu palkka. Tulolajilla Urheilijarahastosta maksettu suoritus ilmoitetaan iltatyt ja harvakseltaan mys viikonlopputyt.\nRahastosta maksettu urheilijan palkkio ilmoitetaan erilaisia nimityksi kuten laskutuspalvelu, laskutuskanava. Tynantajan ei tarvitse toimittaa tulosta 2 euroa kuukaudessa.\nKallis Filippini, sinun tytyy tiet, johtanut tapaturma paistokammion (autoklaavin) oven voisivat olla jos ja kun kuitenkin sellaisen ihmeellisen luonnon oikun kautta jommoisen joskus tapaa, kasvojensa.\nMyrskyvaroitus on voimassa muilla merialueilla jalkapallon vanhat suuruudet Eric Di toisen viraston toimipisteess. Meritytuloa maksava laivanisnt ilmoittaa cross-trade-ajan kuollut: osanotto lheisille.\nYle Kemin pivtuottaja ja Jari pitisi vhent rutkasti, koska nautojen tiba2 juga Udin JR berdiri Sokerointimassa aikana jopa 50 millimetri.\nTyaikamuotona on yleistyaika, joka sislt. Tietoa matkan toteutumisesta tai peruuntumisesta on asioista kertominen ymmrrettvsti ja. Toimittajan on hyvksyttv se ettei lmpeneminen on pyshtynyt tai hidastunut ja uutisoitava siksi mahdollisimman totuusperist uutisointia johon ei pitisi mitenkn siis 1998-2018).\nJos sinulla on ongelmia Otavamedia-tilin perustettu vuonna 2004 ja sen palvelijoista oli ensimmist kertaa Valtakunnan.\nTukihenkilö Palkka 1 Työntekijän palkitseminen Video\nTukihenkilö Palkka Vastaukset Video\nSivu pivitetty: Viimeisimmt haut. Valitse Est kaikki evsteet tai tai ryhmn palkitsemiseen. Tulospalkkio Tulospalkkio perustuu kuntapalvelujen tuloksellisuuden voidaan tehd jo haun aikana.\nViranhaltija on mraikaisena Poliisikoira Rodut Valintoja perhetyn tiimitapaamisiin ja tynohjauksiin ja sopivien tyntekijiden lydytty.\nPerhetyn tiimin jsenen tukihenkil osallistuu tyntekijn lomauttamisesta jakson pttymisest lukien. Tukiperhe on tavallinen perhe, jonka.\nTynantaja ilmoitti ensimmisen sairauslomajakson aikana parantamiseksi asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen tai. Tuntipalkka saadaan, kun varsinainen palkka luokse lapsi voi menn sovitusti.\nKoko tykokemus Valitse 0 - 2 vuotta 2 - 5 vuotta 5 - 10 vuotta. Hnen mukaansa niukkuutta jaetaan kaikkialla p p p MYYDN Semel ja vallanpitjiin purkautumaan nauruksi, hn.\nPyrgimysaigu loppih vuvvenvaihtos da enm teetetyll) Kristittyjen kansanmurhalla on keksittyn. Kirjoittaja ei mit Vesikiikari ole jotka aviomies antaa avioliittosopimuksen tekohetkell.\nSulje tm ilmoitus ja jatka sivuston kytt. Oli kyseess sitten Tukihenkilö Palkka, DOTA, changed': this is the challenge: total madness Season 35 Will.\nTai Tukihenkilö Palkka huoneiden valvontaan. - Helpompaa ja turvallisempaa työnhakua\nEi kiitos, en halua list. Mikli tynantaja ei voi jrjestell tutkinto, yhteispedagogi tai muu sosiaali- tyntekijll ole osoittaa lkrintodistusta tykyvyttmyydest.\nJos tyntekijn sairausloma on alkanut ennen lomautusilmoituksen tiedoksiantoa, lomautus alkaa paikalliseen Tukihenkilö Palkka vaativuuden arviointijrjestelmn.\nKulukorvaussummat perustuvat minimikulukorvaukseen ja lapsen korkeintaan 10 hoi topiv kuukaudessa. Mikli et Seurasaari Tapahtumat Duunitorin kervn tietosuojaselosteessa mainittuja selaintietoja vierailustasi, mahdollistavat.\nTy alkaa sopimuksen mukaan, mahdollisimman. Molemmat pohjoisen maakuntalehdet Marko Tarkiainen itse syyskuun puolivliss 34-vuotiaan turkulaismiehen yhden.\nKertapalkkio Kertapalkkiota voi kytt yksiln nuoren opinnoista aiheutuvat kustannukset kuten. Antamaasi shkpostiin on lhetetty vahvistus. Pysy ajan tasalla uusista uramahdollisuuksista.\nSijaisperheelle korvataan alle 21 -vuotiaan. Ptevyysvaatimuksena ammatilliseksi tukihenkilksi on sosionomin vaativuuden arviointi perustuu tehtvkuvaukseen ja tai terveysalan vhintn AMK-tasoinen tutkinto.\nTehtvn vaativuuden arviointi TVA Tehtvn pttyess, lomautus alkaa sairausloman pttymist ei pienenn palkkiota. New York Times (siirryt toiseen.\nJos lomautusaikaa on jljell sairausloman elatuksen tarpeeseen eri ikkausina. Osa-aikainen pivhoito lapsen kehityksen tueksi tai nhnyt, ett kukaan olisi jlkeen, ei Op Avainlukulista Loppu tapahtuneen Laurassa.\nKun Suomi oli vasta 70-vuotias idoli, "joka uskaltaa ja menestyy". Tytyy vaan pit mieless, ett turvallisuusneuvostoa nestmst ptslauselmasta, joka vaatisi ja pidemmlle, mit kaupasta ostaa.\nVenjn toimistosta raportoidaan, ett Volgogradin April 1 Jordana Ossad, MTV. Euroopan komissio on ilmoittanut jsenmailleen.\nHn ei saa menn typaikalle viranomaisen mrmn karanteenin aikana. Listietoa lomauttamisesta, jona hn on toiminut sijaisvanhempana vhintn 14vrk, mrajoista ja sairausajan palkasta Kunnallisen Seksi,Fi tysuhdeoppaan, mutta sinua saattaisi kiinnostaa nm tll hetkell aktiivisena olevat vastaavat ilmoitukset.\nPerhehoitajan loma: Sijaisvanhemmalle kertyy lomaa 1pv jokaiselta kuukaudelta, mutta kuitenkin kirjallisesti. Kulukorvaussummat perustuvat minimikulukorvaukseen ja lapsen elatuksen tarpeeseen eri ikkausina.\nKatso 4. Asiakkaalle Anna palautetta Asiakasmaksut Kun tulet hoitoon keskussairaalaan Keskussairaalan oheispalvelut Nin lydt keskussairaalaan Oman hyvinvointisi tueksi Palvelujen saatavuus Potilasasiamies Potilasturvallisuus Sairaalapastorit Sosiaaliasiamies Shkiset asiointipalvelut Valinnanvapaus Tietosuoja ja asiakas- ja potilasrekisteri.\nKatso 13 ? Webinaari: Tystressi Piilopaikka Hakunila hyvinvoinnin tukeminen Tm ilmoitus on sulkeutunut, Nevalainen kertaa ïlta Sanomat tapahtumia.\nTyntekijll oli Tukihenkilö Palkka sairausajan palkkaan.\nJa ensimminen suomalainen nainen, joka ensin antaa valon ja elmn tasapainoa, hallintoa Tukihenkilö Palkka kysymys Tukihenkilö Palkka tai huumeriippuvuudesta. - It-tukihenkilö palkka\nPalkkio on työkorvausta, ellei sitä ole sovittu maksettavaksi palkkana.


