Sydäntä, päätä ja kättä - PDF\nDownload "Sydäntä, päätä ja kättä"\n1 Sydäntä, päätä ja kättä Hannes Gebhard 150 Pellervo-Seura toimintavuosi\n2 Pellervo-Seura 2014 Pellervo-Seura ry Pellervo on osuustoiminnallisten yhteisöjen valtakunnallinen palvelu-, yhteistoiminta- ja etujärjestö. Sen tarkoituksena on osuustoiminnan arvojen ja periaatteiden esiintuominen ja jäsenyhteisöjen toimintaedellytysten parantaminen. Pellervo edistää osuustoimintamallin kehittymistä ja tunnettuutta. Pellervo-Seura on Kansainvälisen osuustoimintaliiton ICA:n jäsen. ICA edustaa noin 800 miljoonaa osuuskunnan jäsentä eri puolilla maailmaa. Pellervon jäsenet osuuspankkia ja POP Pankkiliitto osk 20 LähiTapiola -keskinäistä vakuutusyhtiötä 19 osuusmeijeriä ja Valio Oy 23 maaseutukeskusta ja maamies- ja kotitalousseuraa 14 yhteistoimintakerhoa ja ammatillista oppilaitosta 8 puhelinosuuskuntaa 4 saha-, kone- ja myllyosuuskuntaa 4 lihantuottajien osuuskuntaa 4 sähköosuuskuntaa 3 osuuskauppaa Metsäliitto Osuuskunta Munakunta Faba osk Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK r.y. Finlands Svenska Andelsförbund r.f. (jonka oma jäsenmäärä on 30) Osuustoiminnan Kehittäjät Coop Finland ry (jonka oma jäsenmäärä on 47) Suomen Vesihuolto-osuuskunnat ry (edustaa 128 vesiosuuskuntaa) Uudet jäsenyydet 2014 Pohjois-Karjalan Osuuskauppa Mikkelin Puhelinosuuskunta MPY Puhelinosuuskunta LPO Satakunnan Osuuspankki Etelä-Hämeen Osuuspankki Kannuksen vesiosuuskunta 2\n3 Osuustoiminta Suomessa Pellervon Päivän 2014 teemana oli Hannes Gebhard. Hänen syntymästään tuli kuluneeksi 150 vuotta. Tilaisuus pidettiin 9.4 Vanhalla Ylioppilastalolla Helsingissä. Täällä Gebhard perusti Pellervo-Seuran Osuustoiminta on kehittyvää liiketoimintaa talouselämän eri toimialoilla. Jäsenomistajien yhteismäärä on noin seitsemän miljoonaa. Osuuskunnissa on noin neljä miljoonaa jäsentä ja niihin rinnastettavien keskinäisten henki- ja vahinkovakuuttajien omistaja-asiakkuuksien määrä noin kolme miljoonaa. Suomi on maailman vahvin osuustoimintamaa, kun osuustoiminnan jäsenmäärät ja liikevaihdot suhteutetaan kansantalouden kokoon ja väestön määrään. Kansainvälinen osuustoiminnan kehityksen vuosikymmen Vuosi 2012 oli Yhdistyneiden Kansakuntien Kansainvälinen osuustoimintavuosi. YK katsoi, että osuustoiminnalla on tärkeä merkitys yhteiskuntien taloudellis-sosiaaliselle kehitykselle. Samalla avattiin myös osuustoiminnan kehityksen vuosikymmen vuoteen 2020 saakka. Tavoitteena on 1. Vahvistaa jäsensuhdetta sekä jäsenten osallistumista osuuskunnissa 2. Edistää osuuskuntien asemaa kestävän kehityksen rakentajina 3. Vahvistaa osuustoiminnan viestintää ja turvata osuustoiminnan identiteetti 4. Varmistaa, että yhteiskunnalliset toimintapuitteet tukevat osuuskuntien kasvua ja 5. Parantaa osuuskuntien pääoman hankkimisen edellytyksiä. Tavoitteena on saavuttaa asema nopeimmin kasvavana yritysmallina maailmassa vuosikymmenen lopulla. 3\n4 Pellervo-Seura 2014 Osuustoimintaa säänneltiin vuonna Valtiovalta kunnioitti Hannes Gebhardin juhlavuotta saattamalla voimaan osuuskuntien ja niiden jäsenten verotuslain. Uusi laki lisää osuustoimintaan kohdistuvaa sääntelyä. Se muun muassa rajoittaa eräiden osuuskuntien mahdollisuutta ylijäämän palautukseen varsin mielivaltaisella tavalla, esimerkiksi osuuskunnan jäsenmäärään, omistusosuuksiin tai toimialaan perustuen. Osuuskorkojen verotusta kiristettiin, mutta pientä lievennystä saatiin loppumetreillä aikaiseksi. Listaamattomien yhtiöiden jakaman osingon verotukseen verrattuna osuuskorkojen verotus on kuitenkin edelleen huomattavan kireätä. Uusi verolaki asettaa elinkeinon kehittymiselle esteitä ja rajoituksia sen sijaan, että se loisi edellytyksiä osuuskuntien liiketoiminnan myönteiselle kehitykselle. Osuuskunnat pyrkivät luonnollisesti sopeutumaan tilanteeseen parhaansa mukaan ja toivottavasti myös hyvässä vauhdissa ollut uusien osuuskuntien perustaminen saadaan jatkumaan myönteisellä tavalla. Uuden verolain epämääräiset rajanvedot ja osuuskorkojen ennakonpidätysvelvollisuus lisäävät hallinnollista taakkaa osuuskunnissa ja aiheuttavat lisätyötä myös verottajalle. Eri yhtiömuotojen väliset huomattavat erot niihin sijoitetuille pääomille maksetun tuoton verotuksessa luovat painetta verosuunnitteluun ja uuden tyyppisten yhtiörakenteiden käyttöön yrityksissä. Osuuskuntien toiminnalla on Suomessa pitkä historia takanaan. Osuuskunnat kestävät tämänkin muutoksen tuomat rasitteet, mutta sietääkö Suomi tämän tyylistä elinkeinojen sääntelyä? Eduskunnan käsittelyssä oli vuoden lopussa parisataa uutta lakia. Oikeusministeriö ilmoitti, ettei siellä ehditä kaikkia lakiehdotuksia lukea. Tuskin siihen pystyvät kansanedustajatkaan. Osuuskuntien verolain tuomalla kokemuksella voi olettaa, ettei uusi lainsääntö millään tavoin vähennä hallinnollista sääntelyä tai normeja Suomessa. Monenlaisista lausunnonantajista huolimatta kansanedustajat tuntuvat lakeja säätäessään nojaavan viime kädessä virkakoneiston antamiin perusteluihin. Tällä lainsäädäntötahdilla byrokratia ottaa selkävoiton demokratiasta. Kaikella tällä on hintansa. Verotus syö entistä suuremman osan yritystoiminnan leipomasta kakusta. Verot ja julkiset maksut voivat viedä jopa 70 prosenttia siitä lisämyynnistä, joka yrityksen on koottava selviytyäkseen palkanmaksusta. Näin on laskenut KHT Risto Järvinen poikansa Sami Järvisen kanssa ( Verotuksen synkkä anatomia -kirjanen 2014). Näillä eväillä yritysten kilpailukyky heikkenee ja lypsylehmästä heruu entistä vähemmän yhteiseen kiuluun. Negatiivinen kierre verojen jatkuvaan korotukseen rakenteellisten muutosten sijasta on arkitodellisuutta. Vaalien alla tulemme näkemään monta lupausta suunnan muutoksesta ja ylenpalttisen sääntelyn purkamisesta. Odotettavissa on, että keväällä uuden hallituksen ministerit asettuvat kameroiden eteen ja käärivät hihansa normienpurkutalkoiden merkeissä. Osuuskuntien verolain syntyvaiheita läheltä seuranneena on syytä pelätä, että talkookutsu onkin tarkoitettu veronmaksajille. Lisää taksvärkkiä kasvavan verotaakan hoitamiseksi. Martti Asunta Hallituksen puheenjohtaja\n5 Hannes Gebhardin syntymästä 150 vuotta Vuoden aikana tapahtui paljon. Uusi osuuskuntalaki astui voimaan vuoden 2014 alusta. Kertomusvuoden aikana oli valmistelussa osuustoimintaa koskeva verouudistus. Uudet verosäännökset tulivat voimaan vuoden 2015 alusta. Pellervon sataprosenttisesti omistama uusi julkaisuyhtiö Pellervo-Media Oy aloitti vuoden 2014 alusta. Pellervo päätti olla mukana rahoittamassa osuustoimintaopetuksen yliopistoverkostoa vuosina yhdessä muiden Osuustoiminnan neuvottelukuntaan kuuluvien yhteisöjen kanssa. Osuustoimintajohtamisen lahjoitusprofessuuria rahoitettiin toista vuotta. Vuoden pääteema oli kuitenkin yhteiskunnallisen uudistajan ja suomalaisen osuustoiminnan perustajan Hannes Gebhardin syntymän 150-vuotisjuhla. Juhlavuoden tehtävänä oli nostaa esiin Hannes Gebhardin mittava elämäntyö suomalaisen yhteiskunnan ja osuustoiminnan kehittämisessä. Samalla avautui mahdollisuus kertoa syvästi osuustoiminnan yhteiskunnallis-taloudellisista juurista ja herättää mielenkiintoa osuustoiminnallista liiketoimintamallia kohtaan. Hannes Gebhardin juhlavuosi avattiin helmikuussa Pellervon Kainuun seminaarilla ja Gebhardin muistolaatan paljastamisella Kajaanissa. Tilaisuus keräsi paikalle yli sata kiinnostunutta. Seminaarissa käsiteltiin Hannes Gebhardin Kainuun nuoruuskokemuksia sekä hänen talousajatteluaan ja -oppiaan. Paneelissa pohdittiin sitä, mikä gebhardilaisuudessa on kestävää tulevaisuutta ajatellen. Hannes Gebhard oli myös Pellervon Päivän 2014 teemana. Pellervon perustamispaikassa, Vanhalla ylioppilastalolla Helsingissä, pidettyyn tilaisuuteen osallistui lähes 300 henkeä. Hannes Gebhardin haudalle Helsingin Hietaniemessä laskettiin osuustoiminnan seppele. Juhlallisessa tilaisuudessa puhuivat Pellervon hallituksen varapuheenjohtaja Tiina Linnainmaa ja POP Pankkiliitto osk:n toimitusjohtaja Heikki Suutala. Pellervon Hämeen seminaari pidettiin syyskuussa Hämeenlinnan Osuusmeijerillä. Seminaarissa pohdittiin mm. sitä, miksi Hannes Gebhard ja Mikael Soininen lausuivat osuustoiminnan syntysanat juuri Hattulassa ja katsottiin tätä koskeva elokuva Keskitetyin voimin vuodelta Seminaarin jälkeen vierailtiin vuonna 1959 pystytetyllä Osuustoiminnan syntysanoja koskevalla muistomerkillä Hattulassa. Tilaisuuteen osallistui kaikkiaan noin 40 henkilöä. Uusia julkaisuja Kertomusvuonna ilmestyi jälleen useita julkaisuja paperija verkkoversioina eri kohderyhmille: yritysten johdolle, luottamushenkilöille ja yrittäjyyskasvattajille. Pellervon Päivän juhlapuhujat isäntien seurassa. Vasemmalta Pellervon hallituksen puheenjohtaja Martti Asunta, maa- ja metsätalousministeri Jari Koskinen, Pellervon valtuuskunnan puheenjohtaja Timo Komulainen, OP-ryhmän pääjohtaja Reijo Karhinen ja valtuuskunnan varapuheenjohtaja Seppo Rytivaara. 5\n6 s e d rd Reflex Blue Musta Reflex Blue Musta Pellervo-Seura 2014 rtus, is to ivity is Eliisa TrobErg OSUUSTOIMINNAN IDEA arvoisa puheenjohtaja Kari Lehto Friend Leadership - A Visual Inspiration Book Heikki Toivanen & Maija Kotamäki Arvoisa puheenjohtaja KARI LEHTO Pellervon Hämeen seminaari pidettiin syyskuussa Hämeenlinnan Osuusmeijerillä. Friend Leadership A Visual Inspiration Book Heikki Toivanen Illustration Maija Kotamäki OSUUSTOIMINNAN IDEA 6 Eliisa TrobErg :35:36 12/1/2014 9:07:56 PM Vuoden 2013 puolella julkaistu tekniikan tohtori Heikki Toivasen kirjoittama Kaverijohtamisen visuaalinen innostuskirja sai vuonna 2014 rinnalleen englanninkielisen version nimeltään Friend Leadership, a Visual Inspiration Book. Kirja on tarkoitettu sekä suomalaiseen käyttöön että ulkomaiseen yhteistyöhön ja tiimiyrittäjyysmallin tunnetuksi tekemiseksi ja kehittymiseksi. Pellervon aiemman lakiasiainjohtajan, varatuomari Kari Lehdon kokemukset tiivistyivät osuustoimintayritysten hallintokulttuuria kehittävään kirjaan nimeltä Arvoisa puheenjohtaja. Kyseessä on ensisijaisesti puheenjohtaja-asemassa oleville tarkoitettu opas, mutta se soveltuu kaikkien hallintohenkilöiden luettavaksi. Kauppatieteen tohtori Eliisa Trobergin kirjoittama teos Osuustoiminnan idea on tarkoitettu ennen kaikkea Yrittäjyyskasvatuksen YVI-hankkeen innoittamana eri yrittäjyyskasvatuksessa mukana olevien kehittäjien, opettajien, opettajakouluttajien ja opettajaksi opiskelevien käyttöön herättämään elävää kiinnostusta yritysmallia kohtaan ja syventämään tietoja osuustoiminnasta. Pellervon asettama osuuskuntien rahoitusasemaa pohtiva työryhmä jätti työnsä tulokset ja valtuuskunta vahvisti raporttiin liittyvät suositukset joulukuussa Yliopistoyhteistyötä Pellervo teki yhteistyötä eri yliopistojen kanssa osuustoiminnan opetuksen ja tutkimuksen edistämiseksi. Toimiin kuuluivat mm. osuustoiminnan lahjoitusprofessuurin ja osuustoimintaopetuksen yliopistoverkoston edistäminen, joista enemmän Osuustoiminnan neuvottelukunnan yhteydessä. Pellervo teki yhteistyötä Tampereen yliopiston Johtamiskorkeakoulun johtajuussymposiumin kanssa. Osuuskuntaseminaarissa pääpuhujana oli Metsä Groupin pääjohtaja, vuorineuvos Kari Jordan. Hän käsitteli Metsäliiton suunnanmuutosta. Paneelikeskustelussa käsiteltiin osuuskuntamallin kilpailuetuja ja johtamista. Esillä oli myös osuustoiminta ja joukkorahoitus. Pellervo on kumppanina Tampereen yliopiston Johtamiskorkeakoulun Tutkimus- ja koulutuskeskus Synergoksen hallinnoimassa Tekes-rahoitteisessa hankkeessa nimeltään Arvoinnovaatio globaaleille markkinoille. Hankkeen tarkoituksena on luoda virtuaalisen osuuskuntatoiminnan mahdollistava joukkorahoitusalusta. Hanke toimii vuosina Helsingin yliopiston Ruralia-instituutin järjestämä Osuustoiminnan tutkimusseminaari pidettiin Hannes Gebhardin rahaston tuella toukokuussa Ristiinassa. Pääteemana olivat osuustoiminnalliset palvelumallit sosiaali- ja terveysalalla. Päivien aikana esiteltiin myös muita osuustoimintaan liittyviä tutkimusaiheita. Pellervo oli vuosina mukana Itä-Suomen yliopiston hankkeessa, jossa tutkitaan osuustoiminnan kiinnostavuutta yrittäjyysvaihtoehtona pohjoiskarjalaisten opiskelijoiden keskuudessa. Joensuussa pidetyssä päätösseminaarissa julkistettiin vuoden mittaisen tutkimushankkeen päätulokset, jotka koskevat pohjoiskarjalaisten nuorten yrittäjyys- ja osuustoimintatietämystä sekä -asenteita, osuustoiminnallisen yrittäjyysmuodon valinneiden yrittäjien kokemuksia sekä osuustoiminnan merkitystä osuustoiminnallisten yritysten omistajajäsenille ja henkilöstölle. Pellervolla on edustus Helsingin yliopiston osuustoiminnan tutkimuksen ja opetuksen neuvottelukunnassa. Pellervo on tehnyt yhteistyötä Taloudellisen yhteistyön ja osuustoiminnan tutkimuksen seura Kooperatiivi ry:n aktivoimiseksi. Yhdistys kuuluu Tieteellisten seurojen valtuuskuntaan. Yksi yritysmalli ei riitä Pellervo lähestyi keväällä 2014 pidettyjen europarlamenttivaalien ehdokkaita viestillä yksi yritysmalli ei riitä. Perussanoma oli sama kaikkialla Euroopan Unionin jäsenvaltioissa, joissa toimii valtakunnallinen osuustoimintajärjestö. Viestissä korostettiin, että haluamme Euroopan, joka pitää huolen siitä, että on olemassa erilaisia yrittämisen muotoja. Niitä kaikkia tarvitaan vauraan yhteiskunnan rakentamisessa. Myös osuuskuntien kasvua on tuettava ja otettava huomioon osuuskuntien erityispiirteet: jäsenomisteisuus, arvopohja ja identiteetti. Osuustoimintayrittäjyyttä Pellervo on tehnyt yhteistyötä Suomen Vesihuolto-osuuskunnat SVOSK ry:n, Vesilaitosyhdistys ry:n, Kuntaliiton, Ely-keskusten ja ministeriöiden kanssa vesiosuuskuntien kehittymisen edistämiseksi. Pellervo osallistui SVOSK:n järjestämille viidensille Valtakunnallisille vesiosuuskuntapäiville Siilinjärvellä lokakuussa. Suomen 4H-liiton kanssa on tehty yhteistyötä osuustoiminnan sisällyttämiseksi järjestön nuorisokasvatuk-\n7 Pellervo-Seuran valtuuskunta vieraili ensi kerran Brysselissä, missä toimii Suomen maatalouden ja osuustoiminnan toimisto. Ohjelmaan kuului laajasti sidosryhmätapaamisia. Valtuuskunnan kokouksessa vieraili EU-komission varapuheenjohtaja Jyrki Katainen, joka on kuvassa Pellervon puheenjohtajien seurassa. seen. 4H-TOP -tehtäväpankkiin valmistui osuuskuntaosio. Tähän liittyvä valmentajan opas valmistui Pellervo-Seuran ja Hannes Gebhardin rahaston tuella. Yhteistyö on jatkunut myös Osuustoiminnan Kehittäjät Coop Finland ry:n kanssa. Lisäksi Pellervolla on edustus opetus- ja kulttuuriministeriön yrittäjyyden ohjausryhmässä. Teissä on toivo ja tulevaisuus -teemalla osuustoiminnan asemaa nuorisoja yrittäjyyskasvatuksessa pohtivat Pellervon Päivässä vasemmalta apulaisprofessori Anu Puusa Itä-Suomen yliopistosta, dosentti Jaana Seikkula- Leino Turun normaalikoulusta, nuorisotyönjohtaja Marjaana Liukko Suomen 4H-liitosta ja valmentaja Heikki Toivanen Tiimiakatemiasta. Puheenjohtajana toimi osuustoimintajohtamisen professori Iiro Jussila Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta. Hallintoa ja yhteistyöfoorumeita Pellervon vuosikokouksen yhteydessä pidetyn Pellervon Päivän 2014 teemana oli Hannes Gebhard 150 vuotta. Tilaisuudessa pohdittiin Hannes ja Hedvig Gebhardin piiriä ja sen merkitystä Suomen ja osuustoiminnan kehitykselle. Juhlapuhujina olivat mm. maa- ja metsätalousministeri Jari Koskinen, pääjohtaja Reijo Karhinen, tutkija Riitta Mäkinen ja professori Markku Kuisma. Monen tahon voimin pohdittiin nykyajan osuuskuntakasvatusta erityisesti nuorison parissa. Aamupäiväseminaarissa käsiteltiin talouskehitystä ja uuden osuuskuntalain vastaanottoa. Pellervon valtuuskunta piti kaksi kokousta. Maaliskuun kokous oli normaalikäytännön mukaisesti Helsingissä, mutta joulukuun kokous oli historiallisesti Brysselissä. Kokous pidettiin EU:n pääkaupunkiin liittyvän kolmipäiväisen opintomatkan yhteydessä. Matkalla tutustuttiin järjestön Brysselin toimiston ja kansainvälisten osuustoimintajärjestöjen työkenttään, Euroopan Unionin talous- ja sosiaalikomitean toimintaan ja tavattiin useita suomalaisia päätöksentekijöitä, mm. komissaari Jyrki Katainen ja Euroopan parlamentin jäsenet Olli Rehn ja Anneli Jäätteenmäki. Valtuuskunta hyväksyi Pellervo-Seuran suosituksen hallintoelinten palkkioiksi ja rahoitustyöryhmän suositukset. Pellervon hallitus piti neljä kokousta. Helmikuun kokous pidettiin Kajaanissa. Samassa yhteydessä pidettiin Pellervon Kainuun seminaari ja paljastettiin Hannes Gebhardin muistolaatta Kajaanin torilla. Isäntänä toimi Kainuun Osuuspankin toimitusjohtaja ja valtuuskunnan varapuheenjohtaja Seppo Rytivaara. Juhlapuheen piti Pellervon valtuuskunnan aikaisempi puheenjohtaja Erkki Vähämaa. Pellervon hallituksen kesäkokous pidettiin hallituksen varapuheenjohtajan Tiina Linnainmaan emännöimänä Linnainmaan maatilalla Hämeenkyrössä. Hannes ja Hedvig Gebhardin ja heidän piirinsä merkitystä pohtivat Pellervon Päivässä professori Markku Kuisma Helsingin yliopistosta ja tutkija FM Annastiina Henttinen. 7\n8 Pellervo-Seura Pellervon syyskuun hallituksen kokous pidettiin Hämeenlinnan Osuusmeijerillä. Isäntinä toimivat toimitusjohtaja Risto Koski ja hallituksen puheenjohtaja Olli Palmu. Samassa yhteydessä pidettiin Pellervon Hämeen seminaari ja vierailtiin Osuustoiminnan syntysanat -muistomerkillä. Pellervon sähköinen jäsentiedote Pellervo Foorumi julkaistiin viisi kertaa. Yhteydet Viroon ovat olleet vilkkaat. Suomessa toimivista noin 20. taajamien vesihuollosta vastaavista vesiosuuskunnista liittyi ensimmäisenä Pellervoon Kannuksen vesiosuuskunta. Uusien vesiosuuskuntien yhteys Pellervoon kanavoituu edelleen Suomen Vesihuolto-osuuskunnat ry:n kautta. Pellervo sai vuoden alusta uuden jäsenen myös S-ryhmästä, kun Pohjois-Karjalan Osuuskauppa liittyi yhdistykseen. Pellervoon liittyi myös osuuspankkeja ja puhelinosuuskuntia. Yhden jäsenen osuuskunta Vuosi toi alkajaisiksi osuuskuntalain, jonka myötä osuuskunnan voi perustaa ilman kumppaneita. Eli yksikin jäsen riittää. Lainsäätäjän tarkoituksena oli helpottaa osuuskuntien toimintaa ja niiden perustamista. Ajatus on, että yksi voi sujuvammin hoitaa käynnistyksen ja kerätä sitten tarpeen mukaan muita ympärilleen. Toki osuuskunta voi pysyvästikin toimia yhden jäsenen voimin. Toistaiseksi on kuitenkin vaikuttanut siltä, että suurimmassa osassa perustamishankkeista on jo alusta alkaen useampi jäsen mukana, kuten on ollut tähänkin asti. Vuonna 2014 perustettiin 235 osuuskuntaa. Määrät ovat pikkuhiljaa nousseet ja esimerkiksi tällä vuosikymmenellä eli vuodesta 2010 alkaen uusia on syntynyt jo yli tuhat. Osuuskuntien kokonaismäärä lähenteleekin viittä tuhatta. Kaupparekisterissä niitä oli vuoden lopussa kappaletta. Uusia syntyy eri puolille maata, mutta karkea jako on edelleen se, että vesihuoltoon keskittyneet osuuskunnat perustetaan haja-asutusalueille ja muut kasvukeskuksiin tai niiden liepeille. Pellervo tekeekin paljon työtä osuuskuntamalliin liittyvän tietoisuuden lisäämiseksi. Kumppaneita kuitenkin tarvitaan ja sellaisia on myös saatu. Esimerkiksi kuluneena vuonna Pellervon jäseneksi liittynyt Suomen vesihuolto-osuuskunnat (SVOSK) ry tekee arvokasta työtä vesihuollon ja sen ympärillä olevien osuuskuntien kehittämiseksi. Hannes Gebhardin rahasto Hannes Gebhardin rahasto perustettiin vuonna 1924 Pellervon ensimmäisen puheenjohtajan 60-vuotisjuhlien yhteydessä. Pellervo-Seuran hallitus toimii rahaston hallituksena. Rahaston varoja voidaan käyttää osuustoimintaa ja siihen liittyvää elinkeinotoimintaa koskevan tutkimus-, valistus- ja opetustoiminnan aikaansaamiseksi tai edistämiseksi. Apurahaa voi hakea ensisijaisesti osuustoimintaan liittyvien tutkielmien tekoon. Apuraha voidaan myöntää myös muuhun osuustoimintaan liittyvään tutkimukseen ja opetukseen. Apurahojen toivotaan lisäävän opiskelijoiden ja tutkijoiden innostumista osuustoiminta-aiheisista tutkimusteemoista. Tämä on omiaan tukemaan myös osuustoiminta-aiheisten väitöskirjojen syntyä. Rahasto ottaa vastaan lahjoituksia ja testamentteja. Hannes Gebhardin rahasto ja Pellervo-Seura myönsivät vuonna 2014 kaikkiaan 12 apurahaa. Apuraha myönnettiin: KTT Pasi Tuominen Uuteen Seelantiin suuntautuvan kansainvälisen osuustoimintakonferenssin matkakustannuksiin Yhteiskunnallisen yritystoiminnan tutkimusverkosto ry FinSERN yhteiskunnallisen yritystoiminnan kansainvälisen tutkimuskonferenssin järjestämiseen Saila Rosas osuuskuntien strategista johtamista käsittelevän väitöskirjatyön viimeistelyyn Cogecan järjestämään European Training Programme for Cooperative Leaders -koulutukseen osallistuville Pellervon ja FSA:n jäsenyritysten edustajille 600. HLJ 18 kurssimatkalle osallistuville neljäsataa (400) euroa per osallistuja. HLJ-18 kurssi tekee opintomatkan Manchesteriin lokakuun alussa. Helsingin yliopiston opiskelija Leevi Simola pro gradu -tutkielmaan, jonka aiheena on osuuskuntien uudistuva verotus osinkoverotukseen verrattuna. Pellervon taloustutkimus tuottajaosuuskuntien rakennemuutosta ja kasvun rahoitusta koskevaan tutkimushankkeeseen (liittyy vastuullisen tutkijan KTM Eeva Alhon Aalto-yliopistossa tekemään väitöskirjaan). Helsingin yliopiston Ruralia-instituutti osuustoiminnan tutkimusseminaarin järjestelykustannuksiin. Kari Huhtala viisisataa (500) kansainväliseen IFERAkonferenssiin osallistumisesta aiheutuviin kustannuksiin. Keski-Pohjanmaan 4H-piiri ry H-osuuskunta esiselvityshankkeeseen. Lappeenrannan teknillisen yliopiston kauppakorkeakoulun Osuustoiminnan tutkimustiimi kansainvälisen perheyritysakatemian IFERA 2014 konferenssin järjestämiseen. Yrittäjyyskasvatuksen virtuaalisen oppimisympäristön YVIn yläpitoon ja kehittämiseen vuosina /vuosi.\n9 Osuustoiminnan neuvottelukunta OsuustOiminnan neuvottelukunta Osuustoiminnan neuvottelukuntaan kuuluivat Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta, Osuuskunta Tradeka, Pellervo-Seura ry ja OP Osuuskunta. Jäsenten edustajina toimivat: pj. Martti Asunta, metsäneuvos, Metsäliitto Osuuskunta, Pellervo Maija-Liisa Lindqvist, hallintoneuvoston puheenjohtaja, Osuuskauppa Hämeenmaa, SOK Salme Näsi, professori, Pirkanmaan Osuuskauppa, SOK Matti Pikkarainen, tuomiorovasti, Osuuskauppa Arina, SOK Markus Aaltonen, valtiopäiväneuvos, Osuuskunta Tradeka Markku Hyvärinen, hallituksen puheenjohtaja, Osuuskunta Tradeka Osuustoiminnan neuvottelukunnan jäsenet ja kokoonpano Seppo Paavola, maanviljelijä, Itikka osuuskunta, Pellervo Pentti Santala, maanviljelijä, Valio Oy, Pellervo Tiina Linnainmaa, maatalousyrittäjä, Osuuskunta Länsi-Maito, Pellervo Erkki Moisander, pääjohtaja, LähiTapiola, Pellervo varapj. Jaakko Pehkonen, professori, Keski-Suomen Osuuspankki, OP Osuuskunta Vesa Lehikoinen, toimitusjohtaja, Janakkalan Osuuspankki, OP Osuuskunta Sihteeri: toimitusjohtaja Sami Karhu Pysyvät asiantuntijat ICA:n hallituksen jäsen, järjestöneuvos Anne Santamäki ja lakiasiainjohtaja Anne Kontkanen Pellervo-Seura ry on jäsenenä osuustoimintaa laajasti yhdistävässä Osuustoiminnan neuvottelukunnassa, jonka muut jäsenet ovat Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta, Osuuskunta Tradeka ja OP Osuuskunta. Vuonna 2001 perustettu Neuvottelukunta piti vuoden aikana neljä kokousta. Neuvottelukunta jatkoi työtään osuustoiminnan pitkäjänteisten toimintaedellytysten edistämiseksi Osuustoiminnan kehityksen vuosikymmenen, osuustoiminnan opetuksen, tutkimuksen, verotuksen, yrittäjyyskasvatuksen ja Kansainvälisen Osuustoimintaliitto ICA:n asioiden parissa. YK:n osuustoimintavuotta on seurannut osuustoiminnan kansainvälinen kehityksen vuosikymmen vuoteen Neuvottelukunta työskenteli teeman parissa. Kansainvälisen osuustoiminnan kehityksen Suomen toimikunta, joka valmistelee ja koordinoi vuosikymmentavoitteiden toteutumista Suomessa, kokoontui kaksi kertaa. ICA:n ohjelma osuustoiminnan kehityksen vuosikymmenelle käännettiin suomeksi. Suomalaiset yhteydet ICA:n kanssa pysyivät tiiviinä. Professori Salme Näsi on ICA Euroopan hallituksessa (kausi ) ja järjestöneuvos Anne Santamäki ICA Maailman hallituksessa (kausi ). Osuustoiminnan neuvottelukunnan lahjoitusvaroihin perustuvaa osuustoimintajohtamisen lahjoitusprofessuuria hoiti KTT Iiro Jussila Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa toista vuotta. Lahjoitus käsittää vuodet ja erikseen neuvoteltavat mahdolliset kaksi lisävuotta. Iiro Jussila oli järjestämässä kansainvälisen perheyritystutkimusakatemian (IFE- RA) vuotuista tutkimuskonferenssia Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa. Teemana oli Perheyritysten sisäinen ja välinen yhteistoiminta. Konferenssissa kysyttiin, miten osuustoiminnan ydinideat toteutuvat tässä yhteistoiminnassa. Osuustoimintatutkimuksen etenemiselle on olennaista, että sille on julkaisuareenat olemassa. Jussilan päätoimittaman osuustoimintajohtamisen kansainvälisen tiedelehden Journal of Co-operative organization and Management toisen vuoden numerot ilmestyivät sekä verkossa että paperiversioina. the CO-Operative Delegation Pellervo-Seura, Osuustoiminnan neuvottelukunta, Suomen Vesihuolto-osuuskunnat ry ja Osuustoiminnan Kehittäjät Coop Finland ry julkaisivat osuustoiminnan hallitusohjelmatavoitteet huhtikuun 2015 jälkeisten eduskuntavaalien jälkeisen hallituksen ohjelmaa ajatellen. Yritysmallin monimuotoisuus lisää talouden suorituskykyä teeman alla käsitellään osuustoiminnan asemaa kilpailupolitiikassa, verotuksessa, kirjanpidossa, infrastruktuuripalveluissa, yrittäjyyskasvatuksessa, opetuksessa, tutkimuksessa, yleisessä elinkeinopolitiikassa ja kehityspolitiikassa. Osuustoimintatutkimuksen rinnalla myös osuustoiminnan yliopistollinen opetus etenee yliopistojen välisenä verkostoyhteistyönä. Osuustoiminnan neuvottelukunta päätti rahoittaa osuustoiminnan yliopisto-opetuksen vakiinnuttamiseksi Co-op Network Studies -osuustoiminnan opetuksen yliopistoverkostoa vuosina yhteensä :lla. Osuustoiminnan neuvottelukunta jatkoi yhteistyötä Turun yliopiston ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston vetämän yrittäjyyskasvatuksen YVI-hankkeen puitteissa. Tarkoituksena on uudistaa opettajakoulutusta yrittäjyyskasvatuksen edistämiseksi. Hanke päättyi syksyllä 2014, mutta osuustoiminta jatkaa yhteistyötä syntyneessä YVI-verkostossa. 