Eteläkarjalaisen maarakennus- ja kuljetusyrityksen riskien arviointia – Suunta – Etelä-Karjalan ammatillinen verkkolehti\nOpinnäytetyössä laadittiin riskianalyysi etelä-karjalaiselle pk-sektorin maanrakennus- ja kuljetusyritykselle. Analyysissä kartoitettiin yrityksen merkittävimmät riskit ja etsittiin niihin hallintakeinoja. Suurimmaksi riskiksi paljastui riippuvuus yhdestä asiakkaasta.\nRiskienhallinnan esiselvityksessä tuli esille, että maanrakennus- ja kuljetusyrityksiin vaikuttavat merkittävästi erilaiset lait, jotka tulee huomioida riskienhallintaa toteutettaessa. Koska alan yritystoimintaan liittyy olennaisesti erilaiset ajoneuvot ja koneet, niin monet säädökset kytkeytyvät tieliikenne- ja ajoneuvolainsäädännön kautta yrityksen toimintaan. Kuljettajilta vaaditaan esimerkiksi lain mukainen ammattipätevyys. Lisäksi lainsäädäntö asettaa vaatimuksia ajoneuvojen liikennekelpoisuudelle. Muita riskienhallintaan vaikuttavia lakeja ovat mm. työturvallisuuslainsäädäntö sekä ympäristölainsäädäntö.\nKohdeyrityksessä on suoritettu laadukasta riskienhallintaa, vaikka yrityksen toimitusjohtajan mukaan yrityksellä ei ole ollut varsinaisia riskienhallintatoimenpiteitä. Riskianalyysistä ei löytynytkään montaa merkittävää riskiä, joihin tulisi panostaa. Suurin riski on yrityksen riippuvuus yhdestä asiakkaasta. Tämän lisäksi huomioitavia riskejä olivat mm. työtapaturmariskit ja ammattitaudit.\nYrityksen merkittävin riski on riippuvuus yhdestä asiakkaasta. Kohdeyrityksen liikevaihdosta 80 % tulee yhdeltä asiakkaalta, jonka lisäksi yritys on myös työtilojensa sekä sivutoimensa osalta riippuvainen kyseisestä asiakkaasta. Tällainen riippuvuusriski on kuitenkin nykyisin hyvin tavanomaista yritysmaailmassa. Yrityksen on tiedostettava riski ja huomioitava se päätöksenteossa. Riskiä pystytään pienentämään pitämällä pääasiakas mahdollisimman tyytyväisenä, laatimalla sopimusehdot mahdollisimman aukottomasti ja sopimalla pitkästä sopimuskaudesta. Hyvällä toimintasuunnitelmalla pystyttäisiin varautumaan yritystoiminnan kannalta kriittisten riskien toteutumiseen.\nMyös työtapaturmariskeihin ja ammattitauteihin tulisi yrityksessä varautua paremmin ja pyrkiä ehkäisemään niiden syntymistä. Maanrakennus- ja kuljetusalalla merkittävässä roolissa on kuljetuskalusto, joten suurin osa työtapaturmista sekä ammattitaudeista liittyy ajoneuvojen ja koneiden käyttöön. Esimerkiksi tieliikenteessä yrityksen kuljettajien lisäksi riskejä voitavat aiheuttaa muut tiellä liikkujat. Myös tehdasalueella työtapaturmien vaara on syytä huomioida. Työtapaturmien ehkäisyä voidaan parantaa koulutusta kehittämällä. Yrityksessä olisi myös syytä laatia omat turvallisuusmääräykset asiakkaiden turvallisuusohjeiden rinnalle. Työtapaturmariskien hallinnan painopisteen tulisi olla ennakoivassa toiminnassa. Riskejä voitaisiin pienentää laatimalla riskiarviointeja, ilmoittamalla turvallisuushavainnoista, tekemällä säännöllisesti työturvallisuustarkastuksia, käymällä työturvallisuuskoulutuksissa sekä huolehtimalla työympäristön siisteydestä.\nMaanrakennus- ja kuljetusalaan liittyviä ammattitauteja puolestaan ovat huonon työergonomian sekä koneiden tärinän aiheuttamat selkäsairaudet, pölyn aiheuttamat keuhkosairaudet sekä koneiden melun aiheuttamat kuulovauriot. Selkäsairauksien ehkäisemiseksi koneiden istuimet pyritään pitämään mahdollisimman hyvässä kunnossa. Pölyä torjutaan tehdasalueen teiden kastelulla sekä vaihtamalla säännöllisesti ajoneuvojen suodattimet. Koneita uusittaessa työergonomia ja pölysuodatus luonnollisesti paranevat. Koneiden aiheuttamat meluhaitat voidaan ehkäistä kuulosuojaimilla. Myös säännölliset tauot ja taukojumppa parantaisivat työntekijöiden työkykyä. Taukotiloissa ja koneissa voisikin olla taukojumppaohjeita ja työilmapiiriä voisi parantaa taukojumppaan rohkaisevaksi. Keuhkosairauksia voisi ehkäistä uusituvan konekannan lisäksi hankkimalla laadukkaat hengityssuojaimet.\nOpiskelija Mari Ruokonen\nEdellinen artikkeli Previous post: Opinto-ohjaaja Anssi Martikaiselle myönnettiin valtakunnallinen Elämäntyö-palkinto\nSeurrava artikkeli Next post: Hallituksen esitysluonnos tulolähdejaon poistamiseksi


Mercedes-Benz GLA Huippuvarustein, 1.om. Rahoitus alk 10% käsirahalla Maastoauto 2017 - Vaihtoauto - Nettiauto\nHuippuvarustein, 1.om. Rahoitus alk 10% käsirahalla\nRek.nro CRF-825 Mittarilukema 123 000 km\nMercedes-Benz GLA Huippuvarustein, 1.om. Rahoitus alk 10% käsirahalla\nUpea runsaasti varusteltu suosittu GLA mersu.\nVain yksi omistaja Saksassa. Facelift 2018 malli\nVero+ käyttömaksu vuodessa vain 169€!\nRunsaat varusteet, josta listaus alla tehtaan tietokannasta:\n589U Jupiter red - standard finish\n808 Modification year 27/1\n831A Leather/nappa/semi-aniline - black/anthracite\nP73 Comfort Exclusive Package\nU62 light and sight package Piilota »\nMercedes-Benz GLA 1.6, '16, 125 tkm\nMercedes-Benz GLA 1.6, '16, 170 tkm\nMercedes-Benz GLA 1.6, '17, 137 tkm\nMercedes-Benz GLA 1.6, '18, 126 tkm\nMercedes-Benz GLA 1.6, '17, 120 tkm\nMercedes-Benz GLA 1.6, '16, 67 tkm\nMercedes-Benz GLA 1.6, '16, 45 tkm\nMercedes-Benz GLA 1.6, '18, 87 tkm\nMercedes-Benz GLA 1.6, '16, 54 tkm\nMercedes-Benz GLA 1.6, '17, 29 tkm\nMercedes-Benz GLA 1.6, '18, 69 tkm\nCRF-825, Nettiauto ID 12321852


Osta Converse Chuck Taylor All Star Hi Navy kengät Online | FOOTWAY.fi\nConverse Chuck Taylor –merkin koripallotossun malliset kengät tunnetaan tähtilogollaan lähes jokaisessa maailmankolkassa. Ne ovat ammentaneet inspiraationsa koriskentiltä, mutta ovat sittemmin siirtyneet urheilun parista ihan tavalliseen katumuotiin ja saavuttaneet huikean, maailmankuulun suosion. All Star Hi on tuotemerkin valmistama klassinen, nilkkapituinen tennari. Näiden tennareiden sävy Navy tarkoittaa suomeksi laivastonsinistä ollen suorastaan herkullinen, mutta samalla myös tyylikäs värivaihtoehto.\nKevyt canvas ja pitävät kumipohjat\nConverse-kengät on perinteisesti valmistettu canvas-nimisestä kangasmateriaalista, joka tekee kengistä kevyet ja hengittävät. All Star Hi Navy –mallikin sopii parhaimmin lämpimille kesäilmoille tai syksyn ja kevään kuivempiin päiviin. Tennarin pohja on pitävää ja joustavaa kumia. Toisin kuin monet muut kenkämallit, Converset sopivat yhtä lailla niin tytöille kuin pojillekin.\nTennari, joka on aina muodissa\nConverse Chuck Taylor All Star Hi Navy –tennareiden kanssa sinun ei tarvitse huolehtia siitä, että lempikenkäsi yhtäkkiä menisivät pois muodista. Nämä kengät ovat olleet markkinoilla niin kauan, että ne ovat jo vakiinnuttaneet asemansa kenkämuodin kärjessä. Laivastonsininen väri on sopivan hillitty arkeen. Sen pariksi sopivat kaikki värit aina merellisistä sävyistä mustaan tai räikeisiinkin neon-sävyihin. Tämä kenkämalli on klassisen ajaton ja sopii yhtä hyvin yhteen niin hameen kuin housujenkin kanssa.\nKuinka pidän kangaskengät puhtaina?\nKangaskenkien kuntoa kannattaa vaalia, jotta ne kestävät käytössä pitkään. Mikäli kengät likaantuvat, voit pyyhkiä niitä varovasti kostealla liinalla. Jätä nämä kengät kotiin kosteimmilla keleillä, jotta saat nauttia kengistäsi hyväkuntoisina ja kauniina mahdollisimman pitkään!


Nouse raskaansarjan mestariksi ja lunasta raskaat bonukset ohessa! - Nettikasinolista.com\nIlmaiskierroksia ilman talletusta 2022\nTehnyt Matti Korhonen\nNouse raskaansarjan mestariksi ja lunasta raskaat bonukset ohessa!\nUudelleen avattu ja brändätty entinen Lady Hammer otti melkoisen suuren loikan skaalan toiseen suuntaan mielikuvakentällä. Enää ei olla hienoja leidejä vaan otellaan tosissaan Fight Club Casinolla.\nEntinen hienojen naisten vasara päätettiin laittaa takaisin piirustuspöydälle ja lopulta koko sivusto pistettiin isoon muuttumisleikkiin. Lopulta uunista tuli ulos uusi Fight Club Casino, joka on eittämättä kaukana alkuperäisistä juuristaan, mutta ehkä tämä kielii alkuperäisen brändäyksen epäonnistumisesta. Joka tapauksessa tämä on täysin uusi kasino vanhoilla pohjilla, mikä tarkoittaa myös uusia tarjouksia pelaajille ja paranneltua pelielämystä!\nSäännölliset turnaukset eli fightit\nSikäli uuden teeman omaksuminen on onnistunut hienosti, että sitä on lähdetty hyödyntämään tarjouksissa ja kampanjoissa niin kuin pitääkin. Turnaukset on Fight Clubilla nimetty asiaan kuuluvilla titteleillä ja väritettty sopivilla grafiikoilla. Ensimmäinen on niin sanottu pikatappelu, joka käydään 48 tunnin ajan säännöllisesti. Kun edellinen turnaus loppuu, niin seuraava alkaa välittömästi. Keräät pisteitä pelaamalla kampajan pelejä, jotka vaihtuvat aina turnauksen mukaan eri pelivalmistajilta. Yleensä pääset valitsemaan jopa yli 20 eri turnauspelin väliltä omat suosikkisi jopa 10 eri studiolta.\nPikaturnaus kestää siis aina kaksi päivää ja sisältää yleensä ilmaiskierrospalkinnon. Esimerkiksi kirjoitushetkellä on käynnissä turnaus, jossa 15 parasta pelaajaa jakavat keskenään 500 ilmaispelin palkinnon. Voittaja kuittaa itselleen 100 spinniä, kakkonen ja kolmonen saavat 50 kierrosta ja niin edelleen. Kaikki palkinnot jaetaan aina Play’n GO:n suosituissa peleissä Book of Dead tai Legacy of Dead. Huomioithan, että minimipanos on aina 0,20€ per kierros!\nRandom Rumble eli satunnainen kahnaus antaa kaikille mahdollisuuden osallistua arpajaisiin, joissa jaetaan 2 000 euroa joka kuukausi. Palkintopotti on jaettu kymmeneen tasasuuruiseen 200€ palkintoon, joita voi voitaa lunastamalla arpoja. Yhden arvan saat jokaisesta kuukauden aikana talletetusta 100 eurosta, eikä lippujen määrää ole rajoitettu. Yhden pelaajan voittojen määrää ei ole rajoitettu eli teoriassa voit vaikka rohmuta koko 2 000 euron summan omiin liiveihisi.\nLopulta on tullut vuoro ison rähinän! Tämä turnaus järjestetään aina 10 päivän välein ja palkintopotti on makoisat 2 500 euroa, joka jaetaan aina 50 parhaan pelaajan kesken. Voitonjako on tehty niin, että kaikille jäisi kohtuullinen summa mammonaa maisteltavaksi eli palkinnot lähtevät erittäin pienellä porrastuksella tippumaan voittajan 200 euron postista alaspäin. Tässä turnauksessa minimipanos on hilattu korkeammalle eli 1 euroon per kierros. Kaikissa turnauksissa ilmaiskierrokset sisältävät 25-kertaisen kierrätysvaatimuksne ja rahapalkinnot 5-kertaisen kierrätyksen ennen vapautumista kotiutuksiin.\nEtene aina raskaansarjan mestariksi\nVoit lunastaa jopa 1 625€ ja 320 ilmaiskierroksen arvoiset tasopalkinnot matkalla amatööristä aina kukkulan kuninkaaksi. Aloitat amatöörien tasolta ja jo vain 50 lojaalisuuspisteen jälkeen nouset kakkostasolle ja saat palkinnoksi 30 ilmaiskierrosta. Seuraavaksi edessä siintää jo ammattilaiskehä ja korotetut palkinnot jokaiselle tasolle.\nLopulta pääset nousemaan kanveesille korkeimmalle tasolle eli eliittien divisioonaan. Raivaamalla itsesi aina viidennen kierroksen mestariksi olet todellinen raskaansarjan ottelija ja tienannut itsellesi matkan varrella huiman 1 625 euron bonusrahat sekä 320 spinniä vielä kylkeen ottelupalkkioita. Toki saat matkalla myös muita etuja, kuten oman VIP-managerin, korotetut maksimipanokset sekä nopeammat sekä korotetut kotiutukset. Yhden pisteen omaan pankkiisi keräät jokaisesta panostetusta 20 eurosta. Palkintospinnit annetaan suomalaisille asiakkaille Pragmatic Playn peliin John Hunter and the Book of Tut tai Mysterious Egypt.\nTapella voit myös suuremmista summista joka kuukausi! Yhteistyössä pelivalmistaja Pragmatic Playn kanssa Fight Club Casino antaa sinulle mahdollisuuden kilvoitella aina kuukausittain peräti 1 000 000 euron käteispalkinnoista ainakin 17. marraskuuta asti. Osallistumiseen riittää vain, että pelaat mitä tahansa Pragmaticin suosittuja kolikkopelejä tai live casinon tuotteita.\nKampanja toimii ikään kuin kahdessa osassa, sillä puolet palkinnoista jaetaan erilaisissa turnauksissa ja puolet taas satunnaisina cash droppeina. Joka viikko järjestetään 16 eri turnausta, joissa jokaisessa jaetaan 31 000 euroa joka viikko. Lisäksi pystyyn pistetään peräti 24 viikkoturnausta, joissa puolestaan jaetaan korotettu 62 000 euron palkintopotti viikoittain.\nKäteispudotukset eli dropit toimivat siten, että pelaamalla mitä tahansa tämän studion pelejä voit voittaa milloin tahansa ylimääräisiä käteispalkintoja. Yhteensä kampanjan ajan jaetaan peräti 112 päivän ajan 4 500 euron droppeja sekä 168 päivänä vielä suurempia peräti 9 000 euron käteispudotuksia. Yhteensä koko neljän kuukauden rupeaman aikana jaossa on uskomattomat 4 000 000 euroa!\nEi muuta kuin haavi auki ja palkintoja nappaamaan! Etenki dropit ovat satunnaisia, joten tuurilla pärjää paremmin kuin taidolla tai isolla lompakolla!\nOsallistu turnauksiin nyt Fight Clubilla!\nMaukkaat VIP-edut: kerää jopa 1625€ ja 320 kierrosta!\nUpea 150% bonus – Lisää tehoa tankkiin!\nUpea 2 000€ Euroviisut-turnaus uudessä Lordi-pelissä!\nStar Wars -päivän kunniaksi tarjolla kierroksia ja bonareita!\nPääsiäinen jatkuu: 70 000€ jaossa vielä tänään!\nFun ID – uusin nettilompakko\nSiru Mobile -maksut\nKlarna – talleta laskulle\nRevolut – uuden ajan maksut\nPelaaminen voi aiheuttaa riippuvuutta. Pelaa vastuullisesti. K-18. Säännöt & Ehdot voimassa.\n© 2022 Nettikasinolista.com. Kaikki oikeudet pidätetään.


