Riikka Purra sote-raportissa: Pahimmat ongelmat ovat verorahojen valuminen suuryrityksille, painopisteen siirtyminen "nuhapoleille" sekä ali- ja ylihoito - Suomen Uutiset\nAjatuspaja Suomen Perustan Simo Grönroos tenttaa videolla soteen syvällisesti perehtynyttä Riikka Purraa, joka on juuri julkaissut raportin sote-lakiesityksestä. Purra arvioi sotesta käytävää julkista keskustelua, sote-lakiesityksen keskeisimpiä muutoksia sekä pahimpia sudenkuoppia.\nPurra harmittelee sitä, että sote-keskustelu on julkisuudessa jäänyt pinnalliseksi, ja on kiertynyt erilaisten iskulauseiden, erityisesti ”valinnanvapaus”-käsitteen ympärille. Lisäksi Purran mukaan soten varjolla takana tehdään merkittäviä poliittisia siirtoja. Osa niistä on hyviä, mutta osaan liittyy hyvin suuria ongelmia.\nToiminnanjohtaja Simo Grönroos tenttaa Riikka Purraa. 10 min 35 sek.\n– Valinnanvapaus yleisesti viestii meille pelkästään positiivisia asioita, kuten vapaus ja hyvinvointi. Valinnanvapauden suurin arkkitehti kokoomus on juuri tällä tavoin pyrkinyt tuomaan asiaa esille. Kukapa ei haluaisi valinnanvapautta? Mutta ongelma on siinä, että tämä käsite ei itsessään kerro mistään mitään, Purra aloittaa.\nValinnanvapausesityksessä on lakitekstiä 2000 sivua. Voidaan myös kysyä, kuinka monella poliitikolla asia on edes kohtuullisesti hallussa.\n– Sen lisäksi, että sote-keskustelu on pinnallista, se on aika monimutkaista. Keskimääräisen kansalaisen kiinnostus tähän asiaan on lopahtanut jo ajat sitten, ja se on ihan ymmärrettävää. On valtavasti kapulakielisiä termejä, ja asia esitetään hyvin teknisesti ja monimutkaisesti – vaikka asia ei kuitenkaan lopulta ole monimutkainen.\n– Valinnanvapausesityksessä on lakitekstiä 2000 sivua. Voidaan myös kysyä, kuinka monella poliitikolla asia on edes kohtuullisesti hallussa.\nViimeksi eilen eräältä hallituksen ministeriltä kysyttiin, mikä on esityksen suurin ongelma. Hän alkoi puhumaan kilpailuttamisesta. Toimittaja ei esittänyt mitään vastakysymyksiä.\nKaikki tapahtuu hyvin lyhyessä ajassa.\n– Kilpailuttaminen on hyvin pieni ongelma valinnanvapausasiassa, sillä maakunta nimenomaan ei kilpailuta valinnanvapauden piirissä olevia palveluita – ainoastaan sen ulkopuolelle jääviä, paljon pienempiä ja vähäpätöisempiä asioita.\n– Sotekeskustelu on itsessään aika merkillistä, Purra summaa.\nEntä mitkä ovat uuden lakiesityksen suurimmat muutokset?\n– Suurin muutos on se, että asiakassetelin käyttöä on supistettu. Edellisellä lausuntokierroksella asiantuntijat antoivat suurinta kritiikkiä erikoissairaanhoidon alistamisesta valinnanvapauden piiriin. Tätä on nyt kiristetty. Toisaalta tämä on edelleenkin mahdollista, jos julkinen puoli ei pysty tarjoamaan hoitoa puolen vuoden eli hoitotakuun aikana.\n– Tämän lisäksi uudistukseen on tehty muita pienempiä muutoksia. Viime päivinä on kuultu, että aiemmin esitykseen hyvin kriittisesti suhtautunut asiantuntija on kääntänyt kelkkansa, niin en oikein ymmärrä, miten tämä on mahdollista.\nMinkälaisia poliittisia intressejä sote-uudistuksen taakse kätkeytyy?\nSuurin osa ihmisistä ymmärtää asian Purran mukaan siten, että keskusta saa maakuntamallinsa, kokoomus valinnanvapautensa ja kolmas hallituspuolue sitten jotain muuta.\n– Aika paljon koko asiaa viedään eteenpäin pelon tasapainolla. Aika harvalla eduskuntapuolueella on hinkua uusiin eduskuntavaaleihin, ainakaan vielä.\nEntä kannattaako ensin tehdä vähän kehnompi sote-malli, ja paikkailla sitä sitten jälkikäteen?\n– En oikein ymmärrä tätäkään. Keskustan on saatava maakuntamalli betonoitua ennen eduskuntavaaleja, tämä on aivan selvää. Kun se on lyöty läpi, ei sitä sitten korjailla. Valinnanvapaus on vielä oleellisempi. Kun markkinat avataan laajasti, ei asiaa sitten enää korjailla. Kysymyksessä on niin massiivinen uudistus, että sen kulmien fiksaaminen ei riitä.\nKun maakuntamalli on lyöty läpi, ei sitä sitten korjailla.\n– Kaikki tapahtuu hyvin lyhyessä ajassa. Vaalit ovat syksyllä, laki pitää saada hyväksyttyä, nyt ovat maakuntien pilotit alkamassa. Nyt on tarkoitus saada asia betonoitua niin, ettei siitä voi enää joustaa. Toisaalta hallitus ja monet valmistelijat toivovat, että kritiikki laantuu ajan myötä.\n– Todennäköisesti kansalaiset eivät lähde tämän asian takia Senaatintorille mieltään osoittamaan.\nMikä on uudistuksen keskeisin ongelma?\n– Ongelmia on todella paljon. Käsittelen niitä raportissa tarkemmin. Mutta kaikkein keskeisin ongelma on se, että se siirtää veronmaksajien rahaa suuryrityksille ja ylipäätään sellaiseen terveydenhuoltoon, joka ei ole kovin vaikuttavaa.\nUudistus lisää alueellisia eroja, vaikka uudistuksen oleellisimpiin tavoitteisiin kuului se, että niitä pyritään vähentämään.\n– Seuraa ylihoitoa. Painopiste siirtyy ”nuhapoleille” ja vähenee oleellisemmalta puolelta. Seuraa myös alihoitoa. Uudistus lisää alueellisia eroja, vaikka uudistuksen oleellisimpiin tavoitteisiin kuului se, että niitä pyritään vähentämään. Tässä tavoitteessa ei nähdäkseni onnistuta ollenkaan. Tämä on suurin ongelma.\nPurra esittää toiveenaan, että kun eduskunta käsittelee soteasiaa, kansanedustajat keskittyisivät mahdollisimman substanssipitoiseen kritiikkiin ja pidättäytyisivät iskulauseista ja helposta yleiskritiikistä.\n– Jään odottamaan, miten hallituksen edustajat vastaavat. Viime viikolla kyselytunnilla olin pudota lehteriltä, kun valtionvarainministeri Petteri Orpon vastaukset olivat niin huvittavia. Hän sanoi muun muassa, että tämä uudistus nimenomaan pelastaa Suomen terveydenhuoltojärjestelmän suuryrityksiltä.\nSote-raportti arvioi tarkemmin soten keskeisiä ongelmakohtia. Raportti on ladattavissa Suomen Perustan sivuilta.\nUSKOMATONTA! Suomalaisia aiotaan kyykyttää, vaikkei edes poliitikot tiedä, mitä ovat päättämässä! Onneksi on PS, ainoa suomalaista kansaa puolustava puolue!\nPS vastustaa yksityisen sektorin palveluntarjontaa.\nDaa daa dirlandaa, sulla taitaa olla luetun ymmärtämisessä vikaa tai et ole lukenutkaan mistään mitään mitä mieltä PS on asioista ja millaista linjaa edustaa. Eli jos et osaa aioita asiallisesti perustella, niin älä edes kommentoi, mokomakin putinin trolli:)\nSosiaali- ja terveysuudistuksen yksi suurimpia kritiikin kohteita on yksityisyritysten mahdollisuus tehdä voittoa tarjoamillaan palveluilla. Lähtökohtaisesti tuo on tietenkin hyvä asia, osakeyhtiölain mukaan yrityksen ensisijainen tehtävä on tuottaa omistajilleen voittoa.\nIhmettelen miksi persut vastustavat yksityisyritysten voitontekoa.\nMikäli minä olen asian oikein ymmärtänyt, nimimerkki ”dirlandaa” ei ole trolli. Käsittääkseni hän on mies, joka katsoo politiikkaa hyvinkin neutraalisti. Hän suhtautuu asioihin älyllisesti, ja haluaa nostaa esiin monia eri näkökulmia. En lähtisi ihan suoralta kädeltä tuomitsemaan.\nMietis nyt vielä kerran.\nMiksi PS vastustaa yksityisten yritysten tarjoamia sosiaali- ja terveyspalveluita?\nVanhassa eetillisesssä Suomessa\noli moraalitonta käyttää hyväkseen toisen ihmisen hätää ja hyötyä siitä.\nTätä tuskin sinun nuori sukupolvesi tajuaa, teidät kun on kasvatettu narsistiksi oman edun tavoittelijoiksi.\nMiten se nyt menikään: ”rakkaus ei etsi omaansa…..” siis tällä periaatteella rakennettiin Suomen hyvinvointivaltio 70-ja 80-luvuilla, jossa kaikilla oli hyvä elää ja olla ja oltiin yhdenvertaisia.\nNyt sitä repii alas oman voiton pyynti ja maximointi ja heikkojen tallaaminen jalkoihin ilman empatiaa ja omantunnontuskia.\nsosialistin mukaan liiketoiminta on sallittua vain silloin kun ei tarjota palveluita joita ihmisten on pakko käyttää. Silti päivittäistavarakaupat vastaavat ruokahuollosta, enkä kuule ihmisten nurisevan asiasta.\nSosialistien pahin pelko on se, että sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistus saisi ihmiset tajuamaan että yksityinen sektori kykenee tarjoamaan sellaista palvelua mistä julkinen sektori ei kykene uneksimaankaan.\nDirlandaa puhuu sosialismista\nminä puhun moraalista, joka on puolueiden yläpuolella ja jota jokainen voi edustaa.\nOn moraalitonta jättää heikompia ja ilman apua. Sivistynyt ihminen ei näin tee. Jokaisen maan on huolehdittava kansalaisistaan, myös vähävaraisista. Nyt halutaan mennä raha ja kansainväliset yritykset edellä. Jokaisen kannattaa ajatella, mihin tämä johtaa.\nMikä siinä on vaikeeta tajuta\nYksityinen sektori saa nykyisikin toki tarjota palveluitaan tai rahastaa niillä ihan niin paljon kuin lystää (eri asia vaan onko asiakkaita, kannattaako:), mutta yksityiselle ei pidä siirtää palveluntarjonnan valvoitetta.\nSe on aina johtanut palveluiden heikkenemiseen ja niiden kallistumiseen katsos kun yksityiset firmat pyrkivät maksimoimaan voitot ja etenkin nykyisessä ahneuden maailmassa ai ai ei viitsi edes ajatella.\ndirlandaa = trolli\nturhaa vängätä sen kanssa\nsen tehtävä on vallata keskustelutila typerillä väittämillä ja riidankylvämisellä\nOon täs miettinyt että miten tämä esitys meni läpi perustuslakivaliokunnassa kun edelliset ei mennyt. Ettei vaan sielläkin olla puolueellisia kokkareiden suuntaan. Ja mitä tapahtuu kun tulee maakuntauudistus. Onko tämäkin EU:n tekosia( Katainen suunnitellut) kuntien valta ja määräämisoikeus vähenee ja maakunnista annetaan hallitukselta tulleet käskyt esim. Maahanmuuttajien pakollisesta jaosta kunnille. Pikkuhiljaa kunnilta otetaan valtaa pois. Vähä niinkuin suomelle EU:n liittymisen jälkeen on tapahtunut.\nKataisen ja Urpilaisen hallituksen kaikki mallit kaatuivat kuntien ja kaupunkien itsehallinnon vastaisina. Myös Orpon maakunta on kuntien ja kaupunkien asukkaiden itsehallinnon vastainen (ei päätösvaltaa) Eli päätösvalta rahasta siirtyy poliittisesti ohjatulle valtiovarainministeriölle, jossa yleensä kokoomuksen ministeri johtaa, nyt Orpo: ei ole kuin Orpon itsehallinto.\nPerustuslakivaliokunnassa ovat lehmät kaupassa.\nLiittymättä mitenkään TÄHÄN nimenomaiseen aiheeseen… Ehdotan, että PERUSSUOMALAISET alkavat vaatia HUUMETESTIEN tekemistä kansanedustajille säännöllisesti, vaikkapa kolmen kuukauden välein. Jos kansanedustaja, siis Vihreiden, Vasemmistoliiton, SDP:n tai, no, minkä muun puolueen edustaja tahansa, kärähtää HUUMETESTISSÄ, hän olkoon esteellinen toimimaan virassaan ja katsottakoon, että hänelle ei voi silloin myöskään määrätä tuuraajaa. Alkoholitestausta en ehdota, koska siinä tapauksessa sahuri ei ehkä koskaan pääsisi äänestämään. 