9\n10 Pellervo-Seura 2014 Kansainvälinen toiminta Kansainvälisen osuustoimintaliiton Eurooppa-järjestö piti kokouksensa Helsingissä marraskuussa Paikalla olivat muun muassa ICA:n puheenjohtaja Pauline Green (oik) ja hallituksen jäsen Anne Santamäki (kesk). 10 Pellervon kansainvälisen vaikuttamisen pääpaino on Euroopassa, koska moni osuuskuntiakin koskeva päätös tehdään nykyään EU-tasolla. Tämä koskettaa erityisesti tuottajaosuuskuntia (COGECA), mutta yhä enemmän on tarvetta myös yhteiselle EU-vaikuttamiselle muilla aloilla (Cooperatives Europe). Globaalilla osuustoimintakentällä Pellervo vaikuttaa lähinnä ICA:n kautta tukien kansallisella tasolla heidän työtään. Lisäksi Pellervo on jäsenenä sekä Pohjoismaiden (NBC) että Maailman (WFO) viljelijäjärjestöissä. Brysselin toimisto Pellervon, MTK:n ja SLC:n yhteisen Suomen maatalouden ja osuuskuntien toimiston tehtävänä Brysselissä on edunvalvonta ja yhteydenpito EU:n toimielimiin, etujärjestöihin, kansainvälisiin alan järjestöihin sekä Suomen pysyvään edustustoon. Toimiston johtajana toimii Simo Tiainen ja osuustoimintavastaavana kotieläinasiamies Jonas Laxåback. Pellervon EU-tehtäviin kuuluvat maa- ja elintarviketalouteen liittyvän lainsäädäntötyön seuranta ja siihen vaikuttaminen sekä osuustoiminnan kehitystyö yhteismarkkinoiden näkökulmasta. Finnish Agri-agency for Food and Forest Development MTK:n, SLC:n, Pellervo-Seuran ja ProAgria Keskusten Liiton perustama Finnish Agri-agency for Food and Forest Development ry (FFD) vakiinnutti vuonna 2014 alkanutta hanketoimintaansa. Erityisesti kiinnitettiin huomioita kummikoulutukseen ja varainhankinnan käynnistämiseen. Varainhankinnan ohessa vahvistettiin järjestön näkyvyyttä niin sosiaalisessa mediassa kuin muilla medi- an aloilla jäsenjärjestöjen kanavia hyödyntäen. Uusista yhteistyösuhteista voi mainita erityisesti MetsäBoardin ja PowerFluten yritystuet, joiden avulla saadaan Sansibarin vihannestuottajille pakkausmateriaalia. Myös Aalto yliopisto on kiinnostunut tukemaan tätä yhteistyötä. FFD käynnisti Hollannin ja Suomen ulkoasiainministeriön rahoituksella osuuskuntahankkeita koskevan selvityksen, jonka tarkoituksena on vahvistaa koko AgriCordverkoston kautta tapahtuvaa tukea osuuskunnille. Professori Petri Ollila Helsingin yliopistosta on avustanut tässä selvityksessä ja osallistunut CSA:n (Collectif Stratégies Alimentaires, AngriCordin belgialainen sisarjärjestö) osuuskuntaseminaariin joulukuussa Osuuskuntaselvityksen yhteydessä järjestettiin metsäosuuskuntien ja -yhdistysten tapaaminen Suomessa, mikä selvitti metsäosuuskuntien erityishaasteita aloitettiin hankkeet Nicaraguassa ja Meksikossa. Aikaisemmin käynnistettyjä hankkeita on Etiopiassa, Nepalissa, Tansaniassa, Vietnamissa ja Sambiassa. Hankkeet tukevat maa- ja metsätalouden tuottajajärjestöjä tai osuuskuntia eri aloilla: metsänhoidon, hunajan, maidon ja vihannesten tuotannossa sekä kalankasvatuksessa. Kummiyhdistyksinä toimivat metsähoitoyhdistykset Savotta ja Päijät-Häme sekä Länsi-Suomen Metsänomistajain liitto. Maatalouspuolella kummeina toimivat: Suomen Puutarhanaiset ry, MTK Varsinais-Suomi sekä Lammi-Tuulos, Suomen Mehiläishoitajain Liitto sekä Suomen Kalankasvattajaliitto. Vuoden 2014 lopussa on käynnissä 11 hanketta, joiden yhteenlaskettu budjetti on n EUR (osa kahdelle vuodelle). Suurin osa hankkeista rahoitetaan Suomen ulkoasiainministeriön kansalaisjärjestötuesta. Kahdessa hankkeessa on lisäksi rahoitusta Euroopan komissiolta IFAD:in teknisellä tuella (Etiopian metsäosuuskuntahanke ja Sansibarin vihannestuottajia tukeva hanke). Yhdelle hankkeelle tulee lisäksi rahoitusta Hollannin kehitysyhteistyöministeriöstä (Vietnamin metsäosuuskuntahanke). FFD:llä on ollut vuoden 2014 aikana yhteensä 4 yhtäaikaista työntekijää, joista kolme Suomessa ja yksi Etiopiassa. COPA-COGECA Copa-Cogeca on eurooppalainen maataloustuottajien ja maatalousosuuskuntien kattojärjestö, jolla on jäsenorganisaatioita lähes kaikista EU-maista. COPA-COGECAn yhteinen sihteeristö sijaitsee Brysselissä ja järjestön pääsihteerinä toimii Pekka Pesonen. COGECAn eli EU:n maatalousosuuskuntien järjestön työn painopiste on\n11 tuottajaosuuskuntien ja niiden toimintaympäristön kehittämisessä. COGECA:n puheenjohtajana toimii ranskalainen Christian Pées. Pohjoismaita edustaa puheenjohtajistossa LRFn Thomas Magnusson Ruotsista. Joulukuussa 2015 valitaan COGECAlle uusi puheenjohtajisto. COGECAn johtokunnassa Pellervoa edustaa Pellervo-Seuran hallituksen varapuheenjohtaja Tiina Linnainmaa. Johtokunnan kokouksiin on osallistunut myös Brysselin toimiston kotieläinasiamies, joka toimii myös COGE- CAn johtokunnan kokouksia valmistelevan koordinaatiotyöryhmän varapuheenjohtajana. Kotieläinasiamies edustaa Pellervoa COPA-COGECAn yhteisissä työryhmissä. COPA-COGECA järjesti Brysselissä lokakuussa viljelijöiden kongressin, jonka pääteemat olivat yhteisen maatalouspolitiikan ja perheviljelmien merkitys sekä metsätalous. Metsäliitto osallistui kongressin metsäosioon. Pellervoa kongressissa edustivat puheenjohtaja Martti Asunta, varapuheenjohtaja Tiina Linnainmaa, hallituksen jäsen Lars Björklöf sekä lakiasiainjohtaja Anne Kontkanen. Järjestökoordinaattori Hanna Muukka toimi Brysselin toimistolla syyskuusta lokakuun alkuun. Pellervon valtuuskunta Brysselissä Pellervon valtuuskunta vieraili joulukuussa Brysselissä ja osallistui COGECAn järjestämään Innovaatio-seminaariin. Seminaarin paneeliin osallistui teknologiajohtaja Matti Harju Valiolta. Tämä oli vuoden toinen COGECAn järjestämä Business Forum. Ensimmäisen aihe oli maatalouskonekauppa, johon myös Pellervo osallistui. Kauppapolitiikka nousee esille Vuonna 2014 kauppapolitiikka oli vahvasti esillä. Pitkin vuotta komissio piti yllä kauppaneuvotteluja Yhdysvaltojen kanssa. EU:n parlamenttivaalit ja uuden komission nimittäminen vaikuttivat EU:n puolella neuvottelujen etenemiseen. USA:n puolella järjestettiin välivaalit ja neuvottelut jatkuvat nyt uusilla mandaateilla kummallakin puolelta. EU on vahvasti tuonut esille, että heillä ei ole neuvotteluvaraa kun kyseessä on EU:n maataloustuotanto ja tuotantotavat. Venäjän tuontikielto Venäjän toimenpiteet ovat pitkin vuotta vaikuttaneet erittäin vahvasti EU:n maataloustuotantoon. EU:n sianlihanvienti Venäjälle pysähtyi helmikuussa, kun Puolasta ja Liettuasta löydettiin afrikkalaiseen sikaruttoon kuolleita villisikoja, minkä vuoksi Venäjä sulki rajansa EU:n sianlihalle. Ukrainan tilanteen kärjistyessä EU päätti yhteisesti kesällä asettaa pakotteita Venäjää vastaan. Venäjä vastasi näihin pakotteisiin asettamalla EU:n elintarvikkeille tuontikiellon. Tämä aiheutti heti markkinareaktion hedelmä- ja vihannesalalla, johon komissio tarttui. Komissio on myös yrittänyt tasapainottaa maitomarkkinoita markkinatoimenpiteillä ja kohdennetuilla tukitoimenpiteillä. Komissio myönsi Suomen maitoalalle joulukuussa 10,7 milj. euron tukipaketin, jonka perusteena oli tuottajahinnan aleneminen, Suomen suuri maitovienti Venäjälle sekä alan korkeat tuotantokustannukset. Komissio oli aikaisemmin myöntänyt samanlaisen paketin Baltian maidontuottajille. Myös sianlihalle on haettu markkina- ja kompensaatiotoimenpiteitä, mutta EU:n taloudellinen tila vuoden 2014 aikana ei ole antanut mahdollisuutta näille. CAP uudistus EU:n yhteisen maatalouspolitiikan uudistus saatiin keväällä 2014 valmiiksi, kun parlamentti hyväksyi viimeisimmät säädökset. Syksyllä 2014 nousivat kuitenkin vahvasti esille viherryttämisen aiheuttamat haasteet ja uusi komissio on luvannut tarkastella viherryttämistä ja maatalouspolitiikan byrokraattisuutta. Komissio julkaisi kesällä 2014 raportin vihannes- ja hedelmäalan tuottajaorganisaatioista. Toinen mielenkiintoinen raportti kosketti sitä, miten kauppa vaikuttaa kuluttajien elintarvikekulutukseen ja innovaatioihin. Raportissa oli kuusi erityistarkastelukohdetta, joista yksi oli Valio. Raportti toteaa Valion osalta, että vahva markkinaosuus ei pienennä innovaatioiden eli uusien tuotteiden markkinointia. Komissio tarkastelee ja seuraa elintarvikeketjun toimivuutta ja on valmis aloittamaan säädösvalmistelun niin, että elintarvikeketju toimii tasapuolisesti. INTERNATIONAL CO-OPERATIVE ALLIANCE Kansainvälinen Osuustoimintaliitto ICA (perustettu 1895) on suurimpia ei-valtiollisia järjestöjä maailmassa. Sillä on jäseniä noin 100 eri maasta ja se toimii yhteisenä kansainvälisenä foorumina kaikille osuustoiminnallisille organisaatioille. Suomesta jäseninä ovat Pellervo sekä SOK. ICA:n maailmanhallituksessa on järjestöneuvos Pellervon valtuuskunta Euroopan parlamentissa joulukuussa\n12 Pellervo-Seura Anne Santamäki (SOK). Puheenjohtajana toimii englantilainen Dame Pauline Green ja pääjohtajana yhdysvaltalainen Charles Gould. ICA:n pääkonttori on Brysselissä. ICA:n lanseeraama Osuustoiminnan kehityksen vuosikymmen jatkuu edelleen. ICA:n vuonna 2013 julkaisema ohjelma osuustoiminnan vuosikymmenelle on käännetty suomeksi ja taitettu versio on ladattavissa Pellervon verkkosivuilta. ICA vaihtoi vanhan sateenkaarilogonsa uuteen COOP-logoon. Logomuutoksen tarkoituksena on yhdistää koko kansainvälinen osuustoimintakenttä visuaalisesti yhteen rohkaisemalla osuuskuntia käyttämään uutta logoa oman logonsa lisäksi viestinnässään. Kansainvälisenä osuustoimintapäivänä 5. heinäkuuta ICA halusi kannustaa osuuskuntia näyttämään, miten osuustoiminnallinen yritysmalli rakentaa kestävää kehitystä uudella vuosituhannella International Summit of Cooperatives Lokakuussa 2014 järjestettiin toistamiseen Kanadan Quebecissä International Summit of Cooperatives -huippukokous, jonka teemoina olivat ruokaturva, sosiaali- ja terveyspalvelut, osuuskuntien työllisyys, rahoitus ja pääomahuolto sekä osuuskuntien ja keskinäisten yritysten kehittäminen. Osallistujia oli lähes 3000, Pellervon edustajina paikalla olivat professori emerita Salme Näsi sekä Pellervon hallituksen jäsen, apulaisprofessori Anu Puusa. Quebecissä julkaistiin myös kolmas laitos The World Co-operative Monitor -projektista, jonka tarkoituksena on kerätä yhteen osuustoimintadataa ympäri maailman ja luoda näin moniulotteinen tietokanta osuuskuntien sosioekonomisesta arvosta sekä vaikuttavuudesta maailmanlaajuisesti, kansallisesti ja paikallisesti. Monitori on ladattavissa ICA:n verkkosivuilla. COOPERATIVES EUROPE Vuonna 2006 perustettu Cooperatives Europe asbl European Region of ICA, hoitaa ICA:n toiminnot ja osuustoiminnan edunvalvonnan Euroopan tasolla. Cooperatives Europen hallituksessa istuu Suomesta professori emerita Salme Näsi. Järjestön puheenjohtaja on saksalainen Dirk J. Lehnhoff ja toiminnanjohtajana saksalainen Klaus Niederländer. Cooperatives Europen pääkonttori on Brysselissä samassa rakennuksessa ICA:n kanssa. Järjestön yleiskokous järjestettiin huhtikuussa 2014 Varsovassa Puolassa. Cooperatives Europe keskittyy toiminnassaan erityisesti yrittäjyyteen ja