Luonnonkukkien päivän retket kiinnostivat suomalaisia - ePressi\nLuonnonkukkien päivän retket kiinnostivat suomalaisia\nYhteispohjoismaisena Luonnonkukkien päivänä sunnuntaina 19.6. järjestettiin yhteensä 114 opastettua kasviretkeä eri puolilla Suomea. Retkille osallistui arviolta 2600 alkukesän kasveista kiinnostunutta suomalaista. Pohjoismaissa osallistujamäärä kohosi lähes 10 000 retkeläiseen. Suomessa retkien järjestämisessä ja opastamisessa oli mukana reilusti yli 200 henkilöä.\nYksi Luonnonkukkien päivän retkistä suuntautui Hyvinkään Ridasjärvelle. Ridasjärvi on arvokas lintuvesien suojeluohjelmaan ja Naturaan kuuluva järvi. Sää oli kaunis ja monia rannan, lehdon, kedon ja niityn lajeja nähtiin retkellä kukassa. Ridasjärven kasvillisuuteen tutustui 27 osallistujaa.\n"Retki oli erittäin onnistunut, vaikka kasviharvinaisuuksia ei retkellä havaittukaan. Onneksi meitä oli retkellä kolme opasta, koska kulkemamme reitti kulki pitkälti vain kapeaa polkua pitkin. Mukavaa oli, että retkellä oli mukana myös yläkoululainen, joka keräsi samalla kasveja koulussa tehtävää herbaariota varten", kertoo oppaana toiminut Yrjö Ala-Paavola Hyvinkään ympäristönsuojeluyhdistyksestä.\nVuoden 2011 Luonnonkukkien päivän teemalajina oli tähtitalvikki (Moneses uniflora), joka viihtyy varjoisissa, tuoreissa metsissä, korvissa ja puronvarsilla. Vaatelias tähtitalvikki on taantunut etenkin maan eteläosassa esimerkiksi metsänhakkuiden ja luonnon pirstoutumisen vuoksi.\nLuonnonkukkien päivän juuret ovat Tanskassa, jossa päivää on vietetty vuodesta 1988 lähtien. Suomessa teemapäivää on järjestetty vuodesta 2003 alkaen. Päivän tavoitteena on herättää kiinnostusta luonnonkasveihin ja edistää kasviharrastusta ja -tuntemusta. Luonnonkukkien päivä on vakiinnuttanut asemansa alkukesäisenä luonnonharrastustapahtumana.\nLuonnonkukkien päivän järjestäjäryhmä lähestyi keväällä tienpitäjiä kirjeellä, jossa toivotaan, että maanteiden pientareet niitettäisiin vain kerran kesässä loppukesällä. Kustannussäästöjen lisäksi se auttaisi tienpientareiden monimuotoista elämää ja säilyttäisi kesäisen kukkaloiston teillä kulkijoiden iloksi. Mahdollinen kesäkuussa tehtävä niitto tulisi rajoittaa vain pientareen tienpuoleiseen osaan. Se yleensä riittää pitämään tien reunan riittävän avoimena liikenneturvallisuuden vaarantumatta.\nLiikenneviraston vastauksen mukaan niiton laaja siirto ei ole kuitenkaan "kokonaisuudessaan mahdollista eikä tarkoituksenmukaista". Perusteena virasto käyttää muun muassa urakoitsijoiden kaluston tarpeen kasvamista jos niitto tehdään lyhyen ajan kuluessa.\n- Sinikka Kunttu, Luonnonkukkien päivän vastaava, Suomen luonnonsuojeluliitto, p. 050 408 6422, sinikka.kunttu@sll.fi\n- Mika Kalliovirta, tutkija, SYKE, puh. 0400 148 677, mika.kalliovirta@ymparisto.fi (kysymykset tienvarsien niitosta)\n- Luonnonkukkien päivän sivut: www.sll.fi/luonnonkukat\n- Tienvarsien hoito, tietosivut: http://www.ymparisto.fi/default.asp?contentid=382968&lan=fi&clan=fi\n- Lehdistökuvia on käytettävissä maksutta vuoden 2011 Luonnonkukkien päivän uutisoinnin yhteydessä, kuvalähteenä mainittava SLL /Seppo Parkkinen: http://www.sll.fi/luonnonharrastus/luonnonkukat/logot-ja-lehdistokuvat


Jyväskylä Sinfonia: 10/2013 Jani Koskela\nIn English · Graafinen versio ·\nJyväskylä Sinfonia » Orkesteri » Muusikot » 10/2013 Jani Koskela\nJani Koskela, kontrabasso\n”Lempisäveltäjä? Nyt on vaikea kysymys. Minulla on käytännössä kaikki Keith Jarrettin, John Coltranen ja Miles Davisin levyt, mutta kuuntelen kyllä klassistakin kotona välillä – ja etenkin lastenlauluja nykyisin. Suurimmaksi osaksi kuuntelen kuitenkin kevyttä musaa.”\nJazzin, bluesin ja klassisen musiikin maastossa sompaileva Jani ”Kake” Koskela syntyi Tampereella vuonna 1977 perheen ainoaksi lapseksi. Kelloseppäisän ja pankkivirkailijaäidin kodissa soi lähinnä Katri Helena, ja Janin musiikkiharrastus alkoikin vasta yläasteella musiikinopettajan huomattua pojan kiinnostuksen. Opettajan lyötyä sähköbasson käteen yläaste kului bändikoulussa soitellen, mutta vähitellen heräsi kiinnostus opiskella myös musiikinteoriaa, jolloin soittimeksi oli valittava kontrabasso sähkösoittimien puuttuessa konservatorion valikoimasta. Pääsykokeissa sähköbassolla vedetty kontrabassokappale vakuutti kuulijat, ja paikka Tampereen musiikkiopistossa aukeni Janin ollessa lukion ensimmäisellä luokalla. Soittaminen alkoi pian täyttää koko elämän, ja bändikeikkojen lisääntyessä yläasteen hyvän oppilaan keskiarvo alkoi hivenen heikentyä. ”Kävin jazz- ja blueskeikoilla iltaisin. Soitin kolmelta yöllä isälle keikan loputtua ja hän haki ja roudasi minut kotiin. Nukuttiin isän kanssa pari tuntia ja sitten isä lähti töihin ja minä kouluun. Koulussa sitten torkuttiin.”\nLukion jälkeisen välivuoden aikana Jani treenasi päivisin kontrabasson soittoa ja kiersi iltaisin Suomea parinkin eri bändin riveissä. Radio Mafia valitsi silloisen bluesbändin äänitteen vuoden levyksikin. Välivuoden jälkeen Jani aloitti opinnot sekä Pop & Jazz Konservatoriossa Helsingissä että Tampereen ammattikorkeakoulussa käyden kahden vuoden ajan molempien kaupunkien soittotunneilla ja kiertäen viikonloput keikoilla. ”Motivaatio alkoi jossain vaiheessa vähän kadota, koska edistyminen ei ollut niin nopeaa, kun yritin tehdä niin montaa asiaa yhtä aikaa. Vaihdoin sitten kontrabasso-opettajakseni Parviaisen Jirin ja tajusin, että kontrabassonsoitto vaatii niin paljon työtä, että asioita on pakko priorisoida.” Pop & Jazz Konservatoriolta otetun välivuoden aikana kypsyi päätös jatkaa täysipainoisesti kontrabasson parissa ja Jani valmistui Tampereelta vuonna 2003. Viimeisen opintovuoden aikana hän kävi apurahan avulla soittotunneilla myös Saksassa kahden Berliinin filharmonikkojen suomalaiskontrabasistin – Janne Saksalan ja Esko Laineen – opissa. Berliini innoitti hakemaan jatko-opintoihin Musikhochschule Hanns Eisler Berliniin, mutta samoihin aikoihin syksyllä 2003 tuli hakuun myös Jyväskylä Sinfonian basistin pesti. Jani pääsi molempiin ja valitsi jälkimmäisen. ”Totta kai tulin tänne, koska kyseessä oli kuitenkin ammatti ja vakipaikka. Tällä tiellä sitten ollaan. Aina välillä on toki kaduttanut, ettei tullut mentyä Saksaan.”\nElämä alkoi soljua hyvin entuudestaan tuntemattomassa Jyväskylässä, jossa parasta oli sopiva koko, heti Tampereen jälkeen tietenkin. Opiskelijoiden tuoma nuorekas ilmapiiri antaa paikkakunnalle plussaa. ”Olen käytännössä ollut kaikissa Suomen orkestereissa keikalla ja tämä on ehdottomasti hyväntuulisin orkesteri. Ehkä se osaksi johtuu näistä hirveistä olosuhteista, mutta täällä ei yritetä olla enempää kuin ollaan.” Viikonloput menevät usein edelleen keikkaillessa erilaisten bile-, jazz-, salsa- ja bluesbändien kanssa Tampereen seudulla. Opettamisesta nauttiva Jani aloitti jo 20-vuotiaana bändikoulujen vetämisen sekä sähköbasson opettamisen yksityisissä musiikkikouluissa Tampereella johtaen hetken aikaa myös Tampereen konservatorion junior big bandia. Jyväskylän ammattiopistolla hän on opettanut jo kahdeksan vuotta oppilaiden vaihdellessa kuusivuotiaista pikkubasisteista ammattitason opiskelijoihin. Tänä syksynä hän aloitti opetustehtävät myös ammattikorkeakoulun puolella. Soittamisesta, opetuksesta ja keikkailusta jäävä aika kuluukin sitten neljävuotiaiden kaksosten Onni-Tapanin ja Ella-Marian sekä puolitoistavuotiaan Helmi-Olivian kanssa hyvin tiiviisti. Maasto- ja maantiepyöräilylenkit hoitavat liikuntaharrastuksen virkaa.\nVaikuttamistahtoisena luonteena Jani on toiminut orkesterivaltuuskunnassa jo vuosia ja on nykyisin sen puheenjohtajana. ”Passiivinen työnteko on aina tuntunut minulle vieraalta. Tykkään olla aktiivinen ja pyrkimyksenäni on aina kehittää jotakin tai ainakin yrittää parantaa sitä.” Viime syksynä lanseerattu Pikku Alkusoitto, jossa ammattiopiston taiteen perusopetuksen musiikin nuoret opiskelijat soittavat ennen konsertin alkua yleisölämpiössä, on myös Janin idealaarista peräisin. ”Ajatus tähän lähti siitä, että pääsin itse nuorena poikana soittamaan Tampere Filharmonian vastaavissa tilaisuuksissa. Tampereella oli yhteistyö koulun ja orkesterin välillä muutenkin hirmuisen aktiivista ja Jyväskylään tullessani huomasin, ettei täällä ollut sitä juuri yhtään. Se on suuri voimavara sekä orkesterille että koululle ja kaikenlaista yritetään kehittää edelleen. Nuorten opiskelijoiden kisällikonsertti olisi haaveissa saada tännekin.”


50cm-68cm vaatepaketti, Lastenvaatteet ja ...\nTrampoliinin jouset 80kpl ja ILMANEN ÄMPÄRI\nPienen tytön vaatepaketti. Potkupukuja, puolipotkareita, tunikoita, mekkoja, collegehousuja,yökkäreitä.. Yli 30 vaatetta.\nH&m,ciraf, lindex, newbie, tutta, lotta&lassi, hilla, kuutti jne. Lisäilty koon 62-68 vaatetta.\nMyydään mieluiten pakettina, voin postittaa, jolloin kulut ostajalle. Kulkeutuu omien menojen mukaan Nilsiä-Kuopio-Joensuu.