😀\nMuuten hyvä ehdotus, mutta viimeinen lause tekee siitä naurunalaisen…\nEduskunta täynnä mätäpäitä\nNo vähän sitä voi sahurista vitsailla. Mut mä diggaan siitä oikeesti. Paljon parempi se ois hoitaan tän maan asioita kuin kukaan muu akselilla Kok (muk. luk. sinisilmäiset) – Kepu- Virhevasemmisto.\nOn vähä eri ottaa usein ja muutaman kerran vuodessa kunnon kännit. Ne muutamat kerrat kannattais ottaa kotona? Hakkarainen on tehnyt hyvää työtä perussuomalaisten hyväksi ja nauttii kansan luottamusta.\nSotesta tulee jälleen uusi caruna.Tyhmää kansaa viedään taas kuin kuoriämpäriä.?\nKenen parhaaksi toimitaan?\n”Viime viikolla kyselytunnilla olin pudota lehteriltä, kun valtionvarainministeri Petteri Orpon vastaukset olivat niin huvittavia. Hän sanoi muun muassa, että tämä uudistus nimenomaan pelastaa Suomen terveydenhuoltojärjestelmän suuryrityksiltä.”\nUutisoinnit ovat kuitenkin olleet enemmänkin tämän suuntaisia:\n”Terveysjätit paaluttavat jo Suomea – sote on miljardien markkina”\n”Kokoomuksen Männistö-Räty-Turunen: ”Päätöksenteosta suuryritysten johtoon bonuksille”\n”Kokoomuslaiset lääkärit haukkuvat valinnanvapauden: ”Kokoomus on kuunnellut vain terveysbisneksen kuisketta”\nSosiaali- ja terveyspalvelut ovat miljardiluokan kuluerä, ollut jo pitkään.\nEi ole mitään varmuutta,että tulevaisuus muuttaisi muuta kuin sen kenen taskuihin miljardibisneksen tuotot valuvat.\nJulkinen palveluntuottaja jatkaa edelleen.\nMistä muuten tulee varma tieto, että miljardisnekset tuottaa voittoa?\nMeillehän on iskostettu ajatus, että nykyisessä mallissa tehdään työtä nälkäpalkalla, korkealla osaamisella ja inhimillisen suorituskyvyn rajoilla. Miten tuollaisessa kilpailuasetelmassa pystyy vielä voittoa tekemään? Vai huijataanko meitä jotenkin?\nJärkyttävintähän on tuon Moolokin kidan HUS:n johdon kauhistelu. Heillähän pitäisi olla kaikki mahdollisuudeta toimia mallina koko Suomelle, kuinka hommat hoidetaan. Mutta ei. Hirveä itku ja mustasukkaisuus kohtaus, joku oli tullut, MEIDÄN reviirille tarjoamaan palveluja. Palveluja joita itse ei ehditty tuottamaan.\nEli se niistä ”asiantuntijoista”. Samaa tasoa kuin ne, joiden ohjeiden mukaan Katainen ja Urpilainen pelastivat Euron. Tehtiin meidänkin rahoilla, joiden maksujen loppuselvittely vielä odottaa..\nMyös tuloerä. Show must go on. Nothing else matters.\nKÄÄNTÄKÄÄ POLIITIKKOJEN PUHEET\nPÄINVASTAISIKSI, niin saatte tietää totuuden. Meille nääs valehdellaan korvat heiluen ja nenä venyen täysin häpeämättömästi, koska vallassa olevat poliitikot halveksivat kansaa.\nSiis kääneetäänpä TOTUUDEN KIELELLE, mitä Orpo sanoi:\n”tämä uudistus pelastaa Suomen terveydenhuoltojärjestelmän suuryrityksiltä” > KÄÄNÖS= ”tämä uudistus pelaa terveydenhuoltojärjestelmän suoraan suuryritysten syliin”.\nMUISTAKAA siis aina kääntää vastakohdakseen sen mitä poliitikot sanovat saadaksenne tietää TOTUUDEN!\n”Mutta kaikkein keskeisin ongelma on se, että se UUSI SOTE siirtää veronmaksajien rahaa suuryrityksille ja ylipäätään sellaiseen terveydenhuoltoon, joka ei ole kovin vaikuttavaa. Vaikuttavuuksia on jo ilmennyt vanhus ja vammaishoidossa. Vielä ehditään peruuttaa tämä kauhu skenaario , tämähän haisee selvästi Brysselin suunnitelmalta. Rahavirta ohjataan veroparasiiteille eli merkelin pussiin, Suomen talous tällä tavalla rapautuu ja ihmiset jää ilman perusterveudenhuoltoa jo nyt kun terveyskeskuksissa ei enää ole vastaanottoa nimeksikään kaikki on viety satojen kilometrien päähän.\nEi ole realistista odottaa että jokaisessa peräkylässä olisi yliopistollinen keskussairaala.\nMutta on realistista odottaa, että\njokaisesta peräkylässä on toimiva ja laadukas terveysasema, joka pystyy hoitamaan pienet sairaudet ja korjaamaan lievät kolhut ja auttamaan synnyttävää naista ja antamaan ensiavun ennenkuin potilas toimitetaan asutuskeskuksen sairaalaan vaikeissa leikkausta ja muuta vaativaa hoitoa tarvitsevissa tapauksissa.\nNyt esimerkiksi kun Lapin läänin peräkylistä lakkautettiin synnytyssairaalat ja kätilöt hävisi niiden mukana, niin synnyttävät naiset joutuvat kiitämään ambulansseilla 300-400 kilometrin päähän synnytyssairaalaan. Moni vauva ei odota vaan syntyy autossa/ambulanssissa säässä kuin säässä.\nSynnyttämisessä on vaaransa ja minä näen heidän synnytyspalveluidensa hävittämisen synnyttävien äitien HEITTEILLEJÄTTÖNÄ, josta heidän tulisi haastaa oikeuteen hallitus, joka heidät heitteille jättää. Heitteilejättö on RIKOS!\nSivistysvaltiossa ei hädässä olevaa tulisi jättää heitteille.\nJos syntyy ambulanssissa tai himassa kaikki on hyvin.\nJos vuori ei tule allahin luokse, allah menee vuoren luokse.\nDirlandaa, oletko täysin\nToivon, että saat samaa palvelua kohdallesi kuin toivot muille.\nTotta. Toisaalta meillä kaikilla on vastustamaton halu tehdä välttämättömyyksistä hyveitä.\nJos Suomi ei mene Muhammedien luokse, niin Muhammedit tulevat Suomeen.\nJäämeren rata - Rollo pääkaupungiksi\nKun SOTE-kritiikkiä seuraa, niin ei voi välttyä ajatukselta että nyt kritisoidaan lähinnä sitä kun sosiaali- ja terveyspalvelut avataan yksityisen sektorin kilpailulle. Ongelmaksi nähdään nimenomaan se, että yksityiset yritykset voivat tehdä voittoa.\nUudistuksen yksi lähtökohta oli se, että on luotava järjestelmä joka parantaa palveluiden saatavuutta ja lyhentää jonoja. Jos julkinen sektori ei pysty järkevällä kustannuksella parantamaan palveluiden saatavuutta, niin miksei yksityinen sektori saa tarjota palveluita jotka parantavat palveluiden saatavuutta?\nJos yksityistä palveluntarjontaa ei synny sinne missä ei ole markkinoita, ongelma ei ole SOTE-uudistuksessa.\nJulkista sektoria on ajettu alas ennen tätä hässäkkää. Tarkoituksella?\nParempihan nuokin miljardit on työntää veroparasiitteihin?\nJulkinen palveluntuottaja säilyy, kyllä sitä saa käyttää jatkossakin, ja jopa hintataso on molemmissa sama.\nEn näe tilanteessa mitään eriskummallista.\nJulkisen sektorin alasajo perustuu menneisyysromantikkojen tunteeseen.\nJulkisen sektorin osuus suhteessa bruttokansantuotteeseen kasvaa koko ajan, siinä mielessä tuo tunne johtaa harhaan.\nJ.V. Snellman on menneisyysromantikkojen suurin sankari, olisi kiva tietää mitä palveluja hänen aikanaan tarjottiin kansalle…\nSulla menee nyt puurot ja vellit sekaisin. Oppisi olisi ok jos tuo yksityinen toimisi omalla pääomallaan mutta nythän ollaan siirtämässä isossa mittakaavassa veronmaksajien rahoja monikansallisille pörssiyrityksille. Heidän tarkoituksensa on tehdä voittoa omistajilleen ja veroja ei juurikaan makseta Suomeen. Siksi verovaroilla kustannettua terveydenhoitoa ei pidä yksityistää vaan tehdä julkinen paremmin. Byrokratiaa ja sen mukana johttoporrasta karsimalla ja palveluketjuja tehostamalla saataisiin isot säästöt.\nYksityistämistä ja osinkoja\nHöpöhöpö. Nykyiset arvauskeskukset eivät ole tyhjästä lempinimeään saaneet. Toisin oli ennen kun lääkärille pääsi ja diagnoosi tuli tutkimusten ja laboratorionäytteiden perusteella.\nNiinpä, miksi julkinen terveydenhoito on päästetty rapautumaan?\nIHMISTEN SAIRAUKSILLA JA HÄDÄLLÄ\non moraalisesti väärin lyödä rahoiksi!\nHoidon saaminen on PERUSOIKEUS, jolla EI tule rahastaa!\nMitenkä nälän kohdalla toimitaan?\nSaako nälkäiselle myydä ruokaa?\nEsim. Hursti jakaa ruokaa nälkäisille\nei myy sitä.\nJa olen sen verran vanha, että muistan Biafran (nyk. Zaire…..vai mikä lie tänään? Nigeriako?) nälkäiset, Sudanin nälkäiset, Etiopian nälkäiset jne. joille ollaan viety kuormakaupalla ruokaa ja rahaa ihan ilmaiseksi kuule.\nKaupathan myyvät ruokaa, ja tunnetustihan niin ärhäkkää syöpää ei ole että se tappaisi nopeammin kuin syömättömyys.\nEi toki voittoa nähdä ongelmaksi, päin vastoin. Käsittääkseni sitä juuri tavoitellaan. Ja se on minulle ihan fine. Tässä olen eri mieltä.\nPelkoja herättää pikemminkin voittojen valuminen pois kansantaloutta hyödyntämästä.\nTämä on äärimmäisen monimutkainen asia. Suurin muutos Suomen sosiaalipolitiikassa sataan vuoteen. Näppituntuma omasta työ- ja kaveripiiristä on se, etä jengi on vähän varpaillaan.\nOllaanko tässä syöksymässä säkki päässä pimeään?\nNiin mutta se mahdollisuus on vain muutamalla harvalla ja isolla putiikilla eli ongelma on kilpailun puute.\nKuten soten paras kritisoija Elina Lepomäki kirjoittaa: ”Maakunnan liikelaitos ei voi mennä konkurssiin eikä se maksa veroja. Sen kanssa kilpaillakseen on yksityisen yrityksen oltava mahdollisimman suuri. Suuruuden ekonomiaan tähdätään myös suoralla sääntelyllä ja sote-palveluiden rahoitusratkaisulla.”\n”Valtion asettama pehmeä budjettirajoite yhdistettynä vaillinaiseen kilpailuun sen sijaan tulee veronmaksajille kalliiksi. Kilpailua ei käytännössä ole, jos markkinoilla on vain muutama toimija…”\nValtio siis itse asettaa epäterveet kannustimet (oman vallanhimon vuoksi) yksityisille toimijoille eikä ylipäätään voida puhua mistään aidosta yksityistämisestä, vapaista markkinoista kun verovaroilla tehdään bisnestä\nLiittäisitkö sairasvakuutukset järjestelmään?\nen halua Suomeen mitään amerikkalaista systeemiä.\nJos haluat kustantaa sosiaali- ja terveyspalvelut verovaroin, niin sillä sitten luonnollisesti maksetaan yksityisten palveluntarjoajien palvelutkin.\nJos systeemi ei tunnu kohtuulliselta, niin eriytetään rahoitus. Minä maksan mielelläni vakuutusta ja säästän veroissa.\nSe ei toimi noin Suomessa\nSuomessa EI veroja lasketa vaikka ottaisit kuinka monta vakuutusta. Siinähän sitten maksat korkeita veroja JA vakuutuksia rinnakkain ja kuormitat itseäsi maksuilla.\nNe verot, jotka sijoitettaisiin suomalaisten terveydenhuoltoon niinkuin tähän asti sijoitetaan suomalaisten sijasta sitten mamuloisten ILMAISIIN terveyspalveluihin, sillä eihän heillä ole itsellä rahaa mitään maksaa kun elävät Suomessa sossutuilla ja ovat työrajoitteisia.\nKöyhä suomalainen jää varattomana ilman terveyspalveluja.\nNÄIN SE SUOMESSA MENEE!\nNiin ja niihin sun vakuutuksiin tulee sitten myös se 24%:n alv:i päälle, älä unohda sitä!\nÄlä huoli, alvia en maksa jos päädytään siihen että ihmiset saavat valita järjestävätkö palvelunsa veroilla vai vakuutuksilla.\nOlisin osittain valmis. On infantiilia kuvitella että nykyjärjestelmässä VALTIO MAKSAA MINULLE SYDÄMENSIIRRON. Kaverit sen maksaa, hampaat irvessä.\nOnpa sulla kivoja kavereita\njos ne maksaa sun edestä ja säästävät vielä meitä veronmaksajiakin.


UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TUOMIO (neljäs jaosto)\n18 päivänä joulukuuta 2014 (*)\nEnnakkoratkaisupyyntö – Sosiaalipolitiikka – Irtisanominen – Peruste – Työntekijän lihavuus – Yleistä lihavuuteen perustuvan syrjinnän kieltoa koskevaa periaatetta ei ole – Direktiivi 2000/78/EY – Yhdenvertainen kohtelu työssä ja ammatissa – Kaiken vammaisuuteen perustuvan syrjinnän kielto – ˮVammanˮ olemassaolo\njossa on kyse SEUT 267 artiklaan perustuvasta ennakkoratkaisupyynnöstä, jonka retten i Kolding (Tanska) on esittänyt 25.6.2013 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut unionin tuomioistuimeen 27.6.2013, saadakseen ennakkoratkaisun asiassa\nFag og Arbejde (FOA), Karsten Kaltoftin puolesta,\nKommunernes Landsforening (KL), Billundin kunnan puolesta,\nUNIONIN TUOMIOISTUIN (neljäs jaosto),\ntoimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja L. Bay Larsen sekä tuomarit K. Jürimäe, J. Malenovský, M. Safjan (esittelevä tuomari) ja A. Prechal,\njulkisasiamies: N. Jääskinen,\nkirjaaja: hallintovirkamies C. Strömholm,\nottaen huomioon kirjallisessa käsittelyssä ja 12.6.2014 pidetyssä istunnossa esitetyn,\n– Fag og Arbejde (FOA), Karsten Kaltoftin puolesta, edustajanaan advokat J. Sand,\n– Kommunernes Landsforening (KL), Billundin kunnan puolesta, edustajanaan advokat Y. Frederiksen,\n– Tanskan hallitus, asiamiehinään C. Thorning ja M. Wolff,\n– Euroopan komissio, asiamiehinään M. Clausen ja D. Martin,\nkuultuaan julkisasiamiehen 17.7.2014 pidetyssä istunnossa esittämän ratkaisuehdotuksen,\n1 Ennakkoratkaisupyyntö koskee unionin yleisten oikeusperiaatteiden ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27.11.2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (EYVL L 303, s. 16) tulkintaa.\n2 Tämä pyyntö on esitetty asiassa, jossa ovat vastakkain Karsten Kaltoftia edustava ammattijärjestö Fag og Arbejde (FOA) ja Billundin kuntaa (Tanska) edustava Kommunernes Landsforening (KL) (Tanskan kuntaliitto) ja joka koskee Kaltoftin irtisanomisen, jonka väitetään perustuneen hänen lihavuuteensa, lainmukaisuutta.\n3 Direktiivin 2000/78 johdanto-osan 1, 11, 12, 15, 28 ja 31 perustelukappaleessa todetaan seuraavaa:\nˮ(1) [SEU] 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan unioni perustuu jäsenvaltioille yhteisiin vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin, ja unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä[, Roomassa 4.11.1950 allekirjoitetussa,] Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä.\n(11) Uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjintä voi haitata Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamista, etenkin korkean työllisyysasteen ja sosiaalisen suojelun korkean tason saavuttamista, elintason ja elämänlaadun kohottamista, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja solidaarisuutta sekä henkilöiden vapaata liikkuvuutta.\n(12) Koko yhteisössä olisi kiellettävä tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluva kaikenlainen uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva välitön tai välillinen syrjintä. – –\n(15) Niiden tosiseikkojen arviointi, joiden perusteella voidaan päätellä välittömän tai välillisen syrjinnän olemassaolo, on kansallisen tuomioistuimen tai muun toimivaltaisen elimen tehtävä kansallisessa lainsäädännössä tai käytännössä noudatettavien sääntöjen mukaisesti. Näissä säännöissä voidaan määrätä erityisesti välillisen syrjinnän toteamisesta mitä tahansa keinoa käyttäen tilastotiedot mukaan lukien.\n(28) Tässä direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimuksista, ja siten jäsenvaltiot voivat antaa tai pitää voimassa edullisempia säännöksiä. Tämän direktiivin täytäntöönpanoa ei tulisi käyttää perusteena jäsenvaltiossa vallitsevan tilanteen heikentämiseksi.\n(31) Todistustaakkaa koskevia sääntöjä on mukautettava niissä tapauksissa, jolloin on ilmeistä, että kyseessä on syrjintätapaus, ja kun yhdenvertaisen kohtelun periaatteen tehokas soveltaminen edellyttää, että todistustaakan on siirryttävä vastaajalle, kun tällaisesta syrjinnästä on annettu näyttö. Vastaajan tehtävänä ei kuitenkaan ole näyttää, että kantaja tunnustaa tiettyä uskontoa, hänellä on tiettyjä vakaumuksia, tietty vamma, hän on tietyn ikäinen tai edustaa tiettyä sukupuolista suuntautumista.ˮ\n4 Kyseisen direktiivin 1 artiklassa säädetään seuraavaa:\nˮTämän direktiivin tarkoituksena on luoda yleiset puitteet uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiselle työssä ja ammatissa yhdenvertaisen kohtelun periaatteen toteuttamiseksi jäsenvaltioissa.ˮ\n5 Mainitun direktiivin 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:\nˮ1. Tässä direktiivissä ʼyhdenvertaisen kohtelun periaatteellaʼ tarkoitetaan, ettei minkäänlaista 1 artiklassa tarkoitettuun seikkaan perustuvaa välitöntä tai välillistä syrjintää saa esiintyä.\n2. Sovellettaessa 1 kohtaa:\na) välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan jonkin 1 artiklassa tarkoitetun seikan perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa;\n6 Saman direktiivin 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetään seuraavaa:\nˮYhteisölle annetun toimivallan puitteissa tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin henkilöihin sekä julkisella että yksityisellä sektorilla, julkisyhteisöt mukaan lukien, kun kyseessä on:\nc) työolot ja -ehdot, myös irtisanominen ja palkka.ˮ\n7 Direktiivin 2000/78 5 artiklassa säädetään seuraavaa:\nˮSen varmistamiseksi, että yhdenvertaista kohtelua koskevaa periaatetta noudatetaan vammaisten osalta, on tehtävä kohtuullisia mukautuksia. Tämä merkitsee, että työnantajan on toteutettava asianmukaiset ja kulloistenkin tarpeiden mukaiset toimenpiteet, jotta vammaiset voivat päästä johonkin toimeen, harjoittaa sitä ja edetä urallaan tai saada koulutusta, jollei näistä toimenpiteistä aiheudu työnantajalle kohtuutonta rasitetta. Tätä rasitetta ei pidetä kohtuuttomana, jos se riittävässä määrin korvautuu jäsenvaltiossa toteutetuilla vammaispolitiikan toimenpiteillä.ˮ\n8 Kyseisen direktiivin 8 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa:\nˮJäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön tai pitää voimassa säännöksiä, jotka ovat yhdenvertaisen kohtelun periaatteen turvaamiseksi edullisempia kuin tämän direktiivin säännökset.ˮ\n9 Mainitun direktiivin 10 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:\nˮ1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisen oikeudenkäyttöjärjestelmänsä mukaisesti sen varmistamiseksi, että kun henkilö, joka katsoo kärsineensä vääryyttä sen vuoksi, että häneen ei ole sovellettu yhdenvertaisen kohtelun periaatetta, esittää tuomioistuimessa tai muussa toimivaltaisessa viranomaisessa tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa tapahtuneen välitöntä tai välillistä syrjintää, vastaajan on näytettävä toteen, että yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ei ole rikottu.\n2. Mitä 1 kohdassa säädetään, ei estä jäsenvaltioita ottamasta käyttöön todistelua koskevia sääntöjä, jotka ovat kantajalle edullisempia.ˮ\n10 Direktiivi 2000/78 on saatettu osaksi Tanskan oikeusjärjestystä syrjinnän kieltämisestä työmarkkinoilla annetun lain muuttamisesta ym. 22.12.2004 annetulla lailla nro 1417 (lov om ændring af lov om forbud mod forskelsbehandling på arbejdsmarkedet m.v.).\n11 Kyseisen lain, sellaisena kuin se on 16.12.2008 julkaistuna (lovbekendtgørelse nro 1349), 1 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:\nˮSyrjinnällä tarkoitetaan tässä laissa välitöntä tai välillistä syrjintää, joka perustuu rotuun, ihonväriin, uskontoon tai vakaumukseen, poliittiseen mielipiteeseen, sukupuoliseen suuntautumiseen, ikään, vammaan tai kansalliseen, yhteiskunnalliseen tai etniseen alkuperään.ˮ\n12 Mainitun lain 2 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:\nˮTyönantaja ei saa syrjiä työntekijää tai työnhakijaa palkkauksen, irtisanomisen, siirron tai ylentämisen yhteydessä eikä silloin, kun kyse on palkka- ja työehdoista.ˮ\n13 Saman lain 2 a §:ssä säädetään seuraavaa:\nˮTyönantajan on toteutettava asianmukaiset ja kulloistenkin tarpeiden mukaiset toimenpiteet, jotta vammaiset voivat päästä johonkin toimeen, harjoittaa sitä tai edetä urallaan tai saada koulutusta. Tällaista velvollisuutta ei ole, jos sen aiheuttama rasite työnantajalle on kohtuuton. Tätä rasitetta ei pidetä kohtuuttomana, jos se riittävässä määrin korvautuu julkisen sektorin toimenpiteillä.ˮ\n14 Syrjinnän kieltämisestä annetun lain 7 §:n 1 momentissa säädetään seuraavaa:\nˮHenkilö, joka on kärsinyt vahingon 2–4 §:ssä tarkoitettujen oikeuksien loukkaamisen seurauksena, voi saada korvausta.ˮ\n15 Kyseisen lain 7 a §:ssä säädetään seuraavaa:\nˮJos henkilö, joka katsoo tulleensa loukatuksi 2–4 §:n rikkomisen seurauksena, näyttää toteen seikkoja, joiden perusteella on syytä olettaa, että on tapahtunut välitöntä tai välillistä syrjintää, vastapuolen on pystyttävä näyttämään toteen, ettei yhdenvertaisuusperiaatetta ole loukattu.”\n16 Billundin kunta, joka on yksi Tanskan julkishallinnon yksiköistä, otti Kaltoftin 1.11.1996 määräaikaisella työsopimuksella perhepäivähoitajan tehtävään hoitamaan lapsia kotonaan.\n17 Billundin kunta teki Kaltoftin kanssa tämän jälkeen toistaiseksi voimassa olevan sopimuksen perhepäivähoitajana toimimisesta siten, että sopimus tuli voimaan 1.1.1998. Kaltoft hoiti tätä tehtävää noin 15 vuoden ajan.\n18 Pääasian asianosaiset ovat yksimielisiä siitä, että Kaltoft oli koko Billundin kunnan palveluksessa työskentelynsä ajan Maailman terveysjärjestön (WHO) tarkoittamalla tavalla lihava ja että lihavuus kuuluu WHO:n soveltaman ˮKansainvälisen tautiluokituksenˮ (ICD-10 tautiluokitus) luokkaan E66.\n19 Kaltoft yritti laihtua, ja Billundin kunta antoi hänelle tammikuusta 2008 tammikuuhun 2009 terveyspolitiikkansa mukaista taloudellista tukea, jotta hän voisi käydä kuntosalilla ja harrastaa liikuntaa. Kaltoft laihtui mutta lihoi uudelleen, kuten oli käynyt myös hänen aikaisemmilla yrityksillään.\n20 Kaltoft palasi maaliskuussa 2010 perhepäivähoitajan työhönsä perhesyiden vuoksi pitämänsä vuoden mittaisen vapaan jälkeen. Tämän jälkeen perhepäivähoitajien esimies vieraili useampaan otteeseen ennalta sopimatta hänen luonaan ja halusi tietää hänen painonpudotuksestaan. Perhepäivähoitajien esimies saattoi näiden vierailujen yhteydessä todeta, että Kaltoftin paino oli pysynyt lähes muuttumattomana.\n21 Kaltoftilla oli vuoden 2010 kalenteriviikosta 38 alkaen ainoastaan kolme hoidettavaa lasta neljän, joita varten hän oli saanut luvan, sijasta, koska lasten määrä Billundin kunnassa oli laskenut.\n22 Ennakkoratkaisupyynnön mukaan Billundin kunnan lastenhoitajien valvojia oli pyydetty ehdottamaan yhtä perhepäivähoitajaa, joka irtisanottaisiin, ja perhepäivähoitajien esimies päätti ehdotusten pohjalta, että irtisanottava henkilö olisi Kaltoft.\n23 Kaltoftille ilmoitettiin 1.11.2010 puhelimitse, että Billundin kunta aikoi irtisanoa hänet, mistä seurasi julkishallinnon työntekijöiden irtisanomiskäytäntöön kuuluvan kuulemismenettelyn aloittaminen.\n24 Kaltoft vaati samana päivänä perhepäivähoitajien esimiehen kanssa käydyssä keskustelussa, jossa oli läsnä henkilöstön edustaja, saada tietää syyn siihen, että hän oli ainoa irtisanottava perhepäivähoitaja. Pääasian asianosaiset ovat yhtä mieltä siitä, että Kaltoftin lihavuudesta keskusteltiin kyseisessä kokouksessa. Asianosaiset ovat kuitenkin eri mieltä siitä, miten Kaltoftin lihavuudesta ryhdyttiin keskustelemaan kyseisessä kokouksessa, ja missä määrin Kaltoftin lihavuus otettiin huomioon hänen irtisanomiseensa johtaneessa päätöksentekomenettelyssä.\n25 Billundin kunta antoi Kaltoftille 4.11.2010 päivätyllä kirjeellä muodollisen ilmoituksen aikomuksestaan irtisanoa hänet ja kehotti häntä esittämään mahdolliset huomautuksensa tästä. Mainitussa kirjeessä hänelle kerrottiin, että suunniteltu irtisanominen toteutetaan ˮlasten määrän pienenemiseen, jonka seurauksena työmäärä oli vähentynyt ja jolla oli vakavia taloudellisia vaikutuksia lastenhoitopalveluille ja niiden organisaatiolle, perustuvan erityisen arvioinnin jälkeenˮ.\n26 Kaltoftille ei täsmennetty konkreettisesti perusteluja sille, miksi irtisanottavan perhepäivähoitajan valinnassa oli päädytty juuri häneen. Hän oli ainoa työmäärän väitetyn vähenemisen vuoksi irtisanottu perhepäivähoitaja.\n27 Billundin kunta asetti Kaltoftille määräajan huomautusten esittämiseksi, ja Kaltoft ilmaisi 10.11.2010 päivätyllä kirjeellä tuntemuksensa siitä, että irtisanominen johtui hänen lihavuudestaan.\n28 Billundin kunta irtisanoi Kaltoftin 22.11.2010 päivätyllä kirjeellä, jossa se esitti, että irtisanomista oli edeltänyt ”lasten määrän pienenemiseen perustuva erityinen arviointi”. Billundin kunta ei ottanut lainkaan kantaa Kaltoftin 10.11.2010 päivätyssä kirjeessä ilmaisemaan tuntemukseen siitä, mikä oli hänen irtisanomisensa todellinen syy.\n29 FOA on Kaltoftin edustajana nostanut kanteen retten i Koldingissa (Koldingin tuomioistuin) ja väittänyt, että Kaltoftia oli hänen irtisanomisensa yhteydessä syrjitty lihavuuden perusteella ja että hänen kuului saada korvaus tällaisesta syrjinnästä.\n30 Tässä tilanteessa retten i Kolding on päättänyt lykätä asian käsittelyä ja esittää unionin tuomioistuimelle seuraavat ennakkoratkaisukysymykset:\nˮ1) Onko esimerkiksi SEU 6 artiklan perusoikeuksia koskevassa säännössä ilmenevän unionin oikeuden vastaista se, että työnantaja yleisesti tai julkishallinnollinen työnantaja erityisesti harjoittaa lihavuuteen perustuvaa erilaista kohtelua?\n2) Voidaanko unionin lainsäädäntöön mahdollisesti sisältyvää lihavuuteen perustuvan erilaisen kohtelun kieltoa soveltaa suoraan Tanskan kansalaiseen ja hänen työnantajaansa, joka on viranomainen?\n3) Jos lihavuuteen perustuva erilainen kohtelu on unionin tuomioistuimen mukaan yleisesti tai erityisesti julkishallinnollisen työnantajan harjoittamana kiellettyä unionissa, voidaanko lihavuuteen perustuvan syrjinnän kiellon vastaista toimintaa arvioitaessa noudattaa jaetun todistustaakan periaatetta siten, että kiellon tehokas täytäntöönpano osoitetuissa syrjintätapauksissa edellyttää todistustaakan siirtämistä vastaajalle eli työnantajalle – –?\n4) Voidaanko lihavuutta pitää [direktiiviin 2000/78] sisältyvän suojan piiriin kuuluvana vammana ja jos voidaan, millä perustein ratkaistaan, seuraako henkilön lihavuudesta konkreettisesti se, että häntä suojaa kyseisen direktiivin mukainen vammaan perustuvan syrjinnän kielto?ˮ\n31 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee ensimmäisellä kysymyksellään olennaisilta osin sitä, onko unionin oikeutta tulkittava siten, että siihen sisältyy lihavuuteen sellaisenaan perustuvan syrjinnän kieltoa työssä ja ammatissa koskeva yleinen periaate.\n32 Oikeuskäytännön mukaan perusoikeuksiin, jotka ovat erottamaton osa unionin oikeuden yleisiä periaatteita, kuuluu muun muassa syrjintäkiellon yleinen periaate, ja tämä sitoo näin ollen jäsenvaltioita silloin kun pääasiassa kyseessä oleva kansallinen tilanne kuuluu unionin oikeuden soveltamisalaan (ks. vastaavasti tuomio Chacón Navas, C‑13/05, EU:C:2006:456, 56 kohta).