yhteisötalouteen, osuuskuntien kehittymisen tukemiseen, osuuskuntien toimintapuitteisiin sekä energia-asioihin EU:ssa ja Euroopan tasolla. Päätavoite on saada enemmän poliittista vaikutusvaltaa Euroopassa jäsenten etujen ajamiseksi, mutta myös eurooppalaisen osuustoimintaverkoston vahvistaminen. Cooperative Manifesto ja Cooperative Roadmap Vuonna 2014 agendalla oli erityisesti kevään europarlamenttivaalit, joita varten Cooperatives Europe julkaisi Osuustoimintamanifestin. Siinä esitellään eurooppalaisen osuustoiminnan prioriteetit EU-politiikalle seuraavaksi viideksi vuodeksi. Päätavoitteita on kolme: luoda toimintapuitteet, jotka ottavat huomioon myös osuuskunnat, edistää osuuskuntatietämystä erityisesti nuorten keskuudessa sekä tukea uutta yrittäjyyttä ja yritysten kehittämistä yrityksen koosta ja muodosta riippumatta. Komissio lähtikin kehittämään jo alkuvuodesta 2014 Osuustoiminnan tiekartastoa (Roadmap), jonka teemoina ovat osuustoimintayrittäjyys, kasvatus ja koulutus sekä rahoitus. Tiekartastoa ei ole vielä julkaistu. Tavoitteitaan edistääkseen Cooperatives Europe on luonut coopsupporters -verkoston, johon osuustoiminnan asian ajamisesta kiinnostuneet europarlamentaarikot ovat voineet ilmoittautua osuustoiminnan tukijoiksi. Parlamentissa heitä on nyt 27, Suomesta Petri Sarvamaa ja Heidi Hautala. Cooperatives Europen hallitus Helsingissä Cooperatives Europen ja Euroopan kuluttajaosuuskuntien yhteenliittymän Euro Coopin hallitukset vierailivat Helsingissä Pellervon ja SOK:n vieraana. Järjestöt pitivät Helsingissä hallitustensa kokoukset ja tutustuivat suomalaiseen osuustoimintaan. Pellervo ja SOK järjestivät vieraille miniseminaarin suomalaisesta osuustoiminnasta. Vierailulla oli mukana myös kansainvälisen osuustoimintaliiton puheenjohtaja Dame Pauline Green. NBC Pohjolan Talonpoikaisjärjestöjen Keskusneuvoston toiminnassa ovat mukana kaikki Pohjoismaan viljelijä- ja osuustoimintajärjestöt. Pellervon lisäksi Suomesta ovat mukana MTK ja SLC. NBC:n presidium pidettiin elokuussa Islannissa. Pellervoa edusti puheenjohtaja Martti Asunta, varapuheenjohtaja Tiina Linnainmaa sekä toimitusjohtaja Sami Karhu. WFO Pellervo kuuluu MTK:n kanssa maailman viljelijäjärjestö WFO:hon (World Farmers Organisation), jonka yleiskokous järjestettiin huhtikuussa Buenos Airesissa Argentiinassa. Pellervolla ja MTK:lla oli yhteinen edustaja, maatilayrittäjä Kati Partanen, joka on MTK:n johtokunnan jäsen. WFO:n lokakuun hallituksen kokouksessa brittiläinen puheenjohtaja Peter Kendall erosi ja hänen tilalleen nousi WFO:n varapuheenjohtaja Evelyn Nguleka Sambiasta. Nguleka on maan kansallisen viljelijäjärjestön puheenjohtaja.\n13 Ruotsinkieliset palvelut Pellervo-Seura ry:n ja Finlands Svenska Andelsförbund rf:n yhteistyö- ja jäsensopi muk sen mukaan Finlands Svenska Andelsförbundin aatteellinen toiminta ja jäsenpalvelut toteutetaan Pellervon ruotsinkielisen järjestötoiminnan kautta. Sopimus astui voimaan 1993 alkaen. Andelsförbundin hallitus toimii neuvoa-antavana elimenä Pellervon ruotsinkieliselle toiminnalle. Andelsförbundin pitkäaikainen toimitusjohtaja, Per- Erik Lindström, siirtyy eläkkeelle vuoden 2015 aikana. Tämän takia oli ajankohtaista suunnitella, miten ruotsinkielinen toiminta jatkuu. Asia ratkaistiin siten, että PI-johtamiskoulun toimitusjohtaja siirtyy Pellervon osuustoimintajohtajaksi ja johtaa sen tehtävän yhteydessä myös ruotsinkielistä järjestötoimintaa. Hän toimii tällöin myös Finlands Svenska Andelsförbundin toimitusjohtajana. Andelsförbundissa oli vuoden 2014 lopussa 30 jäsentä, mm. kaikki ruotsin- ja kaksikieliset tuottajaosuuskunnat. Jäsenistä yhdeksän on osuuspankkeja ja kaksi osuuskauppaa, joista toinen on SOK. Näiden lisäksi ruotsin- ja kaksikieliset LähiTapiolan keskinäiset vakuutusyhtiöt ovat suoraan Pellervo-Seuran jäseninä ja kuuluvat siten myös ruotsinkielisten palvelujen kohderyhmään. Ruotsinkielinen järjestötoiminta palvelee ruotsinkielistä osuustoimintasektoria järjestämällä seminaareja ja antamalla neuvoja juridisissa ja osuustoiminnallisissa kysymyksissä. Koulutus tapahtuu myös PI-johtamiskoulun kautta. Pellervon ruotsinkielisiä nettisivuja kehiteltiin edelleen. Maaliskuussa järjestettiin Helsingissä seminaari Andelsdagen i Helsingfors ja huhtikuussa yhdistyksen vuosikokouksen yhteydessä Vaasassa seminaari Österbottens Andelsdag. Seminaareissa käsiteltiin mm. osuustoiminnan kansainvälistymisen ongelmia, sektoreiden välistä yhteistyötä, osuustoiminnan asemaa EU:n maatalouspolitiikassa sekä kansantaloudellista tilannetta. Lakipalvelun toiminta Pellervon lakipalveluiden keskeisimmät tehtävät ovat osuuskuntiin vaikuttavaan lainsäädäntöön liittyvä edunvalvonta, koulutus ja tiedottaminen sekä jäsenyhteisöjen neuvontapalvelut ja toimeksiantojen hoitaminen. Lakiasiainjohtaja toimii myös sekä Pellervon hallituksen että valtuuskunnan sihteerinä ja osallistuu Pellervon yleiseen kehitys- ja edunvalvontatyöhön. Lisäksi hän on mukana Osuustoiminnan neuvottelukunnassa asiantuntijana, jäsenenä Kaupparekisteri- ja tavaramerkkineuvottelukunnassa sekä Pellervon valtuuskunnan asettamassa rahoitustyöryhmässä asiantuntijana. Lakipalveluiden vuoden 2014 toiminnan kaksi keskeistä painopistettä olivat uuden osuuskuntalain voimaantulo vuoden 2014 alussa sekä osuuskuntien ylijäämän verotusta koskevaan lakiesitykseen liittyvä edunvalvonta. Osuuskuntalain osalta siirryttiin edunvalvonnasta kouluttamiseen ja tiedottamiseen. Koulutuksia osuuskuntalaista järjestettiin sekä yhteistyössä PI-johtamiskoulun kanssa että osuuskuntien pyynnöstä räätälöityinä täsmäkoulutuksina eri puolilla Suomea. Vuoden 2013 lopulla ensimmäisen kerran esitettyjen osuuskuntien ja niiden jäsenten verotusta koskevien muutosesitysten edunvalvonta työllisti lähes koko vuoden 2014 ajan. Kun hallituksen esitys osuuskuntien jakaman ylijäämän verotusta koskevista muutosehdotuksista hylättiin eduskunnassa joulukuussa 2013, eduskunta edellytti, että tulevassa valmistelussa kuullaan alan toimijoita avoimesti. Pellervo-Seuran johdolla perustettiinkin vuoden 2013 lopussa työryhmä, jonka jäsenet edustivat laajasti osuustoimintakenttää. Työryhmän tavoitteena oli päästä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa vaikuttamaan tulevien muutosehdotusten sisältöön. Työryhmän kokoontui talven ja kevään 2014 aikana. Toivottua laaja-alaista yhteistyötä muutosta valmistelevien virkamiesten kanssa ei onnistuttu saamaan aikaan. Osuuskuntien jakaman ylijäämän vähennysoikeuden kaventamiselle ei yrityksistä huolimatta saatu toivottuja muutoksia. Sen sijaan jäsenten lievästi verotettu ylijäämä nostettiin eduskunnassa hallituksen esityksessä ehdotetusta 2500 eurosta 5000 euroon. Julkaisutoiminnan yhtiöittäminen työllisti lakipalveluita vielä alkuvuoden aikana. Pellervo-Seuran julkaisemien lehtien julkaisutoiminta yhtiöitettiin alkaen omaksi liiketoiminnakseen Pellervo-Media Oy:öön. Yhtiöittämisen katsottiin mahdollistavan aikaisempaa paremmin lehtien kehittämisen, markkinoinnin sekä ilmoitus- ja tilausmyynnin. Kodin Pellervon irtomyynti aloitettiinkin maaliskuussa Kuluneen vuoden 2014 toimeksiannot liittyivät valtaosin osuuskuntalain ja osuuskuntien sääntöjen soveltamiseen ja tulkintaan, sääntömuutoksiin sekä osuuskuntien hallintoon. Lakiasiainjohtaja mm. osallistui asiantuntijana useiden osuuskuntien hallinnon ja osuuskunnan kokouksiin. Lisäksi lakiasiainjohtaja toimi kouluttajana PI-johtamiskoulun järjestämissä koulutuksissa. Yhteistyö vesiosuuskuntien ja pienosuuskuntien kanssa jatkui edellisten vuosien tapaan koulutuksen ja neuvonnan merkeissä. Pellervon lakiasiainjohtaja Anne Kontkanen. 13\n14 asuminen ruoka perhe terveys puutarha käsityöt luonto elämää maalla 7,90 (sis.alv) kasvinviljely M e T s Ä koneet yrittäminen Talous MarkkinaT TyÖTerveys s.12 s.104 PELLERVO 11 K 99. vsk :25:15 Pellervo-lehdillä virkeä vuosi eläin ISO KALENTERI elokuu Oi ihana elokuu ukrainalaiset raatteen tiellä kesä-heinäkuu Kasvu vauhtiin rivakasti Laatumaitoa Lapista Lisää potkua puun kasvuun kiemuraiset koulumatkat Lääkärin virhe, potilaan vahinko helle herätti rapsin Ohrakontit seilaavat Kiinaan s.48 Hyvä Sato -kisa liikkeellä s.20 TOUKOKUU 2014 AJANKOHTAISTA KOTIELÄINTEN RUOKINNASTA I maidontuotanto I lihatalous I munantuotanto I eläinterveys I Nurkkalan tilalta kunnon pihvivasikoita JOUKOLASSA TOImIvAT SEKÄ LEHmÄSILmÄ ETTÄ RUOKINTA vastuukysymykset HIERTÄvÄT SORKKAvÄLIN AJOTULEHdUKSESSA JUvALLA KASvAA mallaspossuja PELLERVON KALENTERI 2015 KALENTERI SÄÄ RUOKA KÄSITYÖT LUONTO TERVEYS Pellervo-lehdet Kodin Pellervo, Maatilan Pellervo ja Eläin-liite sekä Pellervon Iso Kalenteri siirtyivät vuoden 2014 alussa Pellervo-Media Oy:n julkaistaviksi. Vuosi 2014 oli painetuille sanoma- ja aikakauslehdille vaikea. Lehtien levikit ja lukijamäärät laskivat selvästi, myös ilmoittelu printtimediassa väheni. Pellervo-lehdet pitivät pintansa levikkikilpailussa. Kodin Pellervon tarkastettu levikki oli kpl (LT ). Kasvua edelliseen vuoteen oli 6,2 prosenttia eli vuosikertaa. Kodin Pellervo oli yksi harvoja aikakauslehtiä, jotka onnistuivat kasvattamaan levikkiään. Maatilan Pellervon levikki laski jonkin verran, kuitenkin vähemmän kuin aktiivisten maatilojen määrä. Vuoden mittaan saatiin myös uusia tilaajia tilauksensa lopettaneiden tilalle. Maatilan Pellervon levikki oli kpl (LT ). Levikin lasku oli 6,5 prosenttia eli kappaletta. Noin 90 prosenttiin Maatilan Pellervon tilauksista kuului myös Eläin-liite. Kansallisen mediatutkimuksen (KMT syksy 2013/kevät 2014) mukaan sekä Kodin Pellervo että Maatilan Pellervo kasvattivat lukijamääräänsä. Kodin Pellervon lukijamäärä nousi :een (+4,7 %) ja Maatilan Pellervon :een (+ 5,4 %). Pellervo-Media Oy julkaisi 11 Kodin Pellervoa (1 180 sivua), 11 Maatilan Pellervoa (988 sivua), 9 Eläin-liitettä (612 sivua), 6 Osuustoiminta-lehteä (424 sivua) sekä Pellervon Ison Kalenterin 2015 (132 sivua). Omien julkaisujen lisäksi Pellervo-Mediassa taitettiin kolme Meidän Maito -lehden numeroa sekä Arvoisa puheenjohtaja ja Osuustoiminnan idea -kirjat. Lisäksi ulkopuolisille suunniteltiin ja valmistettiin tiedotus- ja markkinointimateriaaleja. Pellervo-lehtien ja Osuustoiminta-lehden e-arkisto avattiin elokuussa. Arkisto on suunnattu tilaajille, ja siellä ovat luettavissa kaikki Kodin Pellervon, Maatilan Pellervon ja Eläin-liitteen numerot vuodesta 2010 alkaen. Osuustoiminta-lehti on arkistoitu vuodesta Kodin Pellervo Kodin Pellervo on viime vuosina löytänyt oman paikkansa erittäin kilpaillussa yleisaikakauslehtien kentässä. Lehden tilaajakunnasta yli 70 prosenttia, on yli 50-vuotiaita. Ahkerimmin lehteä lukevat yli 60-vuotiaat naiset. Kodin Pellervon sisältö rakentuu lukijoiden elämänpiiriin läheisesti liittyvien aiheiden ympärille. Niitä täydennetään ajankohtaisilla, lukijoiden arkeen kuuluvilla aiheilla. Kodin Pellervon historiassa käännettiin uusi lehti, kun sen irtomyynti aloitettiin maaliskuussa. Lehti on myynnissä Lehtipisteen kautta noin 800 myyntipaikassa. Vuoden lopussa irtomyynti oli asettumassa runsaaseen kappaleeseen kuukaudessa. Irtomyynnin aloitusta tehostettiin mainoskampanjalla radiossa ja aikakauslehdissä. Lehden tilausmyyntiä tuettiin kertomusvuonna suoramarkkinointikampanjoilla. Markkinointikirjeitä ja näytelehtiä lähetettiin vuoden aikana yli kappaletta, ja ne tuottivat noin tilausta. Puhelinmyynnin kautta uusia ja jatkotilauksia saatiin noin Kodin Pellervon ilmoitusmyynti pysyi jokseenkin edellisen vuoden tasolla. Lukijamatkoja järjestettiin Islantiin, Kiinaan, Italiaan ja Itävaltaan. Maatilan Pellervo ja Eläin-liite Ammattilehdet ovat säilyttäneet vankan aseman aikakauslehtien kentässä. Maatilan Pellervo ja Eläin-liite mielletään vahvaksi maa- ja metsätalousyrittäjille sekä heidän sidosryhmilleen suunnatuksi ammattilehtipaketiksi. Maatilan Pellervon lukijat ovat ikärakenteeltaan jonkin verran nuorempia kuin Kodin Pellervon tilaajat. Alle 50-vuotiaita on 46 prosenttia lukijoista (KMT syksy 2013/ kevät 2014). Miehiä lukijoista on 58 ja naisia 42 prosenttia. Maatilan Pellervosta ja Eläin-liitteestä teetettiin syksyllä lukija- ja ilmoitusten huomioarvotutkimus. Sekä peruslehteen että Eläin-liitteeseen oltiin varsin tyytyväisiä; lehti on lukijoiden mielestä ajankohtainen, asiantunteva, monipuolinen ja luotettava. Yli 90 prosenttia ilmoitti lukevansa lehden ja liitteen kokonaan tai ainakin kiinnostavimmat jutut tai osastot. Maatilan Pellervon ja Eläin-liitteen sisällön rakenteeseen ei kertomusvuonna tehty suuria muutoksia. Lukijoiden toivomuksesta metsätalouden ja kotimaisen energian osuutta peruslehdessä hieman lisättiin. Juttuaiheiden ja kohteiden valinnassa otettiin huomioon alueellinen tasapaino sekä tuotantosuuntien yleisyys. Maatilan Pellervon tilausmyynnin tukena oli kolme suoramarkkinointikampanjaa. Suoramarkkinointikirjeitä ja näytenumeroita lähetettiin noin ja niistä saatiin runsaat tuhat tilausta. Puhelinmyynnistä uusia tilauksia saatiin lähes saman verran. Maatilan Pellervon ja Eläin-liitteen yhteenlaskettu ilmoitusmyynti kasvoi hieman edellisestä vuodesta. Pellervon Iso Kalenteri Kaikki Pellervo-lehtien tilaajat, joiden tilaus oli vuoden loppuun voimassa, saivat Pellervon Ison Kalenterin 2015 joko marras- tai joulukuun numeron liitteenä. 