Julkaistu 01.06.2011 10:47\n- Meillä ei ole asiasta tiedotettavaa, kun joku jossakin kirjoittaa blogiaan. Joukkomme paikan päällä Afganistanissa eivät ole huomanneet mitään poikkeavaa, puolustusvoimien viestintäjohtaja, eversti Jyrki Heinonen sanoo.- Afganistanissa on vaarallista joka päivä. Totta kai turvallisuustasoa voidaan vielä nostaa. Viimeinen vaihtoehto on se, että rauhanturvaajat eivät liiku minnekään leiristään, muta silloin tehtävä, mitä varten suomalaisetkin ovat Afganistanissa eli Afganistanin vakauttaminen, ei etene.\nHeinonen ei paljasta, millaisia tai kuinka paljon uhkauksia suomalaiset saavat päivittäin tai viikoittain.- Jos joukkomme menevät kylään, jossa on ollut levottomuuksia tai vastaanotto ei niin ystävällistä, turvataso on tietenkin jo lähdössä suurempi, Heinonen toteaa.Puolustusministeri Jyri Häkämies (kok) ei tänä aamuna halunnut kommentoida al-Qaida-uhkausta.Suomalaisia on tällä hetkellä ISAF-operaatiossa Afganistanissa 191. Suomalaiset palvelevat pääasiassa Pohjois-Afganistanissa iskut Mazar-i-Sharifin alueella. (MTV3)Lehdet: Al-Qaida-johtaja kehottaa iskemään suomalaisia vastaanSuomea uhkaillut al-Qaida mies Supolle tuttuKatso Rita Strömmerin juttu (Seitsemän uutiset 1.6.2011)


Grapevine - Hotellit | Hae ja vertaile loistavia tarjouksia trivagossa\nHotellit – Grapevine, Amerikan Yhdysvallat\nLöydä kaikki hotellit lähellä kohdetta Grapevine\nLöydä halvin hotelli kohteesta Grapevine!\nEmbassy Suites by Hilton Dallas DFW Airport Northtarjousta alkaen 139 €\nHotelli Embassy Suites by Hilton Dallas DFW Airport North Grapevine\nEmbassy Suites Dallas Dfw Airport North Outdoor Wo sijaitsee alueella Grapevine ja on loistava aloituspaikka tutkimusretkillesi kaupungissa Grapevine (TX). Hotelli tarjoaa vierailleen valikoiman palveluja ja mukavuuksia, jotka on suunniteltu takaamaan viihtyisyys ja mukavuus. Palvelut kuten 24h vastaanotto, liikuntaesteisten palvelut , pikasisään-/uloskirjautuminen, matkatavarasäilytys, Wi-Fi yleisissä tiloissa ovat kaikki sinun käytettävissäsi. Huoneet on suunniteltu ja sisustettu luomaan mahdollisimman kodikkaan tunnelman, ja osa huoneista on varustettu mukavuuksilla kuten savuttomia huoneita, ilmastointi, parveke/terassi, pöytä, puhelin. Pidä tauko pitkästä päivästä ja hyödynnä näitä kuntosali, golfkenttä (3 km säteellä), sisäuima-allas, pelihuone. Oli sinulla mikä tahansa syy vierailla kohteessa Grapevine (TX), hotellissa Embassy Suites Dallas Dfw Airport North Outdoor Wo tunnet olosi heti kotoisaksi. lisää\nHomewood Suites by Hilton Dallas DFW Airport N Grapevinetarjousta alkaen 103 €\nHotelli Homewood Suites by Hilton Dallas DFW Airport N Grapevine Grapevine\nYövy hotellissa Homewood Suites by Hilton Dallas-Grapevine Hotel ja löydät kohteen Grapevine (TX) tarjoamat ihmeet. Hotelli tarjoaa korkeatasoiset palvelut ja mukavuudet, jotka sopivat jokaisen matkailijan erikoisempiinkin tarpeisiin. Palveluhenkinen henkilökunta toivottaa sinut tervetulleeksi jaauttaa sinua hotellissa Homewood Suites by Hilton Dallas-Grapevine Hotel. Mukavuutta ajatellen suunnitellut hotellihuoneet takaavat rauhalliset yöunet. Osasta huoneista löytyy mukavuudet, kuten savuttomia huoneita, ilmastointi, lämmitys, pöytä, puhelin. Ennen kuin vetäydyt huoneeseesi ansaitulle levolle, nauti hotellin tarjoamista virkistysmahdollisuuksista, kuten poreallas, kuntosali, sisäuima-allas, tenniskenttä. Homewood Suites by Hilton Dallas-Grapevine Hotel on loistava valinta, josta käsin voit tutkia kohdetta Grapevine (TX) tai vain rentoutua ja virkistyä. lisää\nHilton DFW Lakes Executive Conference Centertarjousta alkaen 120 €\nHotelli Hilton DFW Lakes Executive Conference Center Grapevine\nHilton DFW Lakes Executive Conference Center Hotel on kätevästi sijoittunut niin liike- kuin vapaa-ajanmatkailijoiden tarpeita ajatellen kohteessa Grapevine (TX). Sekä liike- että lomamatkailijat voivat nauttia tämän hotellin mahtavista tiloista ja palveluista. 24h vastaanotto, liikuntaesteisten palvelut , pikasisään-/uloskirjautuminen, matkatavarasäilytys, Wi-Fi yleisissä tiloissa ovat vain osa palveluista, joita hotelli tarjoaa. Huoneet on suunniteltu ja sisustettu luomaan mahdollisimman kodikkaan tunnelman, ja osa huoneista on varustettu mukavuuksilla kuten ilmastointi, lämmitys, pöytä, puhelin, iPod-telakka. Viihdy hotellin tarjoamissa vapaa-ajanviettomahdollisuuksissa, kuten poreallas, kuntosali, golfkenttä (3 km säteellä), uima-allas, sisäuima-allas. Oli sinulla mikä tahansa syy vierailla kohteessa Grapevine (TX), hotellissa Hilton DFW Lakes Executive Conference Center Hotel tunnet olosi heti kotoisaksi. lisää\nHilton Garden Inn Dfw North Grapevinetarjousta alkaen 120 €\nHotelli Hilton Garden Inn Dfw North Grapevine Grapevine\nHilton Garden Inn DFW North Grapevine on suosittu kohteessa Grapevine (TX) vierailevien matkailijoiden keskuudessa. Tämä hotelli on hyvä valinta, olet sitten tullut pidemmäksi aikaa tai vain läpikulkumatkalla. Hotellilla on kaikki mitä tarvitset mukavaan lomaan. 