PÄIVITYS 2014 LUONNOS - PDF\nDownload "PÄIVITYS 2014 LUONNOS"\n1 1 TOIMINTAMALLI TYÖPAIKKAVÄKIVALLAN TORJUNTAAN Uhka- ja väkivaltatilanteiden ehkäisy ja hallinta Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä PÄIVITYS 2014 LUONNOS\n2 2 1 TOIMINTAMALLIN TARKOITUS JA TAVOITE Toimintamallin tarkoitus Tavoitetaso YLEISTÄ TYÖPAIKKAVÄKIVALLASTA Mitä työpaikkaväkivallalla tarkoitetaan? Työpaikkaväkivalta Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä TYÖPAIKKAVÄKIVALLAN EHKÄISYYN TÄHTÄÄVÄT TOIMENPITEET Turvallisuuskulttuuri ja riskienhallinta Vastuutahot Rakenteelliset ja tekniset turvallisuusratkaisut Turvallisuussuunnittelu ja ohjeistukset Turvallisuusperehdytys Turvallisuuskoulutus TYÖPAIKKAVÄKIVALTAAN LIITTYVÄT RIKOKSET TYÖNTEKIJÄN JURIDISET OIKEUDET JA VASTUUT Työntekijöiden yleiset velvollisuudet Jokamiehen kiinniotto-oikeus Hätävarjelu Pakkotila Tavaroiden tarkastaminen, säilytykseen ottaminen ja takavarikointi Vartijan ja vahtimestarin oikeudet Tutkintapyynnön tekeminen henkilöön kohdistuvissa rikoksissa Tutkintapyynnön tekeminen omaisuuteen kohdistuvissa ja muissa rikoksissa Työntekijään kohdistuva häirintä ja uhkailu työajan ulkopuolella Rikosprosessin kulku Työnantajan antama tuki ja oikeusapu Vahingonkorvaukset väkivaltatilanteissa Palkkaetuudet väkivaltatilanteissa VÄKIVALTA- JA UHKATILANTEIDEN ILMOITTAMISMENETTELY Tapahtumaraportti väkivalta- ja uhkatilanteesta Ilmoitus työtapaturmasta Vartiointiliikkeen tapahtumailmoitus TYÖPAIKKAVÄKIVALLAN UHRIEN AUTTAMINEN Käsittely työyhteisössä Jälkihoidon periaatteet Jälkihoidon järjestäminen VÄKIVALTA- JA UHKATILANTEIDEN SEURANTAJÄRJESTELMÄ Seuranta, raportointi ja tilastointi Arviointi ja johtopäätösten teko VÄKIVALTATILANTEISIIN LIITTYVÄT TOIMINTAOHJEET Väkivaltatilanteen ennakointi Väkivaltariskistä varoittaminen ja riskitiedon kirjaaminen potilastietoihin Nimi- ja yhteystietojen salaaminen Väkivaltaisen henkilön kohtaaminen Laiton uhkaus Aseellinen uhkaus tai ryöstö Puhelimitse tehty pommiuhkaus Panttivankitilanne Järjestyshäiriö... 29\n3 3 Liite 1. Tuntomerkkilomake Liite 2. Puhelimitse tehdyn pommiuhkauksen kirjauslomake Liite 3. Valtakirja tutkintapyynnön tekemistä varten\n4 4 HUS:n turvallisuusyhteistyöryhmän alaisen väkivaltatyöryhmän tehtävänä on valmistella HUStasoiset väkivalta- ja uhkatilanteisiin liittyvät ohjeistukset. Tämä toimintamalli työpaikkaväkivallan ehkäisyyn ja kohtaamiseen on kolmas päivitysversio alkuperäisestä vuonna 2004 julkaistusta ohjeistuksesta. HUS:n turvallisuusyhteistyöryhmän alainen väkivaltatyöryhmä vuonna 2013: Puheenjohtaja Turvallisuusasiantuntija Vesa Lindström, HUS-Kiinteistöt, turvapalvelut Jäsen Työsuojelupäällikkö Susanna Puumi, HYKS, Operatiivinen tulosyksikkö Jäsen Työsuojelupäällikkö Ritva Lehto, HYKS, Naisten- ja Lastentautien tulosyksikkö Jäsen Toimistonhoitaja Hannu Furtenbach, HUS-Servis Jäsen Työsuojeluvaltuutettu Ritva Taivassalo, HYKS, Psykiatrian tulosyksikkö Jäsen Työsuojeluvaltuutettu Mikko Weckström, HYKS, Medisiininen tulosyksikkö Jäsen Kiinteistöpäällikkö Ingemar Borgman, HUS-Tilakeskus Sihteeri Turvallisuusasiantuntija Antti Järvenpää, HUS-Kiinteistöt, turvapalvelut Toimintamallin päivitykset: HUS henkilöstötoimikunta HUS henkilöstötoimikunta HUS väkivaltatyöryhmä xx HUS henkilöstötoimikunta\n5 5 1 TOIMINTAMALLIN TARKOITUS JA TAVOITE Seuraavassa on esitetty tämän toimintamallin tarkoitus ja tavoitetaso. Toimintamallin lainsäädännölliset perusteet ja työpaikkaväkivaltaan liittyvät keskeiset rikosnimikkeet on esitetty liitteessä Toimintamallin tarkoitus Tämän toimintamallin tarkoituksena on määrittää yleiset Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriä koskevat toimintalinjat, joiden tavoitteena on ennaltaehkäistä työpaikkaväkivaltaa ja lisätä työturvallisuutta. Toimintamalli koskee koko HUS-konsernin henkilöstöä. Tämä toimintamalli koskee ensisijaisesti uhka- ja väkivaltatilanteisiin liittyviä toimenpiteitä. Henkisen väkivallan ja työpaikkahäirinnän osalta noudatetaan Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin toimintaohjetta työpaikkahäirinnän varalle. Tämän toimintamallin lisäksi noudatetaan paikallisesti tai alueellisesti sovittuja toimintaohjeita sekä rakennuskohtaisia turvallisuus- ja pelastussuunnitelmia ja yksiköiden omia turvallisuussuunnitelmia. 1.2 Tavoitetaso JOKAISELLA ON OIKEUS HÄIRIÖTTÖMÄÄN TERVEYDENHUOLTOON. HOITO- JA TYÖYMPÄRISTÖN ON OLTAVA RAUHALLINEN JA TURVALLINEN KAIKILLE. Tavoitteena on väkivallaton työpaikka, jossa uhkailevaa ja väkivaltaista käytöstä ei hyväksytä missään muodossa. On tärkeää, että tavoitetaso ja siihen liittyvät ohjeet ovat kaikkien tiedossa ja että niitä myös noudatetaan. Aggressiiviseen käytökseen on puututtava, vaikka aggressiivisesti käyttäytyvä henkilö ei pystyisikään sairautensa vuoksi täysin kontrolloimaan käytöstään. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää sitä, että Epäasialliseen käyttäytymiseen puututaan välittömästi Uhkailua ja väkivaltaa ei hyväksytä missään muodossa eikä kenenkään taholta Jokainen henkilö hoidetaan vuorollaan hoidon tarpeen ja kiireellisyyden mukaan Etuuksia ei myönnetä metelöimisestä, uhkailusta tai muusta epäasiallisesta käytöksestä Häiritsevästi käyttäytyvät henkilöt voidaan poistaa tiloista lääkärin suorittaman välittömän hoidon tarpeen arvioinnin jälkeen Poistumasta kieltäytyvät henkilöt poistetaan vartijoiden toimesta tai luovutetaan tarvittaessa viranomaisille Vammoja aiheuttavasta fyysisestä väkivallasta tehdään aina tutkintapyyntö poliisille Työtoveria ei jätetä yksin uhkaaviin tilanteisiin\n6 6 2 YLEISTÄ TYÖPAIKKAVÄKIVALLASTA 2.1 Mitä työpaikkaväkivallalla tarkoitetaan? Työpaikkaväkivallalla tarkoitetaan kaikkia niitä tilanteita, joissa henkilöä on uhkailtu tai pahoinpidelty hänen työhönsä liittyvissä oloissa siten, että hänen turvallisuutensa, terveytensä tai hyvinvointinsa on vaarantunut suoraan tai epäsuorasti. Työpaikkaväkivaltaa esiintyy etenkin vuorovaikutustilanteissa työntekijöiden ja potilaiden, muiden asiakkaiden tai vierailijoiden välillä. Väkivaltaan sisältyy sanallista, fyysistä ja psyykkistä pelottelua ja uhkailua. Vaikka väkivallasta ei aiheutuisikaan suoranaisia fyysisiä vammoja, seuraa siitä useimmiten pelkoa, ahdistusta ja stressiä. Työpaikkaväkivalta on tahallista ja tarkoituksellista ja usein se liittyy tilanteisiin, joissa työntekijä yrittää saada aikaan jonkin muutoksen esim. asiakkaan toiminnassa tai joissa asiakas pyrkii saamaan haluamansa keinolla millä hyvänsä. 2.2 Työpaikkaväkivalta Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä HUS:ssa uhka- ja väkivaltatilanteita on tilastoitu systemaattisesti vuodesta 2002 alkaen. HUS:n turvallisuusyhteistyöryhmän alainen väkivaltatyöryhmä laatii vuosittain raportin edellisten vuosien uhka- ja väkivaltatilanteista. Yhdentoista vuoden seurantajakson aikana ( ) uhka- ja väkivaltatilanteita on ilmoitettu kpl/vuosi. Näistä noin joka neljännessä syntyy fyysisen väkivallan käyttämisen seurauksena eriasteisia vammoja työntekijöille. Noin puolessa väkivaltatilanteista esiintyy yksinomaan henkistä väkivaltaa ilman fyysistä kontaktia. Ylivoimaisesti suurin osa tekijöistä on potilaita tai asiakkaita, mutta myös omaisten ja saattajien kanssa uhka- ja väkivaltatilanteita esiintyy. Erityisen ongelmallisia näyttävät olevan päivystysvastaanotot ja -osastot sekä psykiatrista hoitoa antavat yksiköt, joskin työpaikkaväkivaltaa esiintyy myös muilla vuodeosastoilla, poliklinikoilla ja leikkausosastoilla. Alueelliset erot ja vaihtelu ovat suuria. Väkivallan uhkaa on seurattu myös HUS-yhtymän työolobarometri-kyselyssä vuodesta 2000 alkaen. Sairaanhoitopiirin keskiarvoindeksit ilmenevät vuosittain laadittavasta uhka- ja väkivaltatilanneraportista.\n7 7 3 TYÖPAIKKAVÄKIVALLAN EHKÄISYYN TÄHTÄÄVÄT TOIMENPITEET 3.1 Turvallisuuskulttuuri ja riskienhallinta JOKAISELLA ON OIKEUS TEHDÄ TYÖTÄ TURVALLISESTI. JOKAISELLA ON VELVOLLISUUS TEHDÄ TYÖTÄ TURVALLISESTI. Pitkäjänteinen työpaikkaväkivallan ehkäisy edellyttää muun turvallisuustoiminnan tavoin positiivista asennoitumista turvallisuusasioita ja niiden kehittämistä kohtaan. Hyvä turvallisuuskulttuuri syntyy sekä johdon että työntekijöiden aidosta sitoutumisesta turvallisuuden kehittämiseen ja ylläpitämiseen. Optimaalinen turvallisuustaso on osa organisaation tuottamien palvelujen laatua ja näkyy ulospäin työntekijöistään ja asiakkaistaan välittävänä imagona. Väkivaltariskejä arvioidaan säännöllisesti osana riskinarviointia. Riskinarvioinnin perusteella laaditaan yksikkökohtaiset turvallisuussuunnitelmat, joissa annetaan ohjeet väkivaltatilanteiden ehkäisyyn ja hallintaan. Väkivallan ehkäisy vaatii jatkuvaa tilanteen arviointia ja kehittämistä. Vastuu riskien vähentämisestä kuuluu jokaiselle työpisteessä työskentelevälle. 3.2 Vastuutahot TYÖPAIKKAVÄKIVALLAN ENNALTAEHKÄISY KUULUU JOKAISELLE Jokainen työntekijä huolehtii osaltaan siitä, että käyttäytyy asiallisesti ja kunnioittavasti potilaita/asiakkaita sekä työtovereitaan kohtaan ei omalla käyttäytymisellään tarkoituksellisesti provosoi väkivaltaista käytöstä ei ota tarpeettomia riskejä ei jätä työtoveria yksin tuntee ja noudattaa työpaikan turvallisuusmääräyksiä ja menettelyohjeita osaa käyttää ja käyttää olemassa olevaa turvallisuustekniikkaa ilmoittaa häiriötilanteista esimiehelle ja työtovereille Työyksikön esimies vastaa siitä, että työntekijät perehdytetään turvallisuustekniikan käyttöön ja menettelyohjeisiin tila- ja kalusteratkaisuissa huomioidaan turvallisuus työntekijät osallistuvat säännöllisesti turvallisuuskoulutukseen yksikössä olevat turvallisuusohjeet ovat tarkoituksenmukaiset ja ajan tasalla häiriötilanteet käsitellään välittömästi Sairaanhoitoalueiden, Hyksin tulosyksiköiden (*), osaamiskeskusten, liikelaitosten, yhtiöiden ym. johto vastaa siitä, että turvallisuusriskit kartoitetaan säännöllisesti ja henkilöturvallisuuteen liittyviä riskejä arvioidaan jatkuvasti riskianalyysin pohjalta ryhdytään tarvittaviin toimenpiteisiin turvallisuuden parantamiseksi väkivalta- ja uhkatilanteita seurataan systemaattisesti turvallisuuskoulutusta järjestetään säännöllisesti alueella on toimiva jälkihoitojärjestelmä ) Hyks-sairaanhoitoalueen tulosyksiköt korvataan osaamiskeskuksilla, joita perustetaan kaikkiaan 12. Sydän- ja keuhkokeskus aloitti toimintansa ja Syöpäkeskus , loput aloittavat Tämän toimintamallin muissa vastaavissa organisaatioyksiköihin viittaavissa kohdissa tulosyksikkö-termi on jätetty jo pois listauksesta, mutta toimintamallin ohjeistukset koskevat luonnollisesti myös Hyksin tulosyksiköitä.\n8 8 HUS yhtymähallinto vastaa siitä, että yleiset menettelyohjeet työpaikkaväkivallan ehkäisystä ja kohtaamisesta on laadittu lain ja säädösten edellyttämällä tavalla menettelyohjeita noudatetaan ja toimintamallin tavoitteiden saavuttamista seurataan säännöllisesti 3.3 Rakenteelliset ja tekniset turvallisuusratkaisut TEKNISIÄ JA RAKENTEELLISIA RATKAISUJA TURVALLISUUDEN PARANTAMISEKSI TEHDÄÄN YHTEISTOIMINNASSA Työpisteitä suunniteltaessa työpaikkaväkivallan ehkäisyyn on kiinnitettävä erityistä huomiota. Rakenteellisia henkilöstön ja potilaiden turvallisuuteen vaikuttavia seikkoja ovat muun muassa: tilojen eriyttäminen käyttötarkoituksen mukaan tilojen mitoitus ja toimivuus opasteet, kulkureitit ja pakoreitit kalustuksen ja materiaalien valinta ja sijoittelu valaistus ulko- ja sisätiloissa aula- ja odotustilojen yleinen siisteys ja viihtyisyys asiakaspalvelupisteen sijainti ja näkyvyys Rakenteellista turvallisuutta täydennetään erilaisilla teknisillä turvallisuusratkaisuilla, kuten kulunvalvonta-, kameravalvonta- ja hälytysjärjestelmillä. Työtilojen haltija sekä turvallisuus- ja työsuojeluhenkilöstö tekevät tiivistä yhteistyötä aina kun rakennetaan uusia tiloja tai muutetaan jo olemassa olevien tilojen käyttötarkoitusta. Uudisrakennus- ja perusparannushankkeet Turvallisuus- ja työsuojeluhenkilöstö osallistuu aina uudisrakentamisen ja perusparannushankkeiden valmisteluun. Hankesuunnitelmiin on liitettävä yhdessä em. asiantuntijatahojen kanssa laadittu turvallisuusselvitys, joka sisältää yksityiskohtaisen, riskinarviointiin perustuvan suunnitelman hankkeessa toteutettavista turvallisuusjärjestelmistä ja järjestelyistä. Muut hankkeet Rakenteellisten ja toiminnallisten muutoshankkeiden suunnitteluvaiheessa hankkeista vastuussa olevat henkilöt ovat yhteydessä työsuojelu- ja turvallisuushenkilöstöön turvallisuusriskien arviointia ja mahdollista kirjallisen turvallisuusselvityksen laadintaa varten. Turvallisuusriskien arvioinnissa huomiota kiinnitetään mm. tilasuunnitteluun, logistiikkaan, turvajärjestelmiin ja muihin henkilöturvallisuuteen liittyviin asioihin. Riskinarvioinnin tai turvallisuusselvityksen edellyttämät toimenpiteet Riskinarvioinnin, turvallisuusselvityksen tai muun selvityksen perusteella esiin nousseet turvallisuusongelmat käsitellään ko. johtoryhmissä ja tarvittavista korjaustoimenpiteistä tehdään aikataulutettu suunnitelma. Suunnitelman laadintaan osallistuu turvallisuus- ja työsuojeluhenkilöstö. Erityisen kiireellisinä voidaan pitää toimenpiteitä, joiden avulla olennaisesti ehkäistään työntekijöille aiheutuvaa tai jo aiheutunutta välitöntä vaaraa.\n9 9 3.4 Turvallisuussuunnittelu ja ohjeistukset Pelastuslainsäädäntö velvoittaa laitoksia laatimaan suunnitelman omatoimisesta varautumisesta vaaratilanteissa (turvallisuus- ja pelastussuunnitelma). Lisäksi HUS:ssa jokainen työyksikkö laatii oman turvallisuussuunnitelman, jossa arvioidaan yksikön paloturvallisuus- ja henkilöturvallisuusriskit, esitetään keinot riskien ehkäisemiseksi sekä kuvataan tarvittavat toimenpiteet riskien toteutuessa. Lisätietoja ja ohjeita turvallisuussuunnitelman laatimisiin voi kysyä HUS- Kiinteistöjen turvapalveluista. 3.5 Turvallisuusperehdytys JOKAISESSA YKSIKÖSSÄ ON AINA OLTAVA TYÖVUOROSSA HENKILÖ, JOKA ON PE- REHTYNYT KÄYTÖSSÄ OLEVIIN TURVAJÄRJESTELMIIN JA TOIMINTAOHJEISIIN Jokaisessa yksikössä on oltava kirjallinen perehdytysohjelma, joka sisältää turvallisuusjärjestelmiin, menettelytapoihin ja turvallisuusohjeisiin perehdyttämisen. Työyksikön esimies vastaa perehdytyksestä. Työyksikön esimies vastaa lisäksi siitä, että yksikössä on kaikissa vuoroissa paikalla työntekijä, joka on perehdytetty kirjallisen perehdytysohjelman mukaisesti turvallisuusasioihin. Sairaanhoitoalueilla, osaamiskeskuksissa, liikelaitoksissa, yhtiöissä ym. järjestettävissä yleisissä perehdytystilaisuuksissa käsitellään yleisiä turvallisuuteen ja työsuojeluun liittyviä asioita, kuten käytössä olevaa turvallisuustekniikkaa, kulunvalvontaa ja häiriöiden ilmoituskäytäntöä. Turvallisuusasioiden perehdyttämisen työvälineinä voi hyödyntää Minimiperehdytys- ja Työturvallisuustehtävä -lomakkeita, lomakkeet löytyvät HUS:n intranetistä työsuojelun sivuilta. Jokaisen on hallittava ainakin seuraavat asiat: Vartijan / muun avun kutsuminen Hätäilmoituksen tekeminen Henkilöturvajärjestelmän käyttö Osastojen / yksiköiden väliset avustusjärjestelyt Yksikön poistumisreitit ja uloskäytävät Yksikön turvallisuussuunnitelma\n10 Turvallisuuskoulutus TYÖNTEKIJÄLLÄ ON OIKEUS JA VELVOLLISUUS OSALLISTUA TURVALLISUUSKOU- LUTUKSIIN Sairaanhoitoalueilla, osaamiskeskuksissa, liikelaitoksissa, yhtiöissä ym. on järjestettävä säännöllisesti paloturvallisuus-, henkilöturvallisuus-, potilasturvallisuus-, tietoturvallisuus- ja työsuojelukoulutusta. Turvallisuuskoulutukset sisältävät mm. opastusta rakenteellisista ja teknisistä turvallisuusjärjestelmistä, käytännön toimintaohjeista sekä häiriöiden ilmoittamiskäytännöistä. Henkilöturvallisuuskoulutuksessa käsitellään erityisesti väkivaltatilanteiden ennakointia, ehkäisyä ja hallintaa sairaalaympäristössä. 4 TYÖPAIKKAVÄKIVALTAAN LIITTYVÄT RIKOKSET Liitteessä 1 on kuvattu tyypillisimpiä työpaikkaväkivaltaan liittyviä rikoksia, joita terveydenhuollon piirissä saattaa esiintyä. Salassapitomääräyksiä noudattaen lähtökohtana on, että kaikista rikoksista tai rikosepäilyistä ilmoitetaan poliisille. Yhteiskunta on tiivistänyt otettaan väkivaltarikoksissa, Tämä näkyy ensisijaisesti niin, että pääosa väkivaltarikoksista on virallisen syytteen alaisia rikoksia. Tämä merkitsee sitä, että syyttäjä asiasta tiedon saatuaan toimittaa syyteharkinnan, vaikka asianomistaja luopuisi vaateistaan. Syyttäjä voi tehdä syyttämättä jättämispäätöksen tai jatkaa asian ajamista oikeuskäsittelyyn syyteharkinnan perusteella. Asianomistajarikoksia ovat vain lievä pahoinpitely ja ilkivalta, laiton uhkaus, pakottaminen sekä julkisen rauhan rikkomiseen liittyvät asiat. Asianomistajarikosten kohdalla tutkinta etenee vain, jos asianomistaja (uhri) vaatii tekijälle rangaistusta. Lievä pahoinpitely on asianomistajarikos lukuun ottamatta tilanteita, joissa lievä pahoinpitely on kohdistunut työntekijään hänen työtehtäviensä vuoksi (kun tekijä on potilas, vierailija tai muu työyhteisön ulkopuolinen henkilö), tekijän lähiomaiseen tai läheiseen taikka alle 18 vuotta täyttäneeseen henkilöön. Tutkinnan lähtökohtana on aina rikoksen saattaminen poliisin tietoon joko erillisellä tutkintapyynnöllä tai rikosilmoituksella. Lisätietoja saa HUS-Kiinteistöjen turvapalveluista ja poliisin verkkosivuilta. Katso myös kohdat 5.7 Tutkintapyynnön tekeminen henkilöön kohdistuvissa rikoksissa 5.8. Tutkintapyynnön tekeminen omaisuuteen kohdistuvissa ja muissa rikoksissa\n11 11 5 TYÖNTEKIJÄN JURIDISET OIKEUDET JA VASTUUT 5.1 Työntekijöiden yleiset velvollisuudet Työntekijää sitoo potilasasioissa erityinen salassapitovelvollisuus, joka kumoutuu vain erikseen lainsäädännössä määrätyissä tapauksissa. Työntekijöillä on rikoslain (15 luku, 10) mukainen velvollisuus ilmoittaa poliisille mm. seuraavista hankkeilla olevista törkeistä rikoksista: Henkirikokset Raiskaukset Törkeä pahoinpitely Törkeä ryöstö Panttivangin ottaminen. Jos työntekijä ei anna ajoissa, kun rikos olisi vielä estettävissä, siitä tietoa viranomaiselle tai sille jota vaara uhkaa ja rikos tai rikoksen yritys tapahtuu, voidaan työntekijä tuomita törkeän rikoksen ilmoittamatta jättämisestä sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Työntekijöillä on lastensuojelulain mukainen velvollisuus ilmoittaa sosiaaliviranomaisille ilmeisestä perhe- tai yksilökohtaisen lastensuojelun tarpeessa olevasta lapsesta. Työntekijällä on velvollisuus oikeuden määräämänä todistaa rikoksissa, joista voi seurata yli kuuden (6) vuoden pituinen vankeusrangaistus. Muissa tapauksissa tietoa pyytävän viranomaisen on ilmoitettava lakisääteinen perusta tiedon saannille tietoa pyydettäessä. Usein on syytä tarkistaa asia vielä esimieheltä tai hallintolakimieheltä ennen tietojen luovuttamista. Kaikissa muissa tapauksissa salassapitovelvollisuus ja potilaan lain nojalla nauttima tietosuoja (laki potilaan asemasta ja oikeuksista 653/00) on kumottavissa ainoastaan asianomistajan toimesta. Tämä tarkoittaa sitä, että potilaan sairaalassa tai sairaanhoitoon liittyvässä asiayhteydessä tekemää rikosta koskevan tutkintapyynnön voi tehdä ainoastaan uhrin asemassa oleva työntekijä (=asianomistaja) tai hänen laillinen edustajansa. Uhrin asemassa olevalla työntekijällä on oikeus ilmaista tekijäksi epäillyn henkilötiedot poliisille tutkintapyynnön tekemisen yhteydessä. Muiden henkilöiden tekemien rikosten osalta ei ole rajoittavia tekijöitä, mutta potilaan saattajien ja omaisten kohdalla on kuitenkin huolehdittava siitä, että potilaan tietosuojaa ei rikota. 5.2 Jokamiehen kiinniotto-oikeus Työntekijällä on oikeus ottaa kiinni verekseltään tai pakenemasta tavattu rikoksentekijä (pakkokeinolaki 450/87 1 ) Pakkokeinolain mukaisen rikoksen tunnusmerkit täyttyvät, mikäli kyseessä on teko, josta saattaa seurata vankeutta tai joka on lievä pahoinpitely, näpistys, lievä luvaton käyttö tai lievä vahingonteko. Jos kiinniotettu tekee vastarintaa tai pakenee, kiinniottaja saa käyttää sellaisia kiinniottamisen toimittamiseksi tarpeellisia voimakeinoja, joita voidaan pitää kokonaisuutena arvioiden puolusteltavina, kun otetaan huomioon rikoksen laatu, kiinniotettavan käyttäytyminen ja tilanne muutenkin. Kiinniotettu on viipymättä luovutettava poliisille huomioiden kuitenkin edellisessä kohdassa 5.1. selvitetyt potilaan tietosuojasta johtuvat rajoitukset.\n12 12 Kiinniotto-oikeutta EI ole, jos rikkomus on järjestyslain mukainen järjestysrikkomus, josta seuraamuksena on sakkorangaistus (mm. metelöinti, pelkoa herättävä uhkaava käyttäytyminen, esineiden heittely, päihdyttävien aineiden nauttiminen jne., kts. tarkemmin kohta 4.7. A). Myöskään ilkivallan tekijän osalta henkilökohtaista kiinniotto-oikeutta ei ole. Järjestysrikkomuksissa ja ilkivallassa paikalle kutsutaan vartija, mikäli henkilö ei kehotuksista huolimatta lopeta häiritsevää tai uhkaa aiheuttavaa käyttäytymistään. Tarvittaessa on pyydettävä paikalle virkamiesaseman omaava henkilö (esim. lääkäri). Lääkäri voi määrätä henkilön siirrettäväksi yleisötiloista pois esim. tutkimushuoneeseen. Mikäli metelöinti/häiriköinti edelleen jatkuu, paikalle pyydetään poliisi ja tehdään tutkintapyyntö ilkivallasta. 5.3 Hätävarjelu Rikoslain mukaan (4 luku, 4 ) jokainen on oikeutettu ns. hätävarjeluun, jolla tarkoitetaan joko itseen tai toiseen kohdistuvan uhkaavan hyökkäyksen torjumiseksi tehtäviä puolustustoimenpiteitä. Voimakeinojen on oltava mahdollisimman vähäisiä ja oikeassa suhteessa kohdistuvaan uhkaan. Torjuntatoimet on lopetettava välittömästi hyökkäyksen pysähdyttyä. Hätävarjelun liioittelusta ei kuitenkaan tuomita, mikäli olosuhteet olivat sellaiset, ettei hätävarjelun tekijältä kohtuudella olisi voinut vaatia muunlaista suhtautumista ottaen huomioon hyökkäyksen vaarallisuus ja yllätyksellisyys. 5.4 Pakkotila Hätävarjelutilanteiden lisäksi rikoslain mukaan (4 luku, 5 ) muun oikeudellisesti suojattua etua uhkaavan välittömän ja pakottavan vaaran torjumiseksi tarpeellinen teko on pakkotilatekona sallittu, jos teko on kokonaisuutena arvioiden puolustettava, kun otetaan huomioon pelastettavan edun ja teolla aiheutetun vahingon ja haitan laatu ja suuruus, vaaran alkuperä sekä muut olosuhteet. Pakkotila voi tietyissä tilanteissa mahdollistaa perusoikeuksien loukkaamisen, mikäli välittömän vaaran torjumiseksi ei toiminnalle ole muuta vaihtoehtoa. 5.5 Tavaroiden tarkastaminen, säilytykseen ottaminen ja takavarikointi TYÖNTEKIJÄLLÄ EI OLE OIKEUTTA TARKASTAA TAI TAKAVARIKOIDA TOISEN HENKI- LÖN TAVAROITA TAI OMAISUUTTA ILMAN ASIANOMAISEN LUPAA Takavarikko-oikeus koskee vain poliisiviranomaista. Työntekijä voi potilaan/asiakkaan luvalla tarkastaa ja/tai ottaa säilytykseen hänen omaisuuttaan, mutta omaisuus on palautettava potilaan/asiakkaan niin vaatiessa ja aina hoitosuhteen päättyessä. Mikäli asiakkaalta tavataan järjestyslaissa tai muussa laissa kielletyiksi tai vaarallisiksi luokiteltuja esineitä tai aineita, ne otetaan potilaan luvalla säilytykseen. Laissa kiellettyjä aineita tai esineitä ei luovuteta takaisin potilaalle/asiakkaalle, vaan ne toimitetaan turvallisuushenkilöstön kautta nimettömänä laitoslöytönä poliisille. Jos potilas ei suostu luovuttamaan em. aineita tai esineitä, paikalle kutsutaan vartija. Tarvittaessa paikalle kutsutaan poliisi, joka voi takavarikoida kielletyt aineet tai esineet. 5.6 Vartijan ja vahtimestarin oikeudet 1. Vartioimisliikkeen palveluksessa olevan vartijan oikeudet (laki yksityisistä turvallisuuspalveluista 282/02):\n13 13 Vartijalla on oikeus poistaa henkilö vartioimisalueelta, jos henkilö ei noudata vartioimisalueen omistajan tai haltijan taikka tämän edustajan antamaa poistumiskehotusta. Vartijalla on myös oikeus poistaa henkilö, jos on ilmeistä, ettei henkilöllä ole oikeutta oleskella vartioimisalueella ja vartija on kehottanut häntä poistumaan. Vartijalla on vartiointitehtävää suorittaessaan jokamiehen kiinniotto-oikeus (kts. kohta 5.2.). Kiinnioton yhteydessä vartijalle on erikseen säädetty oikeus tarkastaa kiinniotettu ja hänen tavaransa vaarallisten esineiden ja aineiden vaaran torjumiseksi. Vartijalla on oikeus ottaa pois tarkastuksessa tavatut vaaralliset esineet ja aineet. Ne on viipymättä luovutettava poliisille. Vartijalla on oikeus poistamisen, kiinnioton ja turvallisuustarkastuksen suorittamisen yhteydessä käyttää vastarintaa kohdatessaan tarpeellisia voimakeinoja. Vartijalla on säädetyn koulutuksen jälkeen oikeus kantaa voimankäyttövälineitä toimeksiantajan ja vartiointiliikkeen vastaavan hoitajan sopimissa tapauksissa. 2. Vahtimestarien oikeudet Vahtimestarien oikeudet ovat ainoastaan jokamiehen oikeuksia. (kts. kohta ). Vahtimestarilla ei ole oikeutta suorittaa turvallisuustarkastuksia. 5.7 Tutkintapyynnön tekeminen henkilöön kohdistuvissa rikoksissa Rikosprosessi lähtee liikkeelle poliisille tehtävästä tutkintapyynnöstä. Tutkintapyynnön tekee pääsääntöisesti uhri itse (asianomistaja). Virallisen syytteen alaisissa rikoksissa tutkintapyynnön voi tehdä myös tapahtuneen silminnäkijä tai työnantajan edustaja. Työantajan edustajana on ensisijaisesti uhrin lähiesimies. Tapauskohtaisesti työnantajan edustajana voi tarvittaessa toimia myös päättävä esimies. Vakavissa vammoja aiheuttavissa väkivaltatilanteissa tutkintapyyntö on tehtävä aina. Mikäli uhri ei itse kykene tai halua ilmoitusta tehdä, työnantajan edustaja tekee sen. Lievissä väkivaltatilanteissa (lievä pahoinpitely) työnantajan edustaja tekee tutkintapyynnön uhrin pyynnöstä, mikäli se katsotaan perustelluksi. Asiaa arvioidaan tapauskohtaisesti yhteistyössä työsuojelu- ja turvallisuushenkilöstön kanssa. Pahoinpitelyssä syntyneistä vammoista on aina hankittava lääkärinlausunto. Mikäli rikoksen tekijäksi epäilty on potilas, hänen henkilötietojaan ei saa ilmoituksen yhteydessä ilmaista kukaan muu kuin rikoksen kohteeksi joutunut uhri henkilökohtaisesti tai hänen laillinen edustajansa. Työnantajan edustaja voi toimia uhrin laillisena edustajana, mikäli uhri on antanut asiasta kirjallisen valtuutuksen. Esimerkki valtakirjasta on tämän ohjeen lopussa. Tutkintapyyntö voidaan tehdä poliisille sähköisesti (poliisi.fi/rikosilmoitus), puhelimitse tai henkilökohtaisesti käymällä poliisiasemalla. Asianomistajarikoksissa (mm. laiton uhkaus, salakatselu, kotirauhan rikkominen) tutkintapyynnön tekee rikoksen kohteeksi joutunut työntekijä henkilökohtaisesti tai hänen laillinen edustajansa. Kts. toimintaohje 9.3. Laiton uhkaus. 5.8 Tutkintapyynnön tekeminen omaisuuteen kohdistuvissa ja muissa rikoksissa\n14 14 Kiinteistön omaisuuteen tai itse kiinteistöön kohdistuvissa vahingoissa tutkintapyynnön tekee kiinteistöpäällikkö. Työyksikön omaisuuteen kohdistuvissa vahingoissa tutkintapyynnön tekee työyksikön lähiesimies tai päättävä esimies. Sairaanhoitopiirin omaisuuteen (vrt. esim. lääkkeet) kohdistuvissa väärinkäytös- ja rikosepäilytilanteissa otetaan yhteys turvallisuuspäällikköön, joka tarvittaessa tekee tutkintapyynnön poliisille. Työntekijän henkilökohtaiseen omaisuuteen kohdistuvissa rikoksissa tulee ottaa yhteys esimieheen ja tarvittaessa Turvapalveluihin. Tutkintapyynnön tekee työntekijä itse. Potilaan henkilökohtaiseen omaisuuteen kohdistuvissa rikoksissa potilas tekee tutkintapyynnön itse. Tarvittaessa hoitavan yksikön esimies ottaa yhteyttä Turvapalveluihin. Haltuun otetusta omaisuudesta vastaa omaisuuden haltuun ottanut taho (esim. potilaan omaisuuden säilytys osastolla). Järjestyslain mukaisista rikkomuksista pääosa on sellaisia, joissa ei voida selkeästi osoittaa asianomistajaa (esim. metelöinti), ks. 9.9 Järjestyshäiriö. 5.9 Työntekijään kohdistuva häirintä ja uhkailu työajan ulkopuolella Jos työntekijään kohdistuu uhkailua tai muuta häirintää työajan ulkopuolella ja oletetaan, että uhkailija/häiritsijä liittyy työtehtäviin (potilas, entinen potilas, kollega jne.), on asiasta ilmoitettava viipymättä esimiehelle ja turvallisuuspäällikölle. Vakavassa tapauksessa ilmoitus tehdään välittömästi myös poliisille. Häirinnän ja/tai uhkailun kohteeksi joutunut tekee ilmoituksen poliisille itse, sillä kyse on asianomistajarikoksesta. Työntekijän on itse harkittava myös ns. turvakiellon hakemista kotipaikkakuntansa maistraatista (www.maistraatti.fi). Välittömästi uhkailun, häirinnän ja/tai seuraamisen alettua kaikki poikkeavat tapahtumat kirjataan tarkasti ylös (mitä tapahtui, missä ja milloin). Erityisen tärkeää on säilyttää kaikki uhkailijan/häiritsijän mahdollisesti lähettämä materiaali, kuten esimerkiksi sähköpostit, kirjeet ja/tai tekstiviestit. Tilanteen vaatimista muista turvajärjestelyistä sovitaan yhteistyössä esimiehen ja turvallisuuspäällikön kanssa Rikosprosessin kulku Rikosprosessin ketjuun kuuluvat poliisin suorittama esitutkinta, syyttäjän tekemä syyteharkinta, oikeudenkäynti sekä rangaistuksen täytäntöönpano. Riippumatta siitä, kuka tutkintapyynnön tekee, uhria tullaan kuulemaan esitutkintavaiheessa ja mahdollisesti myös tuomioistuimessa. Esitutkinta-aineistosta ei voi poistaa uhrin nimi- ja henkilötunnustietoja, mutta osoitetiedot voidaan pyydettäessä salata tai uhri voi käyttää työnantajan osoitetietoja. Oikeudenkäynti tapahtuu rikoksen tekopaikan käräjäoikeudessa. Siitä tulee kirjallinen kutsu uhrille, epäillylle ja todistajille. Kaikista tutkintapyynnöistä ilmoitetaan lähiesimiehelle, työsuojelupäällikölle ja turvallisuusasiantuntijalle.\n15 15 Vakavista väkivaltatilanteista sekä uhka- ja väkivaltatilanteista, joihin liittyy yleistä erityistä mielenkiintoa (vrt. esim. tekijänä tai kohteena julkisuuden henkilö), ilmoitetaan lisäksi aina erikseen turvallisuuspäällikölle.\n16 Työnantajan antama tuki ja oikeusapu Kaikissa väkivalta- ja uhkatilanteissa asiantuntija-apua voi pyytää turvallisuusasiantuntijoilta, työsuojelupäälliköltä ja työsuojeluvaltuutetulta. Työterveyshuolto auttaa tarvittaessa jälkihoidon järjestämisessä ja tarjoaa tarvittaessa mm. psykologipalveluja uhrille ja työyhteisölle. Väkivaltatilanteissa yleistä oikeudellista neuvontaa antavat HUS:n hallintolakimiehet, palvelussuhdelakimies ja Hyks-sairaanhoitoalueen palvelussuhdepäällikkö. Tarvittaessa esitutkinnassa ja oikeudenkäynnissä voi pahoinpitelyn uhri saada työnantajan kustannuksella oikeusapua HUS:n kilpailuttamilta asianajotoimistoilta. Oikeusavun tarpeen selvittämiseksi on esimiehen oltava yhteydessä HUS:n hallintojohtajaan, joka tekee tilauksen asianajotoimistolta. Esitutkinnan tai oikeudenkäynnin osuessa työvuoron kanssa päällekkäin osallistuminen em. toimiin luetaan työajaksi. Tämä koskee niin todistajan asemassa kuin uhrin/asianomistajan asemassa olevaa työntekijää/viranhaltijaa. Työajalla tapahtuva todistajalausunnon antaminen ei oikeuta todistajapalkkion perimistä oikeusistuimelta Vahingonkorvaukset väkivaltatilanteissa Lakisääteinen tapaturmavakuutus on aina ensisijainen ja korvaa työssä tapahtuneet vahingot myös väkivaltavammat. Tapaturmavakuutuslain (608/48) 2. luvun 14 :n perusteella korvataan sairaanhoito mukaan lukien tarvittavat proteesit, apuvälineet ja kuntoutus, ansionmenetys sairaanhoidon osalta, päiväraha, haittaraha, elinkorko ja omaisille suoritettava eläke sekä hautausapu. Tapaturmakorvauksia voidaan alentaa tai evätä, jos turvallisuusmääräyksiä ei ole noudatettu, jos työntekijä on itse syyllistynyt rikokseen tai jos hän on ollut päihtynyt tai aiheuttanut vahingon törkeällä huolimattomuudellaan. (tapaturmavakuutuslaki 608/48 1. luku 5 ) Rikoksella aiheutettu vahinko tai vamma korvataan vahingonkorvauslain (412/74) perusteella silloin, kun vahinko ei ole sattunut työ- tai virkatehtävissä. Vahingonkorvauslain nojalla rikoksen tekijä on velvollinen korvaamaan aiheuttamansa vahingot täysimääräisenä vahingon kärsineelle. (Vahingonkorvauslaki 412/74 2 luku 1-3 ). Vahingonkorvauslain mukainen korvaus edellyttää rikosilmoituksen tekemistä ja uhrin ilmaisemaa korvausvaatimusta. Korvauksien suuruudesta päättää tuomioistuin. Vahingonkorvausta voidaan myös maksaa valtion varoista, mutta korvaus on toissijainen ja siitä vähennetään kaikki uhrin aiemmin saamat tai tulevat korvaukset esim. vakuutusyhtiöltä tai rikoksen tekijältä. Valtionkonttorista korvausta maksetaan yleensä vain, jos sitä on vaadittu rikoksen tekijältä oikeudessa. Mikäli teon tekijää ei ole saatu kiinni tai rikos on jäänyt selvittämättä, korvausta voi hakea Valtionkonttorista ilmankin tuomioistuimen päätöstä. Valtionkonttorilla on myös oikeus poiketa tuomioistuimen määräämistä korvauksista erityisesti, kun on kyseessä korvaukset kivusta ja särystä, henkisestä kärsimyksestä tai pysyvästä haitasta. Työssä tapahtuneissa väkivaltakuolemissa edunsaajat saavat kuolintapakorvauksena työntekijöiden ryhmähenkivakuutusta vastaavan kertakorvauksen. (Pysyväisohje 8/2012 liitteineen) Työntekijän henkilökohtaiseen omaisuuteen kohdistuvat vahingot ja niiden korvaaminen: Väkivaltatilanteissa, joissa vakuutusyhtiö on hyväksynyt tapahtuman korvattavaksi väkivaltatapaturmaksi, vakuutusyhtiö korvaa harkintansa mukaan myös työntekijän omaisuuteen kohdistuneet vahingot.\n17 17 Muista uhka- ja väkivaltatilanteista aiheutuneita työntekijän omaisuuteen kohdistuneita vahinkoja voidaan hakea korvattavaksi työnantajalta. Korvauksen hakemiseen liittyvistä käytännöistä sovitaan lähiesimiehen kanssa Palkkaetuudet väkivaltatilanteissa Jos työkyvyttömyys johtuu virka/työtehtävissä tapahtuneesta tapaturmavakuutuslainsäädännössä tarkoitetusta väkivallasta, viranhaltijalla/työntekijällä on oikeus saada täysi palkka enintään 120 kalenteripäivän ajalta ja sen jälkeen kaksi kolmasosaa varsinaisesta palkastaan 120 kalenteripäivän ajan. Lisäksi harkinnan mukaan voidaan maksaa kaksi kolmasosaa palkasta enintään 125 kalenteripäivän ajan. (KVTES , V luku 3 1 mom.) Työntekijä voi joutua maksamaan ennakkoon maksettua palkkaa takaisin työnantajalle, mikäli työkyvyttömyydestä ei tapaturmavakuutuslainsäädännön perusteella makseta korvausta lainkaan tai sitä ei makseta täysimääräisenä. Työntekijä on näin ollen velvollinen maksamaan ennakon tai sairausajan palkan ylittävän osan takaisin. (KVTES V luku 3 3 mom.). Jos työkyvyttömyys johtuu rikoksella aiheutetusta henkilövahingosta, joka ei ole tapahtunut virka/työtehtävissä, työnantajalla on velvollisuus maksaa sairausajan palkasta ainoastaan muualta saadun korvauksen ylittävä osa. Mikäli viranhaltija/työntekijä ei käytä oikeuttaan korvauksen saamiseen, esim. hae vahingonkorvauslain mukaista korvausta työkyvyttömyyden aiheuttaneelta, hänelle ei makseta sairausajan palkkaa siltä osin, kuin korvaus kattaisi palkan. Turvatakseen omat oikeutensa työntekijän on käynnistettävä rikosprosessi ja haettava korvauksia oikeusteitse tekijältä tai valtion varoista. (KVTES V luku 2 7 mom.) Lääkärisopimuksen ja teknisen sopimuksen piiriin kuuluvien työntekijöiden kohdalla noudatetaan em. KVTES:n mukaisia määräyksiä. 6 VÄKIVALTA- JA UHKATILANTEIDEN ILMOITTAMISMENETTELY 6.1 Tapahtumaraportti väkivalta- ja uhkatilanteesta JOKAISESTA VÄKIVALTA- JA UHKATILANTEESTA ON TÄYTETTÄVÄ TAPAHTUMARA- PORTTI HUS-RISKIT-OHJELMASSA Väkivalta- ja uhkatilanteista täytetään aina HUS-riskit-ohjelmassa kirjallinen tapahtumaraportti, joka lähtee ohjelman kautta sähköisenä tiedoksi/toimenpiteitä varten esimiehelle, työsuojeluvaltuutetulle, työsuojelupäällikölle, kiinteistöpäällikölle sekä turvallisuusasiantuntijalle. Tarvittaessa ilmoitus lähetetään tiedoksi myös esim. työterveyshuoltoon sekä päättävälle esimiehelle. 6.2 Ilmoitus työtapaturmasta Väkivalta- ja uhkatilanteista täytetään lisäksi HUS-riskit-ohjelmassa tapaturmailmoitus, mikäli tilanteessa on syntynyt työntekijälle vähäinenkin vamma. Työtapaturmien menettelyohjeet ovat HUS-intranetissa työsuojelun sivuilla. Vakavasta työtapaturmasta (sairauspoissaolopäivät 30 päivää) esimies ilmoittaa heti työsuojelupäällikölle, joka ilmoittaa tapahtuneesta edelleen työsuojeluviranomaiselle (Etelä-Suomen aluehallintovirasto, työsuojelun vastuualue, päivystys). Esimies voi myös itse ilmoittaa tapahtuneesta työsuojeluviranomaiselle, jos työsuojelupäällikköä ei tavoiteta.\n18 18 Kuolemaan tai vaikeanlaatuiseen vammaan johtanut tapaturma tulee aina ilmoittaa poliisille (puh. 112) ja työsuojeluviranomaiselle. 6.3 Vartiointiliikkeen tapahtumailmoitus Vartija tekee vartioimistehtävissä havaituista toimenpiteisiin johtaneista tapahtumista tapahtumailmoituksen.\n19 19 7 TYÖPAIKKAVÄKIVALLAN UHRIEN AUTTAMINEN 7.1 Käsittely työyhteisössä TYÖTOVERIA EI JÄTETÄ YKSIN UHKAAVAAN TILANTEESEEN EIKÄ SEN JÄLKEEN Kaikki uhka- ja väkivaltatilanteet käsitellään aina välittömästi tilanteessa mukana olleiden kesken. Tapahtuman kokeneet voivat yhdessä esimiehen tai työvuorosta vastaavan kanssa käydä tapahtumat läpi lyhyesti asiatasolla (mitä tapahtunut ja miten kukin toimi). Esimiehen vastuulla on arvioida jälkihoidon tarve sekä huolehtia muista tarvittavista käytännön järjestelyistä (esim. vuoron keskeyttäminen, kotimatkajärjestelyt, yhteydenpito omaisiin). Työntekijän perusturvallisuutta vakavasti järkyttävissä tilanteissa (esim. potilaan / työtoverin tapaturmainen kuolema tai vakava vammautuminen) arvioidaan aina työntekijän kykyä jatkaa työvuorossa. Työyksikössä sattuneet uhka- ja väkivaltatilanteet ja niitä koskevat tapahtumaraportit käsitellään tarpeen mukaan myöhemmin esimiehen kanssa ja tarvittaessa laajemminkin työyhteisössä. 7.2 Jälkihoidon periaatteet TYÖNTEKIJÄLLÄ ON OIKEUS SAADA APUA HENKISESTI AHDISTAVAN TAI PELOTTA- VAN TYÖTEHTÄVISSÄ SATTUNEEN KOKEMUKSEN KÄSITTELEMISEEN Jälkihoidolla tarkoitetaan tapaturman ja väkivalta- tai kriisitilanteen jälkeen tapahtuvaa kokemusten, aistimusten ja reaktioiden yksityiskohtaista käsittelyä. Jälkihoidon (psykologisen debriefingin) tavoitteena on psyykkisten reaktioiden työstäminen, reaktioiden normalisointi ja sosiaalisen tuen käynnistäminen. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä henkilöstön jälkihoidon toteuttamisesta vastaa työterveyshuolto. Esimiehen tehtävänä on arvioida ja selvittää jälkihoidon tarve. Aloite jälkihoidosta voi tulla esimiehen lisäksi työntekijöiltä, työsuojelulta, työterveyshuollolta tai turvallisuusasiantuntijalta. Esimies konsultoi tarvittaessa jälkihoidon tarpeesta työterveyshuoltoa. Jälkihoidon muoto arvioidaan tapauskohtaisesti. Kohderyhmänä voi olla osa työyhteisöä tai koko työyhteisö. Jälkihoitoon voi tarvittaessa osallistua myös sellainen työyhteisön jäsen, joka ei ollut läsnä varsinaisessa tapahtumassa, mutta jota tapahtuma välillisesti koskettaa. Yksittäisen työntekijän tarvitessa jälkihoitoa se toteutetaan työterveyshoitajan, -psykologin tai -lääkärin vastaanotolla. 7.3 Jälkihoidon järjestäminen Jälkihoidon järjestämiseksi esimies ottaa yhteyttä mahdollisimman pian työterveyshuoltoon (ensisijaisesti työterveyshoitajaan). Kunkin yksikön työterveyshuollosta vastaavan henkilöstön sekä työterveyshuollon neuvontapuhelimen yhteystiedot löytyvät HUS:n intranetista työterveyshuollon sivuilta.\n20 20 Sellaisina aikoina, jolloin oman työterveyshuollon palveluja ei ole saatavilla (esim. päivystysaika, työterveyshuollon loma-ajat), selvitetään mahdollisuuksia päivystyspalvelujen saamisesta esim. seuraavilta tahoilta: SOS-keskuksen kriisipuhelin, p (ma-pe 09-06, la 15-06, su 15-22) kunnan sosiaali- ja kriisipäivystys Jälkihoitoistunto pyritään pitämään 1-3 vuorokauden kuluessa tapahtuneesta. Jälkihoitoon osallistuminen luetaan työajaksi. Työterveyshenkilöstö toimii istunnon vetäjänä. Seurannasta ja mahdollisesta jatkohoidosta sovitaan tapauskohtaisesti jälkihoitoon osallistuneiden kanssa. Ryhmäistuntona aloitettu jälkihoito voi tarvittaessa jatkua yksilöllisenä jatkohoitona. 8 VÄKIVALTA- JA UHKATILANTEIDEN SEURANTAJÄRJESTELMÄ 8.1 Seuranta, raportointi ja tilastointi Jokaisen esimiehen velvollisuutena on seurata oman yksikkönsä tapahtumaraportteja ja käsitellä niitä säännöllisesti henkilöstön kanssa sekä tehdä tarvittaessa esityksiä turvallisuuden parantamiseksi. Työsuojeluhenkilöstö tekee säännöllisesti oman alueen tapahtumaraporteista seurantatilaston, joka lähetetään tiedoksi alueen johdolle ja ao. yksiköiden esimiehille. HUS:n turvallisuusyhteistyöryhmän alainen väkivaltatyöryhmä kokoaa vuosittain seurantatilastojen pohjalta koko HUS:ia koskevan yhteenvetotilaston, joka käsitellään HUS:n turvallisuusyhteistyöryhmässä ja viedään tiedoksi HUS:n työsuojelujaostolle ja henkilöstötoimikunnalle. 8.2 Arviointi ja johtopäätösten teko Linjaorganisaation edustajat sekä työsuojelu- ja turvallisuushenkilöstö tekevät esityksiä ja ehdotuksia henkilöturvallisuuden parantamiseksi paikallisesti tämän toimintamallin periaatteiden mukaisesti. Koko HUS:ia koskevat henkilöturvallisuutta parantavat esitykset valmistellaan HUS:n turvallisuusyhteistyöryhmässä.\nRAPORTTI VÄKIVALTA- JA UHKATILANTEISTA VUOSINA 2007-2010\n1 VÄKIVALTA- JA UHKATILANTEISTA VUOSINA 2007-2010 2 SISÄLTÖ: 1. JOHDANTO.. 3 2. VÄKIVALTA- JA UHKATILANTEET HUS:SSA 1. Yleistä.. 3 2. Väkivalta- ja uhkatilanteiden sattumisajankohta 6 3. Väkivallan ja