14\n15 johdon ja hallinnon ammattilehti johdon ja hallinnon ammattilehti johdon ja hallinnon ammattilehti johdon ja hallinnon ammattilehti Untitled :56:49 johdon ja hallinnon ammattilehti Untitled :43:06 johdon ja hallinnon ammattilehti Osuustoiminta-lehti lukijoiden mieleen Osuustoiminta-lehti sai kesällä 2014 toteutetussa lukijatutkimuksessa hyvän palautteen. Tutkimuksen tulokset vahvistivat tekijöiden uskoa siihen, että edellisvuonna toteutettu sisällön ja ulkoasun uudistus onnistui hyvin. Lehdellä on tärkeä tehtävä osuustoiminnan sanansaattajana, 90 prosenttia lehden lukijoista koki, että he saavat lehdestä sellaista tietoa, mitä ei muuten saa. Osuustoiminta-lehti siirtyi vuoden 2014 alusta Pellervo-Median kustannettavaksi julkaisuksi. Käytännön lehtityöhön tällä ei ollut vaikutusta. lehti ilmestyi edellisvuosien tapaan kuusi kertaa. Painos oli keskimäärin 5200 kpl. Osuustoiminta-lehden teemat pyrittiin vuonna 2014 kokoamaan mahdollisimman ajankohtaisista aiheista. Talvella teemana oli energiatalous ja osuuskuntien mahdollisuudet tuoda uutta yritteliäisyyttä tälle sektorille. Pellervon Päivän aikaan ilmestynyt kakkosnumero keskittyi Hannes Gebhardin juhlavuoteen. Samalla peilattiin osuustoiminnan uranuurtajan ajatusten kantavuutta nykyaikana. Alkukesällä ilmestynyt kolmosnumero keskittyi rahoitussektorin muutoksiin. Perinteiseen vuosikirjanumeroon koottiin tällä kertaa mukaan myös aiemmin erillisenä yhteiskuntavastuunumerona julkaistua aineistoa. Näin kaikki osuuskuntien edellisvuoden toimintaan liittyvät analyysit on tästä lähtien yksissä kansissa. Syksyn numero painottui tuottajaosuustoimintaan. Lehden painopisteenä oli erityisesti meijeriteollisuus, saimme lehteen muun muassa uunituoreen Valion toimitusjohtajan Annikka Hurmeen haastattelun. Vuoden 2014 viimeisessä numerossa paneuduttiin kansainvälisiin kysymyksiin. Lehdessä tuotiin esille myös pellervolaiset tavoitteet tulevia eduskuntavaaleja ajatellen. Tärkeällä sijalla lehdessä olivat koko vuoden ajan nuoret ja oppilaitososuuskunnat. Jokaisessa numerossa on ollut näihin ja muuhun pienosuustoimintaan liittyviä juttuja. Osuustoimintayritykset kestävällä perustalla Osuustoiminnan Vuosikirjan 2014 analyysit osoittivat osuustoimintayritysten olevan paremmassa kunnossa kuin vuotta aikaisemmin. Tuottajaosuustoiminnassa neljä suurta Metsä Group, Atria, HK ja Valio keräsivät liikevaihtoa yhteensä noin 11 miljardia euroa. Vahvimmat tulokset tekivät Metsä Group ja Valio, lihataloille on jatkuvasti työlästä saada ulkomaille tehtyjä investointeja kannattamaan. Munakunnan suuri uutinen oli yhteisyrityksen perustaminen tanskalaisen Hedegaardin kanssa. Osuuskunta ja tanskalaisyhtiö omistavat Muna Foods -yhteisyrityksen puoliksi. Liittoutumalla haetaan yhdessä parempaa kilpailukykyä. Pilviä taivaalla Tänä vuonna näyttää osuustoiminnallisten toimijoiden taivaalle kertyvän pilviä, koska kotimainen kysyntä kehittyy heikosti ja Euroopassa talouden sekä työllisyyden ongelmat jatkuvat. Metsä Groupin menestystarina on kuitenkin saamassa jatkoa, kun konsernilta odotetaan päätöstä Äänekosken uudesta biotuotetehtaasta. Sellun ja kartongin tuottajana konsernilla on johtava asema niissä tuotteissa, joihin osaaminen keskittyy. Matala korkotaso aiheuttaa ongelmia tuloksenteolle pankkien perusliiketoiminnassa. OP-Pohjola ryhmän rakenne puskuroi osaltaan finanssimarkkinoiden heilahteluja. Paikallisosuuspankeilla haasteena on yhteisen keskuspankin rahoittaminen ja päätös ryhmän yhteisvastuusta. Keskinäisten vakuutusyhtiöiden vakavaraisuus on hyvä, joten vastuunkantokykykin on kunnossa. Vakuutusmaksutuottojen odotetaan kehittyvän verraten hyvin Osuustoiminta-lehti selvitti toista kertaa pienosuuskuntien yhteenlasketut keskeiset talousluvut toimialoittain. Liikevaihdolla mitattuna toimialoista suurin oli tukku- ja vähittäiskauppa yli sadan miljoonan euron yhteenlasketulla liikevaihdolla. Työllisten määrässä suurin toimiala oli hallinto- ja tukipalvelut, joka työllistää yli tuhat henkilöä. Lukumääräisesti osuuskuntia on eniten vesihuollossa. Vuosikirjan analyysit laati 20. kerran kokenut OT-lehden analyytikkotiimi. Printtinä ja sähköisesti PTT:n näkyvyyttä lehdessä lisättiin tuottamalla tutkijoiden kanssa yhteistyössä kaikkiin numeroihin ajankohtainen tutkimusaukeama. Näiden sisältöön kuuluivat myös PTT:n suhdanne-ennusteet. Suomen Gallup Elintarviketiedon Elintarviketalous 2013 ja PI-johtamiskoulun koulutuslehti jaettiin lehden mukana. Lehti julkaisee nettisivuillaan (www.osuustoiminta. coop/ot) automaattisesti päivittyvää osuustoiminnan mediaseurantaa. Uutispalvelusta huolehti Meltwater News Ab. Lisäpalvelujen vaatimat nettitunnukset julkaistaan aina printtilehden toimitustiedoissa Esa Härmälä: Ongelmana on liiallinen sääntely, ei vapaa kilpailu s Bruce Oreck: Osuuskuntamuotoisesti voidaan huolehtia monista arjen tarpeista. s tuottajaosuustoiminta on täysin ratkaisevaa suomalaiselle maataloudelle. s nuoret lasitaiteilijat eivät pelkää taantumaa s.70 OsuustOiminta Bonusjärjestelmä turvaa jäsenten sitoutumisen osuuskuntaan. s.14 OsuustOiminta Gebhardin muistolaatta paljastettiin. Hannes Gebhardin syntymästä 150 vuotta. s.6 Energiaa osuuskunnista Ukrainan kriisi varjostaa Venäjän vientiä s.19 Osuuskunta sopii malliksi hajautettuun ja omavaraisempaan energiantuotantoon. s Vesiosuuskuntien tekniikka kesti oudon talven toiminnan Liike ja aatteen pitää olla oikeassa suhteessa. s.7 Hannes Gebhard OsuustOiminta 150 s.62 Pellervon Päivä 2014 Osuustoiminta on osoittautunut kansanliikkeistä väkevimmäksi Itä-Euroopan osuus toiminta elpyy s.18 s Lapissa kasvatetaan villitaimenta s.52 sijasta Kilpailun tarvitaan enemmän yhteistoimintaa s.6 eväitä osuuskuntien hallinnolle s.52 Rahoituksen uudet Haasteet s Ilkka Hämälä Havusellun maailmanlaajuiset markkinat ovat tasaisessa kasvussa s.20 OsuustOiminta OP-Pohjolan markkinaasema vahvistui s.39 osuustoiminnan Eurooppa ei yksin ratkaise ilmaston muutosongelmaa. s.16 vuosikirja Annikka Hurme Yrityksen kehitys ei saa pysähtyä, vaan on katsottava tulevaisuuteen. s. 26 tuottajien osuustoiminta tänään s & OsuustOiminta Valion toimitusjohtaja PTT:n Pasi Holm Talousasiat eivät ole niin vaikeita, kun perusteet ovat hallinnassa. s. 10 OsuustOiminnan tavoitteet eduskuntavaaleissa 2015 s muutospaineita maailmalta s Osuustoimintalehden lukijatutkimus s.6 OsuustOiminta yhteiskuntavastuu suomi taas osuustoiminnan kärjessä s.8 osallistuu Verkkokursseille yhä enemmän osuuskunnissa työskenteleviä s.19 Osuuskunta pyörittää suoramyyntihallia s.58 Lainojen takaaminen vesiosuuskuntien investoinneille lähes välttämätöntä s.60 maatilat ovat tyypillinen esimerkki perheiden yrittäjyydestä. s.34 15\n16 ARLA SUOMI -YHTEISTYÖRYHMÄN LEHTI s. 11 s. 18 ARLA SUOMI -YHTEISTYÖRYHMÄN LEHTI s. 4 s. 4 s. 6-8 s. 34 s. 29 ja 33 Pellervo-Seura 2014 Julkaisuja tarpeiden mukaan Meidän Maito INVESTOINTITAHTI TILOILLA KASVAA Arla Suomi yhteistyöryhmän investoivien tilojen palvelut tulivat tarpeeseen Karjan hyvinvointi lähtee Yhtiöittämisen edut Tuottajat viihtyivät hoitajasta kannattaa tutkia Linnanmäellä Meidän Maito Maitoforumiin osallistuneet yhteistyöryhmän tuottajat: PANOSTUS YHTEISTYÖHÖN JA KUSTANNUSTEHOKKUUTEEN TUO TULOSTA s Åke Hantoft: Haasteet Peder Tuborgh: Arla Västankvarn Gård - yksi maitomarkkinoilla jatkuvat vahvistaa brändejään uusista investoinneista Pellervon Julkaisupalvelu Oy on tilauspalveluyritys, joka toteuttaa erilaisia painotuotteita useille asiakkaille. Palveluita käyttävät ulkopuolisten lisäksi Pellervo-Media Oy ja Pellervo-Seura ry. Lisäksi PJP Oy:n kautta hallinnoidaan Pellervon kuva-arkistoa ja myydään julkaisuoikeuksia sen aineistoihin. Pellervon Julkaisupalvelu Oy:n toiminnassa ei tapahtunut olennaisia muutoksia vuonna Pääasiallisesti työt liittyivät asiakkaiden julkaisemien aikakauslehtien toteutukseen. Osuustoiminta-lehden tuottajan työ jatkui toista vuotta. Edellisenä vuonna alkanut Osuuskunta Maitomaan satavuotishistoriikin kokonaistoteutus jatkui muiden töiden ohella. Yhteistyö vanhojen asiakkaiden kanssa jatkui lehti- ja julkaisukohtaisesti sovituin tavoin. Pellervon Julkaisupalvelulla on useita asiakkaita, joiden tarpeet poikkeavat paljon toisistaan. Joidenkin julkaisujen osalta PJP:n tehtävänä on pelkästään julkaisun ulkoasusta huolehtiminen, osa painotöistä tehdään avaimet käteen -periaatteella sisällön suunnittelusta lähtien. Verkostoituminen ja alihankinta ovat keskeisessä roolissa, kun asiakkaille etsitään juuri heidän tarpeisiinsa sopivia ratkaisuja. Maito, metsä ja osuustoiminta yleensä ovat PJP:n töiden keskeiset aihepiirit. Tilattujen lehtijuttujen merkittävimpiä asiakkaita olivat metsätalouteen keskittyvät lehdet. Metsänomistajille tarkoitettuun Aarre-lehteen laadittiin puumarkkinakatsaus kaikkiin vuoden kymmeneen numeroon. Metsäaiheisia tekstejä tuotettiin vuoden kuluessa lisäksi Maatilan Pellervoon ja Metsä Groupin Viestiin. Pellervo-Seuralle toteutettiin erilaisia painojulkaisuja, joiden teossa PJP:n roolina oli erityisesti kirjapainojen kilpailuttaminen ja painoyhteyksien hoito. Lisäksi osallistuttiin Pellervo-Median omien julkaisujen sisällön tuottamiseen. Osuustoimintaa painettuna Pellervo-Median julkaisema Osuustoiminta-lehti ilmestyi uudistettuna toista vuotta. PJP oli mukana kaikkien vuoden kuuden numeron ideoinnissa ja toteutuksessa. Työ Arla Suomi yhteistyöryhmän kanssa Meidän Maito -lehden toteutuksessa jatkui jo vakiintuneeseen tapaan. Lehti ilmestyi kolme kertaa vuoden 2014 aikana. PJP:n panosta tarvittiin sekä sisällön että ulkoasun tuottamisessa. Valion kanssa on yhteistyötä harjoitettu pitkään Maito ja me -lehden nettisivuston ylläpidossa. Yhteistyö jatkui myös vuonna 2014, Pellervon internet-palveluista vastaava Matti Ketola muunsi Valion tuottamat aineistot nettilehdeksi. PJP osallistui kertomusvuonna useiden Pellervon omien julkaisujen tekemiseen. Vuoden ensimmäinen työ oli Pellervon vuosikertomus. Maatilan Pellervoon kirjoitettiin vuoden aikana useita artikkeleita. Lisäksi osallistuttiin lehtien oheistuotteena ilmestyvän Pellervon Ison Kalenterin tekemiseen. Perinteisesti PJP on tuottanut myös muista Pellervon omista julkaisuista ja oppaista painovalmiita tuotteita. Pellervon kuva-arkiston sisältöä markkinoidaan PJP:n kautta. Kysyntää on ollut erityisesti historiallisilla osuustoimintaan, maatalouteen ja maaseudun yrittämiseen liittyvillä kuvilla. Viestintä verkossa monikanavaiseksi 16 Vuoden 2014 aikana suunniteltiin ja toteutettiin tulevia verkossa läsnäolon muotoja osuustoiminnan ja järjestön tunnetuksi tekemisen saralla. Uusia avauksia olivat sosiaalisen median palveluiden käytön aloittaminen järjestöviestinnässä, kokonaan verkkosivun muotoon toteutettu Osuuskunnan perustajan opas ja lehtien e-arkisto. Vuoden aikana käyttöön otettiin järjestöviestinnän tukena sosiaalisen median palvelut Facebook, Twitter ja Youtube. Joillain Pellervon työntekijöillä on omia tilejään palveluissa, mutta Pellervon sosiaalisen median viestintä hoidetaan järjestön omalla nimellä olevien tilien kautta. Facebookia käytetään osuustoimintasisällöistä kiinnostuneiden tavoittamiseen heidän omassa arjessaan. Tavoitteena on esitellä Pellervon, sen osakkuusyhteisöjen ja verkoston toimintaa ja ajankohtaisia teemoja. Twitter toimii Facebookin tavoin sisällönjako- ja keskustelukanavana. Sen avulla pyritään tuomaan lisänäkyvyyttä niin omille kuin