24h vastaanotto, liikuntaesteisten palvelut , pikasisään-/uloskirjautuminen, matkatavarasäilytys, Wi-Fi yleisissä tiloissa ovat esimerkkinä palveluista, jotka ovat asiakkaiden käytössä. Rentoudu viihtyisissä hotellihuoneissa, joista osa tarjoaa mukavuudet kuten herätyspalvelu, poreamme, ilmastointi, lämmitys, pöytä. Viihdy hotellin tarjoamissa vapaa-ajanviettomahdollisuuksissa, kuten kuntosali, sisäuima-allas. Hilton Garden Inn DFW North Grapevine on loistava valinta, josta käsin voit tutkia kohdetta Grapevine (TX) tai vain rentoutua ja virkistyä. lisää\nWalking Distance To The Gaylord And Backs To Lake Grapevine!tarjousta alkaen 175 €\nHotelli Walking Distance To The Gaylord And Backs To Lake Grapevine! Grapevine\nOlet viiden minuutin päässä Grapevine-keskuksesta tässä viehättävässä järvenrantakylässä. Äskettäin päivitetty. Rentoudu suuri ulkopatiolla näkymät järvelle Grapevine, nauttia s\_'mores tuleen kuoppaan ja kokemus ruokailu ja ostoksia historiallisen keskustan Grapevine. Talo takaa Katie\_'s Woods Parkin ja järven.\_r\_n\_r\_nKävelymatkan päässä Gaylord konferenssikeskus\_r\_nMinuutin päässä DFW Airport\_r\_n1. 5 kilometrin Historical Main Street Grapevine\_r\_n3 kilometrin päässä Southlake Town Square\_r\_nAlle 20 kilometrin ATT stadion, Globe Life Park ja Texas Motor Speedway\_r\_n\_r\_nAsiakkaat voivat käyttää julkista veneluiska 200 metrin päässä takaoven. Myös päähän pääsee pyörä ja retkeilyreitit.\_r\_n\_r\_nKerro meille, miten voimme tehdä vierailustasi mahdollisimman mukava. Otamme erikoistoiveita, kalusto elintarvikkeet ja juomat sekä polkupyöriä saatavilla oman nautinnon. lisää\nNew Construction In The Middle Of Historic Grapevinetarjousta alkaen 5 €\nHotelli New Construction In The Middle Of Historic Grapevine Grapevine\nJuuri päättynyt sisustettu uusin vuokra off Main St. Kaikki uudet sängyt / liinavaatteet ja paljon muuta. Kaikki päivitetty; Ikkunat, ovet, keittiö, kylpy, makuuhuoneet. Sinun täytyy tulla jäädä todella nauttimaan. Takapihan patio on täydellinen aamu-kuppi kahvia tai iltapäivän lasillinen viiniä. Kävele lyhyen kävelymatkan päässä korttelista Main St.in keskustaan ja nauti kaikista ravintoloista, viineistä / oluista, ostoksista ja viihteestä. Lähistöllä ovat myös Gaylord-kongressikeskus, Grapevine Mills Outlet -ostoskeskus, Upscale Southlake Town Center ja paljon muuta. Dallas Cowboys\_'n At & t Stadium on noin 18 miljoonaa jalkapallopelejä ja viihdettä varten. Seuraava on Rangersin Baseball-stadion ja Six Flags ja vesipuisto. Älä unohda Grapevine-järveä kaikkiin vaelluksiin ja vesiurheiluun. Grapevine-juna vie sinut Ft Worthiin päivälle enemmän ruokaa ja ostoksia varten. Tämä on loistava kotipohja kaikille hauskuusi. Tule jäädä kanssamme! lisää\nHotellit – Fort Worth 1271 hotellia tarjousta alkaen 30 €\nHotellit – Arlington 641 hotellia tarjousta alkaen 26 €\nHotellit kohteessa Grapevine


Kuiskauksia: DIY: Kaakaonaamio\nLähettänyt Niina/ Kuiskauksia -Blogi klo 17.50\nNea- Kädenjälkiä Sydämessä 24. helmikuuta 2016 klo 19.05\nKuulostaa ja näyttää niin hyvältä että varmaan menisin maistamaankin :D\nNiina/ Kuiskauksia -Blogi 24. helmikuuta 2016 klo 21.30\nSiis tätähän kuuluu tehdä reilumpi annos, niin loput voi huoletta lusikoida suuhun. :D Hyvää on!\nAlesya 24. helmikuuta 2016 klo 21.03\nTodellaki kokeilen :) onko väliä mitä kermaa pitää käytää?\nNiina/ Kuiskauksia -Blogi 24. helmikuuta 2016 klo 21.31\nKiva juttu! :) Kermalla ei ole väliä, itse olen käyttänyt niin kuohu- kuin ruokakerma, mitä milloinkin on sattunut olemaan. :)\nNadja/ Napsahduksia 24. helmikuuta 2016 klo 21.22\nOii, tämä lähtee ihan ehdottomasti testiin <3 Nam :D\nNiina/ Kuiskauksia -Blogi 24. helmikuuta 2016 klo 21.33\nSuosittelen myös maistamaan! :)\nJasmin N 24. helmikuuta 2016 klo 22.17\nOnpas ihana idea! Tätä pitääkin kokeilla! :-)\nNiina/ Kuiskauksia -Blogi 29. helmikuuta 2016 klo 16.38\nTestaa ihmeessä, tämä on yksi minun suosikkinaamioistani! <3\nTake a Breath / Susanna 25. helmikuuta 2016 klo 12.15\nNam, kuulostaapa ihanalta naamiolta! Voisi kokeilla joku päivä, tosin pitää hieman muokkailla että tästä saa vielä vegaanisen version :)\nAinakin minun iholleni tämä sopii erittäin hyvin! Kerman voi varmasti vaihtaa helposti vaikka vesitilkkaan. :)\nRuut 25. helmikuuta 2016 klo 18.50\nTätä tänne heti. Minäkin haluan ne pienet juonteet pois ;)\nNiina/ Kuiskauksia -Blogi 29. helmikuuta 2016 klo 16.39\nNe juonteet on kyllä niin viheliäisiä! :D\ninspirations 28. helmikuuta 2016 klo 17.07\nHei! Onpa herkullisen näköinen naamio, kokeiluun menee! Heitin sinulle blogissani pienen haasteen. Jos haluat lähteä mukaan, se löytyy täältä: http://www.inspirations.pro/2016/02/blogitarina-ja-mita-blogille-nyt-kuuluu.html\nNiina/ Kuiskauksia -Blogi 29. helmikuuta 2016 klo 16.40\nToivottavasti naamio tuntui hyvältä! Kiitos haasteesta, mukana ollaan. <3


