Törmikosken perheessä on kolmet kaksoset | Raahen Seutu\nTörmikosken perheessä on kolmet kaksoset\nTörmikosken kolmien kaksosten perheessä tiedetään kaikki kaksosista. Perheen makuuhuoneessa oli aikoinaan 4 pinnasänkyä vierekkäin ja ruokapöydän molemmissa päissä 2 syöttötuolia.\n– Meidän pelastus on arkipäivän huumori, tilannekomiikka, sanovat 8 lapsen vanhemmat Tiia ja Jari Törmikoski.\n– Syöttötuoleja oli kummassakin päässä pöytää 2. Niiden alla oli rullat, niin että ne saattoi kuskata karavaanina suihkuun ja hampaanpesuun, muistelee Tiia Törmikoski, 44.\nJa on vielä muutakin: yhteishenki. Sen kuultaa siitä, miten paljon me-sanaa viljellään. Kuten:\n– Meillä on aina jaettu kaikki. Marianne-karkkikin on jaettu 8 osaan, kertoo Jari Törmikoski, 52.\nRaahen itälaidalla Lumimetsässä asuvat Törmikosket menivät naimisiin vuonna 2003. 9 vuodessa he saivat 8 lasta. Perheen esikoinen, Veera, 14, oli vasta 7 kuukauden ikäinen, kun äitiysneuvolan ultrassa odotti kaksos-yllätys.\n– Iida ja Eetu ja Veera olivat käytännössä kuin kolmoset, kertoo Tiia.\nEnsimmäisistä kaksosista tuli perheen suurin haaste. Iida, 13, ja Eetu, 13, eivät olleet vain kaksoset, vaan heillä molemmilla oli koliikki, ja toisella se kesti pitkään.\n– Kaksoset eivät ole mitään koliikkivauvoihin verrattuna, sanoo Jari.\n– Eetun koliikki hellitti vasta, kun hän nousi pystyyn ja alkoi kävellä, muistelee Tiia.\nAaro, 11, syntyi karkauspäivänä 2008.\n– Aaro on nyt vasta 2 ja kolme neljäsosaa karkausvuotta vanha, naurahtaa Tiia.\nVuonna 2011 syntyneet Meeri, 7, ja Siiri, 7, olivat juuri täyttäneet vuoden, kun Tyyne, 6, ja Niilo, 6, syntyivät joulun alla vuonna 2012.\nTiian viimeinen synnytys päätyi Tyynen osalta hätäsektioon. Komplikaatioiden vuoksi sekä äiti että tytär joutuivat teholle Ouluun ja Niilo Oulaskankaalle. Isä kävi katsomassa perhettään sekä Oulaisissa että Oulussa. Vanhemmat muistavat lämmöllä Oulaskankaan synnytysosaston toimintaa tuolloin.\n– Tuolloin oli tärkeää, että on tukiverkosto. Jarin sisko tuli hoitamaan lapsia meille kotiin. Hän pystyi hoitamaan lapsia juuri niin kauan, että minä pystyin nostelemaan lapsia, kertoo Tiia.\n”Moni sanoo, että helpottaa, kun lapset kasvavat. Minä sanon, että se oli helppoa, kun he olivat pieniä ja vain söivät ja nukkuivat.”\n3 kaksosten äiti\nApua tuli myös mummuilta ja papoilta sekä naapurista.\nJari Törmikangas muistaa häkeltyneensä, kun Raahen kaupungilta tarjottiin tilanteeseen apua 2 tuntia viikossa. Perheen isältä kysyttiin, haluaisiko hän ne iltapäivällä vai aamupäivällä.\n– Se oli niin outo kysymys, etten osannut siihen edes vastata, kertoo Jari. – Ennen vanhaan oli kodinhoitajia. Sellaisille olisi tarvetta.\n– Aina on ylimääräisen käsiparin tarvetta, myöntää Tiia.\n– Meillä oli sen perhepalvelun antaman avun lisäksi kotona perhepäivähoitaja kaverina hoitamassa lapsia koko viimeisen raskauden ajan ja koko äitiysloman. Ollaan saatu päivähoidosta hyvä palvelu ja kiitollisia siitä, sanoo Tiia.\nMyöhemmin lapset siirtyivät Lampinsaaren päiväkotiin. Siinä vaiheessa, kun päiväkotiin olisi kertynyt 50 kilometriä ajomatkoja päivässä, Tiia lyhensi navettatuntejaan ja alkoi hoitaa lapsia itse.