\n33 Tässä yhteydessä on todettava, ettei missään EU- tai EUT-sopimuksen määräyksessä kielletä syrjintää, joka perustuu lihavuuteen sellaisenaan. Erityisesti on todettava, ettei SEUT 10 tai SEUT 19 artiklassa viitata lihavuuteen.\n34 Oikeuskäytännöstä ilmenee tarkemmin SEUT 19 artiklasta, että kyseisessä artiklassa määrätään ainoastaan unionin toimivallasta ja että koska se ei koske lihavuuteen sellaisenaan perustuvaa syrjintää, se ei voi olla oikeusperustana sellaisille Euroopan unionin neuvoston toimenpiteille, joilla torjutaan tällaista syrjintää (ks. analogisesti tuomio Chacón Navas, EU:C:2006:456, 55 kohta).\n35 Myöskään unionin johdettuun oikeuteen ei sisälly lihavuuteen perustuvaa syrjintää työssä ja ammatissa koskevan kiellon periaatetta. Erityisesti on mainittava, ettei direktiivissä 2000/78 mainita lihavuutta syrjintäperusteena.\n36 Oikeuskäytännön mukaan direktiivin 2000/78 soveltamisalaa ei ole syytä laajentaa analogisesti koskemaan myös syrjintää, joka perustuu muihin perusteisiin kuin niihin, jotka on tyhjentävästi lueteltu kyseisen direktiivin 1 artiklassa (ks. tuomio Chacón Navas, EU:C:2006:456, 56 kohta ja tuomio Coleman, C‑303/06, EU:C:2008:415, 46 kohta).\n37 Niinpä lihavuutta sellaisenaan ei voida pitää perusteena, joka on lisättävä niihin perusteisiin, joihin nähden direktiivissä 2000/78 kielletään kaikenlainen syrjintä (ks. analogisesti tuomio Chacón Navas, EU:C:2006:456, 57 kohta).\n38 Nyt käsiteltävässä asiassa unionin tuomioistuimelle toimitettuun aineistoon ei sisälly mitään sellaista, jonka perusteella voitaisiin katsoa, että pääasian tilanne – siltä osin kuin se liittyy väitetysti lihavuuteen sellaisenaan perustuneeseen irtisanomiseen – kuuluisi unionin oikeuden soveltamisalaan.\n39 Tässä tilanteessa on todettava, ettei myöskään Euroopan unionin perusoikeuskirjan säännöksiä voida soveltaa tällaiseen tilanteeseen (ks. vastaavasti tuomio Åkerberg Fransson, C‑617/10, EU:C:2013:105, 21 ja 22 kohta).\n40 Ensimmäiseen kysymykseen on edellä esitetyn perusteella vastattava, että unionin oikeutta on tulkittava siten, ettei siihen sisälly lihavuuteen sellaisenaan perustuvan syrjinnän kieltoa työssä ja ammatissa koskevaa yleistä periaatetta.\nToinen ja kolmas kysymys\n41 Ensimmäiseen kysymykseen annettu vastaus huomioon ottaen toista ja kolmatta kysymystä ei ole tarpeen tutkia.\n42 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin tiedustelee neljännellä kysymyksellään olennaisilta osin sitä, onko direktiiviä 2000/78 tulkittava siten, että työntekijän lihavuus voi merkitä kyseisessä direktiivissä tarkoitettua ˮvammaaˮ, ja jos vastaus on myöntävä, millä perusteilla tällaisesta lihavuudesta seuraa se, että kyseessä olevan henkilön on saatava mainitulla direktiivillä annettua suojaa vammaisuuteen perustuvaa syrjintää vastaan.\n43 Tanskan hallitus väittää, ettei neljättä kysymystä voida ottaa tutkittavaksi, sillä se on luonteeltaan hypoteettinen. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen esittämästä tosiseikastosta ei sen mukaan nimittäin ilmene, että Kaltoft ei olisi voinut hoitaa tehtäviään sinä aikana, jonka hän työskenteli Billundin kunnan palveluksessa, ja varsinkaan, että häntä olisi pidetty direktiivissä 2000/78 tarkoitetulla tavalla ˮvammaisenaˮ. Näin ollen tähän kysymykseen annettavasta vastauksesta ei ole Tanskan hallituksen mukaan hyötyä pääasian ratkaisemisen kannalta.\n44 Lisäksi Tanskan hallitus esittää, ettei neljänteen kysymykseen annettavasta vastauksesta ole perusteltua epäilystä, sillä se voidaan päätellä selkeästi unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä. Sen mukaan ennakkoratkaisua pyytävä tuomioistuin voisi tuomion HK Danmark (C‑335/11 ja C‑337/11, EU:C:2013:222) 47 kohdan valossa itse lausua pääasiassa direktiivissä 2000/78 tarkoitetun käsitteen ˮvammaˮ määritelmästä.\n45 Tässä yhteydessä on muistutettava, että SEUT 267 artiklan mukaisessa menettelyssä yksinomaan kansallisen tuomioistuimen, jossa asia on vireillä ja joka vastaa annettavasta ratkaisusta, tehtävänä on kunkin asian erityispiirteiden perusteella harkita, onko ennakkoratkaisu tarpeen asian ratkaisemiseksi ja onko sen unionin tuomioistuimelle esittämillä kysymyksillä merkitystä asian kannalta. Jos esitetyt kysymykset koskevat unionin oikeuden tulkintaa, unionin tuomioistuimen on siten lähtökohtaisesti ratkaistava ne. Olettama siitä, että kansallisten tuomioistuinten esittämillä ennakkoratkaisukysymyksillä on merkitystä asian ratkaisemisen kannalta, voidaan kumota vain poikkeuksellisesti, jos on ilmeistä, että pyydetyllä unionin oikeuden tulkitsemisella ei ole mitään yhteyttä kansallisessa tuomioistuimessa käsiteltävän asian tosiseikkoihin tai kohteeseen, jos kyseinen ongelma on luonteeltaan hypoteettinen taikka jos unionin tuomioistuimella ei ole tiedossaan niitä tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja, jotka ovat tarpeen, jotta se voisi antaa hyödyllisen vastauksen sille esitettyihin kysymyksiin (ks. mm. tuomio Åkerberg Fransson, EU:C:2013:105, 39 ja 40 kohta ja tuomio B., C‑394/13, EU:C:2014:2199, 19 kohta).\n46 Nyt käsiteltävässä asiassa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ilmaisee epävarmuutensa direktiivissä 2000/78 tarkoitetun käsitteen ˮvammaˮ tulkinnasta ja tiedustelee neljännellä kysymyksellään, sovelletaanko kyseistä käsitettä lihavaan työntekijään, joka on irtisanottu.\n47 Tässä tilanteessa ei ole ilmeistä, ettei ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen pyytämä unionin oikeuden tulkinta olisi tarpeen sille sen käsiteltäväksi saatetun oikeusriidan ratkaisemiseksi.\n48 Lisäksi mikään ei estä kansallista tuomioistuinta esittämästä unionin tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymystä, johon annettavasta vastauksesta ei voi olla perusteltua epäilystä (ks. tuomio Painer, C‑145/10, EU:C:2011:798, 64 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).\n49 Näin ollen on katsottava, että neljäs kysymys voidaan ottaa tutkittavaksi.\n50 Todettakoon aluksi, että kuten direktiivin 2000/78 1 artiklasta käy ilmi, direktiivillä on tarkoitus luoda yleiset puitteet johonkin kyseisessä artiklassa tarkoitetuista seikoista, joista yksi on vammaisuus, perustuvan syrjinnän torjumiselle työssä ja ammatissa.\n51 Mainitun direktiivin 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan esimerkiksi vammaisuuden perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on kohdeltu tai voitaisiin kohdella vastaavassa tilanteessa.\n52 Direktiiviä 2000/78 sovelletaan sen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan unionille annetun toimivallan puitteissa kaikkiin henkilöihin sekä julkisella että yksityisellä sektorilla, julkisyhteisöt mukaan lukien, kun kyseessä ovat muun muassa irtisanomisen ehdot.\n53 Unionin tuomioistuin on sen jälkeen, kun unioni ratifioi vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen, joka hyväksyttiin Euroopan yhteisön puolesta 26.11.2009 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2010/48/EY (EUVL 2010, L 23, s. 35), katsonut, että direktiivissä 2000/78 tarkoitetun vammaisuuden käsitteen on ymmärrettävä tarkoittavan muun muassa pitkäaikaisista fyysisistä, henkisistä tai psyykkisistä vaurioista johtuvaa rajoitetta, joka vuorovaikutuksessa erilaisten esteiden kanssa voi estää asianomaisen henkilön täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisen työelämään yhdenvertaisesti muiden työntekijöiden kanssa (ks. tuomio HK Danmark, EU:C:2013:222, 37–39 kohta; tuomio Z., C‑363/12, EU:C:2014:159, 76 kohta ja tuomio Glatzel, C‑356/12, EU:C:2014:350, 45 kohta).\n54 Tätä vammaisuuden käsitettä ei ole ymmärrettävä ainoastaan mahdottomuudeksi tehdä työtä vaan myös työntekoa rajoittavaksi haitaksi. Toisenlainen tulkinta olisi vastoin kyseisen direktiivin tavoitetta, jolla tähdätään erityisesti siihen, että vammainen henkilö voi päästä työhön ja tehdä työtä (ks. tuomio Z., EU:C:2014:159, 77 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).\n55 Se, että direktiiviä pitäisi soveltaa vamman kulloisenkin syyn mukaan, olisi lisäksi ristiriidassa direktiivin tavoitteen eli yhdenvertaisen kohtelun toteuttamisen kanssa (ks. tuomio HK Danmark, EU:C:2013:222, 40 kohta).\n56 Direktiivissä 2000/78 tarkoitettu vammaisuuden käsite ei nimittäin riipu siitä, missä määrin henkilö on voinut vaikuttaa vammansa aiheutumiseen.\n57 Lisäksi on todettava, että direktiivin 2000/78 1 artiklassa tarkoitettu vammaisuuden käsite on määritelty ennen sen 5 artiklaan otettuja kohtuullisten mukautusten määrittelyä ja arviointia. Kyseisen direktiivin johdanto-osan 16 perustelukappaleen mukaan tällaisten toimenpiteiden tarkoituksena on ottaa huomioon vammaisten tarpeet, ja ne ovat siis vamman käsitteen seuraus eivätkä tekijä (ks. vastaavasti tuomio HK Danmark, EU:C:2013:222, 45 ja 46 kohta). Niinpä pelkästään se seikka, ettei tällaisia mukautuksia ole tehty Kaltoftia varten, ei riitä perusteeksi katsoa, ettei hän voi olla mainitussa direktiivissä tarkoitetulla tavalla vammainen.\n58 On todettava, ettei lihavuus ole sellaisenaan direktiivissä 2000/78 tarkoitettu ˮvammaˮ siitä syystä, ettei sen luontaisena väistämättömänä seurauksena ole edellä 53 kohdassa tarkoitetun kaltainen rajoitus.\n59 Jos kyseessä olevan työntekijän lihavuus sen sijaan aiheuttaa tietyissä olosuhteissa fyysisistä, henkisistä tai psyykkisistä vaurioista johtuvan rajoitteen, joka vuorovaikutuksessa erilaisten muiden esteiden kanssa voi estää asianomaisen henkilön täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisen työelämään yhdenvertaisesti muiden työntekijöiden kanssa ja on pitkäaikainen, tällainen lihavuus kuuluu direktiivissä 2000/78 tarkoitetun vammaisuuden käsitteen alaan (ks. vastaavasti tuomio HK Danmark, EU:C:2013:222, 41 kohta).\n60 Näin olisi muun muassa silloin, jos työntekijän lihavuus estäisi hänen täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisensa työelämään yhdenvertaisesti muiden työntekijöiden kanssa rajoittuneen liikuntakyvyn tai työtehtävien suorittamisen estävien tai työntekoa haittaavien sairauksien vuoksi.\n61 Kuten ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin esittää, nyt käsiteltävässä asiassa on riidatonta, että Kaltoft oli lihava koko sen ajan, jonka hän työskenteli Billundin kunnan palveluksessa, eli pitkäaikaisesti.\n62 Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen on tarkastettava, aiheuttiko Kaltoftin lihavuus pääasiassa edellä 53 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttävän rajoitteen siitä huolimatta, että hän hoiti työtehtäviään lähes 15 vuotta, kuten edellä 17 kohdassa on mainittu.\n63 Siltä varalta, että ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin päätyisi siihen lopputulokseen, että Kaltoftin lihavuus täytti edellä 53 kohdassa tarkoitetut edellytykset, on muistutettava sovellettavasta todistustaakasta, että direktiivin 2000/78 10 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisen oikeudenkäyttöjärjestelmänsä mukaisesti sen varmistamiseksi, että kun henkilö, joka katsoo kärsineensä vääryyttä sen vuoksi, että häneen ei ole sovellettu yhdenvertaisen kohtelun periaatetta, esittää tuomioistuimessa tai muussa toimivaltaisessa viranomaisessa tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa tapahtuneen välitöntä tai välillistä syrjintää, vastaajan on näytettävä toteen, että yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ei ole rikottu. Mainitun artiklan 2 kohdassa todetaan, ettei 1 kohdassa säädetty estä jäsenvaltioita ottamasta käyttöön todistelua koskevia sääntöjä, jotka ovat kantajalle edullisempia.\n64 Neljänteen kysymykseen on edellä esitetyn perusteella vastattava, että direktiiviä 2000/78 on tulkittava siten, että työntekijän lihavuus merkitsee kyseisessä direktiivissä tarkoitettua ˮvammaaˮ, jos se aiheuttaa muun muassa pitkäaikaisista fyysisistä, henkisistä tai psyykkisistä vaurioista johtuvan rajoitteen, joka vuorovaikutuksessa erilaisten esteiden kanssa voi estää asianomaisen henkilön täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisen työelämään yhdenvertaisesti muiden työntekijöiden kanssa. Kansallisen tuomioistuimen tehtävä on arvioida, täyttyvätkö nämä edellytykset pääasiassa.\n65 Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely unionin tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta. Oikeudenkäyntikuluja, jotka ovat aiheutuneet muille kuin näille asianosaisille huomautusten esittämisestä unionin tuomioistuimelle, ei voida määrätä korvattaviksi.\nNäillä perusteilla unionin tuomioistuin (neljäs jaosto) on ratkaissut asian seuraavasti:\n1) Unionin oikeutta on tulkittava siten, ettei siihen sisälly lihavuuteen sellaisenaan perustuvan syrjinnän kieltoa työssä ja ammatissa koskevaa yleistä periaatetta.\n2) Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27.11.2000 annettua neuvoston direktiiviä 2000/78/EY on tulkittava siten, että työntekijän lihavuus merkitsee kyseisessä direktiivissä tarkoitettua ˮvammaaˮ, jos se aiheuttaa muun muassa pitkäaikaisista fyysisistä, henkisistä tai psyykkisistä vaurioista johtuvan rajoitteen, joka vuorovaikutuksessa erilaisten esteiden kanssa voi estää asianomaisen henkilön täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisen työelämään yhdenvertaisesti muiden työntekijöiden kanssa. Kansallisen tuomioistuimen tehtävä on arvioida, täyttyvätkö nämä edellytykset pääasiassa.\n* Oikeudenkäyntikieli: tanska.


• katso viestiketjua - Lihaskramppiko?\nTänään on Pe Kesä 21, 2019 1:41 am\nViestin otsikko: Lihaskramppiko?\nLähetetty: La Elo 20, 2016 9:28 pm\nMeillä olisi seuraavanlainen ongelma puolitoistavuotiaan englanninvinttikoira urokseni kanssa. Käymme usein koirani kanssa koirapuistossa, ja siellä ollessa koirani tekee useita 10-30 sekuntia kestäviä sprinttejä itsekseen. Sprinttien välissä se tutkii paikkoja - keräilee voimia - ja lähtee juoksemaan uudestaan kun siltä taas tuntuu. Kaikki on ok, ja näin siis kun olemme koirani kanssa kahdestaan.\nTilanne muuttuu toiseksi, jos koirapuistoon tulee toinen koira. Tässä tilanteessa oma koirani haastaa toista koiraa koko ajan leikkimään, ja juoksee samalla itsensä uuvuksiin. Tuntuu, ettei koirani tunne omia rajojaan toisten koirien seurassa. Suuren määrän juoksettuaan koirani saa jonkinlaisen kipukohtauksen. Se alkaa uikuttamaan ja ulvomaan kivusta, ja usein myös ontuu jotain jalkaa. Jos otan koirani takaisin hihnaan ja lähden sen kanssa kävelemään, niin kipu poistuu hetkellisesti. Mutta jos päästän sen uudestaan vielä vapaaksi, se aloittaa juoksemisen, ja sama kipukohtaus ja ontuminen toistuu. Ontuminen loppuu yleensä lopullisesti noin 5-10 minuutin kuluttua kun olemme poistuneet puistosta.\nOsaisitteko yhtään auttaa mistä on kyse? Lihaskrampistako? Ja mitä voisin mahdollisesti tehdä ettei tämmöistä tapahtuisi? Koirani syö raakaruokaa, saa säännöllisesti elektrolyyttilisää, ja kaikkien vitamiinien ja hivenaineiden saanti pitäisi olla kunnossa.\nViestin otsikko: Re: Lihaskramppiko?\nLähetetty: La Elo 20, 2016 11:21 pm\nSelkävaivalta kuullostaisi. Kannattanee suoraan etsiä joku pätevä osteopaatti.