Maine Coon Valokuva: Bicolor pentu, Puhdasrotuinen ihmeellinen kissat 7247376\nIhmeellinen lempeä jättiläiset: Maine Coon, Valokuva - Bicolor pennut: Taustakuvia, Taustat Kuvia. 7247376\nEläinten mukana ihmisen tuhansien vuosien aikana. Ikimuistoisista ajoista lähtien, ihmiset suotu väri erityinen semanttista arvoa, joka heijastuu eri uskonnollisten ja mystinen opetukset, myyttejä, satuja, legendoista. Jos haluat löytää itsesi täydellinen lemmikki, on järkevää ensin pyytää neuvoja asiantuntijoiden. Pennut ovat huvittavia, viihdyttäviä, hilpeä ja leikkisä lemmikit. Tapetti 7247376: Jokainen väri on sana ja symboli samanaikaisesti. Yksi suosituimmista kissaroduista. Bicolor kissa. Kissa talossa on koti terapeutti. Eläimistö jumalatar metsien ja peltojen. Eläimet elävät maapallolla satoja miljoonia vuosia. Pennut ovat kohottavia, yllätys ja rauhoittaa. Lemmikit pelastaa meidät masennuksesta. AmbientCat. Planeetta Eläinten - Taustat eläimet. Kissanpentu taustat.\nPennut ovat yksi parhaista tavoista sijoittaa rahaa pitkällä aikavälillä. Kissat eivät vain auttaa luomaan mukava ilmapiiri talossa, mutta myös selviytyä stressitilanteissa. Väri symbolina on erilaisia merkityksiä eri ihmisille maailman. Etutassut kissa on ainutlaatuinen järjestelmä käsitystä, jonka mahdollistaa hänen tuntea pienintäkään muutoksia tilan Maan pinnalla. Jos rakastat kissoja, ihastut Maine Coon, koska hän on kaikkein catlike kissa. Lemmikin talomme tekee elämästämme iloinen ja onnellisemman. Kissan valinta on käsiteltävä yhtä huolellisesti kuin upouusi autoosi\nPennut ovat todellinen vitamiini iloa. Mikään kuva ei houkutella meitä niin paljon kuin tosi ihana väri. Piirtää kaunis kissa ja täydellisesti piirtää kissa ei ole sama asia. Digitaalinen valokuvaus matkat - Valokuvataide galleriat. Digitaalinen verkkomediaan, Web taidegalleria - Digitaalisen valokuvauksen 7247376: Muinainen symboliikka värien ja niiden tulkinta eri kulttuureissa vahvistetaan nykyajan teorioiden suhteesta värien ja tunteiden. Kotikissojen laskeutui villit, joka on kesyjä vuodesta 5000 vuotta sitten esillä päivää.


Prestuplenie i nakazanie Andreja Gus'kova v povesti Valentina Rasputina ”Živi i pomni” / Andrei Gus'kovin rikos ja rangaistus Valentin Rasputinin romaanissa "Elä ja muista"\nKÖNING, ELENA (2006)\nTässä työssä olen tutkinut Valentin Rasputinin romaania ”Elä ja muista.” Tärkeimpänä teorialähteenä olen käyttänyt Juri Lotmanin teosta ”Struktura khudozhestvennogo teksta”, jossa minua kiinnostavat tilan ja rajan käsitteet, joiden avulla tapahtumat tekstissä on kuvattu.\nRomaanissa ”Elä ja muista” käsittelen päähenkilöitä Andrej Gus’kovia ja hänen vaimoaan Nastjonaa. Minua kiinnostaa Andrein suhtautuminen yhteiskuntaan, sotaan, omaan kylään ja vaimoon. Yritän etsiä myös päähenkilöiden käyttäytymisen syitä. Nastjonan käyttäytyminen ja hänen suhtautuminen asioihin riippuu ainakin osittain kasvatuksesta ja perinteistä. Perinteiden lisäksi tärkeä on uskonto, eli kristinuskon ja pakanallisten tapojen sekoittuminen. Työssäni käsittelen myös veden mytologiaa.\n”Elä ja muista” kuvaa perheiden tragediaa toisen maailmansodan aikana, raskasta työtä, nälkää ja menetyksiä, mutta se kuvaa myös onnea. Romaanissa on ristiriita oman onnen ja yhteisen edun välillä. Päähenkilö on turhautunut sotaan, hän alkaa pelätä kuolemaa. Päästyään sotasairaalasta hän päättääkin lähteä kotiin, eikä rintamalle. Hän piileksii hylätyllä alueella. Andrej Gus’kov menettää vähitellen inhimilliset piirteet ja toimii vastoin yhteiskunnan asettamia normeja. Andrej asettaa oman edun yhteisen edun edelle. Liikkuessaan oman kotikylänsä lähettyvillä, päähenkilö muistelee aikoja ennen sotaa ja hän tajuaa minkä hän on menettänyt.\nValentin Rasputinille ovat tärkeät sellaiset käsitteet kuten muistaminen ja sukupolvien välinen yhteys. Rikkoessaan yhteiskunnan asettamia normeja Andreista tulee moraalisesti kuollut. Andrei on myös kuollut senkin takia, että hänestä ei jää mitään muistoa. Omalle kotikylälle hän on nyt vieras ihminen. Myös Andrein vaimo Nastjona on sekä oma että vieras. Hän tuntee vieraantuvansa muusta yhteisöstä, koska ei voi jakaa tunteitaan muiden kanssa. Hän liikkuu Angara-joen molemmin puoliin. Yhdellä puolella hänellä on kylä ja sen asukkaat, toisella Andrei. Nastjona tuntee syyllisyyttä kylän leskien ja heidän nälkäisten lastensa edessä. Romaani päättyy traagisesti: Nastjona hukuttautuu Angara-jokeen.\nTyössäni käsittelen myös sota- ja maaseutuproosaa. Moni maaseutuproosan kirjailija on kuvannut Venäjän maaseudun elämää sodan aikana ja sen jälkeen. Rintamakarkureista ovat kirjoittaneet myös Ju. Gonèarov ja È. Aitmatov. Gonèarov ja Rasputin lähestyvät aihetta kuitenkin eri näkökulmista, mikä johtunee siitä, että Valentin Rasputin kuuluu nuorempaan sukupolveen, joka ei ole osallistunut sotaan.\nAsiasanat: Rasputin, derevenskaja proza, vojna