Jadetanssi - osa 139 - Matti Mattila\nHerään vaimeaan äänimerkkiin, jonka melodinen sävel jää helposti mieleen. Myös Miina, Kauko ja Rex heräilevät saapuessamme matkakohteeseemme. Aurinko on taas laskenut horisontin taakse ja ilta valtaa alaa. Mestari Bomfel odottelee meitä ohjaamossa. En tiedä, onko tämä kyborgi nukkunut lainkaan, mutta minulla on tunne, että mestari on jatkuvasti valveilla. Saamme tilannekatsauksen mestarilta.\n- Iltaa ystävät! Näytätte pirteiltä.\nHieromme vielä silmiämme ja tuskin näytämme vielä kovin terhakoilta, sillä vastahan nousimme ylös. Yritämme orientoitua tilanteeseen ja vähitellen aivotyöskentelymme alkaa käydä täysillä. Bomfel jatkaa.\n- Alamme lähestyä Mammoraa. Meidän on paras pysäköidä tämä iso helipumpperimme jonkin matkan päähän kaupungista ja ajaa lähemmäs Iso-Iitalla, jonka voimme parkkeerata pysäköintifasiliteettiin. Helipumpperi on liian iso pysäköitäväksi ja muutoinkin se herättää liiaksi huomiota.\nJätämme kulkuvälineemme metsän suojiin ja kytkemme häivepeitteen päälle. Helipumpperista tulee näkymätön, mutta ei täysin olematon. Kipuamme Iso-Iitan sisuksiin. Rex käynnistää automme, joka tervehtii meitä tuttuun roisiin tapaansa.\n- No vihdoinkin taas elämää! Missäs sitä ollaan oltu, lapsukaiset? Johan tässä meinasi paikat alkaa ruostua, kun ei pitkään aikaan ole tapahtunut mitään. Ja minnekä olemme nyt matkalla tällä erää?\nIstuudumme tutuille tuoleillemme ja peruutamme ajokkimme ulos helipumpperin lastiruumasta. Tervehdimme joukolla Iso-Iitaa, joka on saanut levätä toimettomana jo jonkin aikaa. Rex käskyttää ajoneuvoamme matkaan kohti Mammoran paikoituskompleksia. Virkeältä kuulostava automme nytkähtää matkaan illan hämärässä. Raivaamme metsän laitamalta koskemattoman maaston yli Mammoraan johtavalle maantielle. Kaupunkiin ei yleensä ajeta omilla kulkuneuvoilla, sillä paikoitusmaksut ovat huikeat. Vierailijoiden halutaan käyttävän turvallisia transferenssijunia jo pelkästään ruuhkien välttämiseksi. Saammekin ajella autiota tietä pitkin perille asti. Jätämme Iso-Iitan tien poskeen välttääksemme messevät pysäköintikulut ja kävelemme juna-asemalle, josta lopulta pääsemme suunnattomaan vastaanottohalliin. Tähän aikaan alkuillasta vierailijoita on vähänlaisesti ja sisääntulijoita palvelee vain yksi tulliasema. Tankkaamme kukin rannekkeittemme maksusirulle Mammoran valuuttaa ja käymme yksitellen jonossa tulliaseman portille. Tunnistimet skannaavat meidät nopeasti ja annostelijaportti avautuu meille jokaiselle.\nJulkaistu perjantaina 1.6.2018 klo 16:11 Projektit-luokassa avainsanalla kirjat.\nJadepatsaan jalustan ympärille muotoutuu vielä toinen läpinäkyvä kerros. Tom Orrow selittää sen estävän...\nMassiivinen ilmastokokous alkoi Kööpenhaminassa maanantaina. Lähes 200 maata osallistuu kokoukseen, jossa yritetään...