YHTYMÄVALTUUSTON TYÖJÄRJESTYS - PDF\nDownload "YHTYMÄVALTUUSTON TYÖJÄRJESTYS"\n1 SEINÄJOEN KOULUTUSKUNTAYHTYMÄN YHTYMÄVALTUUSTON TYÖJÄRJESTYS Hyväksytty yhtymävaltuustossa I YLEISTÄ 1 Yhtymävaltuuston toiminnan järjestelyt Yhtymävaltuuston toimikauden ensimmäisen kokouksen kutsu koolle yhtymähallituksen puheenjohtaja, ja kokouksen avaa iältään vanhin läsnä oleva valtuutettu, joka johtaa puhetta, kunnes yhtymävaltuuston puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat on valittu. Puheenjohtajat valitaan yhtymävaltuuston toimikaudeksi, ellei yhtymävaltuusto toisin päätä. Yhtymävaltuustossa on kaksi varapuheenjohtajaa eli ensimmäinen ja toinen varapuheenjohtaja. Yhtymävaltuuston toiminnan sisäistä järjestelyä koskevien asioiden valmistelua johtaa yhtymävaltuuston puheenjohtaja, jollei valtuusto toisin päätä. Yhtymävaltuuston kokousten pöytäkirjanpitäjänä toimii ja sen muistakin sihteerintehtävistä huolehtii yhtymävaltuuston määräämä viranhaltija. 2 Valtuustoryhmän muodostaminen Valtuutetut voivat yhtymävaltuustotyöskentelyä varten muodostaa valtuustoryhmiä. Valtuustoryhmän muodostamisesta, nimestä ja puheenjohtajasta on annettava yhtymävaltuustolle kirjallinen ilmoitus, joka on kaikkien ryhmään liittyvien valtuutettujen allekirjoitettava. Ilmoitus jätetään yhtymävaltuuston puheenjohtajalle. Valtuustoryhmänä pidetään myös yhtä valtuutettua, jos hän on tehnyt 2 momentissa tarkoitetun ilmoituksen. 3 Valtuustoryhmään liittyminen sekä siitä eroaminen tai erottaminen Liittymisestä valtuustoryhmään ja siitä eroamisesta valtuutetun on ilmoitettava kirjallisesti yhtymävaltuustolle. Liittymisilmoitukseen on liitettävä asianomaisen ryhmän kirjallinen hyväksyminen. Jos valtuutettu on erotettu valtuustoryhmästä, valtuustoryhmän on ilmoitettava tästä kirjallisesti yhtymävaltuustolle. 1\n2 II VALTUUTETUN ALOITEOIKEUS 4 Valtuutettujen aloitteet Kokouskutsussa mainittujen asioiden käsittelyn jälkeen on valtuustoryhmällä ja valtuutetulla oikeus tehdä kirjallisia aloitteita kuntayhtymän toimintaa ja hallintoa koskevista asioista. Aloite annetaan puheenjohtajalle. Aloitetta ei oteta heti käsiteltäväksi, vaan se lähetetään yhtymähallituksen valmisteltavaksi. Yhtymävaltuusto voi erikseen päättää, että aloitteesta käydään lähetekeskustelu valmisteluohjeiden antamiseksi. Yhtymähallituksen on vuosittain lokakuun loppuun mennessä esitettävä yhtymävaltuustolle luettelo valtuutettujen tekemistä ja yhtymähallitukselle lähetetyistä aloitteista, joita yhtymävaltuusto ei edellisen vuoden loppuun mennessä ole lopullisesti käsitellyt. Samalla on ilmoitettava, mihin toimenpiteisiin niiden johdosta on ryhdytty. Yhtymävaltuusto voi todeta, mitkä aloitteista on käsitelty loppuun. 5 Yhtymähallitukselle osoitettava kysymys Yhtymävaltuuston jäsen voi tehdä yhtymähallitukselle osoitetun kirjallisen kysymyksen kuntayhtymän toimintaa ja hallintoa koskevasta asiasta. Yhtymähallituksen on vastattava kysymykseen seuraavassa yhtymävaltuuston kokouksessa edellyttäen, että kysymys on jätetty yhtymähallitukselle vähintään kaksi kuukautta ennen yhtymävaltuuston kokousta. Muussa tapauksessa vastauksen antaminen siirtyy sitä seuraavaan yhtymävaltuuston kokoukseen. Jos kysymystä käsiteltäessä tehdään ehdotus tilapäisen valiokunnan asettamisesta tutkimaan kysymyksessä tarkoitettua asiaa, valtuuston on päätettävä tästä. Muuta päätöstä ei kysymyksen johdosta saa tehdä. III YHTYMÄVALTUUSTON KOKOUKSET 6 Kokouskutsu Kokouskutsu yhtymävaltuuston kokoukseen on vähintään neljätoista (14) päivää ennen kokousta lähetettävä erikseen kullekin yhtymävaltuuston ja yhtymähallituksen jäsenelle sekä jäsenkuntien kunnanhallituksille. Samassa ajassa on kokouksesta annettava yleisesti tieto kuntayhtymän kuulutusten ilmoitustaululla. Kokouskutsussa on ilmoitettava kokouksen aika ja paikka sekä käsiteltävät asiat. 2\n3 7 Esityslista Esityslista, joka sisältää selostuksen käsiteltävistä asioista ja ehdotukset yhtymävaltuuston päätöksiksi, on lähetettävä kokouskutsun yhteydessä, jolleivät erityiset syyt ole esteenä. Yhtymävaltuusto voi päättää esityslistan toimittamisesta varavaltuutetuille. 8 Kokouksesta tiedottaminen Valtuuston kokouksen ajasta ja paikasta tiedotetaan ennen kokousta niissä tiedotusvälineissä, joissa valtuusto on päättänyt kokouksistaan tiedottaa. 9 Varavaltuutetun kutsuminen Valtuutetun, joka on estynyt hoitamasta valtuutetun tointaan tai joka on esteellinen käsittelemään jotakin asiaa, on viipymättä ilmoitettava asiasta valtuuston puheenjohtajalle. Puheenjohtajalle tehtävä ilmoitus voidaan jättää myös yhtymävaltuuston sihteerille. Saatuaan valtuutetulta tai muuten luotettavasti tiedon esteestä tai esteellisyydestä puheenjohtajan on kutsuttava valtuutetun sijaan varavaltuutettu. Puheenjohtajan on tarvittaessa saatettava valtuutetun ja muun läsnäoloon oikeutetun henkilön esteellisyys valtuuston ratkaistavaksi. 10 Yhtymähallituksen edustus yhtymävaltuuston kokouksessa Yhtymähallituksen puheenjohtajan ja johtavan rehtorin on oltava läsnä yhtymävaltuuston kokouksessa. Heidän poissaolonsa ei estä asioiden käsittelyä. Yhtymähallituksen jäsenillä on läsnäolo-oikeus. Edellä mainituilla henkilöillä on oikeus ottaa osaa keskusteluun, mutta ei päätöksen tekemiseen, jollei hän ole samalla valtuutettu. 11 Puheenjohdon luovuttaminen varapuheenjohtajalle ja tilapäinen puheenjohtaja Puheenjohtaja voi tarvittaessa yhtymävaltuuston suostumuksella luovuttaa puheenjohdon kokouksessa varapuheenjohtajalle ja osallistua sinä aikana kokoukseen jäsenenä. 3\n4 Jos sekä puheenjohtaja, että varapuheenjohtajat ovat poissa tai esteellisiä jossakin asiassa, valitaan kokoukselle tilapäinen puheenjohtaja. 12 Nimenhuuto Läsnä olevat valtuutetut ja varavaltuutetut todetaan nimenhuudolla. Nimenhuudon jälkeen puheenjohtaja toteaa esteen ilmoittaneet valtuutetut ja läsnä olevat varavaltuutetut sekä onko yhtymävaltuusto laillisesti koolle kutsuttu ja päätösvaltainen. 13 Läsnä olevat valtuutetut ja varavaltuutetut Läsnä oleviksi katsotaan valtuutetut ja varavaltuutetut, jotka ovat saapuneet kokoukseen eivätkä ole ilmoittaneet siitä poistuvansa tai joita muuten ei ole todettu poissa oleviksi. Puheenjohtaja voi toimittaa kokouksen kestäessä tai kokoustauon päätyttyä uuden nimenhuudon, jos se läsnä olevien toteamiseksi on tarpeen. 14 Asioiden käsittelyjärjestys Asiat esitellään yhtymävaltuustolle esityslistan mukaisessa järjestyksessä, jollei yhtymävaltuusto toisin päätä. Käsittelyn pohjana (pohjaehdotuksena) on yhtymähallituksen ehdotus taikka, milloin tarkastuslautakunta tai tilapäinen valiokunta on valmistellut asian, niiden ehdotus. Jos yhtymähallitus, tarkastuslautakunta tai tilapäinen valiokunta on muuttanut esityslistalla olevaa ehdotustaan ennen kuin yhtymävaltuusto on tehnyt päätöksen asiasta, pohjaehdotus on muutettu ehdotus. Jos ehdotus on peruutettu, asia on poistettava esityslistalta. 15 Puheenvuorot Kun asia on esitelty, siitä on varattava tilaisuus keskustella. Puheenvuoro on pyydettävä selvästi havaittavalla tavalla tai toimittamalla puheenjohtajalle kirjallinen puheenvuoropyyntö. Puheenvuorot annetaan pyydetyssä järjestyksessä. Tästä järjestyksestä poiketen puheenjohtaja voi antaa: 1. asian käsittelyn alussa ryhmäpuheenvuoron kunkin valtuustoryhmän edustajalle ryhmien suuruuden mukaisessa järjestyksessä; 4\n5 2. puheenvuoron yhtymähallituksen puheenjohtajalle, johtavalle rehtorille sekä tarkastuslautakunnan ja tilapäisen valiokunnan puheenjohtajalle, jos käsitellään asianomaisen toimielimen valmistelemia asioita; sekä 3. repliikki- ja kannatuspuheenvuoron. Asian käsittelyjärjestystä koskeva työjärjestyspuheenvuoro on annettava ennen muita. 16 Puheenvuorojen käyttäminen Puheenvuoron saaneen on puhuttava paikaltaan tai puhujakorokkeelta. 17 Pöydällepanoehdotus Jos keskustelun kuluessa tehdään kannatettu ehdotus asian pöydällepanosta tai jokin muu ehdotus, jonka hyväksyminen keskeyttäisi asian asiallisen käsittelyn, seuraavien puhujien on puheenjohtajan kehotuksesta rajoitettava puheenvuoronsa koskemaan vain tätä ehdotusta ja siitä on tehtävä päätös ennen kuin keskustelua itse asiasta jatketaan. Jos ehdotus hyväksytään, puheenjohtaja keskeyttää asian käsittelyn; jos se hylätään, jatkuu käsittely. Asia, joka esitetään ensimmäisen kerran yhtymävaltuustolle eikä esityslistaa ole toimitettu kokouskutsun yhteydessä, pannaan pöydälle seuraavaan kokoukseen, jos vähintään neljäsosa läsnä olevista valtuutetuista sitä pyytää. Muussa tapauksessa asian pöydällepanosta päätetään äänten enemmistöllä. 18 Ehdotukset Keskustelun kuluessa tehty ehdotus on annettava kirjallisena, jos puheenjohtaja niin vaatii. Kun kaikki puheenvuorot on käytetty, puheenjohtaja julistaa keskustelun päättyneeksi. Tämän jälkeen hänen on esitettävä yhtymävaltuuston hyväksyttäväksi selostus keskustelun kuluessa tehdyistä ehdotuksista. Ehdotusta, jota ei ole kannatettu tai joka on tehty vaihtoehtoisena taikka ehdotusta, joka menee käsiteltävän asian ulkopuolelle, ei oteta äänestettäväksi. Pohjaehdotus otetaan kuitenkin äänestettäväksi, vaikka sitä ei ole kannatettu. Jollei ole muita äänestykseen otettavia ehdotuksia kuin pohjaehdotus, puheenjohtajan on julistettava se yhtymävaltuuston päätökseksi. 5\n6 19 Äänestystapa Äänestys on toimitettava avoimesti. Jos äänestys on toimitettu muulla tavalla kuin nimenhuudolla, äänestys on vaadittaessa tai puheenjohtaja katsoessa sen selvyyden vuoksi tarpeelliseksi toimitettava uudelleen nimenhuudolla. 20 Äänestysjärjestys Jos ehdotuksista on äänestettävä, puheenjohtaja esittää yhtymävaltuuston hyväksyttäväksi äänestysjärjestyksen, jota laadittaessa on otettava huomioon, että; 1. ensiksi asetetaan äänestettäväksi pohjaehdotuksesta kaksi eniten poikkeavaa ehdotusta. Niistä voittanut asetetaan jäljellä olevista ehdotuksista eniten pohjaehdotuksesta poikkeavaa ehdotusta vastaan, ja näin jatketaan, kunnes saadaan lopullinen vastaehdotus pohjaehdotukselle. Kuitenkin, jos äänestykseen on otettava pohjaehdotuksen kokonaan hylkäämistä tarkoittava ehdotus, se on asetettava viimeisenä äänestettäväksi muista ehdotuksista voittanutta vastaan; 2. jos asia koskee määrärahan myöntämistä, asetetaan ensin äänestettäväksi määrältään suurimman ehdotuksen hyväksyminen tai hylkääminen ja näin jatketaan ehdotusten suuruuden mukaisessa järjestyksessä, kunnes jokin ehdotus hyväksytään, minkä jälkeen pienimmistä ehdotuksista ei enää äänestetä; sekä 3. jos ehdotus on sellainen, että sen hyväksyminen tai hylkääminen on riippumaton muista ehdotuksista, sen on hyväksymisestä tai hylkäämisestä äänestettävä erikseen. Jos päätöksen tekemiseen vaaditaan lain mukaan määräenemmistön kannatus, puheenjohtajan on ilmoitettava siitä ennen äänestyksen toimittamista ja otettava se huomioon äänestyksen tuloksen todetessaan. 21 Toivomusponsi Tehtyään käsiteltävänä olevassa asiassa päätöksen yhtymävaltuusto voi hyväksyä yhtymähallitukselle osoitettavan toivomusponnen, jonka tulee liittyä käsiteltävänä olevaan asiaan ja joka ei saa olla ristiriidassa yhtymävaltuuston päätöksen kanssa eikä muuttaa tai laajentaa sitä. 6\n7 IV VAALIT 22 Yleiset määräykset Milloin vaali toimitetaan suljetuin lipuin, äänestyslipun on oltava kokoon taitettu, ettei sen sisältö ole näkyvissä. Äänestyslipussa ei saa olla asiattomia merkintöjä. Äänestysliput annetaan yhtymävaltuuston puheenjohtajalle nimenhuudon määräämässä järjestyksessä. Puheenjohtaja merkitsee äänestyslippuun kunkin valtuutetun käytettävissä olevan äänimäärän. Milloin vaali on toimitettu suljetuin lipuin, merkintä tehdään taitetun lipun ulkopuolelle. Ääniä voidaan antaa jokaiselle vaalissa kysymykseen tulevalle ehdokkaalle, vaikkei häntä olisi keskustelussa ehdotettu tai kannatettu. 