\nKaksosista puhuminen lopetettiin Törmikosken perheessä ensimmäisten kaksosten jälkeen. Perheessä on tiedostettu, että kaikki lapset ovat yksilöitä.\n– Lapsille ei ole puettu samanlaisia vaatteita. He ovat niin erilaisia. Toinen on prinsessa ja toinen sotamies, poliisi, metsästäjä, kertoo äiti Meeristä ja Siiristä.\nMeeri on tosin toista mieltä.\n– En ole prinsessa. Olen ihminen!\nLumimetsä on kaukana kaikesta. Lampinsaari sijaitsee siitä 12 kilometrin päässä; Raaheen on matkaa noin 65 kilometriä. Harrastukset ovat kaukana, joten niitä pitää kehittää itse.\n”Nyt on 8 lasta ja kaikilla omat vaatimukset.”\n3 kaksosten isä\n– Välimatka on sellainen, että aikaa vietetään yhdessä. Tässä on kaveria kaikille. Aaro, Siiri ja Niilo ovat kavereita ja lähtevät mielellään leikkimään ulos yhdessä. Meeri ja Tyyne ovat sisällä leikkijöitä. Heillä on navetanvintissä paikka, missä voi leikkiä, kertoo Tiia.\nLäheisestä Piipsanjoesta on paljon iloa. Siellä voi uida ja kalastaa. Nyt kun joki on jäässä ja on pakkasta, Iida on taikonut pikkusiskoilleen pahvilaatikosta pilkkilaatikon, jonka reiästä sisaret voivat pilkkiä magneetilla kaloja.\nIsä ottaa lapsiaan mukaansa metsälle.\n– Eetu oli 11-vuotias, kun hän ampui itse ensimmäisen hirven, kertoo Jari.\nVeera ja Iida ovat 4H-ohjaajia, ja he vetävät eri kerhoja. Veera taitavana pianonsoittajana ja laulajana hän haluaa opiskella musiikkilukiossa. Se aika on edessä jo parin vuoden päästä.\nEpätavalliseen perheeseen kuuluu epätavallinen poni.\n– Se on ruotsinkielinen, Klaara Kloppen. Se on ostettu ruotsinkieliseltä alueelta, ja sille pitää puhua ruotsia, kuten sanoa kom hit, nauravat vanhemmat.\nPoni opettaa siis lapsille ruotsia.\nLapsista on tullut itsenäisiä ja omatoimisia. Kun Tiia lähtee navettaan Jarin kaveriksi aamuruuan jälkeen, pienimmät pukevat itse ja lähtevät taksilla eskariin omin päin. Kaikki osaavat keittää kahvia ja juovat sitä. 7-vuotias Siiri paistaa munia.\n– Kerran meillä oli täällä tuuraajia, kun kävimme yhdessä matkalla ja kaksoset olivat vasta 3- ja 2-vuotiaita. He kertoivat, että kun sanoi lapsille, että syödään, oli pöytä heti katettu ja lapset olivat tekemässä voileipiä, muistelee Tiia.\nTuuraajat aikoivat vanhempien poissa ollessa pestä ikkunat, vaihtaa verhot ja pyykätä pyykkipinon. Vanhempien palatessa mitään ei ollut tehty.\n– Tavarat putosivat kädestä heti, kun he näkivät meidät, ja he lähtivät pois, muistelee Tiia heidän helpotustaan.\nJos Tiia Törmikoski saisi lausua hyvälle haltialle 3 toivetta, yksi toive on ylitse muiden.\n– Että päästäs koko sakki johonkin lomalle! Vuosi sitten olimme tuetulla perhelomalla. Ja että navetasta pantaisiin koneet kuntoon. Jarilla menee paljon aikaa niiden korjaamiseen, kun ne reistailee. Ja että remontoisi tämän talon!\nTiialla riittää paljon töitä niin sisällä kuin navetassa. Hän kertoo nukkuvansa 5 tuntia päivässä. Se riittää.\n– Sen olen oppinut – ja Jarihan sen on osannutkin aina –, että huomista päivää ei pidä huolehtia. Niin kuin Jari minua lohduttaa: "Kaikella on tapana järjestyä."