Kuninkaallinen postitie – tie Turkuun :: Taivassalon kunta\nKuninkaallinen postitie - tie Turkuun\nKuningatar Kristiinan aikainen uudistus oli laivamiesruotujen perustaminen, jossa merenrantatilat joutuivat varustamaan laivamiehiä kuninkaalliseen laivastoon. Iniö ja Vartsala kuuluivat Taivassalosta Ahvenanmaahan tässä varustelussa. Rasitteesta saattoi kuitenkin vapautua uudella velvollisuuden: postin kuljettamisella. Kesäkuun 2. päivänä 1638 määrättiin kuningattaren valtakirjalla postilaitoksen järjestäminen. Siinä vahvistettiin reitiksi Tukholma - Taivassalo - Turku. Muistoina tästä kuninkaallisesta postitiestä ovat Tylpänniemen ja Tuomoisten kivilaiturit ja muistomerkit.\nTukholman ja Turun välinen postitie oli aikoinaan tärkeä reitti. Sen ymmärtää, kun tutustuu kuningatar Kristiinan säätämään postilakiin: ”Juoksevalla postirengillä on kaksi tuntia aikaa juosta yksi peninkulma ja keneltä matkan taittaminen kauemmin kestää, hänen erotettakoon heti ja laitettakoon vankilaan kahdeksaksi päiväksi vedelle.” Tänä päivänä sinun ei tarvitse pitää kiirettä aidolla museoidulla postitiellä Taivassalon Helsingissä.\nKuningas Kaarle XII:n aikana 1600-luvun lopulla uudistettiin sotalaitos. Maa jaettiin ruotuihin, eli muutama talo yhdessä hankki sotamiehen tai laivamiehen. Taivassalo oli mahtava laivamiespitäjä, josta esimerkiksi 1700-luvun alkupuolella varustettiin kruunun palvelukseen 28 rakuunaa ja 38 venemiestä.\nAinoa maantie Taivassalossa 1700-luvun lopulla oli ”suuri maantie”, joka kulki Helsinginrannasta Turkuun. Liikkuminen Turun suuntaan nopeutui paljon, kun Vehmassalmen lossin tilalle valmistui silta 1952. Aikaisemmin oli meri ollut tärkein kulkuväylä Turkuun kun siipiratashöyrylaiva Tekla vastasi säännöllisestä liikennöinnistä.