Mehukas kanasalaatti paistileikkeestä - Tanja Räty - Poseland\nArtikkelin kategoria:Reseptit / salaatit\nKanasalaatin ei ole pakko olla kuivaa ja tylsää. Tiedättehän sellaisen ylikypsäksi paistetun broilerin filesuikaleen, jota saa jauhaa suussa kuin purkkaa ja lopulta huuhtoa alas puolella litralla vettä? Mulla on vaihtoehto tälle!\nKana itsessään on hyvin vähärasvaista, joten välillä voi aivan hyvällä omalla tunnolla valita sen astetta rasvaisemman version. Kanasalaatti maistuu taivaalliselta, kun sen tekee paistileikkeestä uunissa hauduttelemalla. Salaattipohjaksi käy hyvin se perus – salaatti, kurkku, tomaatti ja paprika.\n400g broilerin paistileikettä\n1tl himalajan ruususuolaa\nNosta broilerit lämpeämään huoneenlämpöön.\nLämpenemistä odotellessa mausta ne: ripottele päälle yrttimausteet, valkosipulijauhe ja suola. Lorauta lopuksi päälle oliiviöljyä. Voit hieroa mausteet kevyesti broilerien pintaan\nPaista uunissa keskitasolla 180 asteessa noin 45min. Savipadassa broilerista tulee erityisen mehukasta!\nPaiston aikana pilko salaatti haluamistasi raaka-aineista\nVoit lopuksi ”nyhtää” broilerit salaatin päälle, niin saat helpommin syötävän version.\nJos haluat ottaa kanasalaatin evääksi, nosta broilerit sellaisenaan laatikkoon. Kanasalaatti maistuu paremmalta, kun broilerit lämmittää ennen syöntiä.\nAvainsanat: arki, eväät, kanasalaatti, lounas, mitä tänään ruuaksi, salaatti, viikon ruokavinkki\nEdellinenElämäni suurimmat saavutukset\nSeuraavaKesäinen resepti: grillattu lohi\nKesän (alkoholiton) juomahitti: raparperi-mansikkamehu


Rahalla saa lähes kaikkea – paitsi tapaturmavakuutusta vanhukselle | Yle Uutiset | yle.fi\n17.12.2015Päivitetty 16.12.2015 15:30\nValtaosa suurimmista yhtiöistä ei myy tapaturmavakuutusta enää 80-vuotiaalle. Erot yhtiöiden välillä ovat kuitenkin suuria.\nPystymme ottamaan sen riskin, että vakuutamme ihmisen koko eliniäksi\nKeräsin tietoa kuudesta vakuutusyhtiöstä: Pohjola-vakuutus, If, Lähi-Tapiola, Fennia, Pohjantähti ja Turva.\nKyselykierros paljasti mielenkiintoisia eroja vakuutusyhtiöiden välillä. Yhtiöstä riippuen jopa 70-vuotias voi jäädä ilman tapaturmavakuutusta.\nKorvausikärajan katto on kuolemassa\nPohjantähti-yhtiöllä ja Fennialla tapaturmavakuutukset ovat voimassa kuolemaan asti, jos asiakkaalla on yhtiössä myös kotivakuutus.\nPohjantähden henkilövakuutusten tuotepäällikkö Päivi Wiitamäen mukaan heidän tehtävänsä ei ole määritellä vakuutuksen päättymisaikaa.\n– Olemme katsoneet, että pystymme ottamaan sen riskin, että vakuutamme ihmisen koko eliniäksi. Maksut luonnollisesti nousevat, kun asiakas vanhenee mutta emme näe mitään syytä miksi emme vakuuttaisi iäkkäämpiäkin ihmisiä.\nHämeenlinnalaisyhtiökään ei kuitenkaan myy uutta tapaturmavakuutusta enää yli 80-vuotiaalle.\nFennialla puolestaan tapaturmavakuutus jää haaveeksi jo 70-vuotiaalta, jos sopimus ei kata myös kotivakuutusta.\n99-vuotias voi saada tapaturmavakuutuksen\nLähi-Tapiolassa on korkein myöntämisikä vakuutukselle. 99-vuotias voi saada tapaturmavakuutuksen, mutta vakuutus päättyy sataan ikävuoteen.\nSen jälkeen uutta vakuutusta ei enää myönnetä, kertoo Lähi-Tapiolan vakuutusasiantuntija Kirsi Katainen.\n– 100 vuotta on tällä hetkellä yläraja, mutta väestön vanhetessa sekin voi vielä muuttua.\nPohjola-vakuutuksessakin sopimus on voimassa sataan vuoteen asti, mutta tapaturmavakuutusta haluavan yli 57-vuotiaan on tehtävä terveysselvitys.\nAikaisemmin korkein myöntämisikämme oli 69 vuotta ja päättymisikä 80 vuotta\nVakuutusyhtiöt ovat tiukkoja myöntämisikärajojen kanssa. Rahalla luulisi saavan vakuutusturvaa yli ikärajojen, mutta helppoa se ei ole.\n– Jos asiakas ei ole hankkinut tapaturmavakuutusta 79 vuoteen mennessä, niin harvoin se tulee enää senkään jälkeen ajankohtaiseksi, arvioi If-yhtiön henkilövakuutuksen asiantuntija Petri Laine.\nVäestön ikääntyminen muuttaa ikärajoja\nVäestön vanheneminen ja aktiivinen ikääntyminen ovat muuttaneet vakuutusyhtiöiden käytäntöjä.\nEsimerkiksi If nosti vuosi sitten tapaturmavakuutustensa ikärajoja väestön ikärakenteen muuttumisen takia, kertoo yhtiön henkilövakuutusasiantuntija Petri Laine.\n– Aikaisemmin korkein myöntämisikämme oli 69 vuotta ja päättymisikä 80 vuotta. Myöntämisikään tuli 10 ja päättymisikään 20 vuotta lisää.\nMyös Turva-yhtiössä valmistellaan muutoksia ikärajoihin. Suunnitteilla on tapaturmavakuutus aktiivisille ikäihmisille.\nToistaiseksi Turvassa tapaturmavakuutuksen saa vanhimmillaan 75-vuotiaana ja päättymisikä on 80 vuotta.\ntalousKotimaan uutisetvahinkovakuutusvakuutusvakuutusyhtiötVakuutustyypitvakuutusalaFenniaRahoitus- ja yrityspalvelutPohjantähti keskinäinen vakuutusyhtiö


VillaNanna: Kummallinen päivä\nEilinen oli kyllä aivan eriskummallisen omituinen. Olokin oli aika kummalinen. Täällä tuo ilma on todella omituinen, välillä voi olla niin painostava ja hikinen hetki ja pää jomattaa niin lujaa, että itku meinaa päästä. Hetken päästä sataa ja ukkostaa. Eilen sain valmiiksi yhden tuunauksen josta kyselinkin tuolla Feissarissa, että mikäs mahtaa olla. Arvuutella vielä saa :) En ole ihan vielä kertomassa mitä siitä on tullut.\nJulkaisen nyt hiukan hönöjä kuvia ei niin mistään. Siitä huomaa miten ihme päivä eilen oli. Tästä päivästä pitää vielä nauttia sillä huomenna alkaa sitten meillä kaikilla arki ja toisenlaiset kujeet. Katsotaas minne se tie vie ja mitä uutta syksy tuo tullessaan. Mielenkiinnolla jo odotan.\nKuvissa vilahtaa sortsit jotka on tehty miehen vanhoista farkuista ja paita on tehty epäonnisen mekon vuoresta. Käykääs klikkaamassa niin näette millaisia ne ovat. Yksi asia joka on ärsyttänyt minua siitä lähtien kun ollaan innostuttu miehen kanssa tästä pyöräilystä. Jos ei tarvitse mitään mukaan muuta kuin lompakon ja avaimet niin vaikka ne olisi pussukassa niin koko pussukka hyppii ja pomppii korissa minkä kerkiää. Ompelin siis tilkusta pussukan jonka voi kiinnittää koriin. Ei pompi ja hypi enää.\nAnna S 11. elokuuta 2013 klo 12.54\nNäppärä pussukka ja kauniit sortsit! Nuo pilvet on kieltämättä...massiiviset:)\nNelli L 12. elokuuta 2013 klo 8.06\nAivan mielettömät pilvet. Ja niitä oli koko taivas täynnä, näytti upealle.\nRiitta Sinikka 11. elokuuta 2013 klo 15.49\n♥ juu,täällä oli samanmoinen painostava päivä..ja tänään vielä jatkuu..\nJa vaikka on lämmin ja kesäinen ilma niin silti sieltä voi tuntea syksyn jo.\nMinerva 11. elokuuta 2013 klo 16.28\nKätsy pussukka, tuollaisia ei ole koskaan tarpeeksi. Vau, mikä pilvikuva!\nNelli L 12. elokuuta 2013 klo 8.10\nTodellakaan ei ole. Itse olen aika huono laukkujen kanssa kun en millään jaksa kantaa puoli tyhjää laukkua.\nAnneli 11. elokuuta 2013 klo 20.22\nIhania kuvakulmia :)\nSamaa hautovaa säätä oli meilläkin. Ei edes pyykit kuivuneet.\nps. pitääpä tutkia sitä estoa kaveriksi pyyntöihin. Olen vaan niin tumpelo :(\nNelli L 12. elokuuta 2013 klo 8.12\nSiellä on asetuksissa sellainen mistä voi valita. Suoranaista estoa ei vissiin ole mutta voit laittaa, että ainoastaan kaverin kaverit voi pyytää mutta sulla ei ole kavereita niin ei kukaan voi pyytää kamuksi.\nJael 11. elokuuta 2013 klo 21.10\nViimeinen kuva on tosi hieno:) Taitaa syksy jo olla tulossa...


Jorma Kääriäinen & Riku Niemi Orchestra Iskelmä-Emman voittaja!8. elokuuta 2012\nJorma Kääriäisen ja Riku Niemi Orchestran levy Kädenjälki palkittiin hetki sitten vuoden 2009 Emmagaalassa vuoden iskelmäalbumina. Onnittelut voittajalle ja toki muillekkin voittajille meidänkin puolestamme!\nVisväskan Emma-ehdokkaana vuoden lastenalbumiksi16. marraskuuta 2011\nVuoden 2011 ensimmäiset Emma-ehdokkaat on julkaistu ja näiden sarjojen osalta palkinnon saajat julkistetaan 1.12. Musiikkituottajat ry. jakaa kunakin vuonna useissa sarjoissa Emma-palkintoja ansioituneille musiikintekijöille. Lastenmusiikkialbumisarjassa ehdokkaana on Laululaukku-yhtyeen viime keväänä ilmestynyt ruotsinkielinen albumi. Laulau Oy:n ja YLE Svenskan yhteistuotantona julkaistu "Visväskan" on ensimmäinen Emma-ehdokkaaksi yltänyt ruotsinkielinen lastenlevy. Vuoden lastenalbumi -palkintoa on jaettu vuodesta 2004 lähtien.\nVisväskanin laulut kertovat kaveruudesta ja kutsuvat leikkiin! Visväskan -albumi samoin kuin sen jo aiemmin julkaistu suomenkielinen versio "Laululaukku" ovat ensi viikosta lähtien tilattavissa myös Raksun tallin putiikin kautta. Siinä on hyvä joululahjavihje lapsiperheille!


Poliisi huolissaan nuorison näpistelybuumista\nSunnuntai 17.4.2011 klo 18.27\nNäpistely on lisääntynyt Etelä-Pohjanmaalla.\nPoliisi on saanut viime aikoina tietoonsa näpistystapauksia, joissa epäillyt ovat olleet joko alle 15-vuotiaita nuoria tai tai 15 vuotta täyttäneitä nuoria henkilöitä.\nPoliisin havaintojen mukaan nuoret tytöt näpistävät useimmiten kosmetiikkaa ja vaatteita. Pojat puolestaan vievät useimmiten virvoitusjuomia, makeisia ja elektroniikkaa.\nPoliisi kehottaa vanhempia seuraamaan lastensa menemisiä, tekemisiä ja kaveripiirin keskuudessa tapahtuneita asioita. Tämän lisäksi vanhempia neuvotaan tiedustelemaan aktiivisesti, jos lapsen hallussa on omaisuutta, jonka alkuperästä ei ole tietoa. Tarvittaessa vanhemmat voivat ottaa yhteyttä poliisiin asian selvittämiseksi.\nEtelä-Pohjanmaan poliisi muistuttaa, että näpistyksestä kirjataan aina rikosilmoitus. Tämän lisäksi tapahtuneesta kirjataan lastensuojeluilmoitus, jonka perusteella sosiaalitoimi kartoittaa nuoren tilanteen ja elinolosuhteet.\n15 vuotta täyttäneillä on rikosoikeudellinen vastuu teoistaan, ja korvausvelvollisuus. Myös alle 15-vuotiaalla on aina korvausvelvollisuus.