Hakutulokset elsasin kukkoa viinissä\nReseptit haulle elsasin kukkoa viinissä\n…anna kiehua vielä 15 minuuttia ilman kantta. Tarkista maku, suurusta vielä tarvittaessa vehnäjauhojen ja voin seoksella. Lisää silputtua persiljaa. Tarjoile pienten paistettujen perunoiden kanssa. Hakusanat: kokonainen kukko kukkoa viinissä hans välimäki kukko resepti uuniburrito paholaisen broileria kukkoa viinissä resepti kukkoa savipadassa kukkoa viinissä stockmann mysi lahtisen kukkoa viinissä kukkoa viinissä kukkoa viinissä mysi lahtinen…\n…laita koivet nahkapuoli ensin ruskistumaan, käännä ja laita sipulit freesaantumaan. Hetken päästä lisää punaviiniä muutama desi ja laita vuoka peittoon ja uuniin 175C puolisen tuntia. Nauti raikkaan salaatin kera Hakusanat: maissikana uunissa pariloitua maissikanaa maissikanaa uunissa maissikanaa maissikanan ohjeita pariloitua maissikanaa resepti viinissä haudutettu pata…\n…n hautua kypsäksi.Anna kinkun vetäytyä puoli tuntia liemessä ennen tarjoilua.Jos tarjoat kinkun kylmänä,jäähdytä se liemessä.Vähän erilainen kinkku kuin periteinen kinkku. Hakusanat: greemi munkin ohje hirvenfile paisto-ohje kukkoa viinissä maissikanasta mandariinikana resepti porkkana mozzarellatikkujen paistolämpötila pakaste lohikuutiot uunissa aurajuusto parsakaaliperunagratiini aurajuusto pekonilanttu paistos sieni lammasterriini tofutti…\nMelonia viinissä Ingredients 1 rkl roseepippureita makeaa viiniä, esim. malagaa tai marjaviiniä 1 dl tomusokeria 1 kpl vesimeloni Instructions Halkaise meloni. Leikkaa puolikkaat viipaleiksi ja viipaleet kuutioiksi. Poista kuoret.Laita melonikuutiot sokerin ja pippureiden kanssa kerroksittain kulhoon ja kaada viini päälle. Sekoita.Nosta kulho kylmään ja anna maustua seuraavaan päivään. Sekoita välillä.Tarjoa lisänä kookoskermaa. #version#…\n…ja ripota päälle runsaasti ruisjauhoja. Hiero jauhot kukon pintaan. Nosta kukko varovasti leivinpaperoidulle uunipellille. Paista kukkoa 225 asteessa tunti, voitele kukon pinta voisulalla ja laske lämpö 150 asteeseen. Paista kukkoa vielä noin neljä tuntia. Sivele kukon pintaa voisulalla vähintään tunnin välein. Jos kukko repeää uunissa, paikkaa vuotokohta ylimääräisen taikinan, veden ja ruisjauhojen avulla. Käytä paikkaamiseen veistä ja…\n…en väliin suolaa.4. Lado kalojen päälle lihaviipaleet.5.Taita taikinan reunat täytteen päälle. Kostuta saumakohdat vedellä ja painele tiiviisti kiinni.6. Taita myös taikinan päät täytteen päälle ja häivytä saumakohdat hyvin veden avulla taikinaa hieromalla. Saumat on saatava tiiviiksi, muuten ne aukeavat paistumisen aikana.7. Kääri kalakukko leivinpaperiin.8. Paketoi se vielä alumiinifolioon. Paista kukkoa pari tuntia 200-asteisessa uunissa ja…\n…ukset kalvottomiksi viipaleiksi. Leikkaa kuoret ensin pois terävällä veitsellä. Lohko tämän jälkeen hedelmäliha kalvoista veitsellä. Kiehauta viini ja ota kattila pois liedeltä. Nosta hedelmälihat kuumaan liemeen ja peitä kannella. Anna jäähtyä rauhassa. Vatkaa smetana ja fariinisokeri kuohkeaksi vaahdoksi. Jaa sitrukset jälkiruoka-annosmaljoihin. Lusikoi päälle viiniä ja smetanavaahtoa. Kiehautetussa viinissä on jäljellä maku, mutta alkoholi on…\nbjörk kookoskerma jälkiruoka\npunajuuri aurajuusto pat\nfasaanin rintafile rose\npaistettu talvikurpitsa resepti\nkermainen kookos kana