muidenkin osuustoimintaa käsitteleville sisällöille. Twitterissä pyritään herättelemään ja tukemaan keskustelua osuustoiminnan ympärillä. Vuoden aikana alettiin hyödyntää videoita verkkomateriaalien tukena. Asiantuntijahaastatteluita käytettiin mm. Osuuskunnan perustajan oppaan ja verkkouutisten\n17 tukena. Videot sijoitetaan videopalvelu Youtubeen, josta ne voidaan liittää omien sivujen yhteyteen. Youtuben kautta videoille on mahdollista saada katsojia, jotka eivät olisi muuten sisältöjen pariin päätyneet. Hannes Gebhardin 150. juhlavuotta varten tehtiin Gebhardin elämää eri teemojen kautta esittelevät internet-sivut. Gebhardin elämänkerta julkaistiin Pellervon digikirjastossa. Samoin digikirjastossa julkaistiin viimeisetkin Gebhardin itsensä kirjoittamat kirjat. Vuoden aikana tehtiin ideointityöskentelyä osuustoiminnan sähköiseen oppimiseen liittyen. Pohdinnoissa päädyttiin omien internet palveluiden kehittämiseen, mutta myös yhteistyöhön muiden kanssa. Ensimmäinen ns. uuden sukupolven neuvontapalvelu on uusi verkkoon laadittu Osuuskunnan perustajan opas, joka mahdollistaa teemoista kysymisen, asiantuntijoiden videohaastattelut lukujen yhteydessä ja hyvän luettavuuden laitteella kuin laitteella. Vuoden lopulla alettiin suunnitella Osuustoiminnan kaikille avointa verkkokurssia yhteistyössä Cooperative Network Studies yliopistoverkoston kanssa. Uusien hankkeiden lisäksi Pellervon kotisivuja ylläpidettiin ja niille tuotettiin osuustoimintauutisia ja neuvontasisältöjä. Kotisivujen osuustoimintablogissa julkaistiin kymmenen kirjoitusta eri kirjoittajilta, jotka käsittelivät osuustoimintaa eri näkökulmista. Vuoden aikana julkaistiin Maatilan Pellervon, Kodin Pellervon ja Osuustoimintalehden verkkoversioita yhteensä 28 kappaletta. Myös osuustoiminnan neuvottelukunnan kotisivut ylläpidettiin Pellervosta. YK:n kansainvälisen osuustoimintavuoden 2012 kotisivujen pohjaan tehtiin Osuustoiminnan vuosikymmenen kotisivut. Osoitteita: https://www.facebook.com/pellervoseura https://twitter.com/pellervoseura Valtiolliset kunniamerkit 2014 Tasavallan presidentti on myöntänyt Pellervo-Seuran kautta haettuja valtiollisia kunniamerkkejä yhteensä 21:lle osuustoiminnassa ansioituneelle kansalaiselle. Suomen Valkoisen Ruusun ritarimerkki (SVR R) Hagrén, Eero, toimitusjohtaja, Kajaani (Kainuun Osuuspankki) Suomen Valkoisen Ruusun ansioristi (SVR ar.) Anttila, Kyösti, maanviljelijä, Jalasjärvi (Osuuskunta Maitosuomi) Kaukola, Eero, toimitusjohtaja, Janakkala (Janakkalan Osuuspankki) Suomen Leijonan ansioristi (SL ar.) Laitinen, Markku, maanviljelijä, Kangasniemi (Osuuskunta Maitosuomi) Lehtola, Vuokko, asiakkuuspäällikkö, Kärsämäki (Pyhälaakson Osuuspankki) Salmela, Markku, metsäasiantuntija, Jämsä (Metsäliitto Osuuskunta) Tuuppa, Tauno, metsäasiantuntija, Pöytyä (Metsäliitto Osuuskunta) Suomen Valkoisen Ruusun I luokan mitali kultaristein (SVR M I kr.) Kantanen, Kari, metsäasiantuntija, Viitasaari (Metsäliitto Osuuskunta) Lehtinen, Veijo, metsäasiantuntija, Eura (Metsäliitto Osuuskunta) Lehto, Maija, verkkoasiantuntija, Paimio (Lounais-Suomen Osuuspankki) Luhtamaa, Jari, operaatioesimies, Jämsä (Metsäliitto Osuuskunta) Saario, Pekka, metsäasiantuntija, Keminmaa (Metsäliitto Osuuskunta) Suomalainen, Aimo, metsäasiantuntija, Virolahti (Metsäliitto Osuuskunta) Varis, Eino, metsäasiantuntija, Pihtipudas (Metsäliitto Osuuskunta) Ylitalo, Matti-Pekka, maanviljelijä, Alajärvi (Osuuskunta Maitosuomi) Suomen Valkoisen Ruusun I luokan mitali (SVR M I) Lehtola, Merja, rahoitusasiantuntija, Haapavesi (Pyhälaakson Osuuspankki) Papinsaari, Olli, metsäasiantuntija, Mänttä-Vilppula (Metsäliitto Osuuskunta) Piispa, Timo, isännöitsijä, Paimio (Lounais-Suomen Osuuspankki) Suomen Valkoisen Ruusun mitali (SVR M) Grannas, Sanfrid, företagare, Kristinestad (Metsäliitto Osuuskunta) Koivu, Tapio, kiinteistönhoitaja, Haapavesi (Pyhälaakson Osuuspankki) Nygårds, Kent, företagare, Närpes (Metsäliitto Osuuskunta) 17\n18 Pellervo-Seura 2014 Pellervon ansiomitalit ja -merkit Pellervo-Seura myöntää joko osuustoiminnallisten yritysten hakemuksesta tai omasta aloitteestaan ansioituneille hallinnon edustajille ja henkilöstölle osuustoiminnan ansiomitaleita, Gebhard-mitaleita ja ansiomerkkejä. Kuvassa Gebhardin juhlavuonna tunnustuksen saaneet ryhmäkuvassa. Vuonna 2014 myönnettiin seuraavat 153 ansiomitalia ja -merkkiä: Osuustoiminnan I luokan ansiomitali Metsäneuvos Martti Asunta, Pellervo-Seura ry Osuustoiminnan ansiomitali Maanviljelijä Pekka Välinen, Kainuun Osuuspankki Jordbrukare Per-Ole Mård, Mejeriandelslaget Milka Päätoimittaja Anna-Liisa Huhtala-Fiskars, Pellervo-Seura ry Vastaava päätoimittaja Teemu Pakarinen, Pellervo-Seura ry Maanviljelijä Esko Mielikäinen, LähiTapiola Savo-Karjala Maanviljelijä Paavo Hylkilä, Itikka osuuskunta Hallituksen jäsen Leino Iso-Aho, Kaustisen Osuusmeijeri Kultainen Gebhard-mitali Professori Markku Kuisma, Pellervo-Seura ry Hopeinen Gebhard-mitali Hankintaesimies Heikki Alasalmi, Paltamon Osuuspankki Terveydenhoitaja Heli Moilanen, Paltamon Osuuspankki Kansanedustaja Timo Korhonen, Pellervo-Seura ry Lehtori Markku Luoma, Lappajärven Osuuspankki Maanviljelijä Matti Ritvanen, Konneveden Osuuspankki Lakiasiainjohtaja Anne Kontkanen, Pellervo-Seura ry Hallituksen jäsen Eero Antikainen, Luumäen Osuuspankki Toimitusjohtaja Eero Kettunen, Luumäen Osuuspankki Hallituksen varapuheenjohtaja Reetta Koskimies, Luumäen Osuuspankki Hallituksen puheenjohtaja Veikko Kylliäinen, Luumäen Osuuspankki Hallituksen jäsen Pertti Nurmiainen, Luumäen Osuuspankki Hallituksen varapuheenjohtaja Pirjo Tynys, Luumäen Osuuspankki Maanviljelijä Juha-Matti Alaranta, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Asko Alho, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Jussi Hantula, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Pasi Ingalsuo, Itikka osuuskunta Agronomi, maanviljelijä Esa Kaarto, Itikka osuuskunta Emäntä Johanna Kankaanpää, Itikka osuuskunta Talousagronomi Olavi Kuja-Lipasti, Itikka osuuskunta Maatalousyrittäjä Jorma Kukkeenmäki, Itikka osuuskunta Johtaja, filosofian tohtori Merja Leino, Itikka osuuskunta Agrologi, maanviljelijä Jukka Marttila, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Juhani Minni, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Seppo Paavola, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Jari Sippola, Itikka osuuskunta Teknillinen johtaja Antti Suni, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Timo Tuhkasaari, Itikka osuuskunta Kiinteistöjohtaja Pauli Tuominen, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Kari Tyynelä, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Päivi Ylä-Outinen, Osuuskunta Tuottajain Maito Tarvikevaraston hoitaja Joni Ilmasti, Munakunta Talouspäällikkö Riitta Hidén, Munakunta Maanviljelijä Arto Kankaanmäki, Osuuskunta Länsi-Maito Maanviljelijä Juhani Lemola, Osuuskunta Länsi-Maito Maanviljelijä Simo Mäki, Osuuskunta Länsi-Maito Maanviljelijä Kari Vanha-Perttula, Osuuskunta Länsi-Maito Maanviljelijä Esko Heinonen, Maataloustuottajain Vilppulan yhdistys Pronssinen Gebhard-mitali Valmentaja Olli Leppänen, Pellervo-Seura ry Hallintoneuvoston puheenjohtaja Markku Määttänen, Lounais-Suomen Osuuspankki Toimitusjohtaja Pasi Holm, Pellervo-Seura ry Toimialajohtaja Esa Kaikkonen, Pellervo-Seura ry Toimitusjohtaja Perttu Puro, Pellervo-Seura ry 18\n19 Lakimies Helena Raininko, Pellervo-Seura ry Maanviljelijä, agrologi (AMK) Juha Antila, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Juho Anttikoski, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Mika Asunmaa, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Ari Autio, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Lassi-Antti Haarala, Itikka osuuskunta Maanviljelijä, agrologi Heli Hakamaa, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Pertti Hakanen, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Juhani Herrala, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Timo Keski-Vakkuri, Itikka osuuskunta Agronomi Juha Kiviniemi, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Janne Laitila, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Esko Markkila, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Osmo Myllykoski, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Jari Puutio, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Jaakko Ranto, Itikka osuuskunta Maatalousyrittäjä Ahti Ritola, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Sakari Saunamäki, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Markku Sillanpää, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Tarmo Toivonen, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Esko Tuomainen, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Mauno Ylinen, Itikka osuuskunta Lehtori Ella Kasi, Turun Ammattikorkeakoulu Hallituksen jäsen Riikka Aho, Kaustisen Osuusmeijeri Hallituksen jäsen Erkki Kaustinen, Kaustisen Osuusmeijeri Hallituksen puheenjohtaja Kimmo Kuorikoski, Kaustisen Osuusmeijeri Maanviljelijä Lassi Mäkinen, Osuuskunta Länsi-Maito Maatalousyrittäjä Pauliina Pakkasmaa, Osuuskunta Länsi-Maito Maanviljelijä Jyrki Ahola, Osuuskunta Länsi-Maito Maanviljelijä Antti Haapaniemi, Osuuskunta Länsi-Maito Maanviljelijä Jarkko Harri, Osuuskunta Länsi-Maito Maanviljelijä Juha Knuutila, Osuuskunta Länsi-Maito Maanviljelijä Hannu Mäkelä, Osuuskunta Länsi-Maito Emäntä Marjo Potila, Osuuskunta Länsi-Maito Maanviljelijä Pentti Saario, Osuuskunta Länsi-Maito Maanviljelijä Veikko Salmesvuori, Osuuskunta Länsi-Maito Kultainen ansiomerkki Palveluneuvoja Eija Itälä, Lounais-Suomen Osuuspankki Varastotyöntekijä Tuula Saarela, Osuuskunta Maitosuomi Eläinvälityksen hoitaja Marja-Leena Jauhiainen, Lihakunta Myyntineuvottelija Sirkka-Liisa Ala-Panula, Itikka osuuskunta Agronomi Timo Kotioja, Itikka osuuskunta Toimitusjohtaja Jouko Lahtinen, Itikka osuuskunta Talouspäällikkö Kyösti Latomäki, Itikka osuuskunta Agronomi Rainer Laturi, Itikka osuuskunta Johdon assistentti Liisa Liukku, Itikka osuuskunta Asiakkuuspäällikkö Raimo Murtoniemi, Itikka osuuskunta Hautomomestari Martti Mäkinen, Itikka osuuskunta Kuljetussuunnittelija Matti Ojanen, Itikka osuuskunta Tilityspalvelun esimies Esko Palmberg, Itikka osuuskunta Yrittäjä Sirpa Perkkiö, Itikka osuuskunta Asiakkuuspäällikkö Jorma Rauhala, Itikka osuuskunta Agrologi Aaro Rissa, Itikka osuuskunta Talousjohtaja Erkki Roivas, Itikka osuuskunta Maakuntaneuvos Antti Siljamäki, Itikka osuuskunta Rahoituspäällikkö Mikko Tuominen, Itikka osuuskunta Regionchef Lasse Åberg, Itikka osuuskunta Maidontilittäjä Raija Lystimäki, Osuuskunta Maitosuomi Varastotyöntekijä Jorma Malinen, Osuuskunta Maitosuomi Tilaustenkäsittelijä Mirjam Vuori, Osuuskunta Maitosuomi Yritysrahoituspäällikkö Arja Lämsä, Kuusamon Osuuspankki Rahoitusneuvoja Hannele Saapunki, Kuusamon Osuuspankki Asiakasneuvoja Paula Hentilä, Kuusamon Osuuspankki Asiakasneuvoja Anne Törmänen, Kuusamon Osuuspankki Asiakasneuvoja Heli Viitanen, Kuusamon Osuuspankki Varastotyöntekijä Juha Kulmanen, Munakunta Hopeinen ansiomerkki Prosessi-insinööri Martti Koivisto, Itikka osuuskunta Agrologi Päivi Koivusalo, Itikka osuuskunta Toimitusjohtaja Jussi Maasalo, Itikka osuuskunta Toiminnanjohtaja Paavo Myllymäki, Itikka osuuskunta Tehtaanjohtaja Markku Mäki, Itikka osuuskunta Toiminnanjohtaja Yrjö Ojaniemi, Itikka osuuskunta Johtaja Matti Perälä, Itikka osuuskunta Reskontranhoitaja Kirsi Pollari, Itikka osuuskunta Toiminnanjohtaja Markku Pärssinen, Itikka osuuskunta Alkutuotantojohtaja Harri Rosenberg, Itikka osuuskunta Kauppatieteen maisteri Eero Suomela, Itikka osuuskunta Hankintaedustaja Markku Tuorila, Itikka osuuskunta Toimistosihteeri Seija Vierula, Itikka osuuskunta Maanviljelijä Yrjö Kallio, Osuuskunta Maitosuomi Kenttäpäällikkö Olavi Koskimäki, Osuuskunta Maitosuomi Maanviljelijä Maarit Noppa, Osuuskunta Maitosuomi Maanviljelijä Ari Pirttiniemi, Osuuskunta Maitosuomi LitM, henkilöstövalmentaja Tuija Hämäläinen, INNOtyöverkko Osuuskunta Ekonomi, kouluttaja, liiketoiminnan kehittäjä Matti Hyvärinen INNOtyöverkko Osuuskunta Toimistovastaava Päivi Laatunen, INNOtyöverkko Osuuskunta Maanviljelijä Kaisa Ralli, Osuuskunta Tuottajain Maito Rakennusmestari Urho Kainulainen, Suomen Vesihuolto-osuuskunnat ry Pronssinen ansiomerkki