Oppiminen | Vauvat, lapset ja raskaus - aikakauslehti raskaana oleville naisille, vanhemmille ja koko perheelle | June 2022\nPurkki mahdollisuuksia opettaa rahan arvo lapsille\nLapseni haluavat vain ostaa ja käyttää rahaa, mutta he eivät tiedä miten ansaita se. He osaavat vain kysyä sitä. Sanoitko tämän lauseen? Oletko ainakin ajatellut sitä? Onko tämä tilanne kotona lasten kanssa? Kaikki vanhemmat haluavat opettaa ja välittää lapsillemme ponnisteluja ja rahan arvoa, mutta monet eivät tiedä miten tai mistä aloittaa.\nHyvän sään saapuessa meidän on harkittava yhtä luonnon keskeisistä päähenkilöistä, vedestä. Mutta tiedämmekö, mitkä ovat vedessä pelaamisen edut? Seuraavaksi puhumme kaikista kyvyistä ja taitoista, joita lapset voivat kehittää vesipeleistä.\nKieli, matematiikka tai luonnontieteet. Mitä lapset oppivat keittäessään\nÄiti, ovatko pistaasipähkinät terveellisiä? & 39; Olen niin kiinnostunut, että tyttäreni noudattavat terveellistä ja tasapainoista ruokavaliota ja ymmärtävät, miksi on asioita, jotka tulisi syödä joka päivä, ja muita vain kerran välillä, että tällaiset kysymykset esitetään minulle joka kolmas. Silloin kun aloin miettiä, entä jos sanoisin tytöille aika ajoin tehdä ruokaa perheenä?\nLasten kysymykset haien elämästä\nTiedätkö kuinka monta hammasta hailla on? Ja kuinka he nukkuvat? Nämä ovat kysymyksiä, joita lapset usein kysyvät tästä myyttisestä eläimestä ja aiheuttavat usein kauhua elokuvissa. Autamme sinua vastaamaan tämän videon ansiosta, jossa asiantuntija vastaa meille. Sivustomme auttaa meitä paljastamaan kaikki salaisuudet haista, valtameren suurimmasta kalasta.\nSivustollamme tiedämme, että kesälomat ovat lepoa, hauskaa ja myös kurssin aikana opittua, mukaan lukien arvot, joihin vanhemmat ja opettajat yrittävät niin kovasti keskittyä. Ja se on, että tärkeintä ei ole vain se, että opiskelijat oppivat paljon matematiikkaa tai englantia, vaan että he ovat hyviä ihmisiä ja että varmasti kaikki pojat ja tytöt saavat arvosanat.\n14 opastettuja tarkistustehtäviä esikoululaisille tai pikkulapsille\nJos etsit lapsillesi kouluttavaa ja leikkisää toimintaa, jotta voit tarkistaa kotona oppimansa koulussa, esimerkiksi lomien tai viikonloppujen aikana, olet tullut oikeaan paikkaan. Sivustollemme tuomme sinulle muutamia suunnattuja tehtäviä, jotka on erityisesti suunniteltu esikoululaisille ja pikkulapsille.\nVahvistus- ja arviointitoimet ja -harjoitukset 4- ja 5-vuotiaille\nOpettajat merkitsevät opiskelijoiden, mutta myös vanhempien elämää. Kuulin lauseen, jonka kuulin tyttäreni opettajalta, joka on saanut minut ajattelemaan paljon vuosittain, kun tyttäreni kohtaavat uuden kouluvuoden: & 39; Kun vanhemmat ja koulu kulkevat käsi kädessä tien lapselle se on paljon yksinkertaisempaa & 39;\nMaaginen vaikutus, joka yllätyksellä on lasten aivoihin\nYllätys on tunne, joka liittyy luonnollisesti lapsiin, läheisesti yhteydessä viattomuuteen, kykyyn tehdä yllättämät vaikutukset; se on kuin taikuutta, kiehtova illuusio, joka kiehtoo ja yllättää. Yllätyksen kautta opettajat tai vanhemmat voivat motivoida oppimista heissä, ja emme saa unohtaa maagista vaikutusta, jonka yllätys aiheuttaa lasten aivoissa.\n8 tärkeätä syytä lasten kouluttamiseen yllätyksenä\nSe kestää vain muutaman sekunnin, koska se muuttuu nopeasti toiseksi uudeksi tunneksi. Kuten näyttää, se häviää, mutta yllätys on erittäin tärkeä lasten kehitykselle ja oppimiselle, ja vanhempina meillä on velvollisuus ja velvollisuus pitää se hengissä ja vaalia sitä. Haluat tietää miksi? Nämä ovat 8 syytä, miksi meidän pitäisi kouluttaa lapsia yllätyksenä.\nAvaimet lasten menettämien tapojen palauttamiseen ikänsä mukaan\nJoskus elämä kääntyy ylösalaisin ja pakottaa meidät mukautumaan uusiin olosuhteisiin, joista osa on monimutkaisempaa. Tulee kuitenkin aika, jolloin kaikki normalisoituu, vaikka joskus meidän on puhuttava uudesta normaalista, koska mikään ei ole enää koskaan samaa. Näin on tapahtunut koronaviruksen karanteenilla ja synnytyksellä, joka lopun päätyttyä pakottaa meidät palauttamaan tai palauttamaan lasten ja itsemme menettämät tottumukset.\nHämmästys ja yllätys ovat tunteita, jotka syntyvät, kun tapaamme tai jotain odottamatonta tapahtuu meille. Lisäksi ne ovat kaksi erittäin tärkeää tunneta lasten kehitykselle ja oppimiselle. Vanhempien tehtävänä on kouluttaa lapsia yllätyksenä ja hämmästyksenä herättääkseen lastensa uteliaisuutta ja halua oppia.\nIdeoita hyödyntää yllätysvaikutusta lasten oppimisessa\nElämme maailmassa, jossa muutama asia hämmästyttää meitä; mitä vanhempia saamme, sitä vähemmän yllätyksiä saamme. Harvat olosuhteet yllättävät meidät (on totta, että olemme asuneet enemmän aikaa), mutta entä nykypäivän pojat ja tytöt? Näyttävätkökö ne tietyissä tilanteissa yllätyksen? Ovatko he helposti yllättyneitä?\nMinulle on yhä selvempää: olemme mitä tunteemme merkitsevät. Nyt olemme onnellisia ja syömme maailmaa, ja seuraavana päivänä surumme saa meidät piiloutumaan ja pysymään hienovaraisessa asemassa. Tunteet, ne levottomuudet, jotka ravistavat meitä kuin maanjäristys tai jotka syleilevät meitä välittämään rauhallisuutta ja turvallisuutta, ovat suurelta osin sellaisia, jotka auttavat meitä saavuttamaan tavoitteemme.\nKuinka rakentaa lasten kimmoisuutta\nKuinka lapsesi selviytyy vaikeuksista, menetyksistä tai jopa sairaudesta? Mitä lapsesi tekee muutoksen, pelon tilanteessa? Tiedätkö mitä on olla joustava? Lapsi, joka on kokenut traumaattiset ja tuskalliset kokemukset varhaislapsuudessa, voi toipua ja ylittää sen joustavuuden avulla.\nVaikeita kysymyksiä stimuloida lasten logiikkaa\nLogiikka on kyky saada oikea vastaus ajattelukyvyn avulla. Erittäin tärkeä taito, jota voimme stimuloida lapsissa pelien ja aktiviteettien avulla.Logisilla peleillä on lapsille monia etuja, koska ne aktivoivat aivojen eri alueita, kuten kyky päätellä, päätellä ja ajatella.\nMiksi lapsille on hyvä kyllästyä\nKuinka monta kertaa vanhemmat ovat kuulleet lastensa sanovan: olen kyllästynyt! Vanhemmat voivat vastata tähän ilmaisuun kahdella hyvin eri tavalla. Sivustollamme kerromme sinulle, mitkä nämä reaktiot voivat olla, ja kerromme sinulle, mikä on menestynein, jos lapsemme valittavat ikävystymisestä. Koska vaikka siitä ei yleensä puhutakaan paljon, on hyvä, että lapset kyllästyvät aika ajoin, vaikka meidän on löydettävä tasapaino ärsykkeiden puuttumisen ja ylenstimulaation välillä.\nNykypäivän lasten ongelma on, että he eivät kyllästy\nNykyään suurin osa lapsista on yli-suojattu, yliastimuloitu ja luomattomia. Syy? Nykyään lasten ongelmana on, että heillä ei ole tylsää, joten on tärkeää, että vanhemmat jättävät ikävystymismahdollisuuden ja että emme puutu lainkaan. Vain tällä tavalla he etsivät uusia asioita, jotka täyttävät tuon aukon ja herättävät uteliaisuutta.\nLapsuuden tylsyyden 3 pääasiallista syytä\nKiireellinen vauhti, johon lapset tänään suhtaudumme, jättää heidät ilman strategioita ja vaihtoehtoja ratkaisematta niitä hetkiä, jolloin mikään ei herättä heidän kiinnostustaan tai huomionsa, kun he eivät tiedä mitä tehdä. Jätät heiltä ilman valintaa apatiikan tai kiinnostuksen tilassa, jonka aiheuttaa tunne, että et tiedä mitä tehdä tai sinulla ei ole mitään hauskaa.\nJapanilainen Kaizen-menetelmä lasten oppimaan rutiineja ja tapoja\nMuuttuuko jostain pienestä tehtävästä joskus vaikeaa saada lapsesi tekemään? Kuinka monta kertaa sinun on pyydettävä heitä hakemaan lelujaan ennen nukkumista? Monet arjen tilanteet, kuten hampaiden harjaus, suihkussa, huoneen puhdistaminen jne. Jos oikeita tapoja ei ole vahvistettu, niistä voi tulla uuvuttava rutiini, joka vie sinulta paljon energiaa.\n9 emotionaalista hirviötä, jotka tuhoavat lapsesi\nEntä jos hirviöitä todella olisi olemassa? Entä jos hirviöt eivät olisi vihreitä, sinisiä tai keltaisia tai korkeita tai lyhyitä? Entä jos ne olisivat näkymättömiä, mutta kauhean tuhoisia? On tunteellisia hirviöitä, hirviöitä, jotka naamioituvat vihaksi, kateellisuudeksi tai itsekkyydeksi ja jotka voivat tuhota lapset ilman, että he ymmärtävät sitä, jotka pelkäävät hienovaraisesti heitä ja estävät heitä kypsymästä ja oppimasta.


Eris Von Sin: Ultraäänen jälkeen.\n○ Ennen kuin alat lukemaan tätä postausta, suosittelen katsastamaan\nAs you can see; Life isn't fare -postauksen, ellet ole sitä jo lukenut !\nEilen, torstaina 9.4. astelin sisään Terveyskeskuksen ovista ja suunnistin kohti Neuvolan tiloja, jonne olin menossa Ultraäänitutkimukseen ajalla 10:40. Minua oksetti, ja käteni vapisivat. En ollut syönyt tai nukkunut kahteen viimeiseen yöhön kunnolla jännityksen, stressin, tuskaisuuden ja ahdistuksen takia. Tutkimuksessa ei kuitenkaan selvinnyt mitään, mikä selittäisi kaikki kipuni ja muut oireeni. Mutta kivut tutkimuksen aikana kertoivat myös tälle lääkärille, ettei kaikki ole kunnossa. Säpsähtelyä ja ääntelyä. Kipuja. Vihlovia, pistäviä, viiltäviä, epämiellyttäviä, paineita. Samanlaisia kipuja, joiden kanssa olen elänyt jo puoli vuotta. Puoli v*#%'n vuotta, joista viimeiset 2 kuukautta olen yksinkertaisesti vain kärsinyt. Olisipa tämä jo ohi. Saatuani itseni henkisesti kuntoon, jollaisessa en ole moniin vuosiin ollut, fyysinen vointini romahtaa. Niin minun tuuriani, täysin minun tuuriani ..\nOlen helpottunut, ettei mitään löytynyt, mutta silti olen turhautunut, kun vieläkään ei tiedetä mikä minua vaivaa. Mutta nyt, kun kysta ja kasvain ovat kaiketi poissuljettuja, on hyvin todennäköistä että synnytyselimiini on levinnyt jokin tulehdus. No, perjantaina 17. päivä omalääkäri soittaa minulle ja kertoo PAPA -kokeen tulokset. Jo tiistaina 31.3. hän totesi, että tutkimuksessa hän huomasi asioita jotka vaikuttaisivat kertovan tulehduksesta. Periaatteessa toivon, että hän kertoisi kyseessä olevan tämä, vaikkakin kipujeni perusteella se olisi levinnyt kohdunsuulta / kohdunkaulasta munasarjoihin ja ehkä jo vatsaonteloon. Miksi ? Koska en kestä tätä odottamista enää. Koska en jaksa tätä epävarmuutta enää. Koska en siedä näitä kipuja enää. Ja jos kyse ei ole levinneestä tulehduksesta, niin mikä helvetti minua sitten oikein vaivaa ? Kaikista turhauttavinta ja tuskastuttavinta ovat odottaminen ja epävarmuus, varsinkin tällaisen asian suhteen.\nJa; Eivätkö lääkärit, varsinkin tällaisten asioiden kanssa työskentelvät, voisivat olla edes hieman huomaavaisempia ja ystävällisempiä ? Tänään sain kuulla vain toteamuksen "En tiedä mistä kaikki oireesi johtuvat, ultraäänessä ei selvinnyt mitään selittävä." ja olkien kohautuksen. Kaikki oli ohi 10 minuutissa. Ultraäänitutkimuksen tehnyt lääkäri oli kaikkea muuta kuin huomaavainen. Hän oli yksinkertaisesti epämiellyttävä. Kun astuin ulos huoneesta ja kävellessäni sitä pitkää käytävää, meinasin purskahtaa itkuun, mutta jo kotona minun teki mieli vain hakata päätäni seinään. Olin niin turhautunut ja tunsin itseni laiminlyödyksi, ihan kuin lääkäriä ei olisi vittuakaan kiinnostanut millaista helvettiä elän kipujeni ja muiden oireideni kanssa.\nPs. Siis ihan oikeasti; Mikä ihme siinä oikein on, että joidenkin mielestä As you can see; Life isn't fare -postauksessa mainitsemani Gynekologia on noloa ? Gynekologia / Gynekologinen tutkimushan on yhtä normaalia kuin se, että talvella on kylmä ja kesällä kuuma, että yöllä on pimeää ja päivällä kirkasta. Se, että pelkästään mainitsinkin täällä blogissa olleeni gynekologisessa tutkimuksessa tilani vuoksi, ei näköjään mene joidenkin ymmärrykseen lainkaan. Harmillista, jos jotkut ihmiset ovat oikeasti näin helvetin kapeakatseisia, kun kyseessä on kuitenkin yksi elämän normaaleimmista asioista. No, onneksi tämä ei ole minun ongelmani.\nTunnisteet: gynekologia, gynekologinen tulehdus, gynekologiset kivut, kivut, sairaus, synnytyselinten kivut, synnytyselinten tulehdus\nSalida 9. huhtikuuta 2015 klo 22.36\nNo huh, jos jonkun mielestä gynekologiassa on jotain noloa, niin melko lapsellista. Naurattihan se kovasti joskus ala-asteella.\nMutta oikeastaan halusin tulla kommentoimaan, että oletko miettinyt, että täsmäiskö oireet endometrioosiin? Sitä kun ei välttämättä näy edes ultrassa, vaan se voi olla syvemmällä vatsassakin. En sun muista oireistasi toki tiedä, mutta esim. välivuodot voisivat aiheutua siitä. Mullekin kyseinen perkele on moisia aiheuttanut ja kovia kipuja, ihan ennen menkkojakin. Eikä mullakaan siis ole mitään, ei yhtään mitään muuta selittävää tekijää oireilleni. Vaikkakin minäkin jouduin viime kesänä pelkäämään tuota syöpää/kasvainta oireideni takia. Voimia! <3 Muistan viime kesältä, kuinka raastavaa tuo todella oli!