23 Vaalitoimituksen avustajat Toimitettaessa enemmistövaali suljetuin lipuin, kokouksen pöytäkirjantarkastajat toimivat samalla ääntenlaskijoina ja avustavat muutoinkin vaalitoimituksessa, jollei yhtymävaltuusto toisin päätä. Suhteellinen vaali 24 Valtuuston vaalilautakunta Yhtymävaltuusto valitsee toimikaudekseen suhteellisten vaalien toimittamista varten vaalilautakunnan. Lautakunnassa on kolme jäsentä ja kullakin henkilökohtainen varajäsen. Yhtymävaltuusto valitsee jäseniksi valituista puheenjohtajan ja yhden varapuheenjohtajan. Vaalilautakunnan sihteerinä toimii yhtymävaltuuston pöytäkirjanpitäjä, jollei yhtymävaltuusto toisin päätä. 25 Ehdokaslistojen jättäminen ja vaalitoimituksen nimenhuuto Yhtymävaltuusto määrää ajankohdan, milloin ehdokaslistat on viimeistään annettava yhtymävaltuuston puheenjohtajalle sekä milloin vaalitoimituksen nimenhuuto aloitetaan. 26 Ehdokaslistojen laatiminen Ehdokaslistassa saa olla enintään niin monen ehdokkaan nimi kuin vaalissa on valittavia jäseniä ja varajäseniä. 7\n8 Ehdokaslistan otsikossa on mainittava, missä vaalissa sitä käytetään. Ehdokaslista on vähintään kahden valtuutetun allekirjoitettava. Ensimmäinen allekirjoittaja toimii listan asiamiehenä, antaa sen yhtymävaltuuston puheenjohtajalle ja on oikeutettu tekemään siihen 27 :ssä tarkoitetut oikaisut. 27 Ehdokaslistojen tarkastus ja oikaiseminen Kun ehdokaslistojen antamisen määräaika on päättynyt, yhtymävaltuuston puheenjohtaja antaa listat vaalilautakunnalle, joka tarkastaa, ovatko ne asianmukaisesti laaditut. Jos listassa on virheellisyys, annetaan asiamiehelle tilaisuus sen korjaamiseen vaalilautakunnan asettamassa määräajassa. Jos sama henkilö on asiamiehen toimittaman ehdokaslistan korjaamisen jälkeenkin ehdokkaana kahdella tai useammalla listalla, vaalilautakunnan on, mikäli mahdollista, tiedusteltava ehdokkaalta, mille listalle hänen nimensä jätetään. 28 Ehdokaslistojen yhdistelmä Sitten kun edellä 27 :ssä mainittuja oikaisuja varten varattu määräaika on päättynyt, vaalilautakunta laatii hyväksytyistä ehdokaslistoista yhdistelmän, johon jokaiselle ehdokaslistalle merkitään järjestysnumero. Ehdokaslistojen yhdistelmä on pantava ennen vaalitoimituksen nimenhuudon alkamista yhtymävaltuuston istuntohuoneeseen nähtäväksi ja yhtymävaltuustolle julkiluettava. 29 Vaalitoimitus Kunkin valtuutetun on nimenhuudon määräämässä järjestyksessä annettava yhtymävaltuuston puheenjohtajalle äänestyslippu, johon hän on merkinnyt äänestämänsä ehdokaslistan numeron. 30 Vaalin tuloksen toteaminen ja äänestyslippujen säilyttäminen Nimenhuudon päätyttyä yhtymävaltuuston puheenjohtaja antaa äänestysliput vaalilautakunnalle, joka tutkii niiden pätevyyden sekä laskee ja toteaa vaalin tuloksen noudattaen soveltuvin osin, mitä kunnallisvaaleista säädetään. Vaalilautakunta antaa vaalin tuloksesta kirjallisen ilmoituksen yhtymävaltuuston puheenjohtajalle, joka ilmoittaa vaalin tuloksen yhtymävaltuustolle. Vaalissa annetut äänestysliput on säilytettävä, kunnes päätös vaalissa, jossa niitä on käytetty, on saanut lainvoiman. Sama koskee arvonnassa käytettyjä lippuja. Jos vaali on toimitettu suljetuin lipuin, ne on säilytettävä suljetussa päällyksessä. 8\n9 V PÖYTÄKIRJA 31 Pöytäkirja Yhtymävaltuuston pöytäkirjasta noudatetaan soveltuvin osin, mitä pöytäkirjasta hallintosäännössä määrätään. 32 Pöytäkirjan tarkastus Yhtymävaltuuston pöytäkirjan tarkastaa kaksi kullakin kerralla tähän tehtävään valittua valtuutettua, jollei yhtymävaltuusto jonkin asian kohdalla toisin päätä. Tätä sääntöä noudatetaan lukien. 9


Hetki metsässä.: Juhlaillallisella..\nItsenäisyyspäivän aatoniltana pääsin käymään Sallan Poropuiston Tähtitaivaskodassa juhlaillallisella, tavallaan ne olivat samalla myös pikkujoulut. Illan edetessä kodassa alkoi olla varsin lämmin tunnelma. Perinteisen kodan muotoon rakennetussa kodassa keskellä on tulisija, mutta siellä on myös sähköt. Illan aikana laulettiin jouluisia lauluja ja nautittiin hyvästä ruoasta!\nIllallinen oli katettu veneeseen,\nAlkukeittona oli jokin juustokeitto.\nSalaatteja taisi olla kolmea sorttia, lohta kahdessa muodossa..\nRieskaa ja ruisnapin päällä oli jokin kalaisia tzatzikin tyylinen juttu.\nLihaisampia alkupaloja. Ruisleipää, taisi olla Kursulaista.\nPoron kieltä (suurinta herkkuani!!!! ;), lihapullia, poroa.. ja\nPääruoka; poronkäristys ja perunamuussi\nPiiräänkö lisukkeen? Lisukkeena puolukkahillo,\n(joka ei ole suurinta herkkuani...)\nJälkiruoaksi nokipannukahvit tai minun\ntapauksessani teetä.. :) ja täytekakkua.\nValitettavasti pääsi jo unohtumaan osa noista ruokien nimistä, kun on jo pari viikkoa aikaa tapahtuneesta, eikä tullut laitettua ylös, pahoittelut tästä!\nItsenäisyyspäivän illallinen kotona koostui perinteisesti poronpaistista. Tälläkertaa lisukkeena oli lohkoperunat, karpalohyytelö, porkkanat, salaattia ja valkosipulikastiketta. Namskis, että olikin hyvä!\nJälkiruoaksi tein jo edellispäivänä jääkaappiin jähmettymään luumu-kanelikakun.\n(Ps: täytyy vielä harjoitella tuota pimeässä kuvaamista... ;) (viimeiset kuvat otin hät'hätää, kun juuri saavuin sieltä myyjäisistä, niin ei enää siinä jaksanut paljoa tälläillä...)\nEnää 8 yötä jouluun!!!\nLähettänyt Pelaguu klo 11.41\nKirsti 16. joulukuuta 2014 klo 11.48\nVau, niin ihania ja tunnelmallisia kuvia. Varmasti oli tunnelma kohillaan, voi jo aistia kuvistakin. Mie niin tykkään tällaisesta tunnelmasta ja hyvästä ruuasta. Vissiin vanhemmuutaan haluaa tällaista ;) Mukavaa joulunaikaa.\nPelaguu 16. joulukuuta 2014 klo 12.04\nNii'n, pääsisipä joskus valmiiseen pöytään... Minä pääsin nyt peräti kahesti!!! :D Harvinaista herkkua. Kyllähän se oli juu, tunnelma kohillaan! Kiitti Kirsti!\nSusanna Hietanen 16. joulukuuta 2014 klo 14.58\nIhanan persoonallinen kattaus :-)\nPelaguu 16. joulukuuta 2014 klo 20.17\nseita 16. joulukuuta 2014 klo 16.47\nTunnelmallinen illallispaikka ja herkkuja näyttää olevan tarjolla.\nPelaguu 16. joulukuuta 2014 klo 20.16\nKyllähän se varmaan sitäkin on. Kyllä sai herkutella ja nauttia hyvän ruoan ja seuran äärellä.\nKruunuvuokko 16. joulukuuta 2014 klo 17.06\nTodella tunnelma kuin satumaasaa ja herkkuja jos jonkin moisia.\nPelaguu 16. joulukuuta 2014 klo 20.15\nKiitos kruunuvuokko! Oli kyllä herkkuja ja tunnelmaa.\nMaarit 16. joulukuuta 2014 klo 18.23\nVarmasti ruokailu on ollut oikea elämys! Veneeseen katettu...wau!\nPelaguu 16. joulukuuta 2014 klo 19.56\nNo, ruoat ovat minulle lähes päivittäisiä. Ainoastaan poron kieltä saa ehkä kerran kaks vuodessa, mut poroa löytyy aina pakkasesta. Lohi eri muodoissaan - aina silloin tällöin. Ja tosiaankin kirjaan tuohon vielä että kyseessä seisova pöytä!!!! Emme syöneet veneen äärellä, vaan ihan pöydissä.\nPelaguu 16. joulukuuta 2014 klo 20.14\n* korjaan kyseessä seisovapöytä\npioni 16. joulukuuta 2014 klo 21.07\nPelaguu 17. joulukuuta 2014 klo 20.23\nOn hauska idea kyllä. Ei kuitenkaan ihan joka kotiin mahtus.... ;)\nBetween 16. joulukuuta 2014 klo 22.02\nTulipa nälkä näitä herkkuja katsellessa.\nPelaguu 17. joulukuuta 2014 klo 20.24\nJoo niin tuli mullaki kun kuvia uudestaan kaattelin. :)\nEeviregina 16. joulukuuta 2014 klo 22.39\nOnpa herkullista ruokaa! Meille se poro on aika harvinaista, hirvestä teen kyllä ruokaa monta kertaa vuodessa. Mukavaa joulunalustunnelmaa sinne pohjoiseen,teillä on varmaan lunta ihan reilusti. Meilläkin sataa parhaillaan, olispa joulunakin!\nPelaguu 17. joulukuuta 2014 klo 20.26\nKiitos paljon eeviregina. Eipä sitä lunta nyt niin paljoa ole, vois olla enemmänkin, mutta aika sopivasti. Sateli se täälläki, mutta eipä tuo paljoa nakannu. Toivotaan että sielläkin olisi valkea joulu!\nSussi 17. joulukuuta 2014 klo 8.37\nPelaguu 17. joulukuuta 2014 klo 20.21\nOn juu. Valo on pehmeä..\nMaatuska / Selätön puutarhuri 17. joulukuuta 2014 klo 15.45\nUuh, mikä ruokavene! Vesi herahti kielelle.\nPelaguu 17. joulukuuta 2014 klo 20.20\nOlihan se, herkullista! Kiitti.\nPirjo 18. joulukuuta 2014 klo 16.35\nViehättävä paikka :)\nPelaguu 19. joulukuuta 2014 klo 12.28


Search results for: presidentinvaalit2018 - ThinkWall\n43 search results for: presidentinvaalit2018\n#Faktantarkistus Suomessa: #presidentinvaalit2018 analyysia #luottamus lisäämiseksi. #tutkimus @AriElmeriHyvnen Toinen laatijoista @severihamari taustoittaa @Faktabaari #FactCheckIt tilaisuudessa ti 3.4. klo 17- #tiedekulma: https://t.co/vYRrWLkphk https://t.co/R1JcW8XL4e\nViides hanke takana - Faktabaari kääntää uuden sivun - tervetuloa 3.4. #Tiedekulma ➡ https://t.co/vYRrWLkphk 🍻#presidentinvaalit2018 ➡ https://t.co/LCzacvsRiA\nHaavistolla hyvä ja aika kohteliaasti muotoiltu pointti siitä, kuinka paljon #eduskunta on ollut mukana (tai ei ole ollut) keskeisissä turvallisuuspolitiikan linjauksissa. #presidentinvaalit2018 #tiedekulma #faktabaari\nP Piitulainen-Ramsay @piitpet posted on Twitter\nAntaa tulla vaan, valmiina ollaan! #faktabaari #presidentinvaalit2018 #tiedekulma\nJournalismi on faktan tarkistamista, sanoo @suvitanner #journalismi #tiedekulma #presidentinvaalit #presidentinvaalit2018 #faktabaari #fakta\nVaalipäivä lähestyy, jännitys tiivistyy! Tule seuraamaan illan #Yle'n suurta vaalikeskustelua Tiedekulman kisakatsomoon klo 20, paikalla @helsinkiuni asiantuntijoita ja @Faktabaari'n faktantarkistajia. #presidentinvaalit2018 https://t.co/mXiroxQCdo\nHanna Asikainen @_Hasikainen posted on Twitter\nMissä niitä tarkistettuja faktoja voi lukea ja milloin? #faktabaari #tiedekulma #presidentinvaalit2018\nPuolustusyhteistyön määrä keskustelussa on yllättänyt. Lissabonin sopimuksen kohta 42.7 puhuu nimenomaan aseellisen hyökkäyksen tapauksesta, toisin kuin #Väyrynen sanoi, kommentoi @TimoMiettinen. #tiedekulma #presidentinvaalit #presidentinvaalit2018 #faktabaari\n.@AnttiRonkainen kritisioi sitä, että keskustelijat käsittelevät Euroopan Unionin puolustusyhteistyötä ja NATOa erikseen, vaikka käytännössä EU on jo nyt NATOn eurooppalainen pilari. #Tiedekulma #presidentinvaalit2018 #Presidentinvaalit #Faktabaari\nNyt #Tiedekulma ssa välihuomiot asiantuntijoilta! @Aunesluoma ihmettelee, kun muut ehdokkaat haastavat Niinistön sijaan vain toisiaan, ja kysyy, että mitäköhän vaaleja tässä oikein käydäänkään… #Presidentinvaalit #Presidentinvaalit2018 #Faktabaari\n”Jännä huomata, että eniten huomiota saavat #Väyrynen ja Huhtasaari, siitä huolimatta, että heidän kannatus on pieni verrattuna kärkiehdokkaisiin”, kommentoi @VuorelmaJohanna. #tiedekulma #presidentinvaalit #presidentinvaalit2018 #faktabaari\nOnnea vaalibingon voittajat! 🎉 Voittorivi oli: mainitaan #EU:n puolustusyhteistyö, mainitaan #sotapeli, ehdokas viittaa kansan tahtoon. #tiedekulma #faktabaari #presidentinvaalit #presidentinvaalit2018\nSeuraavaksi #Faktabaari toimittajat kertovat, kuinka juuri sinä voit olla heille avuksi faktojen tarkistuksessa. Tässä kolme tapaa ottaa yhteyttä: 1. Nykäise hihasta 2. Täytä vihjelomake faktabaari.fi 3. Twiittaa twitterissä @Faktabaari #Tiedekulma #Presidentinvaalit2018\n.@AnttiRonkainen: Niinistö on niin ylivoimainen, että puolueiden on pitänyt raahata ihmisiä ehdokkaiksi tekemään valmistelutyötä seuraaviin vaaleihin. Ehdokkaat maksimoivat oman hyötynsä jopa keskustelutason kustannuksella. #tiedekulma #presidentinvaalit #presidentinvaalit2018\n.@AnttiRonkainen: Euroopan turvallisuudesta on tullut sen suurimpia poliittisia projekteja, jolla Euroopan unioni ja Euroopan maat on pyritty pitämään samassa veneessä. #tiedekulma #presidentinvaalit #presidentinvaalit2018 #faktabaari\nKiitos @MTS_Suomi briiffauksesta #TueFaktabaaria #joukkorahoitus ja #medialukutaito: https://t.co/3X5RtRiRan Tänään #tiedekulma klo 20-23 #yle #presidentinvaalit2018 tentin #kisakatsomo https://t.co/kizJZQ75dq\nRiina @riinakes posted on Instagram\nSomeone tried some woodoo last night? #woodoo #alexandria #universityofhelsinki #presidentinvaalit2018\nJuulia @julietsdistress posted on Instagram\nJuonsin pressavaalien kisakatsomon #tiedekulma:ssa – hyvinhän se meni ja hauskaa oli! Tässä puhutaan siitä, miksi jotkut kysymykset luokitell…