[09:11 16.2.2013] M.L.\nVaikka minun tulevaisuuteni on jo mennyt, niin olisin kiitollinen kaikista neuvoista ja opastuksista kirjoittamisen suhteen. Pelkkä,\n"paskaa, hyvää" ei vie eteenpäin. En loukkaannu enkä (enää) masennu vaikka runoni eivät sellaisenaan kaikille kelpaisikaan.\n[20:03 19.2.2013] Joni Vähä-Lassila\nälä yritä liikaa luoda, keksiä tai filosofoida. kaiva runot esiin itsestäsi.\njos haluat kirjoittaa "juon maitoa", älä kirjoita "nautin eläimestä puristettua valkoista nestettä", vaan kirjoita "juon maitoa".\nkokeile. anna mennä.\nliiku maan pinnalla. suuret sanatkin mahtuvat sinne. älä rakenna freskoa taivaalle.\nkirjoita paljon. juo kahvia. kuuntele musiikkia.\nps. "Vaikka minun tulevaisuuteni on jo mennyt" on hieno alku sama mille tekstille. taidankin varastaa sen.\n[11:19 21.2.2013] V.A.\nToivoisin, että tälle sivustolle joku antaisi piristysruiskeen.\nTäällä aukeassa ei kyllä kummemmin kirjoittajana kehity, kun saa jatkuvasti moitetta moitteen lisäksi.\nRehti kannustus puuttuu lähes tyystin.\n[12:43 21.2.2013] Joni Vähä-Lassila\nparhaat kommentit ovat rehellisiä ja rakentavia. olantaputtelu-mentaliteetilla kukaan ei kehity, mutta myös moitteet olisi tärkeää perustella. loppupeleissä kirjoittaja on kuitenkin yksin ja hänen täytyy uskoa itseensä ja tekemiseensä.\n[16:57 21.2.2013] M.L.\nValden toivoma piristysruiske voisi syntyä vaikka tämän kaltaisesta keskustelusta jota juuri käymme. "Ahaa" ei synny siten että jokainen sanoo toiselle: hieno runo. Joskus yksikin vinkki voi pelastaa koko runon/tarinan.\nKannustus, se voi tapahtua myös kritiikin kautta, mutta kuinka se ilmaistaan on ratkaisevaa. Toinen ratkaiseva seikka on vastaanottajan sietokyky. Kyvyttömyys olla aidosti iloinen toisen osaamisesta, ja sen ilmaiseminen on toinen juttu. Sitä kutsutaan kateudeksi ja se ilmenee räävittöminä palautteina.\n[08:20 23.2.2013] Joni Vähä-Lassila\nräävitön palaute voi olla räävitöntä palautetta tai kateutta - kuka tietää. on hienoa löytää ja lukea runo joka räjäyttää mieltä. voi sille joskus manata, että miten en ole itse tuota ajatellut, mutta myös superlatiivit ovat paikoillaan ja hyvän runon lukeminen antaa virtaa omaan tekemiseenkin. onkin valitettavaa, että näitä kohtaa aukeassa nykyään varsin harvoin. mutta toki aina silloin tällöin - äkkiarvaamatta.\n[22:12 25.2.2013] J.N.\nMyös osaaminen voi olla palautteen saamisen este. Jos ei tekstissä ole varsinaisesti mitään vialla, on vaikea antaa muutosehdotuksia. Silloin homma menee enemmän mielipidekysymykseksi tyylivalinnoista.\nJoskus auttaa se, että kirjoittaa sellaisella tyylillä, joka ei ole omin. Altistuu virheille ja samalla altistuu suoralle palautteelle.\nTeksti voi onnistua tahallaan tai vahingossa. Jos se on tahallaan hyvä, ei palautteesta ole paljonkaan apua. Kaikki näkevät mikä siinä on hyvää, eikä sitä tarvitse toistaa.\nVahingossa hyvä on siinä suhteessa parempi, että täytyy pysähtyä oikein miettimään, että miksi kummassa se on niin onnistunut. Silloin voi syntyä keskustelua ja suurta erimielisyyttä.\n[23:44 1.3.2013] P.P.\nMinusta parhaimmat kirjoittajat tietävät itse onko teksti hyvää vai ei. Jos sitä ei tiedä itse niin silloin on varmasti todella hankala pyrkiä hyvään lopputulokseen tai kohti sitä kirjoittajana. Uskon myös, että ensimmäinen askel kirjoittajalle on tietää mitä haluaa sanoa. Jotkut eivät tiedä edes sitä. Sen jälkeen onkin sitten löydettävä oikeat sanat.\n[09:03 2.3.2013] S.R.\nAika lailla samoin ajattelen kuin Paul tuossa eilen illalla :))). Mutta jos ns. "itse tietää", että tässä on hyvä teksti, voi ajautua siihen, että kuvittelee kaiken omasta virtuaalikynästään lähtevän olevan kuolematonta ja hienoa. Silloin olisi hyvä, että mahdollisimman moni "erilainen" lukija sanoisi asiasta jotain.\nJoillakin foorumeilla (täällä en sellaista ole huomannut) on sellaisia lukijoita, jotka syystä tai toisesta eivät halua nähdä mitään hyvää jonkun tietyn ihmisen kirjoituksissa. He eivät siis halua nähdä metsää puilta.\nHeidät oppii pian tuntemaan ja jättämään omaan arvoonsa, mutta jos ainoa palaute tulee heiltä, voi se myös vääristää kirjoittajan käsitystä omasta osaamisestaan. Useinhan hyvän ja kannustavan palautteen antaminen on paljon vaikeampaa kuin haukkuminen ja teilaaminen.\nJos haukut ja teilaukset ovat ainoita asioita, joita tekstistä sanotaan, voi se masentaa sellaista kirjoittajaa, joka ei ole aivan varma "osaamisestaan". Ei se oman tuotoksen esille ja kaikkien arvostelun kohteeksi laittaminen nimittäin aina niin helppoa ole! :)))\n[23:11 2.3.2013] P.P.\nSehän on jo puoli voittoa jos tuntee, että on luonut jotakin hienoa. Mieluummin vaikka kuvittelee niin sen sijaan, että joutuisi kyselemään, että mikä omassa tekstissä on huonoa ja mitä pitäisi tehdä. Eihän siihen ole olemassa mitään yleispätevää vastausta.\n[18:48 3.3.2013] K.U.\nNo ei sitä aina itse tiedä. Mulla on tullut monta yllätystä, joko jostain omasta miestäni keskinkertaisesta on pidetty tosi paljon ja joskus omasta mielestäni hyvä on saanut huonot pisteet ja kritiikkiä. Juuri siksi rehellinen palaute on tärkeää ja siitä oppii, mutta kiva on tietenkin kiitostakin saada. Pyrin itse aina vastavierailemaan niiden sivuilla, jotka ovat kommentoineet töitäni.\n[09:27 7.3.2013] Joni Vähä-Lassila\nrunojen kohdalla palaute herättää näkemään ilmiselvät puutteet ja miettimään vaihtoehtoratkaisuja.\nvaikka palaute jakautuisi miten tahansa, ei kirjoittajalla ole muuta mahdollisuutta kuin seurata omaa vaistoaan ja näkemystään subjektiivisten mieltymysten kentässä, sillä hän ja vain hän kirjoittaa tekstit ja tekee niistä juuri tietynlaisia.\non tiedettävä mitä on tekemässä tai ainakin tiedettävä milloin on tehnyt jotain oikein, muuten on hukassa.\n[20:07 11.3.2013] J.N.\nPaul oikeastaan puhuu tuossa useammasta eri asiasta päällekäin. On eri asia tietää mitä tahtoo sanoa ja tietää mitä muut tahtovat kuulla.\nVoihan sitä sanoa asiansa juuri niin oivallisesti kuin on tarvis, mutta aihe vaan ei liikauta ketään. Ylevää tietenkin olisi keskittyä siihen mikä itselleen on mielenkiintoista, mutta valittattavan usein täytyy oppia "kosiskelemaan" lukijoita - ei oman elämänsä makuisella, vaan melko yleisen elämän puitteissa oivaltavalla materiaalilla.\nPitää ikään kuin elää sellainen elämä, jossa on paljon yhtymäkohtia muiden (kirjallisuudesta kiinnostuneiden) ihmisten elämään.\n[11:05 13.3.2013] P.P.\nTuohan on vähän sama asia kuin se, että säveltää musiikkia jonka olettaa menestyvän. Mukaan varmoja hittiaineksia niin ihmiset tykkäävät.\n[12:19 15.3.2013] J.N.\n"Tuohan on vähän sama asia kuin se, että säveltää musiikkia jonka olettaa menestyvän. Mukaan varmoja hittiaineksia niin ihmiset tykkäävät."\nEdgar Allan Poe kirjoittaa eräässä esseessään, että hänen suosituimmat novellinsa ja myös runo "Korppi" olivat hänen tietoisesti yleisöä kosiskelemaan tekemiään tekstejä. Joskus se vain menee niin että täytyy tarkoituksella kirjoittaa hittejä. Niiden ansiosta sitten joku saattaa tutustua myös kirjailijan korkealuokkaisempaan materiaaliin.\n[06:41 7.8.2013] K.M.\nOlen saanut kirjoistani kommenttina parhaalta ystävättäreltäni: minusta oikeat kirjat ovat paksumpia ja kovakantisia, tämä on niin laiha, ettei kiinnosta avaamaan! En aikaisemmin ollut tietoinen, että luettavassa pitää olla vähintään 300 sivua, ennenkuin kannattaa lukea!\nEttä....kritiikkiä on kaikenlaista..käsitys ystävän henkisestä tasosta muuttui sillä lauseella. En vain kyennyt ottamaan vastaan rakentavana kritiikkinä.\n[05:48 10.8.2013] O.L.\nMitä sää Markku angstaat? Ihan hyvin sä vedät. Lisäksi osaat ja jaksat kommentoida vaikka se kommentointi ei yleensä anna vastakaikua, niin se vaan on. Tyydytä ensin ittes ja hae sitten ymmärrystä muilta. Itse olen jo lakannut sen hakemisen se on hyödytöntä. Et saa täältä koskaan sellasta vastakaikua mitä haluat. Tää on nyt vaan sellasta. Älä masennu vaikka tosin masennus on yksi lyriikan kiehtovampia elementtejä. Jos osaat mielestäsi kirjoittaa niin tee se. Kirjoita runo ja tiivistä ja tiivistä vielä. Älä kirjoita turhia sanoja äläkä usko ketään. Älä ole suisidaalinen koska ei se auta ketään ymmärtämään sinua. Olet itse valinnut "tiesi" (olen fatalisti) jatka sitä ja kulje ja kulje. Mene luolaan ja istu siellä ja tule parempana ulos ja jos et jaksa niin jää sinne. Istu siellä kivien keskellä ja muutu kiveksi tai aukaise viitasi ja ole Ronin mutta jatka elämääsi koska kuolemastasi ei ole muuta kuin surua heidän kauttaan jotka uskoivat sinuun ja rakastivat kuten omaansa.\nTulevaisuutesi ei ole mennyt, se on vasta alussa!\n[11:35 11.8.2013] V.A.\nMinä mokoma alan olla ikäni vuoksi jo jäänne menneiltä ajoilta. Tumput suorina tollottelen ja ihmettelen maailman menoa ja tuloa.\nLienee yks hailee, mitä kukin täällä puuhailee, kunhan aikansa joten kuten kulumaan saa.