\nNinka 10. huhtikuuta 2015 klo 0.06\nMiksei tästä asiasta voisi kirjoittaa ihan samalla tavalla kuin muistakin. Mä ite oon silloin tällöin todella kipeä gynekologisten vaivojen vuoksi, mutta eipä ultrassa mullekaan mitään selvinnyt. Oletin vähintään endometrioosia tai kystaa ja pelkäsin pahempaa, mutta mitään ei löytynyt. PAPA myös normaali. Kyllähän se jonkunlaisen mielenrauhan ehkä toi ja lääkäri oli tosi osaava ja mukava. Ikäviäkin tapauksia on ollut, esim. todella kovakourainen tk-lääkäri, joka arvasi ilmeestäni, että mua sattuu ja tokaisi sitten että "ei kai sua nyt noin kovasti voi sattua". Sinähän sen tiedät juu... prkl. No, sain sitten viimeksi pillerit jotka kyllä lopulta helpotti menkkakipuja (vaikka aluksi ne teki niistä vielä kivuliaammat; tavallisestikin oon joskus pyörtynyt kipujen takia kun en oo ehtinyt ottaa särkylääkettä eikä sekään aina auta.) mutta lopulta piti lopettaa nekin, koska olivat muuten epäsopivat. Yhtä saatanan säätämistä näiden kanssa! Nyt oon saamassa hormonikierukan, jonka pitäisi käytännössä kuulemma lopettaa kuukautisiin liittyvä kipuilu. Pelkään vaan sitä asettamista ihan helvetisti, koska oon kuullut kamalia kauhutarinoita siitä, kuinka sieltä lääkäriltä kävellään sitten kaksinkerroin ja suunnilleen sisälmykset riekaleilla...\nJos joku vetää hernaria nokkaan siitä, että kirjoitat näinkin paljon naisen arkeen vaikuttavista asioista, niin voi voi. Toivottavasti on kyse siitä, ettei itsellään ole koskaan ollut mitään ongelmia siellä suunnalla, niin ei osaa sitten ajatella kuinka paljon ne asiat vaivaa ihan arkista elämää. Joskus oon ite niin kyllästynyt ratkomaan noita ongelmia, että tahtoisin antaa koko kapistuksen pois! :D\nAnonyymi 10. huhtikuuta 2015 klo 3.41\nOnko tosissaan ihmiset marissut, jos kerrot käyneesi gynellä? En voisi enää paremmin asiaa sanoa kuinka normaalia se on miten asian ilmaisit ja VÄLTTÄMÄTTÖMYYS naisilla. Jokainen on sen varmasti todennut, että meillä niitä ongelmia tuola alakerrassa vasta piisaa ja ne hiton PAPA-kokeet ovat rutiinia tehdä tietyn vuoden välein. Voi hyvänen aika. Ei tartte ihmetellä, jos alkaa kukkakaaleja ja muita kammottavia sairauksia onnen onkalossa kasvaa jos sielä ei käy ja se on mukamas niin epänormaalia eikä saisi puhua. Raivostuttavaa. Ihan yhtä normaalia on miesten käydä urologilla. Sama aihe itseänikin ärsyttää kun ei vain mene joillakin kaaliin, että pitäisi pitää suu supussa kun pillu tohtorilla käy. Herranjumala oikeesti. -_-\nMinusta on mahtavaa, että näistä asioista puhutaan ääneen. Voi löytyä samoja ongelma muilla kanssasisaruksilla ja niitä on helppoa puida yhdessä ja etenkin jakaa kokemuksia. Olkoon nämä hyssyttelijät ja purkissa kasvaneet ihmiset vaan sitten lukematta näitä juttuja jos niin kamalaa on. Kiitos ja amen.\nVanilja 10. huhtikuuta 2015 klo 4.33\nVoihan kerpele noita lääkäreitä -.- Luulis että nimenomaan tuonkaltaisessa työssä pitäis osata olla huomaavainen potilasta kohtaan eikä vaan laukoa jotain epämääräisyyksiä. Vituttaa siun puolesta >:c\nToivon todella että selviäis mahdollisimman pian mikä siulla on että asialle voitas tehdä jotain, epätietoisuudessa eläminen osaa olla aika raastavaa... *hali* ♥\nVaiennut 10. huhtikuuta 2015 klo 5.22\nMinulle tuli kanssa ekana mieleen endometrioosi, joka tosiaan ei ainakaan alkuvaiheessa/ollessaan lievä välttämättä näy ollenkaan ultraäänessä tai aiheuta mitään muutakaan näkyvää. Vastaavien kipujen kanssa hakeuduin gynelle jokin aika sitten, mitään ei löytynyt, mutta oireiden perusteella endometrioosia ei voitu poissulkeakaan.\nTsemppiä ❤ toivottavasti syy löytyy. Epätietoisuus on ihan saatanallinen keksintö..\nBelsissa 10. huhtikuuta 2015 klo 12.42\nPaljon voimia! En ole itse koskaan kärsinyt noin vakavan oloisita vaivoista, mutta itselläni on myös ollut selittämättömiä, pitkäaikaisia vaivoja, joka ei ole hirveän hyvä mix pahan vainoharhaisuuden ja sairauspelon kanssa. Ymmärrän siis tuskan, huolen ja väsymyksen. Vaikutat kuitenkin pärjänneen tilaasi nähden hyvin. Vaatii voimia kestää tuollaisen kanssa. Tuntuu kyllä kohtuuttomalta, että joudut kestämään tuollaista juuri, kun henkisesti on parempi olo.\nJos syy ei selviä, niin suosittelen pyrkimään yksityiselle erikoislääkärille, jos vaan rahatilanne mitenkään sallii. Siellä voi joskus selvitä sellaista, mitä muualla ei tule ilmi. Aiemmin mainittua endometrioosia kannattaa myös pyytää tutkimaan. Olen kuullut, että se voi aiheuttaa aivan käsittämättömiä kipuja ja vaatia joskus suurempiakin toimenpiteitä.\nGirlWithAnAttitude91 12. huhtikuuta 2015 klo 1.16\nMinulle myös nousi mieleen tuo endometrioosi. Eräs lähipiiristäni koko kovia kipuja ja ravasi niiden vuoksi lääkäriltä toiselle. Kasvainta epäiltiin, kystaa epäiltiin, mitään ei löytynyt. Lopulta diagnoosiksi varmistui endometrioosi, joka aiheutti infernaalisia kipuja varsinkin kuukautisten aikaan. Tilanne on saatu hallintaan, mutta pitkään siinä meni.\nKaikkea hyvää sinulle ja toivottavasti oireiden aiheuttaja selviää.\nPaula Koo 13. huhtikuuta 2015 klo 8.35\ntäällä jo osa huudellut mutta mä sanoisin kans endometrioosi on iso mahis:/ nimittäin! (mulla epävakaa per.häir. myös!) mulla ollut n.vuoden verran kovia kipuja, ja joka kerta ne on vaan pahentunut. koska mulla on mielen puolella ollu jo vuosia ongelmia, mulle on vihjattu että mun kivut ois vaan psykosomaattisia. "käännyppä psykiatrisi puoleen" joka on aina ollut yhtä loukkaavaa! helmikuussa mulla tuli niin rajut kivut, että aloin itkemään töissä, salilla jne. mä en voinu liikkua enkä ees hengittää. yhtenä iltana ku mies jo sit laitto kengätki jalkaan mentiin taysii ensiapuun ja otettiin heti sisää. kipulääkettä ja tutkimukset. ultrat. taas sama tuomio; ultrassa ei näy mitää. ja kun taas kk myöhemmi menin maksaa mehiläisessä erikoislääkärille sen 300e sit vasta sain enson diagnoosin. sanoi se lekuri että harvemmin enso näkyy missään, kun se voi olla juuri vatsaontelon puolella. et o sattunu jättää mitään ehkäsyä pois tms joku aika sitte? se ainaki mulla käynnisti ensometrioosin kehittymisen..ja se aiheuttaa juurikin tulehdustilaa kohdunalueella. tosi vaikeasti diagnosoitava tauti mut kannattaa tutustua. ja ehkä hankkia todella pätevä erikoislääkäri. tiedän miltä tuntuu ja miten paljon ketuttaa kun kohautellaan vaan olkapäitä vaikka miten ravaat missä.. :/ tsempit!<3


Miten lattiat pestään? Minne roskat laitetaan, jos säiliö on täynnä? Asumisneuvoja Essi Helander auttaa ja setvii riitoja vuokrataloissa - Päivän lehti 8.5.2017 | HS.fi\nMiten lattiat pestään? Minne roskat laitetaan, jos säiliö on täynnä? Asumisneuvoja Essi Helander auttaa ja setvii riitoja vuokrataloissa\nMiten lattiat pestään? Minne roskat laitetaan, jos säiliö on täynnä? Asumisneuvoja Essi Helander auttaa ja set\n”Kun on paljon eri asumistyylin omaksuneita ihmisiä ja heidät laitetaan samaan kerrostaloon asumaan, yhteentörmäyksiä tulee väistämättä”, Saton asumisneuvoja Essi Helander sanoo. Pesutupa on yksi paikoista, joissa törmäyksiä syntyy. (KUVA: Kalle Koponen / HS)\nJulkaistu: 7.5.2017 18:18 , Päivitetty: 8.5.2017 11:20\nMiten pestä lattiat ilman vaaraa vesivahingosta? Minne laitan roskat, jos roskasäiliö on jo ääriään myöten täynnä? Mikä neuvoksi, jos rahat eivät riitä vuokraan? Kysymykset saattavat kuulostaa helpoilta, mutta etenkin pääkaupunkiseudulla vuokralaiset tarvitsevat apua tämänkaltaisiin pulmiin ja yhtei


Sperman nieleminen - Seksologi vastaa | Huippukiva.fi\nHuippukiva.fi > Seksologi vastaa > Sperman nieleminen – Seksologi vastaa\nSperman nieleminen – Seksologi vastaa\n“Mitä siemenneste tekee keholleni, jos nielen sitä? Onko se hyväksi iholleni?”\nHei! Kiitos kysymyksestäsi! Mietit, mitä siemenneste tekee kehollesi, jos nielet sitä ja onko se ihollesi hyväksi. Sperma eli siemenneste on siittiöitä sisältävä kehon erite, joka yleensä purkautuu ulos peniksen päästä orgasmin ja siemensyöksyn yhteydessä. Siemensyöksyssä siemennesteen määrä vastaa yleensä noin vajaata tai reilua teelusikallista. Joskus enemmän, joskus vähemmän. Sen koostumus voi myös vaihdella siten, että se voi olla joskus valkoista ja joskus läpikuultavampaa. Jos sperma haisee tai väri muuttuu oleellisesti, niin voi olla hyvä käydä lääkärin puheilla.


KYMIJOEN ALAOSAN JA SEN EDUSTAN MERIALUEEN KALATALOUDELLISEN YHTEISTARKKAILUN KALASTUSTIEDUSTELU VUODEN 2006 KALASTUKSESTA - PDF\nDownload "KYMIJOEN ALAOSAN JA SEN EDUSTAN MERIALUEEN KALATALOUDELLISEN YHTEISTARKKAILUN KALASTUSTIEDUSTELU VUODEN 2006 KALASTUKSESTA"\n1 KYMIJOEN ALAOSAN JA SEN EDUSTAN MERIALUEEN KALATALOUDELLISEN YHTEISTARKKAILUN KALASTUSTIEDUSTELU VUODEN 2006 KALASTUKSESTA Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008 Janne Raunio & Jussi Mäntynen ISSN\n2 TIIVISTELMÄ Kymijoen ja sen edustan merialueen kalataloudelliseen tarkkailuun kuuluu joka kolmas vuosi tehtävä laaja kalastustiedustelu. Kalastustiedustelu tehtiin ensimmäisen kerran vuonna Tiedustelulla selvitetään erityisesti kotitarvekalastajien kalansaaliita ja kalastusta. Kalastustiedustelu toteutettiin väestörekisteripohjaisena postitiedusteluna. Väestörekisterikeskuksessa poimittiin satunnaisotos noin 5-20 %:n otannalla. Tiedusteluun kuuluvalla alueella oli yhteensä (vuoden 2006 lopulla) vakituista ja vapaa-ajan asuntoa, joista tiedustelu lähetettiin 4567 ruokakunnalle. Tiedustelun vastausprosentti vaihteli 60 ja 72%:n väillä eri osa-alueilla. Koko tiedustelun vastausprosenttia, noin 69%, voidaan pitää hyvänä näin suurissa tiedustelussa. Kymijoen alaosalla eli välillä Voikkaa - merialue kotitarvekalastajien yhteenlaskettu pyyntiponnistus vuonna 2006 oli vajaa pyyntivrk. Kymijoen alaosalla kalasti vuonna 2006 arviolta noin 2050 ruokakuntaa. Kotitarvekalastus Kymijoella oli pääasiassa uistin-, virveli- ja perhokalastusta sekä pilkki- ja onkikalastusta. Lisäksi oli jonkin verran katiska- ja verkkopyyntiä. Joen yläosalla ravustus on tullut viime vuosien aikana yhdeksi merkittävimmistä pyyntimuodoista, mikä näyttäisi olevan seurausta onnistuneista istutustoimista. Kotitarvekalastajien kokonaissaalis Kymijoelta oli vuonna 2006 arviolta noin kg. Huomionarvoista on, että tähän lukuun ei sisälly joen alaosan koskikohteiden lähinnä lohikaloista koostuvia saaliita, joten joen todellinen vuosisaalis on selvästi tätä suurempi. Keskiarvona kotitarvekalastajat saivat Kymijoelta n. 1 kg kalaa pyyntivuorokautta kohden. Ruokakuntaa kohti laskettuna vuosisaalis oli n. 48 kg kalaa. Eniten kalastajat saivat särkikalaa (lahna ja särki) sekä haukea, kuhaa ja ahventa. Näiden yleisimpien saalislajien kannoissa kalastajat eivät olleet havainneet viimeisen kolmen vuoden aikana muutosta ainakaan huonompaan suuntaa. Alueellisesti joidenkin em. lajien kantojen arvioitiin jopa voimistuneen. Sen sijaan joen alaosan länsihaarassa lohikalojen saaliiden katsottiin huonontuneen viime vuosina. Kalastajien kokemuksen mukaan Kymijoen alaosan huomattavimmat kalastushaitat olivat veden pinnankorkeuden vaihtelu ja vähempiarvoisten kalojen runsaus. Kymijoen edustan merialueella välillä Hamina-Pyhtää kalasti vuonna 2006 arviolta noin kotitaloutta. Suurin osa kalastuksesta oli verkkokalastusta ja ylivoimaisesti suosituin verkkokoko oli solmuväliltään mm. Myös vapakalastus (virveli, uistelu sekä pilkki/onki) oli suosittu kalastusmuoto merialueella. Merialueella vapaa-ajan kalastajien kokonaissaalis oli noin kg. Eniten merialueelta saatiin saaliiksi ahventa, noin kg. Seuraavaksi eniten saatiin haukea, noin kg, silakkaa kg, särkeä kg ja kuhaa kg. Saalisarvio merialueella kalastanutta ruokakuntaa kohti oli noin 98 kg, eli lähes kaksinkertainen Kymijoen keskimääräiseen vuosisaaliiseen nähden. Itäisellä Suomenlahdella kalastuksen ongelmat ja haitat liittyivät selvästi vesistön rehevöitymiseen. Tiedustelun vastausten perusteella selkeästi eniten kalastusta vaikeutti merialueella levähaitat. Myös pyydysten likaantuminen, vesistön tilan heikentyminen ja huono saalis koettiin huomattaviksi kalastushaitoiksi.