paahtoporkkanat – Tunnelmallisia makuja\nRavintola Grönin paahtoporkkanat\nKirjoitettu 22 tammikuun, 2020 by Kaisa\nGlorian Ruoka&Viini -lehden Lukijan toive -palsta tarjoilee mielenkiintoisia reseptejä, joita lukijat ovat toivoneet julkaistavaksi lehdessä. Reseptien ruoat ovat ruokia, joita niiden toivojat ovat maistaneet ravintoloissa ja joita he toivovat voivansa valmistaa myös kotona. Hauskaa!\nTähän mennessä en jostakin syystä ole näitä reseptejä tullut kokeilleeksi, mutta nyt otin esiin yhden, joka oli kiinnostellut minua jo pitkään. Kyseessä olivat ravintola Grönin paahtoporkkanat. Alkuperäisohjeessa porkkanoita tarjoiltiin hodarinakin tapaan sämpylän välissä majoneesin, sinapin ja paahdetun sipulin kera. Me söimme paahtoporkkanoita tällä kertaa muun ruoan ohella, mutta kieltämättä ajatus hodarista alkoi kiehtoa. Täytynee kokeilla sitäkin, niin hyviä nämä porkkanat nimittäin olivat. Kerrassaan mainiota!\nP.S. Kuten kuvasta näkyy, Pikku-Kokki on niin ikään kiinnostunut ruokakuvauksesta. Joululahjakameralla on tärkeätä päästä näpsimään. No, josko hänestä kehkeytyisi oma, erityinen ruokakuvaajani.\n6 pientä porkkanaa (á 30 g)\nLaita porkkanat leivinpaperilla vuoratulle pellille, jätä väleihin tilaa, jotta porkkanat karamellisoituvat kunnolla.\nPaahda porkkanoita uunissa noin 20 min. Täydellinen porkkana on kunnolla karamellisoitunut pinnalta, mutta ei vielä muhjua sisältä.\nAvainsanat: Grön, paahtoporkkanat, porkkana, reseptitJätä kommentti


Presidenttiehdokkaat lähes yksimielisiä: terroriuhka ei ole syy rajoittaa maahanmuuttoa | Seinäjoen Sanomat\nPresidenttiehdokkaat lähes yksimielisiä: terroriuhka ei ole syy rajoittaa maahanmuuttoa\nPresidenttiehdokkaiden valtaosa ei rajoittaisi maahanmuuttoa tietyistä maista terroriuhan vuoksi.\nUutissuomalaisen vaalikoneeseen vastanneiden presidenttiehdokkaiden näkemykset terroriuhan vaikutuksista maahanmuuttoon ovat varsin yhdenmukaisia.\nLaura Huhtasaarta (ps.) lukuunottamatta muut ehdokkaat eivät pidä terroriuhkaa riittävänä syynä siihen, että Suomen tulisi rajoittaa maahanmuuttoa tietyistä maista.\nVahvimmin maahanmuuton rajoittamista vastaan ovat Tuula Haatainen (sd.), Pekka Haavisto (vihr.) ja Nils Torvalds (r.). Samaan suuntaan mutta hieman lievemmin ajattelevat puolestaan Merja Kyllönen (vas.), Matti Vanhanen (kesk.) sekä kansanliikkeiden ehdokkaat Sauli Niinistö ja Paavo Väyrynen.\nPelkästään se, että ihminen kuuluu tiettyyn kansallisuuteen tai etniseen ryhmään ei Haataisen mukaan voi olla peruste estää maahanmuuttoa.\nPelkkä etniseen ryhmään kuuluminen ei ole syy estää maahanmuuttoa."\n– Erilaiset uhat on luonnollisesti tunnistettava ja tapauskohtaisesti lakiin perustuvaa turvallisuusarviointia on voitava tehdä. Ihmisiä on kuitenkin tässäkin asiassa kohdeltava yksilöinä, Haatainen arvioi.\nPekka Haaviston mukaan tällä hetkellä erityisesti ISIS:n tappio Irakissa ja Syyriassa saattaa lisätä taisteluista palaavien terroristien määrää eri Euroopan maissa. Tähän uhkaan on suhtauduttava vakavasti.\n– En hyväksy kuitenkaan ajatusta, että tietyistä maista tulijoiden tulo Suomeen estettäisiin terroriuhan vuoksi. Silloin myös syyttömät joutuisivat kärsimään, ja mahdollisesti apua tarvitsevat eivät saisi apua, Haavisto korostaa.\nTerrorismin vastaisessa taistelussa on Haaviston mielestä paneuduttava myös niihin juurisyihin ja olosuhteisiin, joissa terrorismi kasvaa ja kukoistaa.\n– Alkusyyt liittyvät usein marginalisaatioon, täydellisen voimattomuuden ja toivottomuuden tunteisiin sekä yksinkertaisten vastausten, esimerkiksi uskonnollisen fundamentalismin, tarjoamiseen ratkaisuna monimutkaisiin ongelmiin.\nHaaviston mukaan on kiinnitettävä huomiota myös deradikalisaatio-ohjelmiin ja niiden tehokkuuteen, sillä niistä on eri puolilla maailmaa ja myös Euroopassa toimivia kokemuksia.\nJokaista maahan saapuvaa on kohdeltava yksilönä."\nKyllönen pohtii sitä, mihin raja maahanmuuton rajoittamisen osalta vedetään. Hänen mukaansa suurimmat maahanmuuttouhat syntyvät nykyisin maiden sisällä lisääntyvästä eriarvoisuudesta.\nNiinistön mukaan jokaista maahan saapuvaa on kohdeltava yksilönä, eikä henkilöitä voida arvioida vain lähtömaiden perusteella.\n– Sinisilmäisiä emme kuitenkaan saa olla ja Suomen tulee arvioida riskiperusteisen lähestymistavan kautta turvallisuusriskejä. Keskeistö on se, että turvallisuusviranomaisillamme on hyvä ja toimiva yhteistyö muiden valtioiden kanssa, jotta riskihenkilöitä voidaan tunnistaa mahdollisimman hyvin, Niinistö korostaa.\nMyös Vanhanen katsoo, että maahanmuuton on perustuttava yksilökohtaiseen harkintaan. Harkinnassa turvallisuustekijöiden on oltava painavia.\nVäyrysen mukaan terrorismiuhkaa ei voida torjua maakohtaisten rajoitusten avulla. Sen sijaan tarvitaan hallittua yleistä maahanmuuttopolitiikkaa ja ulkorajojen riittävää valvontaa.\nTutki vaalikoneen avulla, kuka on juuri sinulle sopivin presidenttiehdokas.\nUutissuomalainen on Mediatalo Keskisuomalaisen lehtien ja sanomalehti Karjalaisen yhteinen uutistoimitus.\nSe tuottaa uutisia muun muassa Aamupostin, Etelä-Suomen Sanomien, Keskisuomalaisen, Keski-Uusimaan, Länsi-Uusimaan, Savon Sanomien ja Uusimaan sekä Etelä-Suomen Median suurten kaupunkilehtien käyttöön.\nToisin sanoen näitten\nToisin sanoen näitten ehdokkaiden mukaan suomalaisen henki ei ole suojelemisen arvoinen ja on vähemmän tärkeä kuin kenen tahansa joka sattuu rajalle kävelemään. Suomi 100.\nAboriginaali 3.1.2018 07.17\nSuomi pysyy ikuisena\nSuomi pysyy ikuisena perähikiänä, jos tänne ei het saada lähi-idästä tuttua turvattomuuden tunnetta jokaiselle kansalaiselle. Sitäkö ehdokkaat pelkäävät? Jos suomalainen henkilö esittää toiveen, että ensin hoidetaan suomalaisten ongelmat ja huomioidaan sitten muut, nin hänet leimataan rasistiksi. Miksi?\nKäet taskussa 3.1.2018 08.44\nTaas ei tarvitse äänestää .\nTatu 3.1.2018 08.45\nPäin vastoin; nyt juuri pitää\nPäin vastoin; nyt juuri pitää mennä äänestämään. Viltin alle vetäytyminen ei pelasta maatamme. Haavisto voisi mennä arabimaihin levittämään deradikalisaatio-ohjelmia ja tutkia niiden tehokkuutta siellä. Euroopassa ohjelmat toimivat koska sivistystaso on korkeampi eikä peritty väkivaltakaava ole niin pahoin juurtunut. Maahanmuutosta puhutaan yhtenä kombinaaationa, kuitenkin on työperäistä maahanmuuttoa, siirtolaisuutta, perheen yhdistämistä, paluumuuttoa ja sitten ne jotka ovat laittomasti maassamme ja joita piilotellaan kertomatta edes naapureille. Viimeksi mainitut turvallisuusuhka.\noppipoika 3.1.2018 09.16\nMitä väliä kuka siellä\nMitä väliä kuka siellä linnassa seisoo kättelemässä itsenäisyyspäivänä tai kuka pitää joulupuheen? Eihän presidentilla nykyään ole mitään valtaa. Sama kuin äänestäisi maskottia suomelle. Onko väliä, onko se pöllö vai norppa vai vaikka leijona satenkaarenväreissä?\ntyötön 3.1.2018 11.32\nEn ymmärrä tätä\nEn ymmärrä tätä "suvaitsevaiston" teuraalle kävelemistä ja itsetuhon vimmaa. Katsokaa miten Tsekki, Unkari ja Puola tekee suojellakseen kansaa, se piut paut välittää eu kiintiöstä ja ei ota näitä nykyisiä "turva"paikanhakijoita ja niillä ei ole nämä ongelmat leviämässä käsiin mitä esim. Saksassa, Ranskassa, Ruotsissa ja Suomessa on. Mikä aivopesu tämä homma oikein on, kun mantraa toistaien vaan hoetaan ettei pelolle saa antaa valtaa ja rajat vaan auki ja ei ole riittävä peruste vähän tarkemmin katsoa ketä ja mistä tänne tulee ja millä motiiveilla. Ei voi kun Huhtasaarta äänestää.\nVerojenmaksaja 3.1.2018 09.31\nOnneksi on yksi ehdokas, jota\nOnneksi on yksi ehdokas, jota voin äänestää. Joka on kiinni reaalimaailmassa ja haluaisi rajoittaa terrorismin, raiskausten ja väkivallan lisääntymistä Suomessa.\nTepeteus 3.1.2018 09.54\nLaura on fiksu. Nyt sitten\nLaura on fiksu. Nyt sitten on tekemisen paikka, nimittäin äänestämisen. Muuten menee ihan hukkaan tästä asiasta avautuminen. Toivon että kansa ilmaisee mielipiteensä.\nkutsu 3.1.2018 10.16\nHaaviston ja Torvaldsin kanta\nHaaviston ja Torvaldsin kanta oli tiedossa, mutta on SDP:lle suureksi häpeäksi, että Tuula Haatainen on heidän kanssaan samaa mieltä maahanmuuton rajoittamisesta. Yllättäen Merja Kyllösellä on tämän kyselyn perusteella havaittavissa jonkinlaista aivotoimintaa. Siksi arvelen, että Kyllönen tulee saamaan presidentinvaaleissa yli kolme prosenttia äänistä, mutta Haataisen osuus äänistä jää tuon haamurajan alapuolelle.\nHarmaa eminenssi 3.1.2018 12.25\n"terroriuhka ei ole syy\n"terroriuhka ei ole syy rajoittaa maahanmuuttoa" Pöyristyttävä asenne. Eikö kansalaisten turvallisuudella ole mitään väliä? Maahanmuuton säätelyyn on joistain maista on perusteltuja taloudellisia syitä, mutta sellainen maahanmuutto, joka vaarantaa kansalaisten turvallisuuden, tulee, ei vain rajoittaa, vaan estää. Tottakai terroriuhka on painava peruste estää sellaista maahanmuuttoa, joka muualla Euroopassa saatujen kokemusten mukaan lisää terroriuhkaa. Miten ihmeessä presidenttiehdokkaat ajattelevat.\nRune Berg 3.1.2018 12.55\nEi uskalleta sanoa mitään,\nEi uskalleta sanoa mitään, heti heilahtaa rasisti- ja natsikortti vihervasemmistolta pöytään jos joku edes sanookin ettei halua haittamaahanmuuttoa. Kaikki vaan tänne, meillä on tilaa ja sitä rataa ..\nKeijo Kunttu 3.1.2018 15.48\nPitkään Euroopa purki\nPitkään Euroopa purki ylijäämäväestönsä Amerikkaan, Australiaan ym. maihin. Tänne syntyi siis tyhjiö, jota nyt täytetään.\nSimppa47 3.1.2018 23.08


Etusivu / Verkkokauppa / Tekstiilit / Unisun-painopeitto 5 kg\nTuotetunnus (SKU): Y13-2444-010 Osastot: Tyynyt, peitot ja vuodetekstiilit, Tekstiilit Avainsanat tuotteelle peitto, painopeitto\nhttps://niementehtaat.fi/tuotteet/tekstiilit/unisun-painopeitto-5-kg/ 6685 Unisun-painopeitto 5 kg https://niementehtaat.fi/wp-content/uploads/Union-painopeitto_tuotekuva1_1920px.jpg 378.00 378.00 EUR InStock /Tekstiilit/Tyynyt, peitot ja vuodetekstiilit /Tekstiilit Painopeiton vaikutuksia ovat muun muassa motorinen ja psyykkinen rauhoittuminen, turvallisuuden tunteen syntyminen, keskittymisen helpottuminen, stressin lievittyminen, unensaannin helpottuminen, rasituksesta palautuminen sekä kivun lievittäminen. Painopeiton käytöstä voi olla apua myös erilaisten aistisäätelyhäiriöiden kanssa. Painopeittoa ei suositella henkilöille, joilla on erityisen vaikeita hengityselin- tai verenkiertoelimistön sairauksia, vakava osteoporoosi tai murtumia. Diabeetikoiden ja henkilöiden, joilla on suuri riski saada painehaavaumia, tulisi keskustella lääkärin kanssa ennen painopeiton käyttämistä. Unisun-painopeiton materiaali on täysin allergisoimaton ja haitta-aineeton. Peitto on hygieeninen, pehmeä ja äänetön. Peitteen kangas on 70 % co / 30 % polyesteri, sisällä vanukerros. Painorae elintarvikehyväksyttyä polypropeeni-raetta. Painopeiton hoito-ohjeena on vesipesu 60 asteessa, pesukoneen painorajat huomioitava. Voi kuivata matalassa lämpötilassa kuivausrummussa. Unisun-painopeitolle on 1 vuoden takuu.