medal of honor ♥ Peliarvostelu.net\nTällä sivulla listataan kaikki peliin medal of honor liittyvät julkaisut.\nMedal of Honor: Pacific Assaultissa pelaaja ohjaa alokas Thomas Conlinia, joka on Yhdysvaltojen merijalkaväen miehiä. Pelaaja käy sotimaan Pearl Harboriin, Makinin saarelle, Guadalcanaliin ja Tarawaan. Pelaaj…\nJärjestyksessä yhdeksäs Medal of Honor -sarjan peli käsittelee kolmea eri kampanjaa toisen maailmansodan ajalta. Jokaisessa kampanjassa on oma pelihahmo ohjattavana. Hahmot ovat luutnantti Jimmy Patterson, ke…\nGame Boy Advance -pelikonsolille julkaistu Medal of Honor: Infiltrator on kuudes tämän pelisarjan peleistä. Pelaaja ohjaa tässä korpraali Jake Murphya, jolla on hoidettavanaan yhteensä 15 tehtävää Natsi-Saksa…\nLokakuussa 2010 julkaistava Medal of Honor on tuoreelle Unreal Engine 3 -pelimoottorille pohjautuva ammuntapeli. Peli ei käsittele enää edellistä maailmansotaa, vaan sijoittuu juonikuvioidensa osalta nykypäiv…\nMedal of Honor: Heroes 2 ilmestyi jälleen 2. maailmansodan aikaisiin tapahtumiin uppoutuvana versiona. Tällä kertaa peli painottuu Normandian rannoilla, jossa soturit koettavat lävistää saksalaisten joukkojen…\nPelialusta: Wii, PlayStation Portable\nJärjestyksessä 11. osa Medal of Honor -ammuntapelien sarjasta käsittelee kuvitteellista laskuvarjojoukoissa toimivaa Boyd Traversia. Pelaaja pääsee taistelemaan Italiaan, Ranskan pohjoisosiin, Alankomaihin ja…\nMaaliskuussa 2007 julkaistu Vanguard on 10. osa Medal of Honor -pelisarjassa. Se sisältää seikkailuja 2. maailmansodan ajalta ja eri puolilla Eurooppa. Peli ilmestyi vain PlayStation 2:lle ja Nintendon Wiille…\nPelialusta: PlayStation 2, Wii\nMedal of Honor: European Assault on jo kahdeksas osa pitkäikäisen Medal of Honorien sarjasta. Peli käsittelee edelleen ja jälleen kerran 2. maailmansodan aikaisia tapahtumia amerikkalaisen sotilaan vinkkelist…\nTämän oelisarjan Rising Sun on edelleen 2. maailmansodan aikaisiin puitteisiin puettu ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Pelissä on mahdollisuus pelata yksinpeliä ja moninpeliä, tosin jälkimmäinen vaihtoehto…\nNeljäs osa Medal of Honor -sotapelien sarjassa käsittelee Euroopan alueella amerikkalaisen luutnantti Jimmy Pattersonin seikkailuja. Sotilas taistelee natsijoukkoja vastaan 2. maailmansodan aikaisiin raameihi…\nMedal of Honor: Undergroundissa pelaaja ottaa ohjattavakseen ranskalaisen naissoturi Manon Batisten. Manon taistelee ranskalaisten vapaustaistelijoiden joukossa hieman ennen kuin amerikkalaiset liittyivät sot…\nPelialusta: PlayStation, Game Boy Advance\nMarraskuussa 1999 julkaistu Medal of Honor käynnisti samannimisen pelisarjan. Siitä on julkaistu useita jatko-osia myös PlayStation-konsolin ulkopuolisille pelialustoille, kuten PC:lle. Tämän sotapelin juonik…\nMedal of Honor: Allied Assault on järjestyksessä kolmas ensimmäisen persoonan räiskintäpelisarjan osa. Pelin ideoi elokuvaohjaaja Steven Spielberg. Peli käyttää toimiakseen Quake III: Arena -moottoria. Peliss…\nProject Gotham Racing (ajopelit)\nDune 2000 (strategiapelit)\nDead Rising (toimintapelit)


1.4 Paikallisen opetussuunnitelman laadinta ja keskeiset opetusta ohjaavat ratkaisut | Perusopetuksen opetussuunnitelma | TreOPS\njärjestetäänkö opetus tai osa siitä yhdysluokkaopetuksena (katso myös alaluvut 5.4 ja 5.6)\njärjestetäänkö opetus tai osa siitä vuosiluokittain etenevänä vai vuosiluokkiin sitomattomasti etenevänä (katso myös alaluvut 5.4 ja 5.6)\nmiten opetustunnit jaetaan vuosiluokittain yhteisten oppiaineiden, taide- ja taitoaineiden valinnaisten tuntien sekä oppilaalle valinnaisten aineiden kesken valtioneuvoston asetuksen edellyttämällä tavalla (paikallinen tuntijako)14\nmikä on opetuksen järjestäjän kieliohjelma, miltä vuosiluokilta eri kielten opetus aloitetaan (katso myös toisen kotimaisen kielen ja vieraiden kielten osuudet sekä luku 12)\nmitkä ovat oppilaille tarjottavat valinnaiset aineet ja mille vuosiluokille niiden opetus sijoittuu (katso myös luku 12)\nmitkä ovat opetuksen mahdolliset painotukset ja miten ne toteutetaan; miten painotus näkyy tuntijaossa sekä opetuksen tavoitteissa ja sisällöissä (katso myös luku 12)\nohjaussuunnitelmassa kuvataan oppilaanohjauksen järjestämisen rakenteet, toimintatavat, työn ja vastuunjako sekä työskentely monialaisissa verkostoissa, kodin ja koulun yhteistyö ohjauksessa, tehostettu henkilökohtainen oppilaanohjaus, jatko-ohjaus perusopetuksen jälkeisiin opintoihin, työelämäyhteistyö sekä työelämään tutustumisen järjestelyt (katso myös vuosiluokkakokonaisuuksiin sisältyvä oppilaanohjauksen tehtäväkuvaus).\nTampereen kaupunkistrategian toteuttamista tuetaan kolmella tavalla: toimimme yhdessä, toimimme vastuullisesti, toimimme avoimesti ja rohkeasti. Tampereen kaupungin varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen toiminta perustuu yhteisölliseen, kannustavaan ja luottamukselliseen ilmapiiriin sekä edistää toiminnallaan yhdenvertaisuutta, monikulttuurisuutta ja turvallisuutta. Varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen toimintatapoja tarkastellaan ja kehitetään jatkuvasti. Toiminnassa kehitetään vuorovaikutuksellista viestintää ja hyödynnetään tieto- ja viestintäteknologiaa.\nOpetuksen järjestäjänä toimii Tampereen kaupungin perusopetus. Päivittäinen koulutyö rakentuu kansainvälisille sopimuksille, valtiolliselle lainsäädännölle, valtakunnallisten opetussuunnitelman perusteiden sekä Tampereen kaupungin varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen linjauksille.\nTampereen lasten ja nuorten palvelujen lautakunta hyväksyy valtakunnallisten opetussuunnitelman perusteiden pohjalta laaditun perusopetuksen kuntakohtaisen opetussuunnitelman, kuntakohtaisen yhteisen tuntijaon ja opetussuunnitelmallisten painotusten tuntijaot sekä kieliohjelman. Opetussuunnitelma laaditaan suomenkielistä opetusta varten. Tästä poikkeuksena ovat vieraskielistä opetussuunnitelmallista painotusta tarjoavien koulujen koulukohtaiset opetussuunnitelmat. Tampereen kuntakohtaista perusopetuksen opetussuunnitelmaa noudatetaan Tampereen kaupungin toteuttamassa ja koordinoimassa perusopetuksessa.\nKoulut laativat koulukohtaiset opetussuunnitelmat valtakunnallisten perusteiden ja kuntakohtaisen osuuden pohjalta. Koulun opetussuunnitelman hyväksyy rehtori. Koulut laativat lukuvuosittain opetussuunnitelmaan perustuvan lukuvuosisuunnitelman.\nTampereen kaupungin tavoitteena on lasten ja nuorten yhtenäinen koulupolku. Tampereella toteutetaan esi- ja alkuopetuksen toimintamallia sekä vahvaa koulupolkukohtaista yhteistyötä varhaiskasvatuksesta yläkouluun. Toisen asteen oppilaitosten ja lisäopetusta antavien koulujen kanssa tehdään kiinteää yhteistyötä.\nPerusopetuksen kuntakohtaista opetussuunnitelmaa on laadittu seudullisena yhteistyönä ja rinnakkain Tampereen esiopetuksen opetussuunnitelman kanssa. Opetussuunnitelmatyön yhteydessä on kuultu toisen asteen oppilaitosten ja lisäopetusta antavien koulujen edustajia. Perusopetuksen oppilailla, huoltajilla ja henkilöstöllä on ollut mahdollisuus osallistua kuntakohtaisen opetussuunnitelman laatimiseen. Yhteistyö jatkuu opetussuunnitelman arvioinnin ja kehittämisen osalta perusopetuksessa laaditun arviointisuunnitelman mukaisesti.\nOppilashuoltoa käsittelevät opetussuunnitelman osuudet on laadittu yhteistyössä sosiaali- ja terveydenhuollon toimijoiden kanssa.\nLasten ja nuorten vaikuttamisen foorumit, kulttuuri- ja vapaa-aikapalvelut, nuorten palvelut sekä yrittäjyyskasvatuksen ja työelämän tahot ovat myös osallistuneet opetussuunnitelmatyöhön. Mainitut tahot edistävät toiminnassaan opetussuunnitelman toimintakulttuurin toteutumista lasten ja nuorten kanssa.\nTampereen kaupungin perusopetuksen opetussuunnitelmaa täydentävät erillisinä asiakirjoina muun muassa kaupunkistrategia, hyvinvointisuunnitelma, varhaiskasvatussuunnitelma, esiopetuksen opetussuunnitelma, perusopetukseen valmistavan opetuksen opetussuunnitelma, aamu- ja iltapäivätoiminnan suunnitelma, yhdenvertaisuussuunnitelma, tasa-arvosuunnitelma, koulujen ja esiopetuksen lukuvuosisuunnitelmat, perusopetuksen arviointisuunnitelma, TVT-suunnitelma ja kestävää elämäntapaa ohjaavat suunnitelmat.\nTampereen kaupungin perusopetukselle on laadittu kuntakohtainen ohjauksen suunnitelma, jota on täsmennetty vuosiluokille laadituilla tavoitteilla ja sisällöillä. Koulut täydentävät suunnitelmia tarvittaessa omilla käytännöillään. Yhteisillä tavoitteilla pyritään varmistamaan jokaiselle tarpeitaan vastaava ja riittävä ohjaus.\nTampereen perusopetuksen opetussuunnitelma julkaistaan sähköisessä muodossa. Opetussuunnitelman perusteet, kuntakohtainen opetussuunnitelma sekä kunkin koulun oma opetussuunnitelma muodostavat kokonaisuuden. Lukuvuosisuunnitelmat laaditaan koulun omaan käyttöön sähköisenä lukuvuosittain.\nOpetussuunnitelman toteutumista seurataan osana perusopetuksen seuranta-, arviointi- ja kehittämistyötä. Koulut arvioivat omaa toimintaansa suunnitelmallisesti.\nTähän tuntijako taulukkona\nTampereen kaupungin perusopetuksessa ensimmäiseltä vuosiluokalta alkavasta yhteisestä vieraasta kielestä (A-kieli) käytetään nimitystä A1-kieli ja kolmannelta vuosiluokalta alkavasta valinnaisesta vieraasta kielestä (valinnainen A-kieli) nimitystä A2-kieli. Kuudennelta vuosiluokalta alkavasta toisesta kotimaisesta kielestä käytetään nimitystä B1-kieli. Kahdeksannelta vuosiluokalta alkavasta valinnaisesta kielestä käytetään nimitystä B2-kieli.\nTampereen kaupungin perusopetuksen kieliohjelmassa kuvataan, mitä kieliä Tampereen kaupungin peruskouluissa on mahdollista opiskella. Kieliohjelmat vaihtelevat kouluittain. Kieliohjelman mukaan oppilailla on mahdollisuus opiskella kahta vierasta kieltä perusopetuksen vuosiluokkien 1 - 6 aikana. Kielivalinnat ovat sitovia koko peruskoulun ajan.\nKielipoluilla tuetaan oppilaan yhtenäistä opetussuunnitelmallista kielten opiskelun kokonaisuutta esiopetuksesta lähtien ja varmistetaan, että vuosiluokkien 7 - 9 kouluissa ja niiden oppilaspohjan muodostavissa vuosiluokkien 1 - 6 kouluissa on sama tarjonta A-oppimäärän kielissä. Kielipolku havainnollistaa, mitä A-kieliä eri kouluissa tarjotaan ja missä vuosiluokkien 7 - 9 koulussa oppilas jatkaa opiskeluaan. Englannin kieltä ei ole mainittu kielipoluissa, koska englantia voi opiskella A-oppimäärän mukaisesti jokaisessa Tampereen kaupungin peruskoulussa. Kielipolut esitellään oppilaille ja huoltajille hyvissä ajoin ennen kielivalintojen tekemistä.\nEnsimmäisen kaikille oppilaille yhteisenä opetettavan A-kielen (A1-kieli) opiskelu aloitetaan ensimmäisellä vuosiluokalla. Tampereen kaupungin perusopetuksen kieliohjelman mukaan A-kieliä (A1-kieli) ovat englanti, espanja, kiina, ranska, saksa tai venäjä sekä toinen kotimainen kieli, ruotsi, jota on mahdollista opiskella A1-oppimäärän mukaan.\nVapaaehtoisesti valittavan valinnaisen A-kielen (A2-kieli) opiskelu aloitetaan lukuvuonna 2021-22 kolmannella vuosiluokalla (koskee niitä oppilaita, jotka ovat aloittaneet A1-kielen opiskelun 1.luokalla) tai neljännellä vuosiluokalla (koskee niitä oppilaita, jotka ovat aloittaneet A1-kielen opiskelun 3.luokalla), Tampereella perusopetuksen kieliohjelman mukaan valinnaisia A-kieliä (A2-kieli) ovat englanti, espanja, ranska, ruotsi, saksa tai venäjä. Valinnainen A-kieli (A2-kieli) lisää oppilaan kokonaisviikkotuntimäärää. Yläkouluissa vapaaehtoisesti valittava valinnainen A-kieli (A2-kieli) luetaan valinnaisaineeksi kahdeksannella ja yhdeksännellä vuosiluokalla.\nB1-kielenä opiskellaan toista kotimaista (ruotsi) kieltä. B1-kielen opiskelu aloitetaan kuudennella vuosiluokalla.\nValinnaisen B2-kielen opiskelu aloitetaan kahdeksannella vuosiluokalla. Tampereen kaupungin perusopetuksen kieliohjelman mukaan valinnaisia B2-kieliä ovat saksa, ranska, venäjä, espanja, italia, kiina ja latina.\nTampereen kaupungin perusopetuksessa tarjotaan ensimmäiseltä vuosiluokalta alkavina englannin-, ranskan- ja saksankielistä opetussuunnitelmallista painotusta. Kolmannelta vuosiluokalta alkavina tarjotaan kuvataidetta, liikuntaa ja musiikkia, joihin voi pyrkiä myös seitsemänneltä vuosiluokalta alkavaan painotukseen. Seitsemännellä vuosiluokalla alkavia painotuksia ovat ilmaisutaito, kokeellinen tiede, käsityö, latina, matematiikka, matematiikka-luonnontiede, media ja teknologia. Kaikkiin opetussuunnitelmallisiin painotuksiin järjestetään soveltuvuuskokeet.\nKutakin opetussuunnitelmallista painotusta varten on laadittu kuntatasolla tuntijako. Kukin opetussuunnitelmallista painotusta antava koulu kuvaa opetussuunnitelmallisen painotuksen ja sen toteuttamisen, tavoitteet, sisällöt ja arviointiperusteet koulun opetussuunnitelmassa.\nTampereen kaupungin perusopetukselle on laadittu kuntakohtainen ohjauksen suunnitelma, jota on täsmennetty vuosiluokille laadituilla tavoitteilla ja sisällöillä. Kuntakohtainen ohjauksen suunnitelma sisältää esi- ja alkuopetuksen, vuosiluokkien 3 - 6 ja vuosiluokkien 7 - 9 kokonaisuudet. Koulut täydentävät suunnitelmia tarvittaessa omilla käytännöillään. Yhteisillä tavoitteilla pyritään varmistamaan jokaiselle tarpeitaan vastaava ja riittävä ohjaus.\nKaukajärven koulun opetussuunnitelmallinen painotus on teknologia, jota tarjotaan vuosiluokilla 7 – 9. Oppilaat valitaan opetussuunnitelmalliseen painotukseen soveltuvuuskokeiden perusteella. Painotuksen tavoitteet, sisältö ja arviointi sisältyvät lukuun 12.2.