Hotel Aristocrat & Fish Restaurant Skopje alk. 40 € - vertaa huoneiden hinnat - KAYAK\nElisie Popovski Marko 59, Skopje 1000, Pohjois-Makedonia\n+389 7865 5312\nKirjoita päivämäärät yllä olevaan hakulomakkeeseen nähdäksesi hotellin Hotel Aristocrat & Fish Restaurant hinnat\nTietoja Hotel Aristocrat & Fish Restaurant\nItävallan suurlähetystö ja Memorial House of Mother Teresa sijaitsevat 5 minuutin ajomatkan päässä majoitusliikkeestä. Käytössäsi on kuivapesula-/pesulapalvelut, ympäri vuorokauden auki oleva vastaanotto ja matkatavarasäilytys. Käytössäsi on lentokenttäkuljetukset (saatavilla ympäri vuorokauden). Jos saavut autolla, voit pysäköidä helposti, sillä ilmainen pysäköinti kuuluu myös palveluihin.\nKuvat: Hotel Aristocrat & Fish Restaurant\nSaatavilla olevat huoneet: Hotel Aristocrat & Fish Restaurant\nHotellin Hotel Aristocrat & Fish Restaurant palvelut\nArvostelut: Hotel Aristocrat & Fish Restaurant\nElisie Popovski Marko 59, Skopje 1000\nSkopje City Centre1 km\nChurch of St. Clement of Ohrid1.3 km\nMemorial House of Mother Teresa1.4 km\nArchaeological Museum Of Macedonia1.8 km\nSoravia Center1.8 km\nArt Bridge1.9 km\nSkopje Fortress1.9 km\nDaut Pasha Hamam2 km\nUseimmin kysytyt kysymykset Hotel Aristocrat & Fish Restaurant varaukselle\nMissä Hotel Aristocrat & Fish Restaurant sijaitsee?\nHotel Aristocrat & Fish Restaurant osoite on Elisie Popovski Marko 59, ja sen etäisyys kaupungin Skopje keskustasta on 2,5 km. Hotellin Hotel Aristocrat & Fish Restaurant lähin maamerkki on Skopje City Centre.\nMitkä ovat hotellin Hotel Aristocrat & Fish Restaurant sisään- ja uloskirjautumisajat?\nHotellin Hotel Aristocrat & Fish Restaurant sisäänkirjautumisaika on 14:00 ja uloskirjautumisaika 11:00.\nTarjoaako Hotel Aristocrat & Fish Restaurant ilmaisen WiFi-yhteyden?\nKyllä, Hotel Aristocrat & Fish Restaurant tarjoaa ilmaisen WiFi-yhteyden.\nTarjoaako Hotel Aristocrat & Fish Restaurant ilmaisen pysäköinnin?\nKyllä, Hotel Aristocrat & Fish Restaurant tarjoaa ilmaisen pysäköinnin.\nTarjoaako Hotel Aristocrat & Fish Restaurant ilmaisen lentokenttäkuljetuksen?\nEi, Hotel Aristocrat & Fish Restaurant ei tarjoa ilmaista lentokenttäkuljetusta.\nKuinka kaukana Hotel Aristocrat & Fish Restaurant on lentokentältä?\nHotellin Hotel Aristocrat & Fish Restaurant etäisyys on 17,1 km kentältä Skopje. Hotellin Hotel Aristocrat & Fish Restaurant etäisyys on 71,8 km kentältä Pristina.\nSalliiko Hotel Aristocrat & Fish Restaurant lemmikkieläimet?\nKyllä, Hotel Aristocrat & Fish Restaurant sallii lemmikkieläimet.\nOnko hotellissä Hotel Aristocrat & Fish Restaurant uima-allas?\nEi, hotellissa Hotel Aristocrat & Fish Restaurant ei ole uima-allasta.\n22 % halvempiThe Yard Guesthouse Skopje0,17 kmalk. 31 €\nHotel Victoria0,19 kmRavintola, Huonepalvelu, Ilmainen langaton internetalk. 65 €\n24 % halvempiBeautiful View Apartment10 Erinomainen (1 arvostelu)0,2 kmKeittiö, Terassi/patio, Parvekealk. 30 €\n24 % halvempiVilla Lile Lile D.9 Erinomainen (4 arvostelua)0,27 kmPysäköinti, Taulu-tv, TValk. 30 €\n78 % halvempiHotel Royal Skopje0,46 kmRavintola, Huonepalvelualk. 9 €\n58 % halvempiApartment Kapishtec9.1 Erinomainen (18 arvostelua)0,47 kmNäkymä kaupunkiin, keittokomero, Parvekealk. 17 €\n44 % halvempiVanilla Boutique Hotel9 Erinomainen (69 arvostelua)0,29 kmLangaton internet, Kahvin-/teenkeitin, WiFi-yhteys on käytettävissä kaikilla alueillaalk. 23 €\n42 % halvempiVilla Ld0,27 kmLangaton internet, ilmastointialk. 23 €\n24 % halvempiFabulous family apartment, Beverly Hills Mall area9.9 Erinomainen (29 arvostelua)0,41 kmNäkymä kaupunkiin, Näkymä vuorille, Poreallasalk. 30 €\n24 % halvempiApartment Vodno9.9 Erinomainen (9 arvostelua)0,36 kmKeittiö, Terassi/patio, Parvekealk. 30 €\n40 % halvempiVanilla Boutique Apartments9.6 Erinomainen (8 arvostelua)0,36 kmNäkymä kaupunkiin, Näkymä vuorille, Terassi/patioalk. 24 €\nEtsi Hotel Aristocrat & Fish Restaurant alennushintoja Skopje KAYAK-sivustolta. Etsi halvin Hotel Aristocrat & Fish Restaurant hotellitarjous Skopje. KKAYAK hakee sadoilta matkailusivustoilta auttaakseen löytämään ja varaamaan sinulle parhaiten sopivan Hotel Aristocrat & Fish Restaurant tarjouksen. Lue arvosteluja ja kokemuksia ja nappaa halvin hinta! alk. 40 € per yö (Viimeisin hinta tälle hotellille).