Tilastokeskus - Kunnallisvaalit - Puolueiden menestys ja äänestysaktiivisuus vuoden 2004 kunnallisvaaleissa\nEtusivu > Tilastot > Kunnallisvaalit > 2004 > Puolueiden menestys ja äänestysaktiivisuus vuoden 2004 kunnallisvaaleissa*\nPuolueiden menestys ja äänestysaktiivisuus vuoden 2004 kunnallisvaaleissa*\nSDP:lle ja Kokoomukselle vaalivoitto, Suomen Keskusta menetti kannatustaan\nSDP nousi kunnallisvaalien voittajaksi nousten samalla maan suurimmaksi puolueeksi. SDP sai annetuista äänistä 24,1 prosenttia kasvattaen ääniosuuttaan 1,1 prosenttiyksiköllä. SDP toisti vaalivoittonsa kunnallisvaaleissa jo 12:tta kertaa 1953 vaaleista lukien. Kaikkiaan SDP voitti 575 433 äänellään seuraavaksi parhaan tuloksen saavuttaneen puolueen, Keskustan tuloksen yli 32 000 äänellä. SDP lisäsi kannatustaan lähes kaikissa vaalipiireissä, eniten Helsingin vaalipiirissä, 3,1 prosenttiyksikköä. Vaalipiireistä vain Pohjois-Karjalan ja Lapin vaalipiireissä SDP:n kannatus oli jonkin verran vähäisempää kuin vuonna 2000. Valtuustopaikkoja SDP sai kaikkiaan koko maahan 2 587, joista naiset saivat 1 026 eli 39,6 prosenttia.\nSuomen Keskusta sai toiseksi eniten ääniä menettäen suurimman puolueen asemansa edellisistä kunnallisvaaleista. Se sai 22,8 prosenttia äänistä ja menetti kannatustaan prosenttiyksikön viime kuntavaaleista. Keskustan kokonaisäänimäärä 543 495 nousi kuitenkin edellisvaaleja suuremmaksi. Se keräsi nyt yli 15 000 ääntä enemmän kuin vuonna 2000. Vaalipiireittäin tarkastellen puolueen kannatus jäi hienokseltaan vähäisemmäksi kaikissa muissa vaalipiireissä lukuun ottamatta Keski-Suomen (+ 1,0), Uudenmaan (+ 0,6) ja Helsingin (+ 0,8 prosenttiyksikköä) vaalipiirejä. Valtuustopaikkoja Keskusta sai kaikkiaan 4 422, joista naiset saivat 1 489 eli 33,7 prosenttia.\nKokoomuksen kannatus oli 21,8 prosenttia kaikista äänistä. Se nousi vaalien toiseksi voittajaksi kasvattaen ääniosuuttaan yhden prosenttiyksiön. Kokoomuksen kokonaisäänimäärä oli 520 959, yli 57 000 ääntä suurempi kuin edellisvaaleissa. Kokoomus menetti kannatustaan Helsingissä 0,7 ja Keski-Suomen vaalipiirin kunnissa 0,3 prosenttiyksikköä. Muiden vaalipiirien alueella Kokoomus voitti tai säilytti asemansa. Valtuustopaikkoja Kokoomus sai koko maahan 2 076, joista naiset 730 eli 35,1 prosenttia.\nVasemmistoliiton kannatus oli 9,6 prosenttia äänistä. Sen suhteellinen kannatus laski 0,3 prosenttiyksikköä. Äänimäärä kuitenkin lisääntyi edellisistä kuntavaaleista yli 8 000:lla. Valtuustopaikkoja Vasemmistoliitto sai koko maahan 989, joista naiset saivat 334 eli 33,8 prosenttia.\nVihreiden kannatus laski 0,4 prosenttiyksikköä 7,4 prosenttiin ja valtuustopaikkoja koko maassa Vihreät saivat 313.\nPienemmistä puolueista lisäsivät kannatustaan Ruotsalainen kansanpuolue 0,1 prosenttiyksikköä (636 valtuutettua), Perussuomalaiset 0,2 ja Suomen Kommunistinen Puolue 0,1 prosenttiyksikköä. Suomen Kristillisdemokraattien kannatus laski 0,3 prosenttiyksiköllä 4 prosenttiin annetuista äänistä. Se sai koko maassa 392 paikkaa. Naisia Ruotsalaisen kansanpuolueen valituista oli 37,8 prosenttia, Vihreiden valituista 62,3 prosenttia, ja Suomen Kristillisdemokraattien valituista 44,8 prosenttia.\nValtuutettujen koko määrästä (11 966) naisia oli 36,3 prosenttia eli noin 2 prosenttiyksikköä enemmän kuin edellisissä kuntavaaleissa.