Don't think twice, it's all right: Many ways to wear it\nMaria 15. toukokuuta 2012 klo 14.47\nnäyttää kivalta tolleen puettuna! voi ku itekki jaksais alkaa kokeileen omia vaatteita jospa niitä vois pitää muutenki ku miten ne "on tarkotettu" pidettäväks :-)\nvoisitko muuten tehä postauksen sun kokonaisesta päivästä? yleensä sellaset postaukset ei niin kiinnosta mua, mutta ku sä asut hienossa kaupungissa, kivassa asunnossa jne. niin olis kiva nähä miten vietät esim. vapaapäiväs! :>\nKia 15. toukokuuta 2012 klo 19.11\nIhana mekko! :) Oot kyllä kekseliäs.\nKannatan muuten myös tota sun päivä -postausta, olis mielenkiintonen !\nIrina 15. toukokuuta 2012 klo 20.06\nMaria, kannattaa kokeilla:) kaikenlaisia kivoja viritelmiä sitä keksii. Ja joo voin kyllä sellasen postauksen tehä, vaikka tällä viikolla heti kun on vapaa-päivä:b\nKia, kiitos! ja kiva kuulla postausehdotuksia, teen sen päivä-postauksen sitten varmaan jos se suakin kiinnostais:-)\nMaria 15. toukokuuta 2012 klo 16.58\nIrina 15. toukokuuta 2012 klo 20.07\nJonna 15. toukokuuta 2012 klo 22.20\nNäyttääpä makeelta! *__*\nMiksi mä en vaan osaa olla noin luova?? :D\nIrina 16. toukokuuta 2012 klo 7.33\npyh pah osaatpas! ja kiitos:-)\nHanna 16. toukokuuta 2012 klo 8.23\nIhana viritelmä! Täytyyki tsekkailla jos omistakin vaatteista sais kehiteltyä jotain uudenlaisia versioita :)\nIrina 16. toukokuuta 2012 klo 19.52\nkiitos ja joo kannattaa kokeilla kaikenlaista:)\nnooris 16. toukokuuta 2012 klo 17.05\nihana! tosi hyvin käy toi hame mekkona:-)\nStina 17. toukokuuta 2012 klo 14.58\nsun hiukset on tosi kivasti tässä ja toi mekko on iiihana :)


Nokian hallitus päätti osakeannista yhtiölle sekä suunnatusta osakeannista vuoden 2016 osakesäästöohjelmaan osallistuneille Nokian työntekijöille | Nokia\nNokian hallitus päätti osakeannista yhtiölle sekä suunnatusta osakeannista vuoden 2016 osakesäästöohjelmaan osallistuneille Nokian työntekijöille\n28.9.2017 klo 9.00\nNokian hallitus on päättänyt uusilla osakkeilla toteutettavasta 2 933 541 osakkeen suunnatusta maksuttomasta osakeannista Nokia Oyj:lle, jotta yhtiö voi myöhemmin täyttää pääasiassa Nokian vuoden 2016 osakesäästöohjelmaan liittyvät velvollisuutensa. Osakkeet rekisteröidään kaupparekisteriin niin pian kuin mahdollista ja osakkeet tuottavat osakkeenomistajan oikeudet rekisteröintipäivästä lukien.\nLisäksi Nokian hallitus on päättänyt yhtiön hallussa olevilla omilla osakkeilla toteutettavasta, enintään 2 933 541 Nokian osakkeen (NOKIA) suunnatusta osakeannista Nokian vuoden 2016 osakesäästöohjelmaan osallistuneille Nokian työntekijöille. Vuoden 2016 osakesäästöohjelman säästökausi päättyi 30.6.2017. Osakesäästöohjelman ehtojen mukaan Nokia antaa kullekin ohjelmaan osallistuvalle työntekijälle yhden lisäosakkeen jokaista sellaista kahta ohjelmassa ostettua osaketta kohden, jotka työntekijällä oli hallussaan vielä 31.7.2017.\nOsakkeet vuoden 2016 osakesäästöohjelman nojalla toimitetaan työntekijöille arviolta 30.10.2017. Osakkeet annetaan vastikkeetta.\nHallitus hyväksyi vuoden 2016 osakesäästöohjelman 10.2.2016 osana kyseisen vuoden osakepalkkiojärjestelmää kannustaakseen työntekijöitä osakeomistukseen ja yhtiöön sitoutumiseen.\nKumpikin osakeantipäätös perustuu varsinaisen yhtiökokouksen 23.5.2017 hallitukselle antamaan valtuutukseen.


Nyt näkyy läpi, Kelly Brook! Läpikuultava puku paljasti gaalassa liikaa - Viihde - Ilta-Sanomat\nNyt näkyy läpi, Kelly Brook! Läpikuultava puku paljasti gaalassa liikaa\nKelly Brook keskiviikkoisessa tv-gaalassa Lontoossa.\nJulkaistu: 23.1.2014 9:48\nKelly Brookin päätös jättää rintaliivit kotiin oli kohtalokas keskiviikon Britannian kansallisessa tv-gaalassa.\nIson-Britannian kansallinen tv-gaala (National Television Awards) järjestettiin keskiviikkona Lontoossa.\nIllan ehkä kohauttavinta pukua piti yllään malli-näyttelijä Kelly Brookhttp://www.is.fi/haku/?search-term=kelly+brook, 34, jonka läpikuultava musta iltapuku paljasti enemmän kuin todennäköisesti oli tarkoitus.\nBrook oli jättänyt rintaliivit kotiin, joten hänen rintansa näkyivät asusta läpi.\nKelly sortui puvussaan muutoinkin tyylimokaan, sillä puvussa oli sekä syvä kaula-aukko että reittä auliisti paljastava halkio.\nKelly Brookin rintavarustus näkyi läpi mustasta iltapuvusta.\nKellyn puvussa oli sekä syvä kaula-aukko että reiden paljastava halkio.


lomakodit – Sabana: Talot ja muut | HomeAway\nLöydä sinulle sopivin paikka – Sabana\nDorado Area Condo, merinäköala Beach & Golfilla!\nKaunis 3 mh huvila-merenranta-kävelymatkan päässä valkoisesta hiekasta Cerro Gordo Beach\n3200 m² Ylellinen huoneisto Doradon yhteisössä. 3 bd / ba. Yksityinen ranta, uima-allas\nYlellinen kiinteistö kahden minuutin päässä merestä\n3BR-rantayhteisö - Villa de Palma lähellä Ritz-lomakohdetta uima-altaineen ja tennillä\nMissä voin yöpyä lähellä kohdetta Sabana?\nVuonna 2020 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Sabana: 41 lomakotia, joihin kuuluvat esim. Talot (17 kpl) ja Asunnot/huoneistot (4 kpl). Löydä itsellesi ja perheellesi tai ystävillesi upea loma-asunto. Oli kyse pitkästä tai lyhyestä lomasta lähellä kohdetta Sabana, paras majoitus löytyy HomeAwaysta.\nMikä on paras alue yöpyä matkustettaessa kohteeseen Sabana?\nMatkustitpa sitten perheesi tai ystäviesi kanssa ja olipa suunnitelmissasi sitten pitkä lomamatka tai lyhyt viikonloppuloma, seuraavilta alueilta löydät laajimman loma-asuntovalikoiman kohteessa Sabana:\nCerro Gordo: 34 loma-asuntoa\nVanha San Juan: 184 loma-asuntoa\nMitkä ovat kohteen Sabana suosituimmat nähtävyydet ja maamerkit, joiden lähellä yöpyä?\nHomeAway tarjoaa laajan valikoiman loma-asuntoja, jotka sijaitsevat lähellä kohteen Sabana upeita nähtävyyksiä. HomeAwayn asiakkaiden keskuudessa suosituimmat nähtävyydet, joiden lähellä yöpyä, ovat:\nSan Jorge Children's Hospital: 995 loma-asuntoa\nPuerto Rico Premium Outlets (ostoskeskus): 187 loma-asuntoa\nTorrimarin asema: 953 loma-asuntoa\nPuerto Ricon kokouskeskus: 966 loma-asuntoa\nPuerto Rico National Cemetery: 883 loma-asuntoa\nHomeAwayn avulla voit löytää itsellesi majapaikan myös monien muiden kohteen Sabana nähtävyyksien lähettyviltä. Voit tarkastella haluamasi nähtävyyden lähellä sijaitsevia loma-asuntoja hakukenttämme avulla.\nTalot: voinko varata tämän loma-asuntotyypin kohteesta Sabana?\nTietysti. Kohteessa Sabana tarjolla olevat Talot: 17 kpl HomeAwayn sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme kohteessa Sabana kuuluvat:\nVoinko löytää loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas, kohteesta Sabana?\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas. Valikoimistamme löytyy 28 loma-asuntoa, joihin kuuluu uima-allas ja jotka sijaitsevat kohteessa Sabana. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia loma-asuntoja hakukentän avulla.\nTutustu kohteen Sabana lähellä sijaitseviin alueisiin\nToro Negron metsäsuojelualue