Sandbox ja Brinc ilmoittivat US$ 50M Open Metaverse Accelerator Program -rahoituksesta 100 startupille ￼ - Uusi bittivaluutta\nKryptovaluutat ja sijoitusmarkkinat\nSandbox ja Brinc ilmoittivat US$ 50M Open Metaverse Accelerator Program -rahoituksesta 100 startupille ￼\nSandbox Metaverse Accelerator Program investoi 30–40 lohkoketjuyritystä vuodessa, mikä auttaa kehittämään avointa metaversea\nOhjelma investoi jopa 250 000 dollaria jokaiseen käynnistykseen. Huippusuorittajat saavat myös SAND- ja LAND-avustuksia sekä jatkoinvestointeja\nHyväksytyillä startup-yrityksillä on pääsy korkean profiilin mentoreihin ja tukea heiltä, mukaan lukien: Cathy Hackl (Futures Intelligence Group), Holly Atkinson (Sandbox), Holly Liu (Kabam), Janine Yorio (Republic Realm), Leah Callon-Butler (Emfarsis), Manav Gupta (Brinc), Sebastien Borget (Sandbox), Serena Tabacchi (Modern Digital Art Museum), Susan Cummings (Petaverse), Yam Karkai (Wordl of Women), Yat Siu (Animoca Brands), Yingzi Yuan yms\nHONG KONG, 26.1.2022 /PRNewswire/ — The Sandbox, johtava hajautettu pelimetaversaatio ja Animoca Brandsin tytäryhtiö, on sitonut 50 miljoonaa dollaria Brincille, johtavalle globaalille yrityskiihdyttämölle, Sandbox Metaverse Accelerator Programmille, joka kohdistaa rahat 100 startupille avoimen metaversenraivauksen parantamiseksi.\nKun sovellukset ovat nyt avoinna ja ensimmäisen kohortin on tarkoitus alkaa vuoden 2022 toisena aikana, Sandbox Metaverse Accelerator Program on omistettu kappale Launchpad Lunassa, kiihdyttimessä, joka lanseerattiin vuoden 2021 puolivälissä Brincin ja Animoca Brandsin yhteistyönä. Uuden ohjelman tavoitteena on nopeuttaa 30–40 startupia vuodessa kolmen vuoden aikana. Ohjelma investoi lupaavien startup-yritysten ja projektien kehittämiseen, mentoroi, kouluttaa ja tukee sitä ja tarjoaa samalla pääsyn mahdollisiin kumppanuuksiin ja liiketoiminnan kehittämismahdollisuuksiin The Sandboxin, Animoca Brandsin ja Brincin kasvavissa verkostoissa.\nUusi ohjelma etsii startup-yrityksiä, jotka voivat parantaa avointa metaversumia, joita arvioidaan niiden pidon, teknisen asiantuntemuksen ja kyvyn tarjota ainutlaatuisia kokemuksia. Ohjelmaan hyväksytyt startupit saavat alkuinvestoinnin, joka on enintään 250 000 dollaria. Sandbox myöntää myös jopa 150 000 yhdysvaltain dollarin lisäapurahoja SAND-rahakkeina parhaille esiintyjille sekä LAND-avustuksia. Startupit, jotka osoittavat mielekästä vetovoimaa ohjelman jälkeen, voivat myös hakea jatkoinvestointeja The Sandboxilta, Animoca Brandsilta ja Brinciltä.\nThe Sandbox Metaverse Accelerator Programin ydindirektiivi on tukea uusien startup-yritysten lanseerausta, jotka voivat edistää Sandbox-ekosysteemin kasvua ja laajentumista rakentamalla ainutlaatuisia kokemuksia ja täyttämällä alustan tuoreella luovuudella ja uudella sisällöllä. Uraauurtavia lohkoketjualan startup-yrityksiä taiteen, keräilyesineiden, kulttuurin, viihteen, pelaamisen, median, sisällön ja suoratoiston aloilla kannustetaan hakemaan. Nopeutetut startupit voivat edistää Sandboxin nopeasti kasvavaa ekosysteemiä ja sitoutua aktiivisesti sen olemassa olevaan ja kasvavaan käyttäjäkuntaan. Online-sovellukset ovat nyt avoinna osoitteessa: brinc.io/metaverse.\nSandbox Metaverse Accelerator Program tukee avointa metaversea, joka perustuu yhteisiin arvoihin ja avoimeen, läpinäkyvään ja hajautettuun hallintoon. Tämä korvaa suljettujen alustojen nykyisen paradigman voimakkaiden verkkovaikutusten ansiosta ja luo kestävämmän digitaalisen tulevaisuuden.\nOhjelman tukijoita ovat Yat Siun (Animoca Brands), Sebastien Borgetin (Hiekkalaatikko), Manav Gupta (Brinc) ohella: Cathy Hackl (Futures Intelligence Groupin toimitusjohtaja), Holly Atkinson (The Sandboxin johtava lohkoketjukehittäjä), Holly Liu (Kabamin perustaja), Janine Yorio (Republic Realmin toimitusjohtaja), Leah Callon-Butler (Emfarsiksen johtaja ja CoinDeskin kolumnisti), Pavel Bains (Bluzellen perustaja), Serena Tabacchi (nykyajan digitaalisen taiteen museon johtaja ja perustaja), Susan Cummings (Petaverse Networkin toimitusjohtaja), Yam Karkai (World of Womenin perustaja) ja Yingzi Yuan (Metaverse Summitin perustaja ja rakentaja). Web 3.0-johtajat Altitude Gamesista, Binancesta, Dragonfly Capitalista, Republic Cryptosta ja True Global Venturesista tarjoavat myös mentorointia.\nSandbox-metaversion tavoitteena on mullistaa se, miten ihmiset ovat vuorovaikutuksessa jokapäiväisessä elämässään, mukaan lukien kuinka käyttäjät ovat vuorovaikutuksessa sosiaalisesti, tekevät ostoksia tai kuluttavat viihdettä. Viimeaikaisiin kumppanuuksiin The Sandboxin kanssa kuuluu Snoop Dogg, joka omistaa virtuaalista maata metaversuissa ja antaa käyttäjille VIP-pääsyn konsertteihin, tapahtumiin ja omistettuihin digitaalisiin kohteisiin; Atari, arcade-pelien edelläkävijä, joka on nähnyt viimeaikaisen menestyksen maailmanlaajuisena pelibrändinä RollerCoaster Tycoonin kanssa, joka esittelee IP: t portfoliostaan Sandbox-metaverenttiin; ja Skybound Entertainment, joka toi The Walking Dead -pelikokemuksen virtuaalimaailmaan.\nBrinc jatkaa investointeja ja tukee startup-yrityksiä avoimessa metaversiossa, joka edustaa uutta digitaalista rajaa. Keskeisiä painopistealueita ovat viihde, koulutus ja osallistavuus tasapuolisemman digitaalitalouden avulla. Uusi ohjelma tukee startup-yrityksiä integroimalla kestävän kehityksen, osallisuuden ja tasavuuden liiketoimintamalleihinsa.\nSebastien Borget, Yksi Sandboxin perustajista ja Blockchain Gamer Alliancen puheenjohtaja, sanoi: ”Sandboxin Metaverse Accelerator on merkittävä laajennus jatkuvaan sitoumukseemme tukea seuraavan sukupolven metaversuaaleja yrittäjiä. Mielikuvituksen, ideoiden ja kovan työn avulla startupit ympäri maailmaa voivat toteuttaa visioitaan ja edistää yhteiskunnallista vaikuttavuutta luomalla enemmän mahdollisuuksia kaikille. Olemme erityisen innokkaita tukemaan aliedustettuja perustajia heidän tavoitteissaan, kun he tutkivat Sandbox-ekosysteemiin tarjottuja äärettömiä mahdollisuuksia.”\nAnimoca Brandsin hallituksen puheenjohtaja ja perustaja Yat Siu sanoi: ”Avoin metaversu ei ole minkään yksittäisen yksikön omistuksessa, ja se tarjoaa siten uskomattoman mahdollisuuden luoda osallistava ja yhteistyöhön perustuva ei-summa-ympäristö, joka perustuu avoimuuteen, tasatasavuuteen, käyttäjien hallintoon ja digitaalisiin omistusoikeuksiin. Olemme ylpeitä siitä, että kumppanuutemme Brincin kanssa vauhdittaa kiihdytinohjelmia, jotka tukevat perustajia innovoimaan ja laajentamaan luojataloutta.”\nBrincin perustaja ja toimitusjohtaja Manav Gupta sanoi: ”Uskomme, että metaverssi ei ole vain kohde, vaan uusi tapa puhua oikeudenmukaisesta ja kestävämmällä tulevaisuudesta. Esimerkiksi digitaalisten kokemusten kehittyessä meillä on vähemmän syitä päästää hiiltä matkustaaksemme töihin tai leikkiin. Voimme jopa vähentää sellaisten fyysisten maailman tuotteiden (taide, keräilyesineet, kauppatavarat jne.) ostoja, joilla on yleensä erittäin kestämättömiä tuotantovälineitä ja jotka ovat merkittäviä ilmastonmuutoksen aiheuttajia. Uudet metaverssit startupit ja Web 3.0 -teknologiat voivat paitsi kehittää uusia tapoja työskennellä ja pelata myös demokratisoida rahoituspalvelujen, koulutuksen ja viihteen saatavuutta. Uskomme, että metaversumia menestyäksemme tarvitsemme kehittäjiä ja sisällöntuottajia menestyäksemme – ja tämä kiihdytin tarjoaa täydellisen alustan, jonka avulla he voivat tehdä niin.”\nAnimoca Brandsin tytäryhtiö Sandbox on yksi hajautetuista virtuaalimaailmoista, joka on vauhdittanut virtuaalisten kiinteistöjen kysynnän viimeaikaista kasvua, kun se on tehnyt yhteistyötä suurten IP: n ja tuotemerkkien kanssa, mukaan lukien The Walking Dead, Atari, Rollercoaster Tycoon, Care Bears, The Smurffit, Shaun the Sheep ja Binance. Perustuu olemassa olevaan The Sandbox IP: hen, jolla on yli 40 miljoonaa maailmanlaajuista asennusta mobiililaitteilla, Sandbox-metaversu tarjoaa pelaajille ja luojille hajautetun ja intuitiivisen alustan, joka luo mukaansatempaavia 3D-maailmoja ja pelikokemuksia sekä tallentaa, käydä kauppaa ja kaupallistaa turvallisesti luomuksiaan.\nLisätietoja on osoitteessa www.sandbox.game.\nPrevious PostZOAN paljastaa fotorealistisen metaversen Cornerstone.landin\nNext PostJoka kolmas amerikkalainen nainen on ostamassa kryptovaluuttaa 2022\nSaitaman oma ekosysteemi tarkistettu CertiKin toimesta hakkereiden kestäväksi\n9 vinkkiä kryptovaluuttoihin sijoittamiseen\nKryptovaluutat ja tulevaisuuden arki\nEthanimin toimitusjohtaja Takaaki Ansai: Metaversen on oltava täysin hajautettu\nTwitter lisää tippaus toiminnon ja mukana myös Bitcoinit\nZOAN paljastaa fotorealistisen metaversen Cornerstone.landin\nLaina nopeasti ja helposti Bonroran avulla\nVarovaisuutta omaan sijoittamiseen\n© 2021 UusiBittiValuutta.fi. All Rights Reserved. Management by Carnival News Company


joulukalenteri | Somempiseurakunta & Pop-up-kirkko\nParisuhteen joulukalenteri kirkon somehitti\n3.12.2015 28.12.2015 / somempi seurakunta & Pop-up kirkko\t/ Jätä kommentti\nEspoon seurakuntien paperinen joulukalenteri näyttää tältä.\nSeurakunnissa ja kirkollisten toimijoiden ja järjestöjen piirissä on herätty toteuttamaan sosiaalisen median joulukalentereita. Kyseessä on tuttu ja joulun odotukseen sopiva formaatti, joka istuu hienosti myös nettiin.\nFacebookissa toimiva Parisuhteen joulukalenteri lienee kalentereista suosituin. Sen sivulla jaetaan päivittäin yksi toiminnallinen virike suhteen parantamiseen. Esimerkiksi joulukuun 3. päivän vinkki oli: ”Tee tänään jotain sellaista, jolla ilmaiset kumppanillesi rakastavasi häntä. Jos haluat, niin tee se tavalla, jota hän ei osaa odottaa!” Sivu on kerännyt peräti 21 000 tykkäystä. Sen toteuttavat ja tuottavat Hyvinkään-Riihimäen alueen perheasiain neuvottelukeskuksen työntekijät.\nLastenkirkko.fi:n perinteisesti toteuttama kalenteri sisältää tällä kertaa esimerkiksi Youtube-videoita, digitaalisista oppimateriaaleista teettettyjä osioita ja pelejä. Lahden seurakuntayhtymän Instagram-kalenteri esittelee 24 eri puolilla kaupunkia sijaitsevaa jouluseimeä. Tili on nimeltään @lahdenjouluseimet.\nSuomen Lähetysseuran Kauneimpien Joululaulujen adventtikalenteri on puolestaan blogipohjainen. Jokaisena adventtina uusi bloggaaja pääsee jakamaan ajatuksia joulusta ja tämän vuoden keräyskohteesta: rauhasta. Joulukalenterin avasi valokuvaaja Meeri Koutaniemen pohdinnoillaan Kolumbia-matkastaan. Blogia jatkavat muun muassa televisiosta tuttu pastori Kari Kanala ja Raskasta Joulua –levyltä sekä Northern Kings –kokoonpanosta tuttu muusikko JP Leppäluoto.\nKansanlähetys puolestaan tekee työtään eri puolilla maailmaa tutuksi Suuressa mukana -videojoulukalenterilla. Julkaisun huomioarvoa on taitavasti nostettu päivittäisillä tuotearvonnoilla. Arvontaan osallistuminen ei edellytä oikeaa, vaan ainoastaan asiallista vastausta päivän kysymykseen.\nAktiivisesta sometuksesta tunnettu Keravan seurakunta tuottaa Snapchatiin Snapventtikalenterin. Lyhyet video julkaistaan myös seurakunnan Facebook-sivuilla. Espoon seurakuntien Esse-lehden tavallista laajemmassa jakelussa mukana saapunutta paperikalenteria täydentää verkkoversio. Jokaisesta luukusta avautuu pieni jouluaforismi.\nTässä oli vain muutama kirkollinen poiminta. Vinkkaa meille hyvä somen joulukalenteri!