\n3 SISÄLLYS 1 JOHDANTO 1 2 KYMIJOEN ALAOSA JA SEN EDUSTAN MERIALUE 2 3 KALASTUSTIEDUSTELUN TOTEUTUS 2 4 TIEDUSTELUN VASTAUSTEN KOONTI YLEISTÄ KYMIJOEN ALUE Pyynti Saalis Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät sekä saaliskalakantojen kehitys KYMIJOEN ALUE Pyynti Saalis Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät sekä saaliskalakantojen kehitys KYMIJOEN ALUE Pyynti Saalis Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät sekä saaliskalakantojen kehitys YHTEENVETO KALASTUKSESTA KYMIJOELLA MERIALUE Pyynti Saalis Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät sekä saaliskalakantojen kehitys MERIALUE Pyynti Saalis Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät sekä saaliskalakantojen kehitys MERIALUE Pyynti Saalis Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät sekä saaliskalakantojen kehitys YHTEENVETO KALASTUKSESTA MERIALUEELLA 23 5 TULOSTEN TARKASTELU JA TARKKAILUN JATKAMINEN 23\n4 1 JOHDANTO Kymijoen alaosan ja sen edustan merialueen kalataloudellinen yhteistarkkailu perustuu Itä- Suomen vesioikeuden antamaan lupapäätökseen nro 76/96/1. Päätöksellään vesioikeus velvoitti Kymijokivarren kunnat ja teollisuuslaitokset tarkkailemaan jätevesiensä vaikutuksia kalakantoihin ja kalastukseen Kaakkois-Suomen työvoima- ja elinkeinokeskuksen kalatalousyksikön hyväksymän ohjelman mukaisesti. Uusittu tarkkailuohjelma astui voimaan vuonna Tarkkailuun osallistuivat seuraavat kuormittajat: UPM-Kymmene Oy ja Oy Finnish Peroxides Ab Kuusankosken kaupunki Akanojan jätevedenpuhdistamon osalta Kouvolan kaupunki viemärilaitoksen osalta Myllykoski Paper Oy paperitehtaan jätevesien osalta Anjalankosken kaupunki viemärilaitoksen osalta Enso Publication Papers Oy Ltd ja Enso Cartonboards Oy Ltd yhteisesti Anjalan paperitehtaan ja Inkeroisten kartonkitehtaan jätevesien osalta, sisältyy myös Valmet Paperikoneet Oy:n tutkimuslaitokset jätevedet Laminating Papers Oy ja Enso Publication Papers Oy Ltd yhteisesti Kotkan tehtaiden jätevesien osalta Kotkan kaupunki, Sunilan ja Mussalon jäteveden puhdistamoiden, sekä Hietasen ja Kuusisen satamien purkupaikoista tulevien jätevesien osalta Sunilan Puhdistamo Oy:n jätevesien osalta. Puhdistamolle tulee Sunila Oy:n selluloosatehtaan ja Keräyskuitu Oy:n siistattua uusiomassaa valmistavan tehtaan jätevedet Stora Enso Publication Papers Oy Ltd Summan tehtaan jätevesien osalta Haminan kaupunki Nuutniemen puhdistamon osalta Tarkkailun tavoitteena on seurata jätevesikuormituksen vaikutuksia Kymijoen ja merialueen kalakantoihin, kalastukseen ja kalojen käyttökelpoisuuteen ihmisravinnoksi. Tarkkailu antaa lisäksi tietopohjaa kalakantojen hoitoon ja joen kalastuskäytön lisäämiseen. Tarkoituksena on myös saada aineistoa seuraavien jätevesien laskulupahakemusten laatimiseen. Tarkkailuun kuuluu joka kolmas vuosi tehtävä laaja kalastustiedustelu, jossa selvitetään Kymijoen alaosan ja sen edustan merialueen kalastusta ja kalansaaliita. Kalastustiedustelu tehtiin ensimmäisen kerran vuoden 2000 saaliista. Vuonna 2003 kalastustiedusteluun liitettiin Haminan merialue Kotkan ja Pyhtään merialueiden lisäksi. Tiedustelulla selvitetään erityisesti kotitarvekalastajien kalansaaliita ja kalastusta. Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008 1\n5 2 KYMIJOEN ALAOSA JA SEN EDUSTAN MERIALUE Kymijoen alaosalla tarkoitetaan aluetta Iitin/Jaalan Pyhäjärven luusuasta Itämeren Suomenlahteen. Kymijoen edustan merialueella tarkoitetaan puolestaan aluetta Ruotsinpyhtään itäosasta eli Ahvenkoskenlahdesta Haminanlahdelle. Kymijoen vaikutus merialueella on selvimmin havaittavissa sisä- ja välisaaristossa. Ulkosaaristossa Kymijoen vaikutus on selvemmin havaittavissa jääpeitteen aikana. Joki jakaantuu Ahvenkosken ja Kotkan haaroihin. Ahvenkosken haarassa vesi virtaa lähes yksinomaan läntisempää uomaa pitkin Ahvenkoskenlahdelle. Toisessa läntisessä haarassa, Pyhtään haarassa on vain pieni virtaama. Joen itäinen haara jakautuu kahdelle uomalle, Korkeakosken- ja Koivukoskenhaaroille. Koivukoskenhaara jakautuu Langinkosken ja virtaamiltaan pienemmiksi Huuman haaroiksi. Kymijoen pääasiallinen käyttömuoto on edelleen sähköntuotanto. Joen alaosassa on kymmenen voimalaitosta, näin ollen kaikki mereen johtavat haarat on padottu. Voimalaitospatojen lisäksi Kymijoessa on kaksi säännöstelypatoa. Kymijoen vettä käytetään myös vedenottoon, teollisuuden raakavetenä ja Kuusankosken kaupungin verkostovetenä. Kymijoki on luonnontilaisena ollut koko Etelä-Suomen tärkein vaelluskalajoki. Lohen, meritaimenen ja siian vaellukset ovat ulottuneet noin 30 km:n etäisyydellä jokisuusta sijaitsevalle Anjalankoskelle saakka, joka on aina muodostanut luonnollisen vaellusesteen lohta ja ankeriasta lukuun ottamatta. Ahvenkoskenhaarassa ja Korkeakoskenhaarassa voimalaitospadot katkaisevat nousukalojen reitin. Ainoa pidempi nousureitti kaloille on Langinkoskenhaara. Kymijoen veden laatu on huomattavasti parantunut huonoimmista ajoista, mutta omat riskinsä muodostavat joen pohjaan aikojen kuluessa kerrostuneet teollisuuden myrkyt, kuten dioksiinit ja furaanit. Kymijoen haukien elohopeapitoisuudet ovat keskimäärin tasolla 0,5-1 mg/kg, joka edellyttää käytön rajoittamista puoleen kiloon viikossa (vierasaineasetus 756/90). Vielä 1970-luvulla elohopea-arvot olivat nykyiseen verrattuna monikertaiset. Joen alaosalla, lähinnä Inkeroisten alapuolisille jokijaksolla, petokalojen elohopeapitoisuudet yhä ylittävät käyttökelpoisuuden raja-arvon 1 mg/kg. 3 KALASTUSTIEDUSTELUN TOTEUTUS Alueittaisen kokonaissaaliin määrittämiseksi tehtiin vapaa-ajan kalastajien kalastustiedustelu, joka toteutettiin väestörekisteripohjaisena postitiedusteluna. Tiedustelualueena oli Kuusankosken, Valkealan, Kouvolan, Elimäen, Anjalankosken, Kotkan, Pyhtään, Ruotsinpyhtään ja Haminan kuntien valikoidut postinumeroalueet. Näiden kuntien hajaasutusalueen joenrantakylien ja taajamien ruokakunnista valittiin perusjoukko, josta väestörekisterikeskuksessa poimittiin satunnaisotos saadun osoitteiston avulla noin 5-20 %:n otannalla. Perusjoukoltaan suuremmalla alueella oli pienempi otanta kuin perusjoukoltaan pienemmällä alueella, näin tiedustelu ei paisunut liian suureksi. Perusjoukkoon otettiin kiin- 2 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008\n6 teistörekisteristä mukaan myös muissa kuin Kymijoen jokivarsi- ja merenrantakunnissa asuvien kesäasukkaiden osoitetiedot. Tiedustelualue jaettiin kuuteen osaan, Kymijoen alueet 1-3 ja merialueet 1-3. Kymijoen alue 1:en postinumeroalueeseen kuulivat: Harju, Kuusankoski, Kuusankoski, Sairaalamäki, Voikkaa, Kouvola, Kouvola, Kouvola, Koria, Kuusankoski, Anjalankoski, Anjalankoski, Anjalankoski, Anjalankoski, Elimäki, Anjalankoski ja Anjalankoski. Kymijoen alueeseen 2 kuulivat: Huruksela, Muhniemi, Kotka ja Kymi. Kymijoen alueeseen 3 kuulivat: Ruotsinpyhtää, Kuninkaankylä ja Vastila. Merialueeseen 1 kuulivat: Tesjoki, Ahvenkoski ja Pyhtää. Merialueeseen 2 kuului Kotka ja merialueeseen 3 kuului Hamina. Tiedusteluun kuuluvalla alueella oli yhteensä (vuoden 2006 lopulla) vakituista ja vapaa-ajan asuntoa, joista tiedustelu lähetettiin 4567 ruokakunnalle. Ruokakunnalla tarkoitetaan asunnossa pysyvästi asuvia henkilöitä. Otoksen osuus oli 14% kaikista ruokakunnista. Otantasuhteet olivat: Kymijoen alue 1; 15%, Kymijoen alue 2; 18%, Kymijoen alue 3; 17%, merialue 1; 9%, merialue 2; 7% ja merialue 3; 6%. Perusjoukosta edellä mainituilla tehdyillä otantasuhteella toteutettu poiminta teetettiin väestörekisterikeskuksessa. Poimintamenetelmänä oli satunnaisotanta. Lomakkeiden ja lähetyskuorien tulostamisen ja kirjeiden postituksen suoritti Itella Oy. Tiedustelussa käytettiin kolmea kontaktikertaa ajalla tammi-maaliskuu Kyselyssä kartoitettiin saalis- ja pyyntitietojen lisäksi kalastajien mielipiteitä kalastusta haittaavista tekijöistä ja keskeisten kalalajien saaliiden muutoksista viime vuosina. Kymijoen alueen kyselylomake oli hiukan erilainen kuin merialueen lomake. Kysely sisälsi lähetekirjeen, kyselylomakkeen ja pyynti- ja saalistaulukon, sekä valmiiksi maksetun palautuskuoren (liitteet 1 ja 2). 4 TIEDUSTELUN VASTAUSTEN KOONTI 4.1 YLEISTÄ Satunnaisotannalla tehdyn postitiedustelun kalastustulokset ilmoitetaan suhteutettuna osaaluekohtaiseen perusjoukkoon, joka kuvaa alueen talouksien kokonaismäärää. Kalastaneiden prosenttiosuudella kerrottiin perusjoukko, josta saatiin arvio kalastaneiden ruokakuntien määrästä. Tiedustelun vastausprosentti vaihteli 60 ja 72%:n väillä eri osa-alueilla. Koko tiedustelun vastausprosenttia, noin 69%, voidaan pitää hyvänä näin suurissa tiedustelussa ja laskettuja lukuja siten luotettavina. Vastausprosentti oli lähes sama kuin edellisessä, vuoden 2003 tiedustelussa. Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008 3\n7 Taulukko 1. Kymijoen ja sen edustan merialueen kalastustiedustelun perusjoukko, otos, vastausprosentti ja arvio kalastaneiden talouksien kokonaismäärästä vuoden 2006 kalastusta koskeneessa postitiedustelussa. KYMIJOKI MERIALUE Yhteensä ALUE Alue1 Alue 2 Alue 3 Alue 1 Alue 2 Alue 3 Perusjoukko (kpl, asuntoja) Otosmäärä (kpl) Palautuksia (kpl) Palautus -% 70,5 70,2 72,6 72,8 59,9 70,6 69,4 Kalastaneita (kpl) Arvio kalastaneiden kokonaismäärästä Tulokset laskettiin osa-alueittain, kalalajeittain ja pyydyksittäin. Arvio kalastaneiden ruokakuntien kokonaismäärästä jaettiin tiedusteluun vastanneiden kalastaneiden määrällä, tästä saadulla kertoimella kerrottiin alueiden pyynti- ja saalismäärät. Lisäksi laskettiin osaalueittain kalastaneiden ruokakuntien keskimääräiset saaliit. Tiedustelussa oli mukana myös taulukko, jossa esitettiin erilaisia kalastusta haittaavia tekijöitä. Haitta- ja ongelmatekijöiden yhteydessä tiedusteltiin vastaajan näkemystä haitan asteesta (0-4; ei haittaa huomattava haitta). 4.2 KYMIJOEN ALUE 1 Kymijoen alue 1 oli pinta-altaan ja asukasmäärältään suurin Kymijoen tiedustelualueista, näin ollen otosmääräkin oli suurin, 1551 kotitaloutta. Kymijoen alue 1:llä, eli välillä Voikkaa Inkeroinen, vastausprosentti oli melko hyvä, eli noin 70% (taulukko 1). Vastaajista 78 ilmoitti kalastaneensa alueella ja arvio kalastaneiden talouksien kokonaismäärästä oli vajaat Pyynti Kymijoella välillä Voikkaa Inkeroinen kokonaispyyntiponnistus vuonna 2006 oli n pyyntivuorokautta. Suosituimmat pyyntimuodot olivat rapumerta, uistin-, virveli- ja perhokalastus sekä pilkki- ja onkikalastus. Nämä pyyntimuodot muodostivat 72% alueen kokonaispyyntiponnistuksesta (kuva 1). Kalastus harvoilla verkoilla, syötti-/iskukoukuilla sekä katiskoilla muodostivat muun osan kalastuksesta. 4 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008\n8 Rapumerta 29 % Verkko alle 25 mm 1 % Verkko mm 7 % Verkko yli 50 mm 7 % Katiska 7 % Rysä tai loukku 0 % Syötti-/iskukoukku 6 % Pilkki/onki 19 % Uistin/virveli/perho 24 % Kuva 1. Pyyntiponnistus (%) pyyntimuodoittain Kymijoella välillä Voikkaa Inkeroinen vuonna Saalis Kalasaalis Kymijoella oli suurimmalla alueella eli alueella 1, jonka arvioitu kokonaissaalis määrä oli n kg. Vuoden 2003 tiedustelussa arvio oli n kg. Saalis koostui pääosin kuhasta, hauesta, ahvenesta ja särkikaloista (kuva 2). Särkikaloista eniten saatiin lahnaa (3 988 kg) ja särkeä (5 792 kg) (ks. liite 3). Lohikaloista (laskettu ryhmään muut) eniten saaliiksi saatiin taimenta (1 269 kg) ja kirjolohta (933 kg). Ruokakuntaa kohti laskettuna vuosittainen kokonaissaalis oli vuonna 2006 keskimäärin 22,6 kg. Vuonna 2003 alueelta saatiin kalaa noin 39 kg kalastanutta ruokakuntaa kohti. Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008 5\n9 Muut 12 % Hauki 26 % Särkikalat 32 % Kuha 12 % Ahven 18 % Kuva 2. Saalislajien suhteellinen osuus (%) kokonaissaaliista Kymijoella välillä Voikkaa Inkeroinen vuonna Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät sekä saaliskalakantojen kehitys Voikkaan ja Inkeroisten välillä kalastajat kokivat jätevedet ja huonon saaliin huomattaviksi haitaksi. Myös vedenpinnan korkeuden vaihtelu, levähaitat ja vähäarvoisten kalojen runsaus koettiin lähes yhtä suuriksi haitoiksi (kuva 3). Samat kalastusta haittaavat tekijät koettiin merkittävimmiksi myös vuonna Kymijoen alueella 1 ei koettu olevan yhtä keskeistä ongelma- / haittatekijää kalastukselle vaan useita lähes samanarvoisia haittoja. Vesiliikenteen, liian voimakkaan ja valikoivan kalastuksen ei koettu olevan kovinkaan suurta haittaa kalastukselle (kuva 3). Suurin osa vastaajista katsoi, että keskeisimpien saalislajien kannoissa ei ole viimeisten kolmen vuoden aikana tapahtunut muutosta tai sitä ei pystytty arvioimaan (kuva 4). Ainostaan taimenen osalta vastauksissa oli suhteellisen paljon arvioita heikentyneen kannan puolesta. Sen sijaan kuhan ja lahnan kantojen katsottiin säilyneen ennallaan tai parantuneen. 6 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008\n10 ei osaa sanoa ei haittaa vähäinen haitta kohtalainen haitta huomattava haitta 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Pyydysten likaantuminen Kalojen makuvirheet Liian voimakas kalastus Ilkivalta Levähaitat Vähäarvoisten kalalajien runsaus Veneily ja laivaliikenne Veden laadun muuttuminen Lupien saanti hankalaa Huono saalis Muu haitta Vedenpinnan korkeuden vaihtelu Jätevedet Valikoiva kalastus Kuva 3. Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät Kymijoella Voikkaan ja Inkeroisen välillä vuonna ei osaa sanoa ei muutosta saaliit kasvaneet saaliit heikentyneet 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Taimensaalis Kuhasaalis Lohisaalis Haukisaalis Ahvensaalis Lahnasaalis Kirjolohisaalis Kuva 4. Tärkeimpien saalislajien kantojen kehitys kalastajien kannalta nähtynä Kymijoella, Voikkaan ja Inkeroisen välillä viimeisten kolmen vuoden aikana ( ). Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008 7\n11 4.3 KYMIJOEN ALUE 2 Kymijoen alue 2:lla eli välillä Inkeroinen - Hirvivuolle - Koivukoski ja Korkeakoski tiedustelun vastausprosentti oli noin 70 % (taulukko 1). Alueella vastanneista kalasti noin 16 %. Arviolta vapaa-ajan kalastaneita ruokakuntia oli noin 160. Edellisen tiedustelun perusteella kalastaneita ruokakuntia oli n Pyynti Kymijoella välillä Inkeroinen Kotka kokonaispyyntiponnistus oli noin pyyntivrk (liite 3). Kymijoen alueella 2 pilkki- ja onkikalastus oli suosituin pyyntimuoto. Seuraavaksi suosituimmat pyyntimuodot olivat katiska, harvat verkot (> 50 mm) sekä uistin, virveli ja perho (kuva 5). Vuoden 2003 tiedustelun tuloksiin verrattuna kalastus harvoilla verkoilla oli alueella yleistynyt. Rysä tai loukku 0 % Verkko mm 2 % Rapumerta 2 % Verkko yli 50 mm 8 % Katiska 13 % Uistin/virveli/perho 8 % Pilkki/onki 67 % Kuva 5. Pyyntiponnistus (%) pyyntimuodoittain Kymijoella välillä Inkeroinen Kotka vuonna Saalis Kymijoen alueelta 2 saatiin tiedustelun perusteella lähes saman verran saalista kuin yläpuolista osa-alueelta. Kokonaissaaliin arvio oli noin kg, mikä oli selvästi enemmän kuin vuonna 2003 ( kg) (liite 3). Kokonaissaaliista jopa 44 % muodostui särkikaloista, lähinnä kuitenkin särjestä ja lahnasta (kuva 6). Kuhan, ahvenen ja hauen osuus saaliista oli hieman pienempi kuin yläpuolisella osa-alueella, mutta muodosti silti yht. 43 % alueen kokonaissaaliista. 8 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008\n12 Muut 13 % Hauki 22 % Kuha 7 % Särkikalat 44 % Ahven 14 % Kuva 6. Saalislajien suhteellinen osuus (%) kokonaissaaliista Kymijoen alueella 2 eli välillä Inkeroinen Kotka vuonna Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät sekä saaliskalakantojen kehitys Kymijoen alueella 2, Inkeroisen ja Kotkan välillä kalastajat kokivat keskeisimmäksi kalastushaitaksi vedenpinnan korkeuden vaihtelun (kuva 7). Lupien saantiin, liian voimakkaaseen tai valikoivaan kalastukseen ja vesiliikenteeseen ei kalastajien mukaan liittynyt juurikaan kalastushaittoja. ei osaa sanoa ei haittaa vähäinen haitta kohtalainen haitta huomattava haitta 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Pyydysten likaantuminen Kalojen makuvirheet Liian voimakas kalastus Ilkivalta Levähaitat Vähäarvoisten kalalajien runsaus Veneily ja laivaliikenne Veden laadun muuttuminen Lupien saanti hankalaa Huono saalis Muu haitta Vedenpinnan korkeuden vaihtelu Jätevedet Valikoiva kalastus Kuva 7. Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät Kymijoella Inkeroisen ja Kotkan välillä vuonna Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008 9\n13 Tärkeimpien saalislajien suhteen valtaosa vastaajista ei osannut arvioida kalakannoissa mahdollisesti tapahtuneita muutoksia. Tosin useimpien lajien osalta suurin osa kantaa ottaneista vastaajista katsoi kalakantojen säilyneen entisen vahvuisina tai voimistuneen viimeisen kolmen vuoden aikana. Lahnan osalta kuitenkin melko suuri osa vastaajista katsoi kantojen heikentyneen. en osaa sanoa ei muutosta saaliit kasvaneet saaliit heikentyneet 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Taimensaalis Kuhasaalis Lohisaalis Haukisaalis Ahvensaalis Lahnasaalis Kirjolohisaalis Kuva 8. Tärkeimpien saalislajien kantojen kehitys kalastajien kannalta nähtynä Kymijoella, Inkeroisen ja Kotkan välillä viimeisten kolmen vuoden aikana ( ). 4.4 KYMIJOEN ALUE 3 Kymijoen alue 3:lla eli Kymijoen länsihaaralla välillä Hirvivuolle Ahvenkoski - Pyhtään haara vastausprosentti oli korkein, ollen vajaat 73 % (taulukko 1). Tiedustelun perusteella tällä osa-alueella kalastaa vuosittain n. 200 kotitaloutta. Edellisen, vuoden 2003 tiedustelun perusteella arvio oli korkeampi, yhteensä noin 300 kotitaloutta Pyynti Kymijoen länsihaaralla kotitalouksien yhteenlaskettu pyyntiponnistus vuonna 2006 oli n pyyntivrk. (liite 3), eli vähiten kolmesta osa-alueesta. Kymijoen alueella 3 suosituimmat pyyntimuodot olivat uistin-, virveli- ja perhokalastus sekä pilkki- ja onkikalastus. Verkko- ja katiskapyyntiä oli alueella suhteessa enemmän kuin muilla Kymijoen osa-alueita (kuva 9). 10 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008\n14 Pilkki/onki 20 % Pitkäsiima 0 % Rapumerta 4 % Verkko mm 0 % Verkko mm 12 % Verkko yli 50 mm 8 % Katiska 19 % Uistin/virveli/perho 27 % Syötti-/iskukoukku 10 % Kuva 9. Pyyntiponnistus (%) pyyntimuodoittain Kymijoen länsihaaralla vuonna Saalis Vapaa-ajankalastajat saivat Kymijoen alueelta 3 saalista arviolta yli kg (liite 3). Arvio on melko lähellä vuoden 2003 tiedustelun saalisarviota ( kg). Kalalajeista eniten kalastajat saivat haukea, jota saatiin noin 29 % sekä ahventa, jota saatiin noin 22 % kokonaissaaliista (kuva 10). Samat lajit muodostivat valtaosan saaliista myös vuoden 2003 tiedustelun perusteella, mutta aikaisemmin ahvensaalis arvioitiin haukisaalista suuremmaksi. Särkikalat muodostivat saaliista n. 30 %, koostuen lähinnä lahnasta ja särjestä. Muut 6 % Hauki 29 % Särkikalat 30 % Ahven 22 % Kuha 13 % Kuva 10. Saalislajien suhteellinen osuus (%) kokonaissaaliista Kymijoen alueella 3 eli joen länsihaarassa vuonna Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/\n15 4.4.3 Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät sekä saaliskalakantojen kehitys Kalastustiedustelun vastausten perusteella Kymijoen alueella 3, Kymijoen länsihaarassa kalastusta haittasi eniten pyydysten likaantuminen, vähempiarvoisten kalalajien runsaus sekä veden pinnankorkeuden vaihtelu (kuva 11). Samat tekijät nousivat esille myös vuoden 2003 tiedustelussa. Erot eri haittatekijöiden välillä olivat osa-alueella 3 suuremmat kuin joen yläosalla. Ilkivallalla, vesiliikenteellä tai lupien saannin hankaluudella ei ollut merkitystä kalastusta haittaavina tekijöinä (kuva 11). en osaa sanoa ei haittaa vähäinen haitta kohtalainen haitta huomattava haitta 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Pyydysten likaantuminen Kalojen makuvirheet Liian voimakas kalastus Ilkivalta Levähaitat Vähäarvoisten kalalajien runsaus Veneily ja laivaliikenne Veden laadun muuttuminen Lupien saanti hankalaa Huono saalis Muu haitta Vedenpinnan korkeuden vaihtelu Jätevedet Valikoiva kalastus Kuva 11. Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät Kymijoen länsihaarassa vuonna Yleisimpien saalislajien (ahven, hauki, kuha ja lahna) kantojen kalastajat kokivat säilyneen ennallaan tai kasvaneen. Erityisesti kuhakannat näyttivät voimistuneen Kymijoen osaalueella 3 (kuva 12). Lohikalojen (taimen, lohi ja kirjolohi) kantojen sen sijaan katsottiin heikentyneen viimeisen kolmen vuoden aikana. 12 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008\n16 en osaa sanoa ei muutosta saaliit kasvaneet saaliit heikentyneet 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Taimensaalis Kuhasaalis Lohisaalis Haukisaalis Ahvensaalis Lahnasaalis Kirjolohisaalis Kuva 12. Tärkeimpien saalislajien kantojen kehitys kalastajien kannalta nähtynä Kymijoella, Inkeroisen ja Kotkan välillä viimeisten kolmen vuoden aikana ( ). 4.5 YHTEENVETO KALASTUKSESTA KYMIJOELLA Kymijoen alaosalla eli välillä Voikkaa - merialue kotitarvekalastajien yhteenlaskettu pyyntiponnistus vuonna 2006 oli vajaa pyyntivrk. (liite 3). Kymijoen alaosalla kalasti vuonna 2006 arviolta yhteensä noin 2050 ruokakuntaa. Arvio on lähellä vuoden 2003 tiedustelun arviota ruokakuntien kokonaismäärästä (2200). Kotitarvekalastus oli Kymijoella pääasiassa uistin-, virveli- ja perhokalastusta sekä pilkki- ja onkikalastusta. Lisäksi oli jonkin verran katiska- ja verkkopyyntiä. Joen yläosalla ravustus on tullut viime vuosien aikana yhdeksi merkittävimmistä pyyntimuodoista, mikä näyttäisi olevan seurausta onnistuneista istutustoimista. Kymijoen alaosan (välillä Voikkaa merialue) kotitarvekalastajien kokonaissaalis oli vuonna 2006 arviolta noin kg. Vuoden 2003 aineiston perusteella kokonaissaalis oli hieman pienempi: kg. Huomionarvoista on, että tähän lukuun ei sisälly joen alaosan koskikohteiden lähinnä lohikaloista koostuvia saaliita, joten joen todellinen vuosisaalis on selvästi tätä suurempi. Keskiarvona kuitenkin kotitarvekalastajat saivat Kymijoelta Noin yhden kilon kalaa pyyntivuorokautta kohden. Ruokakuntaa kohti laskettuna vuosisaalis oli n. 48 kg kalaa. Edellisen tiedustelun perusteella arvio oli hieman pienempi: 40 kg/ruokakunta/vuosi. Eniten saalista saatiin joen yläosalta ja itähaarasta. Eniten kalastajat saivat särkikalaa (lahna ja särki) sekä haukea, kuhaa ja ahventa. Näiden yleisimpien saalislajien kannoissa kalastajat eivät olleet havainneet viimeisen kolmen vuoden aikana muutosta ainakaan huonompaan suuntaa. Alueellisesti joidenkin em. lajien kantojen arvioitiin Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/\n17 jopa voimistuneen. Sen sijaan joen alaosalla länsihaarassa lohikalojen saaliiden katsottiin huonontuneen viime vuosina. Kymijoen alaosalla (Voikkaa-merialue) huomattavimmat kalastushaitat olivat veden pinnankorkeuden vaihtelu ja vähempiarvoisten kalojen runsaus. Muuten kalastajat kokivat kalastushaitat hieman erilaisiksi joen eri osa-alueilla. Kalojen istutukset aiheuttivat närää etenkin joen länsihaaran kalastajissa. Heidän mukaansa velvoiteistutukset on hoidettu huonosti. 4.6 MERIALUE 1 Merialue 1:llä eli Pyhtään edustan merialueella oli koko kyselyn paras vastausprosentti eli noin 73 % (taulukko 1). Arvio kalastaneiden ruokakuntien kokonaismäärästä oli Vuoden 2003 tiedustelun perusteella kalastaneita ruokakuntia oli n Pyynti Pyhtään merialueella kotitarvekalastajien kokonaispyyntiponnistukseksi arvioitiin n pyyntivrk. (liite 4). Selvästi suosituin kalastusväline oli edellisen, vuoden 2003 tiedustelun tavoin verkot silmäkoolla mm (kuva 13). Verkkokalastus muodosti alueen vuosittaisesta pyyntiponnistuksesta n. 76 %. Verkkokalastuksen ohella seuraavaksi käytetyimmät pyyntimuodot olivat vapakalastus ja katiskakalastus Saalis Pyhtään merialueen vapaa-ajan kalastajien kokonaissaalisarvio oli noin kg (liite 4). Arvio on hyvin lähellä vuoden 2003 saalisarviota, joka oli kg. Eniten kalastajat saivat saaliiksi ahventa, 22 % kokonaissaaliista (kuva 14). Ahven oli myös vuonna 2003 yleisin saalislaji (29 % kokonaissaaliista). Seuraavaksi yleisimmät saalislajit Pyhtään merialueella olivat hauki (14,5 %), särki ja silakka (10,5 %) sekä lohi (10 %). Alueella kalastaneita ruokakuntia kohti kalaa saatiin vuodessa arviolta noin 138 kg. Vuoden 2003 tiedustelun perusteella vuosisaalis oli n. 100 kg. 14 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008\n18 Uistin/virveli/perho 7 % Katiska Lohi-/pitkäsiima 5 % 0 % Rysä yli 1,5 m korkea 1 % Rysä <1,5 m korkea 2 % Nahkiaismerta 4 % Pilkki/onki 5 % Verkko yli 50 mm 29 % Verkko alle 25 mm 4 % Verkko mm 12 % Verkko mm 31 % Kuva 13. Pyyntiponnistus (%) pyyntimuodoittain Pyhtään merialueella vuonna Muu laji 16 % Silakka 10 % Lohi 10 % Särkikalat 19 % Hauki 15 % Ahven 22 % Kuha 8 % Kuva 14. Saalislajien suhteellinen osuus (%) kokonaissaaliista Pyhtään merialueella vuonna Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät sekä saaliskalakantojen kehitys Kalastustiedustelun vastausten perusteella Pyhtään edustan merialueella kalastajat kokivat levähaitat edellisen tiedustelun tavoin suurimmaksi kalastusta haittaavaksi tekijäksi. Tämän ohella pyydysten likaantuminen ja huono saalis olivat merkittäviä haittoja kalastajien mielestä. Kalojen makuvirheet ja ilkivalta olivat pienimmät kalastushaitat (kuva 15). Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/\n19 en osaa sanoa ei haittaa vähäinen haitta kohtalainen haitta huomattava haitta 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Pyydysten likaantuminen Kalojen makuvirheet Hylkeet Kalavedet ovat likaantuneet tai pilaantuneet Liian voimakas kalastus Ilkivalta Levähaitat Vähäarvoisten kalalajien runsaus Veneily ja laivaliikenne Veden laadun muuttuminen Pyydysrajoitukset Lupien saanti hankalaa Huono saalis Muu haitta Kuva 15. Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät Pyhtään merialueella vuonna Kymijokeen verrattuna suurempi osa merialueen kalastajista arvioi vastauksissaan myös kalakannoissa tapahtuneita muutoksia. Kalastajien kokemuksen mukaan useimpien keskeisten saalislajien kannat ovat heikentyneet (kuva 16). Sen sijaan lahnan ja hauen osalta saaliit ovat kalastajien näkemyksen mukaan säilyneet ennallaan tai kasvaneet. en osaa sanoa ei muutosta saaliit kasvaneet saaliit heikentyneet 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Taimensaalis Kuhasaalis Lohisaalis Haukisaalis Ahvensaalis Siikasaalis Lahnasaalis Silakkasaalis Kuva 16. Tärkeimpien saalislajien kantojen kehitys kalastajien kannalta nähtynä Pyhtään merialueella viimeisten kolmen vuoden aikana ( ). 16 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008\n20 4.7 MERIALUE 2 Merialue 2:lla eli Kotkan edustan merialueella kyselyn vastausprosentti oli noin 60 % eli kyselyn osa-alueista kaikkein pienin. Arvio kalastaneiden kokonaismäärästä oli vajaat Vuoden 2003 tiedustelun vastausprosentti oli lähes sama, mutta kalastaneiden ruokakuntien määräksi arvioitiin tuolloin n Pyynti Kotkan merialueella vuoden 2006 kokonaispyyntiponnistukseksi arvioitiin n pyyntivuorokautta, mikä oli selvästi suurempi kuin Pyhtään merialueella (liite 4). Toisaalta myös kalastaneiden ruokakuntien määrä Kotkan edustan merialueella arvioitiin n. kaksinkertaiseksi Pyhtääseen verrattuna. Suosituin pyyntimuoto oli Pyhtään merialueen tapaan verkot silmäkoolla mm (kuva 17). Myös vapakalastus, sekä verkkokalastus harvemmilla ja tiheämmillä verkoilla olivat suosittuja (kuva 17). Pilkki/onki 15 % Verkko alle 25 mm 3 % Verkko mm 9 % Uistin/virveli/perho 14 % Katiska 3 % Verkko mm 36 % Rysä <1,5 m korkea 0 % Verkko yli 50 mm 20 % Kuva 17. Pyyntiponnistus (%) pyyntimuodoittain Pyhtään merialueella vuonna Saalis Vapaa-ajan kalastajien kokonaissaalisarvio merialueella 2 oli noin kg (liite 4). Vuoden 2003 tiedustelussa saalisarvio oli kg. Yksikkösaalis oli siten keskimäärin n. 1 kg/pyyntivuorokausi. Ruokakuntaa kohti laskettuna vuosisaalis oli 74 kg. Vuonna 2003 Kotkan merialueelta saatiin kalaa arviolta noin 54 kg ruokakuntaa kohti. Eniten kalastajat saivat ahventa, 30 % kokonaissaaliista sekä silakkaa (17 %) ja haukea (14 %) (kuva 18). Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/\n21 Muu laji 14 % Silakka 17 % Särkikalat 16 % Hauki 14 % Kuha 9 % Ahven 30 % Kuva 18. Saalislajien suhteellinen osuus (%) kokonaissaaliista kotkan merialueella vuonna Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät sekä saaliskalakantojen kehitys Merialueella 2, Kotkan edustan merialueella tiedusteluun vastanneet kalastajat ilmoittivat suurimmaksi ongelma- ja haittatekijäksi Pyhtään merialueen tapaan levähaitat sekä erilaiset rehevöitymistä seuraavat kalastushaitat kuten pyydysten likaantumisen (kuva 19). Lisäksi kalastajat katsoivat huonojen saaliiden haittaavan kalastusta. Lupien saannin hankaluus, kalojen makuvirheet ja ilkivalta eivät kalastajien kokemuksen mukaan haittaa juurikaan kalastusta Kotkan merialueella. Kalastajien näkemys keskeisten kalakantojen mahdollisista muutoksista vastasi melko hyvin Pyhtään alueen kalastajien kokemuksia (kuva 20). Lahnan ja hauen osalta kalastajat katsoivat saaliiden kasvaneen tai pysyneen ennallaan. Useimpien muiden keskeisten saalislajien kantojen ja saaliiden katsottiin heikentyneen. Ahvensaaliin suhteen tosin vastausten hajonta oli melko suurta ja lähes yhtä suuri osa vastaajista katsoi saaliiden pienentyneen tai kasvaneen. 18 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008\n22 en osaa sanoa ei haittaa vähäinen haitta kohtalainen haitta huomattava haitta 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Pyydysten likaantuminen Kalojen makuvirheet Hylkeet Kalavedet ovat likaantuneet tai pilaantuneet Liian voimakas kalastus Ilkivalta Levähaitat Vähäarvoisten kalalajien runsaus Veneily ja laivaliikenne Veden laadun muuttuminen Pyydysrajoitukset Lupien saanti hankalaa Huono saalis Muu haitta Kuva 19. Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät Kotkan merialueella vuonna en osaa sanoa ei muutosta saaliit kasvaneet saaliit heikentyneet 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Taimensaalis Kuhasaalis Lohisaalis Haukisaalis Ahvensaalis Siikasaalis Lahnasaalis Silakkasaalis Kuva 20. Tärkeimpien saalislajien kantojen kehitys kalastajien kannalta nähtynä Kotkan merialueella viimeisten kolmen vuoden aikana ( ). Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/\n23 4.8 MERIALUE 3 Merialue 3:lla eli Haminan edustan merialueella vastausprosentiksi muodostui noin 70,5 % (taulukko 1). Arvio Haminan alueella kalastaneiden ruokakuntien kokonaismäärästä oli noin taloutta. Vuoden 2003 tiedustelussa kalastaneita talouksia arvioitiin olleen Alueen vastausprosentti oli tuolloin sama Pyynti Haminan merialueella vuoden 2006 kokonaispyyntiponnistus oli pyyntivrk. (liite 4). Myös tällä alueella muiden merialueiden tapaan verkkokalastus (silmäkoot mm ja > 50 mm) oli selvästi suosituin pyyntimuoto (kuva 21). Lohi-/pitkäsiima 1 % Uistin/virveli/perho 9 % Katiska 4 % Pilkki/onki 5 % Verkko alle 25 mm 4 % Verkko mm 6 % Verkko mm 37 % Verkko yli 50 mm 34 % Kuva 21. Pyyntiponnistus (%) pyyntimuodoittain Haminan merialueella vuonna Saalis Haminan merialueelta vapaa-ajan kalastajat kalastivat vuonna 2006 kokonaissaaliksi noin kg (liite 2). Vuoden 2003 tiedustelun perusteella vuosisaalis oli selvästi pienempi; kg. Eniten saaliista oli ahventa, noin 21 % kokonaissaaliista. Toiseksi yleisimmät saalislajit olivat hauki (18 %) ja silakka (18 %) (kuva 22). Ruokakuntaa kohti laskettuna saalisarvio oli 106 kg. Vuoden 2003 tiedusteluaineiston perusteella vuosisaalis oli vain 68 kg kalaa taloutta kohden. 20 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008\n24 Muu laji 15 % Silakka 18 % Särkikalat 20 % Hauki 18 % Ahven 21 % Kuha 8 % Kuva 22. Saalislajien suhteellinen osuus (%) kokonaissaaliista Haminan merialueella vuonna Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät sekä saaliskalakantojen kehitys Haminan edustan merialueella kalastustiedustelun mukaan alueen merkittävimmät kalastushaitat olivat muun merialueen tapaan rehevöityminen ja sen seurannaisvaikutukset; erityisesti levähaitat, pyydysten likaantuminen ja kalavesien pilaantuminen (kuva 23). Samat tekijät koettiin merkittävimmiksi kalastushaitoiksi myös edellisellä tiedustelulla, vuonna Myös vähiten kalastusta haittaavat tekijät olivat samoja kuin merialueen muilla osaalueilla, eli ilkivalta, pyyntirajoitukset, lupien saannin hankaluus ja kalojen makuvirheet. Kalastajien näkemys keskeisten saalislajien kantojen muutoksista vastasi melko hyvin Pyhtään ja Kotkan merialueen kalastajien kokemuksia (kuva 24). Lahnan ja hauen osalta kalastajat katsoivat saaliiden kasvaneen tai pysyneen ennallaan. Useimpien muiden keskeisten saalislajien kantojen ja saaliiden katsottiin joko säilyneen ennallaan tai heikentyneen. Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/\n25 en osaa sanoa ei haittaa vähäinen haitta kohtalainen haitta huomattava haitta 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Pyydysten likaantuminen Kalojen makuvirheet Hylkeet Kalavedet ovat likaantuneet tai pilaantuneet Liian voimakas kalastus Ilkivalta Levähaitat Vähäarvoisten kalalajien runsaus Veneily ja laivaliikenne Veden laadun muuttuminen Pyydysrajoitukset Lupien saanti hankalaa Huono saalis Muu haitta Kuva 23. Kalastuksen ongelma- ja haittatekijät Haminan merialueella vuonna en osaa sanoa ei muutosta saaliit kasvaneet saaliit heikentyneet 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Taimensaalis Kuhasaalis Lohisaalis Haukisaalis Ahvensaalis Siikasaalis Lahnasaalis Silakkasaalis Kuva 24. Tärkeimpien saalislajien kantojen kehitys kalastajien kannalta nähtynä Haminan merialueella viimeisten kolmen vuoden aikana ( ). 22 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008\n26 4.9 YHTEENVETO KALASTUKSESTA MERIALUEELLA Kymijoen edustan merialueella välillä Hamina-Pyhtää kalasti vuonna 2006 arviolta noin kotitaloutta. Vuonna 2003 kalastaneiden ruokakuntien määräksi arvioitiin Suurin osa kalastuksesta oli verkkokalastusta ja ylivoimaisesti suosituin verkkokoko oli solmuväliltään mm. Myös vapakalastus (virveli, uistelu sekä pilkki/onki) oli suosittu kalastusmuoto merialueella. Kymijoen edustan merialueen vapaa-ajan kalastajien kokonaissaalis oli noin kg. Kalastaneiden talouksien määrissä ja saalissa on eri tutkimusvuosien välillä jonkin verran vaihtelua, sillä vuonna 2003 kokonaissaaliiksi arvioitiin kg. Merialueen kokonaissaalis ei jakautunut tasaisesti Pyhtään, Kotkan ja Haminan merialueiden kesken. Tiedustelun perusteella eniten kotitarvekalastusta on tutkimusalueen itäosalla, eli Kotkan ja Haminan merialueilla. Toisaalta kotitaloutta kohti laskettuna Pyhtään edustan kalastus näyttäisi tämän aineiston perusteella olevan kaikkein aktiivisinta. Eniten merialueelta saatiin saaliiksi jälleen ahventa, noin kg. Vuoden 2003 tiedustelun perusteella ahvensaalis oli kg, joten yksittäisten lajien osalta saalisarviot näyttäisivät olevan melko yhdenmukaisia eri tutkimusvuosien välillä. Seuraavaksi eniten saatiin haukea, noin kg, silakkaa kg ja kuhaa kg sekä särkeä kg. Saalisarvio alueella kalastanutta ruokakuntaa kohti oli noin 98 kg, kun se edellisen tiedustelun mukaan oli 69 kg / ruokakunta. Itäisellä Suomenlahdella kalastuksen ongelmat ja haitat liittyivät selvästi vesistön rehevöitymiseen. Tiedustelun vastausten mukaan selkeästi eniten merellä kalastusta vaikeutti levähaitat. Myös pyydysten likaantuminen, vesistön tilan heikkeneminen ja huono saalis olivat merkittäviä haittoja. 5 TULOSTEN TARKASTELU JA TARKKAILUN JATKAMINEN Tulosten tarkastelussa tulee huomioida, että tiedustelu oli laaja postitiedustelu, joten tuloksissa voi olla virheellisyyttä puoleen ja toiseen. Saalisarvioissa epätarkkuutta aiheuttaa mm. se, että vastaajat eivät välttämättä kovin tarkkaan muista vuoden takaisia saalismääriään. Lisäksi arvioiden luotettavuus heikentyy, kun perusjoukko on suuri ja kalastaneiden osuus tästä on pieni. Näin oli etenkin Kymijoen yläosalla (Voikkaa-Inkeroinen). Koska otantamäärät jäävät tämän tyyppisissä tiedusteluissa käytännössä aina suhteellisen pieniksi on tuloksissa vuosienvälistä vaihtelua, ilman että kalastuksessa ja saaliissa sinällään olisi tapahtunut juuri muutosta. Tämän tiedustelun vastausprosentti oli kuitenkin noin 70 %. Oletuksena oli, että vastaamatta jättäneet olivat kalastaneet samalla tavalla kuin vastanneetkin. Vastaamattomissa on yleensä suhteellisesti enemmän kalastamattomia ja vähän kalastaneita kuin vastanneissa, mikä aiheuttaa sen, että kalastaneiden ruokakuntien osuus usein yliarvioidaan ja siten myös saalisarvot yliarvioidaan. 1 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/\n27 Käytetyimmät pyyntimuodot ja saaliiksi saadut kalalajit olivat Kymijoella samoja kuin edellisien vuosien tiedusteluissa (2000 ja 2003). Poikkeuksen muodosti joen yläosan (Voikkaa- Inkeroinen) voimakkaasti kasvanut ravustus ja rapusaaliit. Kalastajat kokivat pääasiassa samat kalastuksen ongelma- ja haittatekijät (vedenpinnan säännöstely, vähempiarvoisen kalojen runsaus) kalastusta haittaaviksi tekijöiksi kuin aiemmissa tiedusteluissa. Kymijoella osa-alueiden välillä oli kuitenkin eroja haittatekijöiden merkitsevyydessä, tosin vähempiarvoisten lajien runsaus oli kaikilla osa-alueilla arvioitu melko suureksi kalastushaitaksi. Joen yläosalla jätevedet olivat merkittävin kalastushaitta kun taas joen itä- ja länsihaaralla vedenpinnan korkeuden vaihtelu oli merkittävin kalastushaitta. Vuoden 2003 kalastuksesta tehdyssä tiedustelussa vedenpinnan korkeuden vaihtelu koettiin suurimmaksi haitaksi Kymijoella. Samoin oli vuonna Kymijoen edustan merialueella kalasti tämän tiedustelun perusteella noin kotitaloutta. Verkkokalastus oli merialueella selvästi suosituin pyyntimuoto, mutta myös vapakalastus oli suosittua. Käytetyimmät pyyntimuodot olivat pysyneet samanlaisina edellisiin tiedusteluihin verrattuna. Myös eniten saadut kalalajitkin olivat samoja, eli hauki, ahven, silakka, kuha ja särki. Silakan saaliit olivat kasvaneet edelliseen, vuoden 2003 tiedusteluun nähden jolloin kalastajat arvioivat silakkasaaliiden heikentyneen. Silakkasaaliin osuus oli suurin tutkimusalueen itäosalla, eli Haminan ja Kotkan alueilla. Kalastusta haittaavat tekijät itäisellä Suomenlahdella olivat pysyneet lähes samoina vuosiin 2003 ja 2000 verrattuna. Ongelmat ja haitat liittyivät rehevöitymiseen kuten aiemminkin, mutta etenkin levähaitat ovat lisääntyneet vuodesta Myös merialueen veden laadun tutkimustuloksissa näkyy pidemmällä aikavälillä fosfori- ja typpipitoisuuksien kasvua 2. Seuraava kalastustiedustelu tehdään vuonna 2010, koskien vuoden 2009 kalastusta. Uuden tarkkailuohjelman mukaan Kymijoen tiedustelu muuttuu ja siinä keskitytään joen keskeisimpiin vapakalastuskohteisiin. Samalla tiedustelu muuttuu väestörekisteripohjaisesta satunnaisotannasta luvan lunastaneisiin kalastajiin. Näin tavoitetaan todennäköisesti suurempi määrä kalastajia ja saadaan myös tietoa joen alaosan koskikalastuskohteiden saaliista ja kalastuksesta. Merialueella väestörekisteripohjainen tiedustelu on toiminut paremmin, johtuen mm. vapakalastajien merkittävästä roolista merialueen kalastuksessa ja nämä ryhmät jäisivät alueellisen kalastusluvan lunastaneiden joukosta usein pois. Jatkossa merialueen tiedustelu laajenee itään, kattamaan myös Virolahden edustan merialueet. Lisäksi tarkkailuohjelmaan liittyvät Pyhtään kalankasvatuslaitokset, joiden vaikutuksista tiedustelun on määrä jatkossa tuottaa tietoa. 24 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/2008\n28 VIITTEET 1 Koivurinta, M. & Vähänäkki, P Kalastus ja saaliit Kaakkois-Suomen merialueella vuonna Kala- ja riistahallinnon julkaisuja 35/1999, 27 s + liitteet. Maa- ja metsätalousministeriö. 2 Jaala, E Hamina-Kotka-Pyhtää merialueen veden tila Kymijoen vesi ja ympäristö ry, 55 s + liitteet. Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 165/\n29 Liite 1. Kymijoen tiedustelulomake. Vastatkaa seuraaviin kysymyksiin. Jos ette kalastanut vastatkaa kuitenkin ensimmäiseen kysymykseen ja palauttakaa vastauksenne oheisella kuorella ilman postimerkkiä. Vastauksenne ja tiedustelun palauttaminen on tärkeää, vaikka ette olisi kalastanut tai saalis oli vähäinen. 1. Kalastitteko te tai kalastiko joku ruokakunnastanne vuonna 2007 alueella? (rastittakaa oikea vaihtoehto) Kyllä Ei Vuonna 2007 kotitalouteenne kuului henkilöä joista kalastukseen tai ravustukseen osallistui henkilöä. 