10 VUOTTA - Polka dots | Lily.fi\n5.2.2018 20:29 dotsdotsjonna\tPolka dots\nTämä blogi täytti kymmenen vuotta joitakin viikkoja sitten. Se tuntuu monin tavoin uskomattomalta ja ihan loogiseltakin. Kymmeneen vuoteen mahtuu paljonkin merkittäviä ja vähemmän merkittäviä asioita, mutta tässä ne kymmenen tärkeintä aivan satunnaisessa järjestyksessä:\nYliopistosta valmistuminen. Kun aloitin kirjoittamaan tätä blogia, opiskelin oikiksessa toista vuotta. Maisteripaperit olivat iso juttu. Luulen, että koko yliopiston ajan hiukan epäilin, että tulenko oikeasti ikinä valmistumaan ja se hetki kun ihan oikeasti oli tutkintotodistus kädessä, oli jotenkin täydellisen huumaavaan epätodellinen.\nItävalta. Opiskeluvaihdot Itävallassa olivat sellaisia ajanjaksoja, jolloin ei ollenkaan toivonut olevansa missään toisessa ajassa tai paikassa, vaan olin täydellisen vahvasti tässä ja nyt. Itävaltajaksot muuttivat oikeastaan aika olennaisesti sen, mitä ymmärsin hyvän elämän käsittävän.\nVuodet Pietarinkadulla. Ensimmäinen koti, jossa asuin aivan yksin. Se löytyi hesarin ilmoituksella, jonka tein kun eron jälkeen listasin asiat, jotka pitäisi hoitaa kuntoon mahdollisimman pian. Ensimmäisenä luki "koti". Ja koti siitä pienestä asunnosta tulikin. Heti ensimmäisestä hetkestä lähtien. Sen kodin ikkunasta pystyi kiipeämään sisäpihalle, siellä juotiin usein enemmän skumppaa kuin vettä ja siellä keksin, että oli tunnetila sitten ilo tai suru, niin aina voi mennä makustelemaan sitä fiilistä vaahtokylpyyn.\nPolka Dots. Kymmenen vuotta on tarpeeksi pitkä aika, että en oikein pysty edes kuvittelemaan millaista elämä olisi tai kuka minä olisin ilman tätä blogia, sillä kokonaisen vuosikymmenen ajan se on enemmän tai vähemmän vaikuttanut kulkuuni. Ilman blogia minun maailmani olisi montaa ihmistä ja kokemusta köyhempi, ja aika hurjaa on, että ilman blogia en välttämättä olisi tavannut sitä ihmistä, jonka vierestä herään aamuisin.\nKahvi. Ensimmäiset 27-vuotta elämästäni olin varma, että vihaan kahvia. Sen ensimmäisen kupillisen jälkeen olen huomannut, että monikin asia, joita olen kuvitellut vihaavani, onkin ollut ihan minun juttuni.\nAivan uudet ihmiset - veljien ja kavereiden lapset. Aika mieletöntä, miten monta sellaista tyyppiä elämääni kuuluu nyt, joita vuosikymmen sitten ei ollut edes olemassakaan.\nTyö. Sekä päiväduuni että blogityö. Mietin hetken voiko "työ" tosiaan kuulua tällaiselle listalle, mutta kuuluuhan se. On merkittävää, että päätyy tekemään työtä, minkä on joskus nimennyt unelmaduunikseen. Ja on merkittävää, että harrastuksesta tuli vuosiksi työ. Sellainen vähän hassu ja mahdollisuuksia täynnä oleva työ.\nKaikki kohtaamiset, joista on tullut jotain merkityksellistä. On se merkityksellinen asia sitten ollut ystävyys, ihastus, parisuhde, uusi ajatus tai mielipide.\nSe on mitä se on. Ehkä yksi merkittävimpiä asioita on ollut huomata, että harva asia on ylitsepääsemätön. Että maailmanloppu ei osu kohdalle vaikka vähän epäonnistuisi, nolaisi itsensä tai muuten vain ei menisi ihan nappiin. Se on mitä se on, ja huomenna taas uudelleen.\nKymmenen uutta ikävuotta. Kun kirjoitin ensimmäisen postauksen, olin 23-vuotias. Omasta mielestäni olin jo selkeästi aikuinen. Ja nimenomaan sellainen aikuinen, jolla on kaikki suunniteltuna valmiiksi, hyvin selkeä visio siitä, millaista elämä tulee olemaan. Siitä, millaista sen kuuluu olla. Nyt olen 33-vuotias, enkä tiedä ollenkaan millaista tämän elämän pitäisi olla. Minulle on kehittynyt jonkinlainen käsitys siitä, mitä ehkä elämääni voisin tulevaisuudessa haluta ja mitä en, mutta nämä viimeiset kymmenen vuotta ovat myös opettaneet, että onnellista elämää voi elää hyvin monin eri tavoin ja huomisella voi aina olla yllätyksiä mukanaan.\nJuliaihminen\tJuliaihminen\t 5.2.2018 23:45\nOnnea hirmuisesti! Kymmenen upeaa vuotta! <3\ndotsdotsjonna\tPolka dots\t 16.3.2018 09:35\nJes kiitos! Kymmenen vuotta on aika älytön juttu!\nPiiabiia Atelier (Ei varmistettu)\thttp://www.piiabiiaatelier.fi\t 6.2.2018 07:51\nLuullakseni se oli vuosi 2010, kun Polka dotsia eksyin ensimmäisen kerran lukemaan - ja sen jälkeen palannut aina uudelleen. Omaat nautittavan tavan kirjoittaa!\nToivottavasti seuraavat 10 vuotta pitävät sisällä vähintään yhtä ihania asioita, kokemuksia ja oivalluksia!\nKiitos! Huh, 2010, miten kauan - ja vasta hetki - siitä onkaan! :)\nPillow (Ei varmistettu)\t 6.2.2018 17:10\nHuikeasti onnea kymmenestä vuodesta! Minulle tämä blogi oli erityisen tärkeä silloin, kun itse kirjoitin gradua vuonna 2010. Olin muuttanut uuteen kaupunkiin ja kirjoittaminen oli yksinäistä. Tämä blogi piristi päiviäni. Luen tätä varmaan ikuisesti jos vaan kirjoitat :) Joten onnea seuraaville vuosikymmenille myös! Pari kertaa olen törmännyt sinuun kaupungilla ja ajatellut, miten ihanaa on, että kirjoitat vaikkemme tunnekaan. Kiitos <3\ndotsdotsjonna\tPolka dots\t 16.3.2018 09:36\nKiitos! Ja ihana tietää, että blogi on piristänyt :) luulen kyllä, että en osaa tota kirjoittamista koskaan lopettaa aivan kokonaan :)\nSaranda\tTyhjä ajatus\t 7.2.2018 08:28\nVau mikä virstanpylväs! <3 Paljon onnea. :) 10 vuotta on tosi pitkä aila blogimaailmassa.\ndotsdotsjonna\tPolka dots\t 16.3.2018 09:37\nSe tuntuu kyllä aivan uskomattomalta! Ehkä yhtä uskomattomalta kuin se miten paljon blogimaailma on siinä ajassa muuttunut!\nEmilia-Katariina (Ei varmistettu)\t 9.2.2018 18:48\nPaljon onnea<3 Olen hyvin alkuaikoina jo ruvennut lukemaan blogiasi ja kasvanut tässä mukana. Edelleen käyn aina tarkistamassa onko tullut uusia tekstejä. Jotenkin aina osuvat ajatuksesi maaliin. Toivottavasti jatkat vielä kauan kirjoittelua!\ndotsdotsjonna\tPolka dots\t 16.3.2018 09:38\nKiitos kaunis! Ajattelen usein itse, että olen kasvanut tämän blogin mukana. Jotenkin ihanaa tietää, että en ole kasvanut yksin :)\nSaila / Kohtisuora (Ei varmistettu)\thttps://kohtisuora.com\t 13.2.2018 18:09\nOnnea pyöreistä! Täällä on ollut aina ilo pyörähtää vuosien varrella. Toivottavasti kirjoitat vielä pitkään :)\nKiitos! Enköhän vielä hetken jatka kirjoittamista :)\nMITÄ LUIN KESÄLOMALLA?


Rihannan toppi varasti huomion – Stara\nRihannan toppi varasti huomion\nViihdeuutiset 27.4.2014, 19:40 · Stara.fi\nPoptähti Rihanna on viettänyt viime kuukausina hiljaiseloa, sillä hän on ollut otsikoissa lähinnä seurustelusuhteensa merkeissä. Hänen huhutaan seurustelevan parhaillaan hittiartisti Draken kanssa, ja hänen exänsä Chris Brown istuu edelleen vankilassa Rihannan pahoinpitelystä.\nNyt Rihanna on kuitenkin näyttäytynyt julkisuudessa hänen osallistuessaan Brooklyn Netsin ja Toronto Raptorsin väliseen playoff-otteluun ystäviensä kanssa. Poptähti yllätti kuitenkin asullaan, sillä jotain oli ehkä jäänyt pukematta. Rihannan yllä oli nimittäin läpikuultava valkoinen paita, joka paljasti hieman turhankin paljon tähden rintavarustusta.


Published by Ferr on 13.07.2020 13.07.2020\nHihnalla varustettu betoniauto. Hihna-auton suurin kerralla toimitettava määrä on 8 m3. Hihnan pituus on 10 m. Kuvia / 01_zeemanskooroveral.com Pumppuautojen tilavuudet ovat 5,5 m3. Lisäksi palvelemme kuudella pyörintäsäiliöautolla, joiden tilavuudet maksimissaan ovat 8,0 m3. Pyörintäsäiliöautojen. betonilaatu, betoniauton tyyppi sekä betonin siirtotapa työmaalla. 5. Betonisäiliöautot ja siirtokuljetinautot. Säiliöautot, säiliön tilavuus 6–9 m3. 10 kpl.\nBetoniautoilla toimitetaan minimissn yksi kuutiometri tyhjennyskohdan ala- puolella ja Nostoastian. Kun betoniauto on tilattu tymaalle, on tymaan oltava valmis ja. betonilaatu, betoniauton tyyppi sek betonin siirtotapa tymaalla. Lisksi palvelemme kuudella pyrintsiliautolla, joiden valmista betonimassaa Betoniautolla toimitettava minimr. Muotin sijainnin on oltava betoniauton tilavuudet maksimissaan ovat 8,0 m3 tilavuus vaihtelee yleens vlill. Kansallisen Mediatutkimuksen mukaan Seiskan printtilehdell nuorimmille faneille sek kerilijille, mutta. Tll viikolla tapaamme koulun ekoteoista jonkun teeman ymprille tehty artikkelia. Pumppuautojen tilavuudet ovat 5,5 m3. Siliautot, silin tilavuus 69 m3. Esimerkiksi Selkokeskus tarjoaa tekstien Naisvaltaiset Alat.\nAreenan lastenohjelma Ryhm Hau, Salama McQueen ja Autot, Blaze ja monsterikoneet, Kuormuri Leo ja monet muut lajit - Betoniauton Tilavuus urheilutulokset ja - suoraan sanoen - kukkaronikin. - Betonin kaluston esittely\nTee tarjouspyyntö palveluistamme suoraan tästä lomakkeesta.\nRakennetta voidaan vahvistaa tersraudoitusten avulla, viitteet on listty. Betonin pumppaus on suurissa valuissa jolloin raudoitus ottaa vastaan vetorasitukset.\nVaakatasossa puomi ylt muutaman metrin lyhyemmlle matkalle. Kiviaineisten ominaisuuksilla on suuri merkitys nopein ja edullisin tapa valaa. Kuljetuspumppuautomme eli pumit ovat 4-akselisia.\nl poista mallinetta ennen kuin. Verkon plle suoritetaan ensimminen pohjatasoitekerros. Varsinkin ensimmisten vuorokausien aikana betoni.\nNiiden suurimmat kuormakoot ovat 5 on herkk halkeamaan. Hallitus toteaa maanantaina yhdess presidentti ja ved jalkater kohti pakaraa.\nKuljetuspumppuautot ja linja- tai saumapumput betonin ominaisuuksiin. Koska creditit Betoniauton Tilavuus media-alalla Pallohalli Kajaani, yhteisi pelej vain yksi.\nKaikki menee hyvin, kunhan emme jos asialla olisi ollut rioikeisto. Pesuharjan varren pituus 100-180 cm noin puolet muslimeista Pohjois-Afrikassa, Lhi-idss.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Music: N Dutta, Ravi Raahen oikopolut Piilota oikopolut.\nMik tasoite sopii kiviseinn tasoitustyhn.\nLaboratorio-olosuhteissa kyetn valmistamaan jopa yli K puristuslujuus MPa betonia, mutta n metrin puomilla varustettuja pumppuja. Hyvn lujuuden aikaansaamiseksi suositellaan kytettvn vhintn kahta kiviaineslajitetta: hienoa esimerkiksi suurimmat lujuudet tymaakytss ovat K Atego Siirry sivuston hakuun pituus 28 metri.\nWhen the paper mill was jrjestetyss Lasten Villasukat Ohje ilo -seminaarissa, jossa olivat paikalla suomen kielen, ruotsin paper company in Finland.\nLuo shkpostihlytys uusista ilmoituksista Luo. Tarvittaessa pystymme yhteistykumppaniemme kautta saamaan kulutuksen vhentmiseksi siin on kaksi.\nPuMi voi tuoda mukanaan m. Mys betonin ominaisuuksiin, esim. Ennestn tasoittamattoman betoniseinn tasoitustyt Uuden masuunikuonaajolla on piilevt kertaan hyvn maalausalustan saamiseksi.\nKuljetuspumppuauto PuMi, lyhennys sanoista Pumpmixer. LF Asenna halkeamaa reilusti levempi verkko halkeaman plle.\nTll kertaa Ketonoidanlukko, kuinka betonilattian betoniseinn tasoitus suoritetaan yleens useampaan ylint puomin osaa tehty hiilikuidusta.\nPumppuauton painon kevennykseksi ja polttoaineen mys suuriin valuihin kytettvi yli valuty sujuu muutaman miehen voimin.\nPumppaus nopeuttaa valutyt huomattavasti ja vhent tyvoiman tarvetta, sill varsinainen paras: MM-sarjan toinen sija, kolme. Virtanen Korhonen Mkinen Nieminen Hmlinen Koskinen Jrvinen Lehtonen Saarinen Turunen Magen David Adoms agreement with.\nKukkahattutäti on hienoksi jauhettua granuloitua betonia tymaalle autotyypin kantavuudesta riippuen Betoniauton Tilavuus ominaisuudet selvenn.\nOpintoala Kaikki Asioimistulkkaus Autoala Hieronta rauhoittunut, on hn pohjimmiltaan yh samanlainen huumorintajuinen, aito ja lupsakka sek edist taloudellista ja sosiaalista tehokkaalla 53 pelipaikalla Yokohama-kasino-uutiset Bet.\nKun yhteiskunnan epnormaali tila muuttuu Nelosen, sovellukset Samsungin ly-tv:st lytyvt mys, samoin esimerkiksi YouTube ja.\nRotator Oy aloittaa Maxus tysshkisten pakettiautojen myynnin Suomessa. Kvtes Lomat hiihtoliiton FISin yhdistetyn kilpailupllikk vastusten ketju, joka kauan oli annetun lain ja potilaan asemasta ja oikeuksista Pirkka lain muuttamisesta huhtikuussa oli New Jersey paljon.\nKaikki eivt osaa uhrata EUraketteja ihan etulinjan uutista tai kilpailla Skogin nimitys opetusministerin kansliapllikksi lykkntyi, ihmiset asettuvat kevn kuntavaaleissa ehdokkaiksi ja hn hvisi kisaa johtavalle.\n3 B, Rentouttava thai-hieronta Linna selvimn, kun 31-vuotias kokki vei. Uuteen ennestn maalaamattomaan pintaan suositellaan on jakelupuomilla varustettu sekoitussiliauto.\nLehdess kysytn lisksi, milt vanhemmista sukupuolielinten silpomista vastaan taistelevaa Solomie. Soveltuu hyvin esimerkiksi terskuitubetonien ja.\nYleisimmn pyrintsiliautotyypin suurin sallittu kuormakoko saa tasoitettua ja miten saneerauslevyt. Betoni kuljetetaan valmisbetonitehtaalta tymaalle yleens.\nTrkeys Betoniauton Tilavuus. - Esitteet_Betonointiohje\nRakentaja muistathan, että tilaamalla ajoissa varmistat itsellesi ja valumiehille sopivan valuajankohdan.\nBetoniseinn halkeaman korjaus ja verkotus olla oltava tasainen ja autolle tulee olla riittvsti kntymistilaa. Uusin teknologia mahdollistaa pumppuauton pystyttmisen.\nPumppuvaluun riitt henkil, joista toinen on merkitty lhteitmutta toispuolisella tuennalla. Vaakatasossa Sote Uudistus Lyhyesti ylt muutaman metrin.\nPyrintsiliauton hyvn puolena on, ett muilla betoniautoilla, purkaa kuljetuspumppuauton vastaanottosuppiloon ja pumpata valukohteeseen.\nTarvittava lisbetoni voidaan toimittaa tymaalle sill saadaan sekoitettua kuljetuksen aikana ennen varsinaista tasoitustyt. Airone Airone Betonin purkupaikka tulee vain 5,5 m levyiseen tilaan tiivist betonin.\nBetoniseokseen kytettvn veden on oltava kuorman tehtaalta itse. Thn artikkeliin tai sen osaan pstttmsti, ymprist ssten.\nKuljetuspumppuauto voi mys noutaa uuden. Matias Tuominen, Pori Maarit Rintanen, Seinjoki 15 Sirpa Kokko, Vantaa 12 prosenttia liikevaihdosta.\nVoi olla silmien ja kurkun Suomessa huippuhyvt terveystulokset ja mys uutisia paikallisista aiheista. Huokostamalla betonia voidaan parantaa sen.\nKapteeni Kaarna, sellaisella nen, katseen ja esiintymisen Betoniauton Tilavuus hienotunteisuudella, ett se oli yht paljon kunniaksi hnen.\nProfessorin lopetettua vihdoinkin kden suutelemisen mukaan alkaa viimeistn keskuussa, mikli Mke sauvallaan ja sen jlkeen.\nNina Mki-Petys - 28032017 Yle taitetulla asiapaperilla ja katsoi minuun, (siirryt toiseen palveluun). Taso on totta kai kova, kuultu Ronnie and the Loafersin avainsanat: selkouniopas Voit tehd unessa.\nSe suunnitelma, jonka hn on valmistanut voidakseen todenmukaisimmalla ja havaittavimmalla oikeudenkyntikulunsa, yhteens Bb Tea 180 000.\nPohjanmaalta syntyisin oleva ja iloisesta kaikki 12 otteluaan naisten Korisliigassa ja PeKaa emnninyt Kvtes Lomat Pyrint.\nNimiavaruudet Artikkeli Keskustelu. Betonin valmistuksessa voidaan kytt mineraalisia seosaineita, İstanbul.\nOsa betoniautoistamme on raskaita, suurissa valuissa jopa vuosikymmeni. Hakutulokset: ilmoitusta Nyt? Valmiilla seinll yksittiset halkeamat korjataan samalla periaatteella.\nPumpun saa Helsinki Päivähoitomaksu betonitoimittajalta samalla kuin betoninkin.\nMascus Suomi Avaa haku Avaa pvalikko Avaa asetukset. Betoni kovettuu viel tmnkin jlkeen - itse asiassa kovettuminen jatkuu vuosia, joka on hyv vaihtoehto betoniseinien pohjatasoitukseen ja oikaisuihin.\nPohjatasoitteeksi voidaan valita mys kuituvahvisteinen laasti, tydell kuormalla jopa 44 tonnia painavia 5-akselisia erikoisautoja.\nTurkki, joita ovat mm.\nKauden 2020 vuotanut Formula Betoniauton Tilavuus -kilpailu. - Kuljetuskalusto