Senior Manager Arja Ylönen, Lihakunta Toiminnanjohtaja Jukka-Pekka Kataja, Itikka osuuskunta KHT-tilintarkastaja Markku Tynjälä, Itikka osuuskunta Vastaava päätoimittaja Teemu Pakarinen, Pellervo-Seura ry Agrologi Janne Näsi, Hämeenlinnan Osuusmeijeri Kouluttaja, markkinointivalmentaja Ritva Kivistö, INNOtyöverkko Osuuskunta Laatujärjestelmäasiantuntija Veikko Paananen, INNOtyöverkko Osuuskunta Graafinen suunnittelija, AD-mainonnan suunnittelija Juha Puikkonen, INNOtyöverkko Osuuskunta Laatuasiantuntija Tuomas Seppälä, INNOtyöverkko Osuuskunta Maanviljelijä Ari Kantonen, Osuuskunta Tuottajain Maito Maanviljelijä Timo Neuvonen, Osuuskunta Tuottajain Maito Elintarviketyöntekijä Abderrazak Baasousi Ben Laid, Munakunta Avainasiakaspäällikkö Minna Itämeri, Munakunta Tuotantopäällikkö Olli Kaarttinen, Munakunta Elintarviketyöntekijä Kimmo Pettersson, Munakunta 19\n20 Pellervo-Seura 2014 Valtuuskunta toimialoittain Osuustoiminta yleensä JUHA MARTTILA maanviljelijä, MMT MTK ry:n puheenjohtaja Simo 2010 (erovuorossa 2017) Elintarvike TIMO KOMULAINEN (Puheenjohtaja) maanviljelysneuvos, maanviljelijä, agrologi Lihakunnan hallituksen pj. Nurmes 2001 (erovuorossa 2017) JARI MÄKILÄ maanviljelijä, maatalousteknikko LSO Osuuskunnan hallintoneuvoston pj. Oripää 2014 (erovuorossa 2017) ILKKA UUSITALO maatalousyrittäjä LSO Osuuskunnan hallituksen jäsen Salo 2012 (erovuorossa 2015) Finlands Svenska Andelsförbund MATS BRANDT maanviljelijä, agrologi Mejeriandelslaget Milkan edustajiston pj. Kokkola 2003 (erovuorossa 2015) Kauppa RISTO ALANKO toimitusjohtaja Jukolan Osuuskaupan hallintoneuvoston jäsen Juuka 2007 (erovuorossa 2016) Kotieläinjalostus TIINA MITIKKA maatalousyrittäjä, yo-merkonomi Faba osk:n hallituksen pj. Iitti 2012 (erovuorossa 2015) LähiTapiola-ryhmä TERO MÖLSÄ kunnallisneuvos, agrologi LähiTapiola Vellamon hallituksen varapuheenjohtaja Orimattila 2007 (erovuorossa 2016) 20 PENTTI NEITOLA LähiTapiola Pohjoinen Keskinäinen Vakuutusyhtiön hallituksen pj. Sodankylä 2014 (erovuorossa 2017) Metsäliitto HANNU JÄRVINEN maatalousyrittäjä, agronomi Metsäliitto Osuuskunnan hallintoneuvoston puheenjohtaja Janakkala 2011 (erovuorossa 2015) TIMO SAUKKONEN maanviljelijä, metsänhoitaja Metsäliitto Osuuskunnan hallituksen jäsen Rautjärvi 2008 (erovuorossa 2017) Munakunta JARMO MÄNTYHARJU maanviljelijä, agrologi Munakunnan hallituksen pj. Oripää 2009 (erovuorossa 2015) Osuusmeijerit JARMO JUUTINEN maanviljelijä Osk. ItäMaidon hallituksen jäsen Vieremä 2013 (erovuorossa 2017) RAIMO KIELENNIVA maanviljelijä, maatilateknikko Osk. Pohjolan Maidon hallituksen varapj. Kärsämäki 2014 (erovuorossa 2017) KATARIINA LAMPELA maatalousyrittäjä, agrologi Osk. Pohjolan Maidon hallituksen jäsen Tervola 2013 (erovuorossa 2016) OLLI PALMU maanviljelijä Hämeenlinnan Osuusmeijerin hallituksen pj. Karkkila 2007 (erovuorossa 2016) PENTTI SUOKANNAS maanviljelijä Osuuskunta Tuottajain Maidon hallituksen pj. Askola 2012 (erovuorossa 2016) Osuuspankit REIJO HÄMÄLÄINEN maaseutujohtaja, agrologi Etelä-Pohjanmaan Osuuspankin hallintoneuvoston pj. Jalasjärvi 2008 (erovuorossa 2017) SEPPO KIETÄVÄINEN maa- ja metsätalousyrittäjä, agrologi Suur-Savon Osuuspankin hallituksen puheenjohtaja Juva 2013 (erovuorossa 2016) SEPPO RYTIVAARA (varapuheenjohtaja) FM, emba, Kainuun Osuuspankin toimitusjohtaja Kajaani 2010 (erovuorossa 2015) HEIKKI SUUTALA toimitusjohtaja, DI POP Pankkiliitto osk:n toimitusjohtaja Lapua 2006 (erovuorossa 2015) JUSSI VIMPARI rehtori Oulun Osuuspankin hallituksen jäsen Oulu 2010 (erovuorossa 2016) Uusosuustoiminta TUULA MERIKIVI toimitusjohtaja Osuustoiminnan Kehittäjät - Coop Finland ry:n hallituksen varapj. Pori (erovuorossa 2016) Pekka Pättiniemi fil. tri Yhteiskuntapalvelut VESA ARVONEN vesihuollon kouluttaja, yrittäjä, DI Suomen vesihuolto-osuuskunnat (SVOSK) ry:n hallituksen pj. Ylöjärvi 2014 (erovuorossa 2017) JOUNI PARKKONEN toimitusjohtaja, insinööri, emba Laitilan Puhelin Osuuskunnan toimitusjohtaja Laitila 2014 (erovuorossa 2017)\nPellervo-Seura ry:n vuosikokous 2014 Vanha ylioppilastalo, Helsinki 9.4.2014. Toimitusjohtaja Sami Karhu. Arvoisa vuosikokous\n1 Pellervo-Seura ry:n vuosikokous 2014 Vanha ylioppilastalo, Helsinki 9.4.2014 Toimitusjohtaja Sami Karhu Arvoisa vuosikokous Pellervon toimintavuotta 2013 värittivät monet merkittävät asiat uudesta osuuskuntalaista\nPellervon Päivä 2014 Vanha ylioppilastalo, Helsinki 9.4.2014. Avauspuheenvuoro\n1 Pellervon Päivä 2014 Vanha ylioppilastalo, Helsinki 9.4.2014 Avauspuheenvuoro Valtuuskunnan puheenjohtaja Maanviljelysneuvos Timo Komulainen Pellervo-Seura ry Arvoisa ministeri, hyvät naiset ja herrat!\nPellervo-Seura 2011 112. toimintavuosi. Kohti YK:n Kansainvälistä\nPellervo-Seura 2011 112. toimintavuosi Kohti YK:n Kansainvälistä osuustoimintavuotta 2012 Pellervo-Seura 2011 Pellervo-Seura ry Pellervo on osuuskuntien ja muiden osuustoiminnallisten yhteisöjen valtakunnallinen


Kahdeksan kansanopiston yhteistyön tiivistäminen 08.05.2018 | Mikkeli\nKahdeksan kansanopiston yhteistyön tiivistäminen 08.05.2018\nOtavan Opiston Liikelaitoksen johtokunta, kokous 8.5.2018\n§ 13 Kahdeksan kansanopiston yhteistyön tiivistäminen 08.05.2018\nOtavan Opiston Liikelaitoksen johtokunta, 21.9.2017\nOtavan Opiston liikelaitoksen toimintasääntö (hyväksytty johtokunnassa 6.6.2017, 23 §) 2 § määrittelee liikelaitoksen toimialaa seuraavasti:\n“Kunnallisena liikelaitoksena toimiva Otavan Opiston Liikelaitos tarjoaa internaatti- ja internet-oppimispalveluita vapaan sivistystyön, yleissivistävän koulutuksen ja muille koulutuspalveluja tuottaville toimijoille alueellisesti, valtakunnallisesti ja globaalisti. Liikelaitoksen tarkoituksena on tehdä yhteistyötä eri toimijoiden kanssa ja tarjota koulutukseen liittyviä palveluita, joiden järjestäminen edellyttää yli kuntarajojen ulottuvaa toimintaa”.\nOtavan Opisto on ollut keskeisesti mukana kokoamassa kansanopistoista verkostoa, jonka tehtävänä on ollut pohtia vapaan sivistystyön tilaa Suomessa. Keskusteluja on käyty seuraavien oppilaitosten kanssa: Etelä-Pohjanmaan Opisto, Haapaveden Opisto, Kymenlaakson opisto, Peräpohjolan Opisto, Jyväskylän Kristillinen Opisto, Alkio Opisto, Karstulan Opisto sekä Otavan Opisto.\nPohdinnan seurauksena on muodostunut selkeä käsitys siitä, että vapaalle sivistystyölle on jatkossa kysyntää mutta vanhojen kohderyhmien lisäksi tulee olemaan uudenlaisia kohderyhmiä. Mm. seuraavat ryhmät: Suomeen lyhyeksi aikaa tulevat ulkomaalaiset ja ulkomailla järjestettävä vapaan sivistystyön toimintamallin kaltainen koulutus.\nKeskustelujen pohjalta on sovittu, että tavoitteena on lähitulevaisuudessa selvittää ja mahdollisesti toteuttaa uudella tavalla Suomessa järjestettävää vapaan sivistystyön koulutusta maksupalvelukoulutuksena ulkomaalaisille ja kehittää koulutusvientiin liittyviä hankkeita luomalla lisäarvoa koulutusviennin arvoketjun alkupäähän osana koulutusvientiä.\nAsiasta on käyty keskustelemassa Opetushallituksessa toimivan Education Finland – koulutusviennin kasvuohjelma edustajien kanssa. Keskusteluissa todettiin, että tarvetta on ja tällä hetkellä vapaan sivistystyön koulutusvientiin osallistuvia toimijoita ei juurikaan ole.\nAiemmin mainitun vapaan sivistystyön verkoston kanssa sovitaan jatkotoimenpiteistä seuraavien askeleiden osalta 19.9.2017 jolloin vierailemme Opetus- ja Kulttuuriministeriössä tapaamassa kehittämispäällikkö Jouni Kangasniemeä ja eduskunnassa sivistysvaliokunnan puheenjohtaja Tuomo Puumalaa.\nTavoitteena on luoda vapaan sivistystyön verkosto, joka on enemmän kuin osiensa summa ja kykenee tarjoamaan laadukasta ja monipuolista koulutusta niin kotimaassa kuin ulkomailla. Yhtenä vahvana vaihtoehtona on perustaa toimijoiden yhteinen osakeyhtiö koulutustoiminnan tarjoamista varten.\nOtavan Opiston liikelaitoksen johtokunta valtuuttaa Otavan Opiston johtaja-rehtorin valmistelemaan eri vaihtoehtoja vapaan sivistystyön koulutustoiminnan laajentamiseksi Otavan Opiston liikelaitoksen toimintasäännön 2 §:n mukaisesti.\nOtavan Opiston Liikelaitoksen johtokunta, 22.2.2018\nOtavan Opiston liikelaitoksen toimintasäännön 2 §:n mukaan “Kunnallisena liikelaitoksena toimiva Otavan Opiston Liikelaitos tarjoaa internaatti- ja internetoppimispalveluita vapaan sivistystyön, yleissivistävän koulutuksen ja muille koulutuspalveluja tuottaville toimijoille alueellisesti, valtakunnallisesti ja globaalisti. Liikelaitoksen tarkoituksena on tehdä yhteistyötä eri toimijoiden kanssa ja tarjota koulutukseen liittyviä palveluita, joiden järjestäminen edellyttää yli kuntarajojen ulottuvaa toimintaa”.\nVapaan sivistystyön kautta kertyvien opintoviikkojen määrä on lievästi laskenut 2014 - 2018 välisenä aikana. Samanaikaisesti kustannusten pohjalla oleva yksikköhinta ei ole juurikaan noussut. Lyhytkurssien aikaansaaminen vaatii huomattavasti enemmän ponnisteluja suhteessa pitkiin kursseihin. Pitkien kurssien saaminen opistolle vaatii uudistumista koska perinteisessä vapaan sivistystyön ympäristössä koulutuksen kysyntä on vähentynyt.\nVapaan sivistystyön kysynnästä tulevaisuudessa on käyty keskustelua kahdeksan eri oppilaitoksen kesken. Oppilaitokset ovat sopineet, että selvitetään asiaa edelleen ja haetaan uusia mahdollisuuksia mm. koulutusvientiin liittyen. Kahdeksasta eri vapaan sivistystyön oppilaitoksesta on selvityksen aikana poistunut kolme muuta oppilaitosta ja jäljellä on viisi oppilaitosta. Poistumiset ovat tapahtuneet erilaisista syistä, joista päällimmäinen on taloudellisten ja toiminnallisten resurssien riittämättömyys sitoutua koulutusvientimahdollisuuksien selvittämiseen.\nJäljellä olevien, Otavan Opiston ja viiden muun vapaan sivistystyön oppilaitoksen (Laajasalon opisto, Alkio-opisto, Jyväskylän kristillinen opisto, Haapaveden opisto, Peräpohjolan opisto) toimesta on koottu konsortiota, joka on edelleen selvittänyt ja selvittää vapaan sivistystyön koulutusvientiin liittyviä mahdollisuuksia.\nAjatusta aikuisten puutteellisen koulutustason tai jatkokoulutusvalmiuksien kehittämisestä vapaan sivistystyön toimesta osana koulutusvientiä on käyty esittelemässä mm. Ulkoministeriössä ja Opetushallituksen yhteydessä toimivassa Education Finland - koulutusviennin kasvuohjelma edustajille, Opetus- ja Kulttuuriministeriössä koulutusviennistä vastaavalle virkamiehelle sekä Visit Finlandin edustajalle.\nKoulutusviennin arvoketjun näkökulmasta vapaan sivistystyön koulutusviennille nähdään olevan mahdollisuuksia. Erityisesti niille koulutuspalvelujen järjestäjille, joilla on mahdollisuus koulutuksen tarjoamisen lisäksi tarjota majoitus- ja ruokailupalveluja sekä yhdistää palveluja alueella toimivien yritysten kanssa, joilla mm. on mahdollisuus tarjota elämyspalveluja. Koulutusviennillä tässä yhteydessä tarkoitetaan alkuvaiheessa mahdollisesti Suomessa järjestettäviä koulutuspalveluja.\nTalousarvioon 2018 on varattu rahaa mahdollisen yhteisen osakeyhtiön perustamiseen em. yhteistyöopistojen kanssa. Osakeyhtiö vaihtoehto ei kuitenkaan ole näillä näkymin paras ratkaisu.\n21.9.2017 (§9) Otavan Opiston liikelaitoksen johtokunta päätti valtuuttaa Otavan Opiston johtaja-rehtorin valmistelemaan eri vaihtoehtoja vapaan sivistystyön koulutustoiminnan laajentamiseksi Otavan Opiston liikelaitoksen toimintasäännön 2 §:n mukaisesti.\nVaihtoehtojen selvittelemiseksi em. kuusi oppilaitosta ovat tilanneet selvitystyön FCG:ltä.\nSelvitystyö “Opistojen koulutusvienti - toimintamalliselvitys” valmistui 2.2.2018. Selvityksen tuloksia esitellään kokouksessa.\nKäydään keskustelua valmistuneesta selvitystyöstä. Jatketaan koulutusvientimahdollisuuksien kartoitusta. Tehdään yhteistyötä koulutusvientiselvityksessä olevien muiden oppilaitosten kanssa tavoitteena toteuttaa vapaan sivistystyön koulutusvientihankkeita tulevaisuudessa.\nLaki vapaasta sivistystyöstä,\nOtavan Opiston liikelaitoksen alaisuudessa toimiva Otavan Opiston kansanopiston Opetus- ja Kulttuuriministeriön 1.10.2015 myöntämän järjestämisluvassa mukaisessa koulutustehtävässä “Otavan Opiston koulutus painottuu aktiiviseen kansalaisuuteen, vuorovaikutteiseen mediaan, tulevaisuudenmetodologiaan, kestävän kehitykseen, ympäristövaikuttamiseen ja globaaliin vastuuseen liittyviin koulutuksiin. Koulutus sisältää kansalaisjärjestöjen toimijoille ja kansalaisille järjestettäviä koulutuksia, oppimisen muotojen uudistamista sekä työ- ja muiden yhteisöjen oppimisen vahvistamista ja koulutusta. Opisto järjestää myös etäopetusta”.