2. Millä alueella kalastitte pääasiassa? Merkitkää alue myös oheiseen karttaan! 3. Arvioikaa seuraavien kalalajien saaliita pääasiallisella kalastusalueellanne saaliit saaliit ei en osaa heikentyneet kasvaneet muutosta sanoa Lahna Kuha Hauki Lohi Ahven Kirjolohi Taimen Arvioikaa seuraavien ongelma- tai haittatekijöiden merkitystä sillä alueella, jolla pääasiassa kalastitte vuonna (ympyröikää lähinnä oikeaa oleva vaihtoehto) Alue, jota vastaukset koskevat: Ei haittaa Vähäinen haitta Kohtalainen haitta Huomattava haitta En osaa sanoa Pyydysten likaantuminen Kalojen makuvirheet Vedenpinnan korkeuden vaihtelu Jätevedet Valikoiva kalastus Ilkivalta Levähaitat Vähäarvoisten kalalajien runsaus Vesiliikenne Veden laadun muuttuminen Liian voimakas kalastus Lupien saanti hankalaa Huono saalis Muu. Mikä? Ravustitteko vuonna 2007 alueella? Kyllä En Mertoja pyynnissä kpl Merrat pyynnissä yötä, Saalis kpl rapuja Rapujen pyyntipaikka\n31 Liite 2. Merialueen tiedustelulomake. Vastatkaa seuraaviin kysymyksiin. Jos ette kalastanut vastatkaa kuitenkin ensimmäiseen kysymykseen ja palauttakaa vastauksenne oheisella kuorella ilman postimerkkiä. Vastauksenne ja tiedustelun palauttaminen on tärkeää, vaikka ette olisi kalastanut tai saalis oli vähäinen. 1. Kalastitteko te tai kalastiko joku ruokakunnastanne vuonna 2006 itäisellä Suomenlahdella? (rastittakaa oikea vaihtoehto) Kyllä Ei Jos ette kalastanut, teidän ei tarvitse jatkaa! Vuonna 2006 kotitalouteenne kuului henkilöä joista kalastukseen tai ravustukseen osallistui henkilöä. 2. Millä alueella kalastitte pääasiassa (esim. osakaskunta tai muu)? Merkitkää alue myös viimeisen sivun karttaan! 3. Arvioikaa seuraavien kalalajien saaliita pääasiallisella kalastusalueellanne viimeisten 3 vuoden aikana. saaliit saaliit ei en osaa heikentyneet kasvaneet muutosta sanoa Taimen Kuha Lohi Hauki Ahven Siika Lahna Silakka Arvioikaa seuraavien ongelma- tai haittatekijöiden merkitystä sillä alueella, jolla pääasiassa kalastitte vuonna (ympyröikää lähinnä oikeaa oleva vaihtoehto). Alue, jota vastaukset koskevat: Ei haittaa Vähäinen Kohtalainen Huomat- En osaa haitta haitta tava haitta sanoa Pyydysten likaantuminen Kalojen makuvirheet Hylkeet Kalavedet ovat likaantuneet tai pilaantuneet Liian voimakas kalastus Ilkivalta Levähaitat Vähäarvoisten kalalajien runsaus Veneily ja laivaliikenne Veden laadun muuttuminen Pyydysrajoitukset Lupien saanti hankalaa Huono saalis Muu. Mikä? Pyydystittekö nahkiaisia vuonna 2006? Kyllä En Mertoja pyynnissä kpl, Merrat pyynnissä yötä, Saalis kpl, Saalis kg Nahkiaisten pyyntipaikka 6. Saitteko merkittyjä taimenia tai lohia itäiseltä Suomenlahdelta vuonna 2006? En Kyllä kpl merkittyjä taimenia, kpl merkittyjä lohia\n33 Liite 3. Kymijoen osa-alue- ja pyydyskohtaiset pyyntiponnistukset ja kokonaissaaliit vuonna Kymijoki alue 1 Kymijoki alue 1 Pyydys Pyydysvrk % kg % Laji kg % Verkko alle 25 mm 344 0, ,6 Siika 43 0,1 Verkko mm , ,9 Muikku 183 0,5 Verkko yli 50 mm , ,9 Harjus 54 0,1 Katiska , ,8 Taimen ,3 Syötti-/iskukoukku , ,7 Lohi 65 0,2 Uistin/virveli/perho , ,1 Kirjolohi 933 2,5 Pilkki/onki , ,2 Hauki ,5 Rysä tai loukku 108 0, ,5 Lahna ,5 Rapumerta ,6 Säyne ,8 Särki ,3 Kymijoki alue2 Toutain 710 1,9 Pyydys Pyydysvrk % kg % Ankerias 22 0,1 Verkko mm 789 1, ,6 Made 839 2,2 Verkko yli 50 mm , ,9 Kuha ,4 Katiska , ,2 Ahven ,5 Uistin/virveli/perho , ,1 Muu ,2 Pilkki/onki , ,8 Kaikki lajit Rysä tai loukku 108 0, ,3 Rapumerta 903 1,8 Kymijoki alue2 Laji kg % Kymijoki alue3 Siika 65 0,2 Harjus 23 0,1 Pyydys Pyydysvrk % kg % Taimen 171 0,4 Verkko mm 16 0, ,6 Lohi 599 1,6 Verkko mm , ,2 Kirjolohi 696 1,8 Verkko yli 50 mm 786 7, ,4 Hauki ,8 Katiska , ,9 Lahna ,0 Syötti-/iskukoukku 956 9, ,4 Säyne 704 1,8 Uistin/virveli/perho , ,8 Särki ,6 Pilkki/onki , ,4 Toutain 908 2,4 Pitkäsiima 16 0,2 32 0,1 Ankerias 54 0,1 Rapumerta 395 4,0 Made ,6 Kuha ,3 Ahven ,0 Muu ,4 Kaikki lajit Kymijoki alue3 Laji kg % Siika 361 1,6 Harjus 16 0,1 Taimen 40 0,2 Lohi 40 0,2 Kirjolohi 337 1,5 Hauki ,0 Lahna ,6 Säyne 154 0,7 Särki ,1 Toutain 804 3,6 Made 147 0,7 Kuha ,8 Ahven ,9 Muu 458 2,0 Kaikki lajit\n34 Liite 4. Merialueen osa-alue- ja pyydyskohtaiset pyyntiponnistukset ja kokonaissaaliit vuonna Suomenlahti alue 1 Suomenlahti alue 1 Pyydys Pyydysvrk % kg % Laji kg % Verkko alle 25 mm , ,0 Siika ,3 Verkko mm , ,0 Silakka ,5 Verkko mm , ,5 Taimen ,6 Verkko yli 50 mm , ,6 Lohi ,0 Rysä <1,5 m korkea , ,6 Kirjolohi 435 0,3 Rysä yli 1,5 m korkea , ,0 Kuore 345 0,2 Lohi-/pitkäsiima 390 0, ,0 Hauki ,7 Katiska , ,6 Lahna ,4 Uistin/virveli/perho , ,4 Säyne ,6 Pilkki/onki , ,0 Vimpa 960 0,7 Muu pyydys 75 0, ,3 Särki ,4 Nahkiaismerta ,4 45 0,0 Ankerias , Made ,7 Kuha ,7 Suomenlahti alue 2 Ahven ,2 Pyydys Pyydysvrk % kg % Kampela 869 0,6 Verkko alle 25 mm , ,9 Muu ,0 Verkko mm , ,8 Kaikki lajit Verkko mm , ,3 Verkko yli 50 mm , ,1 Suomenlahti alue 2 Rysä <1,5 m korkea 502 0,3 0 0,0 Laji kg % Lohi-/pitkäsiima 427 0, ,3 Siika ,4 Katiska , ,1 Silakka ,8 Uistin/virveli/perho , ,4 Muikku 10 0,0 Pilkki/onki , ,9 Taimen ,6 Muu pyydys 25 0, ,2 Lohi , Kirjolohi 796 0,4 Kuore 620 0,3 Suomenlahti alue 3 Hauki ,2 Pyydys Pyydysvrk % kg % Lahna ,4 Verkko alle 25 mm , ,1 Säyne ,1 Verkko mm , ,9 Vimpa 176 0,1 Verkko mm , ,7 Särki ,5 Verkko yli 50 mm , ,8 Ankerias ,7 Rysä <1,5 m korkea , ,1 Made ,5 Lohi-/pitkäsiima , ,4 Kuha ,2 Katiska , ,7 Ahven ,6 Syötti-/iskukoukku 281 0, ,2 Simppu 5 0,0 Uistin/virveli/perho , ,9 Kampela 314 0,2 Pilkki/onki , ,5 Kaikki lajit Muu pyydys 70 0, , Suomenlahti alue 3 Laji kg % Siika ,6 Silakka ,6 Taimen ,4 Lohi ,1 Kirjolohi ,6 Kuore ,6 Hauki ,1 Lahna ,2 Säyne ,5 Vimpa 234 0,1 Särki ,1 Ankerias ,6 Made ,2 Kuha ,3 Ahven ,6 Kampela 924 0,4 Muu 199 0,1 Kaikki lajit\nHEINOLAN KONNIVEDEN KALATALOUDELLISEN YHTEISTARKKAILUN KALASTUSTIEDUSTELU VUODEN 2005 KALASTUKSESTA\nHEINOLAN KONNIVEDEN KALATALOUDELLISEN YHTEISTARKKAILUN KALASTUSTIEDUSTELU VUODEN 2005 KALASTUKSESTA Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 150/2006 Jani Kirsi ISSN 1458-8064 TIIVISTELMÄ Kymijoen vesi\nMANKALAN VOIMALAITOKSEN JA ARRAJÄRVEN SÄÄNNÖSTELYN KALATALOUDELLINEN VELVOITETARKKAILU VUOSINA 2006 ja 2007\nMANKALAN VOIMALAITOKSEN JA ARRAJÄRVEN SÄÄNNÖSTELYN KALATALOUDELLINEN VELVOITETARKKAILU VUOSINA 2006 ja 2007 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 172/2008 Janne Raunio & Jussi Mäntynen ISSN 1458-8064\n2 TIEDUSTELUN TOTEUTUS 1 3 TULOKSET 3\nTIIVISTELMÄ Tämä julkaisu käsittelee Heinolan Konniveden kalataloudellisen tarkkailun kalastustiedustelun tuloksia vuodelta 2008. Tiedustelu suoritettiin väestörekisteriin perustuvana satunnaisotantana.\nAmmatti- ja vapaa-ajankalastus Kyrönjoella vuonna 2009. Mika Tolonen ja Tapio Keskinen\nAmmatti- ja vapaa-ajankalastus Kyrönjoella vuonna 29 Mika Tolonen ja Tapio Keskinen Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenneja ympäristökeskuksen julkaisuja 4/211 Ammatti- ja vapaa-ajankalastus Kyrönjoella\nHEINOLAN KONNIVEDEN KALATALOUDELLINEN YHTEISTARKKAILU VUONNA 2014\nHEINOLAN KONNIVEDEN KALATALOUDELLINEN YHTEISTARKKAILU VUONNA 2014 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 250/2015 Janne Raunio ISSN 1458-8064 TIIVISTELMÄ Tämä julkaisu käsittelee Heinolan Konniveden\nSIMPELEJÄRVEN KALASTOTUTKIMUKSET VUODELTA 2004 JA 2005 SEKÄ YHTEENVETO TUTKIMUKSISTA VUOSILTA\n1 SIMPELEJÄRVEN KALASTOTUTKIMUKSET VUODELTA 2004 JA 2005 SEKÄ YHTEENVETO TUTKIMUKSISTA VUOSILTA 1997-2005 1. JOHDANTO Parikkalan Simpelejärveä kuormittaa Parikkalan kunnan jätevedenpuhdistamo. Jätevedet\nKYMIJOEN JA SEN EDUSTAN MERIALUEEN KALATALOUDELLINEN TARKKAILU VUONNA 2013\nKYMIJOEN JA SEN EDUSTAN MERIALUEEN KALATALOUDELLINEN TARKKAILU VUONNA 2013 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 241/2014 Janne Raunio & Jani Kirsi ISSN 1458-8064 TIIVISTELMÄ Tämä julkaisu käsittelee\nPVO Vesivoima Oy Kollajan ympäristövaikutusten arviointi\nRamboll Finland Oy Knowledge taking people further PVO Vesivoima Oy Kollajan ympäristövaikutusten arviointi Kalastustiedustelu 11.11.2008 PVO Vesivoima Oy Kollajan ympäristövaikutusten arviointi Kalastustiedustelu\nLAVIASSUON KALATALOUDELLINEN TARKKAILU VUONNA 2008\nLAVIASSUON KALATALOUDELLINEN TARKKAILU VUONNA 2008 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 176/2008 Janne Raunio ISSN 1458-8064 TIIVISTELMÄ Tämä julkaisu käsittelee Heinolan Laviassuon alapuolisen\nKYMIJOEN JA SEN EDUSTAN MERIALUEEN KALATALOUDELLINEN TARKKAILU VUONNA 2012\nKYMIJOEN JA SEN EDUSTAN MERIALUEEN KALATALOUDELLINEN TARKKAILU VUONNA 2012 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 232/2013 Janne Raunio & Jarkko Pönkä ISSN 1458-8064 TIIVISTELMÄ Tämä julkaisu käsittelee\nHEINOLAN KONNIVEDEN KALATALOUDELLINEN YHTEISTARKKAILU VUONNA 2017\nHEINOLAN KONNIVEDEN KALATALOUDELLINEN YHTEISTARKKAILU VUONNA 2017 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 275/2018 Viivi Kaasonen & Janne Raunio ISSN 1458-8064 TIIVISTELMÄ Tämä julkaisu käsittelee\nVanajaveden reitin alaosan kalataloudellinen velvoitetarkkailu vuosina\nVanajaveden reitin alaosan kalataloudellinen velvoitetarkkailu vuosina 2015-2016 Sakari Kivinen JULKAISU 2018 nro 810 ISSN 0781-8645 Vanajaveden reitin alaosan kalataloudellinen velvoitetarkkailu vuosina\nHangon merialueen ja Bengtsårin vesien kalataloudellinen tarkkailu 2002-2007\nHangon merialueen ja Bengtsårin vesien kalataloudellinen tarkkailu 22-27 Jorma Valjus Ralf Holmberg Länsi-Uudenmaan VESI ja YMPÄRISTÖ ry Västra Nylands vatten och miljö rf Julkaisu 28/21 LÄNSI-UUDENMAAN\nIsojärven kalastustiedustelu 2017 & vuosien kirjanpitokalastukset\nIsojärven kalastustiedustelu 217 & vuosien 211-217 kirjanpitokalastukset Marko Puranen ja Tomi Ranta Hämeen kalatalouskeskuksen raportti nro 2/218 2 Sisällys 1. Johdanto... 3 2. Tiedustelu... 3 2.1. Otanta\nIIJOEN RAKENNETUN JOKIALUEEN KALASTUSTIEDUSTELU V. 2014\nIIJOEN RAKENNETUN JOKIALUEEN KALASTUSTIEDUSTELU V. 214 AHMA YMPÄRISTÖ OY Projektinro: 1822 PVO-VESIVOIMA OY IIJOEN RAKENNETUN JOKIALUEEN KALASTUSTIEDUSTELU V. 214 17.6.215 Simo Paksuniemi, iktyonomi Sisällysluettelo:\nRAUMAN EDUSTAN MERIALUEEN KALATALOUDELLINEN VELVOITETARKKAILU VUOSINA\nRAUMAN EDUSTAN MERIALUEEN KALATALOUDELLINEN VELVOITETARKKAILU VUOSINA 213 217 Sami Ojala Sakari Kivinen RAPORTTI 218 nro 857/18 Rauman edustan merialueen kalataloudellinen velvoitetarkkailu vuosina 213\nVöyrin kunnan Oravaisten jätevedenpuhdistamon kalataloudellinen tarkkailuohjelma\nKuulutus 1 (2) 23.11.2017 3233/5723/2017 Vöyrin kunnan Oravaisten jätevedenpuhdistamon kalataloudellinen tarkkailuohjelma Asia Ahma ympäristö Oy on 31.10.2017 jättänyt Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne-\nPIKKALANLAHDEN KALATALOUDELLINEN YHTEISTARKKAILU VUONNA 2007\nPIKKALANLAHDEN KALATALOUDELLINEN YHTEISTARKKAILU VUONNA 2007 Kirkkonummen kunta, Siuntion kunta, Nordic Aluminium Oyj, Prysmian Cables and Systems Oy, Suomen Sokeri Oy Jorma Valjus Julkaisu 186 2008 Kuvailulehti\nAHMA YMPÄRISTÖ OY 2014_10724 PYHÄJOEN YHTEISTARKKAILU OSA III KALATALOUSTARKKAILU 2013 AHMA YMPÄRISTÖ OY ii PYHÄJOEN YHTEISTARKKAILU 2013 OSA III: KALATALOUSTARKKAILU Copyright Ahma ympäristö Oy 26.5.2014\nTUTKIMUSRAPORTTI 19 - ROVANIEMI 2014. Selvitys kalastuksesta Ounasjoella vuonna 2012. Jyrki Autti\nTUTKIMUSRAPORTTI 19 - ROVANIEMI 2014 Selvitys kalastuksesta Ounasjoella vuonna 2012 Jyrki Autti TUTKIMUSRAPORTTI 6- ROVANIEMI 2004TUTKIMUSRAPORTTI 6- ROVANIEMI TUTKIMUSRAPORTTI 19- ROVANIEMI 2014 Jyrki\nAHMA YMPÄRISTÖ OY 10650 KEMIJÄRVEN MAKSUVELVOITETARKKAILU VUODEN 2013 TARKKAILUN TULOKSET Kemijärven maksuvelvoitetarkkailu 2013 KEMIJÄRVEN MAKSUVELVOITETARKKAILU 2013 Copyright Ahma ympäristö Oy 2.12.2014\nRAPORTTEJA 71 217 Kyrönjoen vesistötyöt Kaupallinen ja vapaa-ajankalastus vuonna 216 MIIA HONKA MIKA TOLONEN Kyrönjoen vesistötyöt Kaupallinen ja vapaa-ajankalastus vuonna 216 MIIA HONKA MIKA TOLONEN\nSelvitys kalastuksesta Ylä- Kemijoella, Luirojoella ja Tenniöjoella vuonna 2016\nTUTKIMUSRAPORTTI 24 - ROVANIEMI 2018 Selvitys kalastuksesta Ylä- Kemijoella, Luirojoella ja Raportin toteutti kanssamme Eurofins Ahma Oy Projektinro 11018 TIIVISTELMÄ Vuoden 2016 kalastusta ja saaliita\nESITYS HANKASALMEN JÄTEVEDENPUHDISTAMON KALATALOUDELLISEKSI TARKKAILUOHJELMAKSI VUODESTA 2019 ALKAEN\nESITYS HANKASALMEN JÄTEVEDENPUHDISTAMON KALATALOUDELLISEKSI TARKKAILUOHJELMAKSI VUODESTA 2019 ALKAEN 30.10.2018 Verkkokoekalastusta Viinikkalanselällä vuonna 2015 ESITYS HANKASALMEN JÄTEVEDENPUHDISTAMON\nSelvitys kalastuksesta Kemijoessa välillä Tervolan silta Ossauskosken voimalaitos vuonna 2016\nTUTKIMUSRAPORTTI 23 - ROVANIEMI 2017 Selvitys kalastuksesta Kemijoessa välillä Tervolan silta Ossauskosken voimalaitos vuonna 2016 Raportin toteutti kanssamme Ahma Ympäristö Oy Projektinro 11019 TIIVISTELMÄ\nTAINIONVIRRAN VESISTÖ- JA KALATALOUSTARKKAILU VUONNA 2015\nTAINIONVIRRAN VESISTÖ- JA KALATALOUSTARKKAILU VUONNA 2015 Kymijoen vesi ja ympäristö ry:n julkaisu no 254/2016 Janne Raunio ISSN 1458-8064 1 TIIVISTELMÄ Tainionvirran vuoden 2015 yhteistarkkailu koostui