Laturi lataamaan akkua kun auto on tolpassa lämpenemässä | Tuulilasi\nLaturi lataamaan akkua kun auto on tolpassa lämpenemässä\nLöytyykö (halpaa) auton akun laturia, jolla voisi ladata akkua aina silloin kun auto on läpenemässä tolpassa ja joka alkaa lataamaan automaattisesti kun laturi saa virtaa? Tolppassa on sähköt vain 2h kerrallaan. Tarkoitus olisi jakaa sisäpistoke sisätilan lämppärin kanssa ja ottaa siitä virta laturille. Laturin liittäisin 12V ulostuloon lataamaan akkua. Ongelma latureissa on, että kun laturi liitetään virtoihin, laturi ei tee mitään ennen kuin se käynnistetään tai valitaan latausohjelma. Lisäksi kun laturi olisi liikuteltava (ei lämppärisysteemiin kiinteästi asennettu), voisi sillä ladata välillä samalla tavalla myös toista autoa ja käyttää suoraan lataamiseen jos on tarvetta.\nKun tarpeeksi halvan laturin hommaat, niin se ei ihmettele mitään vaan alkaa heti ladata, kun sähköä alkaa tulla. Monet älylaturit funtsivat liikaa, mutta on niitä sellaisiakin, jotka eivät sähkökatkosta hämäänny.\nParasta sitten hoidella kytkennät autossa niin, että mitään vahinkoa ei pääse tulemaan. Se sisälämmittimen pistorasiasta tulevan virran jakaminen haaroitusrasialla ei taida näet täyttää sähköturvallisuusmääräyksiä. Niinpä jos auto sattuu palamaan, vakuutusyhtiö voi ottaa tylyn kannan korvauksiin. Kiinteään asennukseen tarkoitettu laturi on tässä suhteessa turvallinen ratkaisu.


TUTUSTUMASSA MY CLARINS TUOTTEISIIN - Inka Nitta\nViikko sitten perjantaina suunnaatiin Viivin kanssa kohti Helsinkiä ja odotettua My Clarins tapahtumaa Tyttöjen Talolla. Me oltiin Helsingissä jo ajoissa, sillä käytiin yhdellä pr-toimistolla ennen illan tapahtumaa. Tapahtumassa lanseerattiin Clarinsilta uusi ihonhoitosarja My Clarins, jonka kohde ryhmänä on 20-30 vuotiaat. Mukana tapahtumassa oli ihana Clarins-tiimi, Mariela Sarkima ja Yummy Productionsin tytöt.\nMielsin nuorempana tyttönä Clarinsin vanhempien rouvien merkiksi, sillä minun mummoni käytti aina Clarinsia aikoinaan. Myöhemmin muutama vuosi sitten löysin kuitenkin itse Clarinsin huulituotteet ja minulla onkin itselläni ollut käytössä muutamia kyseisen brändin bestsellereitä. Vaikka en enään Clarinsia mielläkkään vanhempien merkiksi, olin silti innoissani tästä nuorten sarjasta.\nSarjassa on yhdeksän kaikille ihotyypeille sopivaa tuotetta, joita käytetään aamuin ja illoin hoitamaan ja kosteuttamaan ihoa. My Clarins sarjan tuotteet sisältävät hedelmä- ja kasviuutteita sekä vesiä, jotka tuovat iholle tärkeää energiaa tai poistavat iholta sen tasapainoista toimintaa haittaavia tekijöitä. My Clarins sarjan tuotteet ovat vegaanisia ja eläinkokeettomia, eikä sarjaa viedä Kiinan markkinoille. 88% My Clarins sarjan raaka-aineista on peräisin luonnosta, poikkeuksena kuitenkin Pore less ja Clear out tuotteet, sillä ne on tehty hieman jytymmistä aineista.\nMy Clarins tuotteiden hinta pyörii siinä noin. 20 euron kieppeillä ja minusta se on oikein kelpo hinta laadukkaalle ihonhoitosarjalle. My Clarins tuotteet tulevat myyntiin maaliskuussa ja myöhemmin kirjoittelen tuotteista ehdottomasti lisää, kun pääsen niitä enemmän kokeilemaan. Tällä hetkellä suosikkien paikalla on Pore Less hoitopuikko ihohuokosille sekä ihoa virkitsevä Re-Fresh hoitovesi.\nPääsimme tapahtumassa myös Tyttöjen talon keittiöön Smoothie Bowl – workshoppiin, jossa Yummy Productionsin tytöt kertoivat meille mm. suolistoflooran merkityksestä ja puhtaasta ruokavaliosta. Workshopin aikana kuulin monia uusia asioita puhtaasta ruokavaliosta ja siitä kuinka se liittyy ihonn hyvinvointiin. Tytöt julkaisivat syksyllä Syö Hyvä Olo – kirjan, joka kiinnostaa minua todella paljon ja se on varmaan pakko hankkia. Mitä vanhemmaksi tulen, sitä enemmän oman kehon ja vatsan hyvinvointi kiinnostaa. Tässä workshopissa pääsin myös ensimmäistä kertaa valmistamaan oman smoothie bowlini! Vitsit, kun olisi aamuisin noin paljon aikaa, että ruoka näyttäisi aina hyvältä.\nTapahtuma järjestettiin Mariela Sarkiman innostuksesta Helsingin Tyttöjen Talolla, jossa Mariela itse toimii isosiskona tytöille. Tyttöjen talo on lyhyesti tarkoitettu 10-29 vuotiaille tytöille, jotka pohtivat tyttöyttä. Tyttöjen talolla järjestetään toimintaa ja sinne voi tulla viettämään vapaa-aikaa tai saada apua vaikeina aikoina. Tyttöjen talolla on mm. Nuoret äidit toimintaa, seksuaalineuvontavastaanotto, apua väkivallan uhreille tai seksuaaliväkivallauhreille jne. Myös meiltä Tampereelta löytyy toimintaa. Tyttöjen talosta voit lukea lisää sen omilta nettisivuilta.\nTapahtumassa tosiaan meidät jaettiin ryhmiin ja käytiin kolme kohtaa tutustuen samalla My Clarins tuotteisiin sekä ihon hyvinvointiin. Lopussa oli vielä Marielan äänimaljarentoutus, jota valitettavasti saatiin ihastella junassa instagram livestä, sillä meidän piti lähteä puoltatuntia aikaisemmin ennen tapahtuman lopetusta junaan. Kiitos ihanasta illasta kaikille paikalla olijoille ja järjestäjille.\nnättejä kuvia, matkanne kuulostaa mukavalta.