\nSuurimpien puolueiden valtuustopaikat kunnallisvaaleissa 1968 - 2004, lkm ja %\nVuosi KESK SDP KOK VAS\nÄänestysprosentti nousi 2,7 prosenttiyksikköä edellisistä vaaleista\nVaaleihin osallistuttiin nyt vilkkaammin kuin neljä vuotta aikaisemmin. Äänestysprosentti oli 58,6, kun se vuonna 2000 oli 55,9. Vaikka äänestysprosentti olikin edellisvaaleja korkeampi, jäi se kaikkien aikojen toiseksi huonoimmaksi vuoden 1950 kunnallisvaaleista lähtien. Myös ennakkoon äänestäneiden määrä kasvoi näissä vaaleissa noin 100 000. Ennakolta äänesti 39,2 prosenttia kaikista äänestäneistä. Äänestäminen oli kokonaisuudessaan laimeampaa kaupunkimaisissa kunnissa (56,3 %) kuin taajaan asutuissa (60,7 %) ja maaseutumaisissa kunnissa (63,8 %). Vaalipiireistä äänestäminen oli vilkkainta Vaasan vaalipiirissä, 65,6 prosenttia ja Satakunnan vaalipiirissä 61,2 prosenttia. Samat vaalipiirit olivat kärkisijalla myös viime kunnallisvaaleissa. Laimeinta äänestäminen oli Pohjois-Karjalan vaalipiirissä, 55,3 prosenttia.\nÄänioikeutettuja oli kaikkiaan 4 099 864. Äänioikeus oli näissä vaaleissa sama kuin edeltävissäkin kuntavaaleissa. Äänestää saivat Suomen, muun Euroopan Unionin jäsenvaltion, Islannin ja Norjan kansalaiset, jotka viimeistään vaalipäivänä täyttivät 18 vuotta ja joiden kotikuntalaissa tarkoitettu kotikunta kyseinen kunta on väestötietojärjestelmässä. Edelleen äänioikeus oli myös muilla samat edellytykset täyttävillä ulkomaalaisilla, jotka olivat asuneet yhtäjaksoisesti Suomessa vähintään kahden vuoden ajan. Kaikkiaan ulkomaalaisia äänioikeutettuja oli noin 75 000, joista 29 000 muiden EU-jäsenvaltioiden kansalaista.\nÄänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa 1950 - 2004, %\nISSN=2323-1092. 2004, Puolueiden menestys ja äänestysaktiivisuus vuoden 2004 kunnallisvaaleissa* . Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 25.5.2022].


Mies lääkäri: mikä on miesten "gynekologin" nimi? - Virtsaputken 2019\nTosiasia, että gynekologi on naislääkärin ja käsittelee asioita intiimiin palloon, on luultavasti tiedossa kaikille: sekä miehille että naisille. Ja heti, kun tällä alalla on ongelmia, naiset käyvät aina lääkäreille pääsemään eroon sairaudesta. Mutta miten asiat ovat miehen puolet väestöstä? Minkälaista lääkäriä pitäisi mies miettiä, jos hänellä on ongelmia sukupuolielinten kanssa? Loppujen lopuksi, valtava määrä miehiä ei erityisesti seuraa miesten arvokkuuttaan ja kiinnittää liian vähän huomiota heidän terveyteensä. Totuus, miehet eivät edes oikeasti tiedä, mitä lääkäri vaatii miesten ongelmia ja mitä sairauksia hän kohtelee.\nMiksi miehet eivät halua käydä lääkäreissä?\nSairaudet, jotka antavat miehille haittaa seksuaalisessa elämässä, valtava määrä ja heidän hoidossaan on erityinen miespuolinen lääkäri. Sairauksiin ja ongelmiin, jotka liittyvät impotenssiin, kipu virtsatessa, libidon puute johtuu hänen toiminta-alastaan. Koko ongelma on se, että vaikka kärsii jonkin verran epämukavuutta tai jopa lievää kipua, mies päättää vielä, ettei ole sen arvoista hakea tällaista lääkäriä. Siksi lähinnä lääkärille, joka kohtelee sukupuolielimiä, he ovat jo käsitelleet sairauden edistyneitä vaiheita, jolloin potilas ei enää voi myöntää, että hän tarvitsee ammatillista hoitoa. Tämän vuoksi usein tällaisten miesten puolisot syyttävät heitä itsestään, että he voivat tuhota perheen tai aiheuttaa lapsen syntymisen mahdottomuuden luoda täysivaltainen perhe. Vaikka syy tähän käyttäytymiseen ja omaa terveyttään kohtaan on päinvastoin yleisin käsitys siitä, kuinka paljon riippuu perheen "leipää voittavalle". Loppujen lopuksi miehellä ei ole varaa mennä uudelleen sairauslomalle, koska on välttämätöntä, että joku ruokkii perhettä.