\nVapaan sivistystyön koulutusvientimahdollisuuksien kartoittamista yhteistyössä viiden muun vapaan sivistystyön oppilaitoksen kanssa on jatkettu viimeksi 13.4.2018 Oulussa.\nLaajasalon opisto, Alkio-opisto, Jyväskylän kristillinen opisto, Haapaveden opisto, Peräpohjolan opisto ja Otavan Opisto ovat tehneet aiesopimuksen koulutusvientiin liittyvän konsortion perustamisesta 13.4.2018. Liite 2 (esitellään kokouksessa).\nAiesopimuksessa Opistot sitoutuvat siihen, että\nkoulutusvientiin liittyvä toiminta on pitkäjänteistä\ntoiminta edellyttää systemaattista/suunnitelmallista kehittämistä yhteistyössä Konsortion muiden oppilaitosten kanssa.\nAiesopimuksessa opistot myös sopivat mm. seuraavaa:\nOpistot sitoutuvat tulevien vuosien talous- ja toimintasuunnitelmissaan kirjaamaan koulutusviennin osaksi koulutustoimintaansa.\nTieto jalkautetaan ja jaetaan mukana olevien opistojen sisällä ja sitoutetaan henkilöstöä/opiskelijoita/alumneja/sidosryhmiä toimimaan koulutusviennin edellytysten toteuttamiseksi.\nKonsortiolle otetaan käyttöön yhteinen toiminta- ja laatujärjestelmä.\nJokainen oppilaitos resursoi henkilöstöresursseja koulutusviennin toteuttamista varten yhteisesti sovitulla tavalla.\nOpistojen rehtorit toimivat Konsortion ohjausryhmänä.\nKonsortiolle muodostetaan toimintaryhmä, joka koostuu opistojen koulutusvientiä varten nimetyistä henkilöistä (ei rehtori).\nAiesopimuksen jälkeen seuraavana vaiheena on Konsortiosopimuksen laatiminen. Konsortiosopimuksessa sovittaisiin mm. seuraavista asioista: sopijaosapuolista, yhteyshenkilöistä, sopimuksen tavoitteista, kestosta, sopimuksen kohteesta ja laajuudesta, osapuolten oikeuksista ja velvollisuuksista, rahaliikenteestä, luottamuksellisuudesta, sopimuksen muutoksista ja lisäyksistä, omistus- ja tekijänoikeuksista, sopimuksen voimaantulosta ja voimassaolosta, vastuunrajoituksista, sopimuksen purkamisesta ja erimielisyyksien ratkaisemisesta.\nMikkelin kaupungin hallintosäännön 23§:n mukaan liikelaitoksen johtaja johtaa ja kehittää johtokunnan alaisena liikelaitoksen toimintaa.\nOtavan Opiston liikelaitoksen toimintasääntö 8§, Otavan Opiston johtaja-rehtorin tehtävät ja ratkaisuvalta: Otavan Opiston johtaja-rehtori johtaa ja kehittää liikelaitoksen toimintaa asetettujen tavoitteiden mukaisesti.\nSen lisäksi mitä muutoin on määrätty, johtaja-rehtori päättää toimialallaan mm. toimintaan liittyvistä sopimuksista.\nValtuutetaan Otavan Opiston liikelaitoksen johtaja-rehtori tekemään koulutusvientiin liittyvä konsortiosopimus Laajasalon opiston, Alkio-opiston, Jyväskylän kristillisen opiston, Haapaveden opiston ja Peräpohjolan opiston kanssa.\n§ 9 Otavan Opiston talouden seuranta 1.1. – 31.3.2018\n§ 10 Ehdokasasettelu Suomen kansanopistoyhdistyksen puheenjohtajaksi ja hallituksen jäseniksi\n§ 11 OKM muistio lukiokoulutuksen järjestämisestä Mikkelin kaupungissa\n§ 12 Otavan Opiston liikelaitoksen nimen muuttaminen\n§ 14 Aikuisten luku- ja kirjoitustaidon koulutus Otavan Opistossa


Kieli, kulttuuri ja kansainvälisyys – LOPS2019 kieliprofiili\nTaidot toimia moninaisissa yhteisöissä\nLukio-opinnoissa opit taitoja toimia kielellisesti ja kulttuurisesti moninaisessa maailmassa. Opintojen tavoite on tukea kasvuasi aktiiviseksi maailmankansalaiseksi, jolla on tietoa, taitoa ja tahtoa olla mukana globaaleista kysymyksistä käytävissä keskusteluissa ja toiminnassa.\ntunnistaa, mitä kansainvälisyydellä sekä globaali- ja kulttuuriosaamisella tarkoitetaan, minkälaista näihin asioihin liittyvää osaamista sinulla jo on ja minkälaisia asioita tekemällä sitä voi laajentaa\noppia sanoittamaan tähän aihepiiriin liittyviä asioita ja käymään niistä keskusteluja vaikkapa hakiessasi töihin ja jatko-opintoihin.\nKielen, kulttuurin ja kansainvälisyyden aloituspohdinta\nTämä osio etenee kuvan esittämässä järjestyksessä ytimestä ulospäin. Kuviossa lähdetään liikkeelle siitä, mitä tapahtuu korvien välissä, siis omasta ajatusmaailmasta ja tunteista, joita vasten peilataan kaikkea arjessa kohdattua, kuten kieliä, mielipiteitä ja käyttäytymistä. Minkälaisista tiedoista, asenteista ja arvoista oma identiteetti rakentuu? Mitkä asiat liittyvät kieliin, kulttuureihin, ihmisten ja olosuhteiden erilaisuuteen – siihen, että eletään monenlaisen kansainvälisyyden keskellä?\nSen jälkeen siirrytään tarkastelemaan yhteisöjä, esimerkiksi perhettä, ystäviä ja harrastuskavereita. Yhteisöt voivat olla myös virtuaalisia: millaisissa ryhmissä tai yhteisöissä voi olla mukana tai mitä voit seurata somessa?\nMillaisia asioita näissä eri yhteisöissä toimiminen edellyttää, mikä sujuu hyvin, mitä pitäisi osata enemmän – sinun tai jonkun muun? Mihin asioihin liittyy kielellistä osaamista? Entä millaisiin tilanteisiin liittyy asioita, joita voisi kutsua erilaisista kulttuureista johtuviksi? Ihmisten, yhteisöjen, kielten ja käsitysten moninaisuus käy ilmi viimeistään siinä vaiheessa, kun ei ymmärretä tai ei tulla itse ymmärretyksi.\nKuvan uloimmalla kehällä tarkastellaan kansainvälisyyttä globaalin yhteistyön näkökulmasta ja pohditaan omaa vastuuta ja mahdollisuuksia vaikuttaa. Tällöin puhutaan maailmankansalaisuudesta, eli pyrkimyksistä kehittää maailmaa oikeudenmukaisempaan, vastuullisempaan ja kestävämpään suuntaan. Erilaisia tapoja vaikuttaa opitaan jo peruskoulussa esimerkiksi toimimalla koulun kestävää kehitystä edistävässä ryhmässä tai osallistumalla erilaiseen vapaaehtoistyöhön, kuten taksvärkkiin. Maailmankansalaisen osaamista voidaan saada myös koulun kansainväliseen toimintaan osallistumalla, jolloin on tärkeää kiinnittää huomiota esimerkiksi kansainvälisissä vaihto-opinnoissa tai koulun kansainvälisissä hankkeissa saatuun osaamiseen. Osaamista voi kertyä myös kaveripiirissä tai töissä, joihin liittyy eri kulttuureista ja kielitaustoista tulevien ihmisten kanssa toimimista.\nMonipuolinen kielitaito voimavarana\nKieliprofiiliin voidaan kirjata kokemuksia\noman lukion kansainvälisistä yhteistyöprojekteista\nkansainvälisistä kohtaamisista kesätöissä ja vapaa-ajalla\nMiten hyödynsit osaamiasi kieliä, opitko jotain uutta tai päädyitkö korjaamaan omia käsityksiäsi kulttuurista?\nKansainvälisyyttä ja siihen liittyvää osaamista voi kerryttää monin tavoin. Kansainvälisyys liitetään usein valtioiden rajojen yli tapahtuvaan toimintaan tai vaihto-opintoihin (liikkuvuuteen), vaikka toiminnan tapoja on useita. Lukiossa kansainvälistä yhteistyötä voi tehdä esimerkiksi ilmoittautumalla vapaaehtoiseksi erilaisiin Suomessa toimiviin kansainvälisiin järjestöihin, osallistumalla oman lukion kansainvälisiin yhteistyöprojekteihin omalta kotikoneelta tai hakemalla töihin kansainväliseen yritykseen Suomessa.\nKansainvälisyysosaamisen ytimessä on kuitenkin ymmärrys siitä, minkälaista tietoa kansainvälinen toiminta – esimerkiksi oppiminen toimimaan ihmisten kanssa tai matkustaminen – tuo mukanaan. Antaako se tietoa siitä, miten kulttuuri näyttäytyy arjen toiminnassa ja vuorovaikutuksessa, vai tarjoaako se vain pintapuolisen kuvan kohdemaan kulttuurista?\nKielellisen ja kulttuurisen osaamisen pohjana on, että ymmärtää oman identiteetin: Minkälaisista lähtökohdista, asenteista ja arvoista sinä lähestyt tilanteita, joissa kohtaat jotain uutta ja itsellesi vierasta? Mistä kielistä ja kulttuureista sinun identiteettisi rakentuu?\nKieleni ja kulttuurini\nYhteisöt (esimerkiksi koulu, perhe, kaverit ja harrasteryhmät) ovat yhä moninaisempia, eikä yksikään yhteisön jäsen edusta vain yhtä kulttuuria. Kulttuurinen identiteetti rakentuu palasista monia eri kulttuureja, joita omaksutaan vuorovaikutuksessa erilaisten ihmisten ja yhteisöjen kanssa. Moninaisuuden merkityksen ja arvon ymmärtäminen edellyttää uteliaisuutta ja ennakkoluulottomuutta uutta tai omalle yhteisölle vierasta, eli toiseutta, kohtaan. Moninaisuuden ymmärrys vaatii myös kulttuurin stereotypioiden ja yksinkertaistusten tunnistamista sekä kykyä irrottautua niistä.\nTässä osiossa on tarkoitus kasvattaa ymmärrystä siitä, miten kielellä voidaan rohkaista tai rajoittaa omaa tai muiden mahdollisuuksia osallistua ja vaikuttaa yhteiskunnassa. Lisäksi osiossa tuodaan esiin keinoja toimia vuorovaikutuksessa silloinkin, kun yhteistä kieltä ei ole.\nKieli ja kulttuuri vuorovaikutustilanteissa\nMediaatio eli rakentava vuorovaikutus\nMonikielinen ja -kulttuurinen osaaminen tukee mediaation taitoja. Mediaatio on kykyä viestiä eri osapuolten välillä myös silloin, kun osapuolet eivät syystä tai toisesta pysty välittämään viestejä (ajatuksia, tekstiä, mitä tahansa kerrottavaa) suoraan toisilleen. Mediaatiolla tarkoitetaan siis rakentavan vuorovaikutuksen keinoja, joiden avulla voidaan helpottaa kohtaamista ja vuorovaikutusta eri osapuolten välillä.\nMediaatiota tarvitaan, kun kommunikaatio katkeilee muun muassa seuraavista syistä:\nkeskustelija käyttää kieltä, sanastoa tai sellaista kielen rekisteriä, jota toinen ei tunne\nkeskustelija viestii asioista, joista toisella on vähäisemmät tiedot. Tällöin keskustelua hiertää toisen osapuolen tiedonpuute, joka voi johtua esimerkiksi koulutustaustasta, kehitysasteesta (esimerkiksi puhuttaessa pienelle lapselle) tai elämänkokemuksesta.\nkeskustelijoiden välillä on kulttuurisia eroja\nkeskustelussa on muita rajoitteita, jotka voivat liittyä esimerkiksi kuuloon, näköön tai vaikka väsymystilaan.\nMediaation kuvaimet auttavat tiedostamaan ja kehittämään omia rakentavan vuorovaikutuksen taitoja. Mediaation osa-alueita on avattu alla olevassa infograafissa.\nMediaatio kielen käyttönä\nMonikielisen ja -kulttuurisen osaamisen kuvaimet\nAlla olevassa kuvassa kerrotaan, mitä monikielinen ja -kulttuurinen osaaminen on. Onnistunut ja toimiva vuorovaikutus kielellisesti ja kulttuurisesti monisävyisissä tilanteissa rakentuu kuvassa määriteltyjen taitojen pohjalle.\nMonikielisen ja -kulttuurisen osaamisen kuvaimet auttavat tarkkailemaan omaa osaamista suhteessa eri kielten taitoihin, niiden yhteiskäyttöön sekä soveltamiseen. Monikielinen ja -kulttuurinen osaaminen voi olla taitoa hyödyntää omaa kulttuurista tai monikielistä osaamista tiedon tuottamiseksi ja tulkitsemiseksi sekä taitoa hyödyntää monikielisyyttä vuorovaikutustilanteissa. Myös mediaatio on osa monikielistä ja kulttuurista osaamista.\nKuvaimet auttavat ymmärtämään taitoja toimia kielellisesti ja kulttuurisesti moninaisissa yhteisöissä.\nKielellisen ja kulttuurisen moninaisuuden taidot\nLukio-opinnot tukevat kasvua aktiiviseksi maailmankansalaiseksi, jolla on tietoa, taitoa ja tahtoa vaikuttaa maailmanlaajuisiin ilmiöihin, kuten ilmastokriisiin tai luonnon monimuotoisuuden köyhtymiseen.\nAlla olevissa tehtävissä tavoite on\ntunnistaa ja ymmärtää omia lähtökohtia kansainvälisyyteen\ntunnistaa ja ymmärtää kansainvälisyyden eri muotoja\nlöytää keinoja ja tilaisuuksia hyödyntää omaa kielitaitoa yhteistyön ja vaikuttamisen välineenä globaaleissa yhteisöissä\nymmärtää kansainvälisen yhteistyön merkitys kestävän tulevaisuuden rakentamisessa ja demokratian edistämisessä sekä löytää tilaisuuksia sellaiseen yhteistyöhön.\nKansainväliset ja monikulttuuriset järjestöt\nRetoriikka ja vastuullinen vaikuttaminen kielellä


Janni Hussi murskasi TikTok-trendin – tanssivideolle odottamaton käänne – Stara\nJanni Hussi murskasi TikTok-trendin – tanssivideolle odottamaton käänne\nViihdeuutiset 19.9.2020, 8:00 · Stara.fi\nMaailman suosituimpiin somepalveluihin lukeutuva TikTok on saavuttanut Suomessakin valtaisan suosion, mutta pian se joutuu politiikan pelinappulaksi, kun presidentti Trumpin hanke sen kieltämiseksi Yhdysvalloissa astuu voimaan. Palvelussa on nähty jo satojatuhansia videoita, joissa saman kappaleen ympärille on esitelty näyttäviä tanssiliikkeitä.\nNyt myös suomalainen julkkiskaunotar Janni Hussi on näyttänyt miten jalkojen tulee liikkua tässä huippusuositussa TikTok-trendissä. Hän saakin aikaan tahattoman naurunpurskahduksen, sillä video ei lopulta noudata ihan valtavirran kaavaa. Jalkojen vippailun sijaan Hussi lähtee nimittäin määrätietoisesti kävelemään. Tämä reaktio lienee mannaa monilla TikTokin käyttäjille, jotka ovat jo saaneet tarpeekseen tästä trendistä.\n‼‼OMG AMAZING TUTORIAL!! 😱😱 ‼‼(Ja Aila repii tukan päästä 💨)\nA post shared by Janni Hussi (@jannihussi) on Sep 17, 2020 at 7:18am PDT