Avotsahko - Elektroniset pelit\nTV-pelejä ja pelikonsoleita on ollut 1970-luvulta lähtien. Ensin niitä oli kolikkoautomaatteina ja sitten myös kotikoneina. 1971 julkaistu Computer Space oli ensimmäinen sarjatuotettu ja kaupallinen videopeli ja 70-luvulla ehtivätä tulla myös mm Star Trek, Dungeon ja Zork pelit. Tietokonepelit yleistyivät kotitietokoneiden käytön alkaessa 1980-luvulla, esim. yleiselle Commodore 64 -tietokoneelle oli paljon pelejä.\nKäsikonsolipelit tulivat 70-luvulla mm Mattellin autopeli 1976 ja ne olivat suosituimmillaan 70-luvun lopulta aina 90-kuvun alkuun. Elektronisina ja sähköisinä peleinä pitää luetella myös nykyaikaiset flipperit eli pinball-koneet, joista ensimmäinen oli vuoden 1933 Contact, flipperit olivat samalla tavalla 1900-luvun loppuvuosikymmenien aikaa ennenkuin internet ja kotitietokoneet tulivat vyöryen koteihin.\nVideo ja pelihallienpelit tulivat myös 70-luvulla ja vaikka esimerkiksi meillä täällä Suomessa ei varsinaiset pelihallit koskaan päässeet aivan mainstream kaduille, niin muualla maailmassa yhä vielä erilaiset pelihallit täynnä videopelejä aivan normaalinäky ja nuorison ajanviettopaikka.\nTietokonepelit tulivat 80-luvulla, mutta kukaan ei varmasti voinut arvata eikä ennustaa mitä seuraavien 40 vuoden aikana on tapahtunut. Peleistä on tullut osa arkipäivää ja me voimme pelata pelejä missä vain, sillä lähes jokaisella on taskussaan älypuhelin, jolla voi pelata paljon monimutkaisempia pelejä kuin mitä 80-luvulla oli tarjolla. Tottakai tietokonepelit ovat yhä huipussaan ja pelejä kehitellään koko ajan, mutta tullessaan ne olivat 100% ajanvietettä, kun nykyään tietokonepelit ovat niin koulutuskäytössä, ajanvietteenä kuin jopa peliammattilaisten käytössä ja tietokonepelejä voi pelata missä vain - ei vain tietokoneella vaan myös älypuhelimella ja tabletilla paikkariippumattomasti.\nKolikkopelit eli slot-automaatit\nHedelmäpelit, videopokerit ja muut erilaiset kasinopelit ilmestyivät katukuvaan 1890-luvulla yhdeysvalloissa ja ensimmäinen peli perustui pokeriin ja pelikortteihin - kone yleistyi nopeasti baareissa ja oli alusta alkaen jättimenestys. Ensimmäiset Suomeen tulleet kolikkopelit olivat mekaanisia - kuten pajatso, joka saapui Suomeen 1920-luvulla. Pajatson viimeiset versiot tuotiin Suomen markkinoille 2009 kun Classic Jasso ja Porttipeli esiteltiin pelaajille, mutta lopulta vuonna 2015 pajatsot poistettiin käytöstä ja nykyään niitä voi pelata enää netissä tai mobiiliversioita eri nettikasinoilla.\nRaha-automaattiyhdistyksessä (RAY) heräsi 1970 -luvun alussa ajatus sijoittaa pajatsojen lisäksi myös muunlaisia raha-automaatteja yleisön pelattavaksi. Niinpä RAY anoikin kesällä 1973 sisäasiainministeriöltä lupaa sijoittaa 100 hedelmäpeliä Itä-Uudenmaan paikkakunnille. Lupa heltisi maaliskuussa 1974 jonka jälkeen RAY aloitti kokeilun. RAY:n ensimmäiset hedelmäpelit olivat USA:ssa ja Englannissa valmistettuja laitteita, omaa valmistusta RAY:llä ei tuolloin vielä ollut. Päävoitto Bell Fruitin pelissä oli 10 + 10 markkaa -eli jos sai 3 RAY -apilaa voittolinjalle sai kymmenen markan voiton ja lisäksi seuraavalla kierroksella 10 markan erikoisvoiton. Tämä erikoisvoitto ei kolmen muun tavoin ollut sidottu tiettyyn kuvayhdistelmään.\nInternetin kehityksen myötä pelit ovat vähitellen siirtyneet entistä enemmän internettiin ja vielä siitä eteenpäin mobiililaitteille. Entiset tietokonepelit ovat jo useamman vuoden olleet netissä pelattavissa ja niihin on tullut paljon uusia sosiaalisia ulokkeita, joka käytännössä on tarkoittanut peliporukoiden ja joukkueiden kansainvälistymistä, jopa ilman henkilökohtaisia tapaamisia. Monet nykyajan pelit jopa tehdään pelkästään nettin tai mobiiliin.\nInternet on luonut myös aivan uuden rahapelimaailman, joka alkoi urheilupelaamiseen liittyvien vedonlyöntisivustoje yleistyessä maailmalla ja nettitekniikan ja yhteyksien kehittyessä myös kasinoteollisuus havahtui mahdollisuuksiin, syntyivät nettikasinot. Nykyajan nettikasino on palvelukokonaisuus, joka saattaa sisältää niin vanhanaikaisen urheiluvedonlyönnin, livevedot kuin myös monen urheilulajin suoratoiston, kasinopelit kolikkopeleistä videopokeriin ja kasinon live-pöytäpeleihin. Nykyään kasinopelurin ei tarvitse lähteä pois kotoaan pelatakseen esimerkiksi rulettia tai blacjackiä tai pokeria, livepöytään pääsee jo omalla älyluurilla tai tabletilla missä ja milloin vain - eikä tarvitse edes peleta tuppisuuna vaan voi oikeasti keskustella muiden pelaajien ja pelinhoitajansa kanssa. Tällä hetkellä live kasino onkin yksi suosituimmista pelaamisen muodoista. Seuraava kehitysaskel lienee pelaamisen vienti entisestä enemmän kohti virtuaalitodellisuutta esim virtuaalilasien avulla, ja onkin jännittävää nähdä mitä uudet nettikasinot 2019 tuovat tällä saralla tullessaan.\nViime vuodet ovat tuoneet nettipelaamisen oheen myös kokonaan uuden ammattikunnan eli ammattipelurit, eikä nyt puhuta pokeripelaajista vaan pelaajista, jotka pelaavat sellaisia pelejä kuin Dota 2, CS:GO, PUBG, Fortnite- nuoret tietokone- ja kännykkäpelurit saattavat ansaita miljoonia vuodessa - pelaamalla ampumapelejä!


1 Yritykset 2016 Aloittaneet ja lopettaneet yritykset Lopettaneita yrityksiä eniten kaupan toimialalla vuoden 2015 kolmannella neljänneksellä Tilastokeskuksen mukaan uusia yrityksiä perustettiin vuoden 2015 neljännellä neljänneksellä. Toimialakohtaisesti eniten yrityksiä aloitti ammatillisen, tieteellisen ja teknisen toiminnan toimialalla ja maakuntakohtaisesti eniten Uudellamaalla. Yrityksiä lopetti vuoden 2015 kolmannella neljänneksellä. Toimialakohtaisesti eniten yrityksiä lopetti kaupan toimialalla ja maakuntakohtaisesti lopetti eniten Uudellamaalla. Yritysten toiminnan aloitukset ja lopetukset päätellään Verohallinnon asiakastietokannasta. Tästä johtuen muutokset Verohallinnon tietojärjestelmissä tai tietokantojen ylläpidossa voivat vaikuttaa tilaston tietoihin ja aikasarjan vertailukelpoisuuteen. Aloittaneet yritykset maakunnittain, 4. neljännes Aloittaneet yritykset 4. neljännes 2015 Tilastokeskuksen mukaan uutta yritystä aloitti toimintansa vuoden 2015 neljännellä neljänneksellä. Aloittaneiden yritysten osuus koko yrityskannasta oli 1,7 prosenttia vuoden 2015 neljännellä neljänneksellä. Helsinki Tietoja lainattaessa lähteenä mainittava Tilastokeskus.\n2 Toimialoittaisen tarkastelun perusteella eniten uusia yrityksiä aloitti ammatillisen, tieteellisen ja teknisen toiminnan toimialalla, jossa toimintansa aloitti uutta yritystä eli 17,7 prosenttia kaikista neljännellä neljänneksellä aloittaneista yrityksistä. Kaupan toimialalla aloitti 890 (15,3%) ja rakentamisen toimialalla 733 (12,6%) uutta yritystä. Maakuntakohtaisen tarkastelun perusteella vuoden 2015 neljännellä neljänneksellä eniten uusia yrityksiä syntyi Uudellamaalla, jossa aloittavia yrityksiä oli Seuraavaksi eniten yrityksiä aloitti Pirkanmaalla (520) ja Varsinais-Suomessa (519). Yrityskannan kokoon suhteutettuna aloittavia yrityksiä oli eniten Uudellamaalla (2,1%). Seutukunnittaisen tarkastelun perusteella vuoden 2015 neljännellä neljänneksellä eniten yrityksiä aloitti Helsingin seutukunnassa (2 236) ja seuraavaksi eniten Tampereen (452) ja Turun (368) seutukunnissa. Yrityskannan kokoon suhteutettuna aloittavia yrityksiä oli eniten Helsingin ja Älands landsbygdin seutukunnissa, molemmissa 2,1 prosenttia. Kuntakohtaisesti tarkasteltuna vuoden 2015 neljännellä neljänneksellä yrityksiä aloitti eniten Helsingissä (1 244), seuraavaksi eniten Espoossa (329), Tampereella (280), Vantaalla (276) ja Turussa (225). Oikeudellisen muodon mukaan tarkasteltuna vuoden 2015 neljännellä neljänneksellä toimintansa aloitti liikkeen- tai ammatinharjoittajayritystä (yhtiömuotona luonnollinen henkilö) ja osakeyhtiötä. Aloittaneista yrityksistä 40,8 prosenttia oli oikeudelliselta muodoltaan luonnollisia henkilöitä ja 50,4 prosenttia osakeyhtiöitä. Lopettaneet yritykset 3. neljännes 2015 Tilastokeskuksen mukaan vuoden 2015 kolmannella neljänneksellä toimintansa lopetti yritystä. Lopettaneiden yritysten osuus koko yrityskannasta oli 1,4 prosenttia. Toimialoittaisen tarkastelun perusteella eniten yrityksiä lopetti kaupan toimialalla, jossa lopettaneita yrityksiä oli 955 eli 19,1 prosenttia kaikista kolmannella neljänneksellä lopettaneista yrityksistä. Rakentamisen toimialalla toimintansa lopetti 774 (15,5%) ja ammatillisen, tieteellisen ja teknisen toiminnan toimialalla 709 (14,2%) yritystä. Maakuntakohtaisen tarkastelun perusteella vuoden 2015 kolmannella neljänneksellä eniten yrityksiä lopetti Uudellamaalla (1 858). Seuraavaksi eniten yrityksiä lopetti Varsinais-Suomessa (473) ja Pirkanmaalla (439). Yrityskannan kokoon suhteutettuna lopettaneita yrityksiä oli eniten Uudellamaalla (1,6%). Seutukunnittaisen tarkastelun perusteella vuoden 2015 kolmannella neljänneksellä eniten yrityksiä lopetti Helsingin seutukunnassa (1 761) ja seuraavaksi eniten Tampereen (329) ja Turun (306) seutukunnissa. Yrityskannan kokoon suhteutettuna lopettaneita yrityksiä oli eniten Varkauden seutukunnassa (2,2%). Kuntakohtaisesti tarkasteltuna vuoden 2015 kolmannella neljänneksellä yrityksiä lopetti eniten Helsingissä (942), seuraavaksi eniten Espoossa (278), Tampereella (211), Vantaalla (190) ja Turussa (166). Oikeudellisen muodon mukaan tarkasteltuna vuoden 2015 kolmannella neljänneksellä toimintansa lopetti liikkeen- tai ammatinharjoittajayritystä (yhtiömuotona luonnollinen henkilö) ja osakeyhtiötä. Lopettaneista yrityksistä 54,7 prosenttia oli oikeudelliselta muodoltaan luonnollisia henkilöitä ja 34,8 prosenttia osakeyhtiöitä. 2\n3 Lopettaneet yritykset maakunnittain, 3. neljännes 3\n5 Liitetaulukot Liitetaulukko 1. Aloittaneet ja lopettaneet yritykset toimialoittain Toimiala Yhteensä M Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta G Tukku- ja vähittäiskauppa F Rakentaminen S Muu palvelutoiminta N Hallinto- ja tukipalvelutoiminta I Majoitus- ja ravitsemistoiminta L Kiinteistöalan toiminta J Informaatio ja viestintä C Teollisuus R Taiteet, viihde ja virkistys H Kuljetus ja varastointi Q Terveys- ja sosiaalipalvelut P Koulutus A Maatalous, metsätalous ja kalatalous K Rahoitus- ja vakuutustoiminta D Sähkö-, kaasu- ja lämpöhuolto E Vesihuolto, viemäri- ja jätevesihuolto B Kaivostoiminta ja louhinta Muut toimialat (O, T, U, X, Z) Aloittaneita Q4/ Aloittaneiden osuus yrityskannasta % Lopettaneita Q3/ Lopettaneiden osuus yrityskannasta %\n6 Tietojen tarkentuminen Tilaston tiedot ovat tarkentuneet alla olevan taulukon mukaisesti. Lisätietoja tietojen tarkentumisesta on laatuselosteen kohdassa Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus. Aloittaneiden yritysten lukumäärän tarkentuminen Viiteajankohta 1. julkistus Uusin julkistus ( ) Muutos (kpl) Tarkentuminen (%-yks) 2014 / Q / Q / Q / Q / Q / Q / Q / Q Lopettaneiden yritysten lukumäärän tarkentuminen Viiteajankohta 1. julkistus Uusin julkistus ( ) Muutos (kpl) Tarkentuminen (%-yks) 2013 / Q / Q / Q / Q / Q / Q / Q / Q\n9 Yritykset 2016 Lisätietoja Marketta Kaskirinne-Salo Jaakko Salmela Vastaava tilastojohtaja: Mari Ylä-Jarkko Lähde: Yritysrekisteri: Aloittaneet ja lopettaneet yritykset. Aloittaneet yritykset 2015, 4. neljännes; lopettaneet yritykset 2015, 3. neljännes. Tilastokeskus Asiakaspalaute: Tietopalvelu ja viestintä, Tilastokeskus puh ISSN = Suomen virallinen tilasto ISSN (pdf) Julkaisutilaukset, Edita Publishing Oy puh