\nJos kuitenkin ennen miestä kysytään, että on tarpeen käydä lääkäriin, niin herää kysymys - mikä lääkäri kohtelee miespuolista sukupuolielintä?\nUrospuolinen lääkäri ei ole yksin, ongelmista riippuen, tarvitset andrologin tai urologin. Molemmat hoitavat peniksen, mutta niiden välillä on eroja. Urologi hoitaa virtsatietojärjestelmää sekä miehillä että naisilla, joten jos sinulla on munuaissairaus tai kipu virtsatessa, tarvitset urologin. Lisäksi urologi on lääketieteellinen erikoistuminen.\nAndrolog puolestaan käsittelee yksinomaan miesten terveyteen liittyviä kysymyksiä. Tärkeintä, että andrologistikouru on ihmisen lisääntymisjärjestelmä. Hän on tietysti miespuolinen gynekologi. Andrologisti myös huolehtii siitä, että mies oli hyvin elämässä ja sängyssä, toisin sanoen hän on yhteydessä myös erehdyksen puutteeseen ja alhaiseen libidoon. Yksi tärkeimmistä eroista on se, että andrologi on suunta urologiassa.\nTosiasia on, että ihmiskeho on hyvin monimutkainen ja spesifinen, ja siksi monet lääketieteen alat ovat voimakkaasti toisiinsa keskenään ja kun miesten sukupuolielimiin liittyy kysymyksiä, molemmat lääkärit osallistuvat yleensä hoitoon ja diagnoosiin. Koska intiimi lääketieteen ala on riittävän laaja ja tämän sairauden sairaudet voivat johtua monista syistä, ei ole mahdollista ilman urologian tai gynekologian tuntemusta.\nMitä asiantuntijoita tarvitsee miehen hoidon ja diagnoosin parissa?\nToteuttaakseen onnistuneen diagnoosin, ja sitten toimivaltaisten hoitoa niin tärkeä mies tarvittavat tietämyksen lääketieteen alat seksologian, endokrinologian, psykologia, immunologian tietoa genetiikan ja sukupuolitauteja, jolla on taitoja mikrokirurgiassa gynekologian ja enemmän. Jos sen jälkeen henkilö tutkittu ja se on sairaus, samanaikaisesti kuuluvat useisiin erikoisaloja, kysymys potilaan ei vain andrologist tai urologi, ne lisätään muutamia ammattilaisia muilta aloilta lääkettä. Jos potilaalla on sukupuolitaudit, tulee tarvita venereologi.\nJos psykologinen häiriö vaikuttaa jollain tavalla potentiaaliin, tarvitaan psykologin ja seksologin apua. Jos tauti liittyy syöpään, olipa kyseessä hyvänlaatuinen tai pahanlaatuinen, tarvitaan onkologia. Jos tauti liittyy eturauhanen ja vaikka se on poistettava, se ei voi tehdä ilman kirurgin apua.\nJos tarvitset tällaista apua, jokaisessa kylässä on urologi tai andrologisti. Voit ilmoittautua sairaalaan tai yksityiseen klinikkaan. Usein andrologisti ja urologi voi työskennellä lääkäriasemassa, jonka toiminta on suunnattu perheen suunnittelulle. Tällaisten asiantuntijoiden hoito ja erityisesti kallis toiminta voivat vahingoittaa suuresti taskusi ja vähentää huomattavaa osaa rahoista. Mutta onko se hyvä hinta, jotta säilytettäisiin oma ja turvallinen perheesi ja vähemmän arvokkaita seksuaalisia elimiä?\nMitä urologisti tekee?\nLääkäri, joka käsittelee virtsateiden sairauksia ja kehon lisääntymistoimintaa, kutsutaan urologiksi. Voit työskennellä hänen kanssaan, jos sinulla on korkeampi lääketieteellinen koulutus ja harjoittelu tai master-tutkinto erikoistumisestasi.\nJotkut joskus ihmettelevät, onko oikein soittaa tällaiselle lääkärille miesten gynekologi. Ja tähän kysymykseen yksiselitteinen vastaus ei ole! Miehen gynekologia ei ole olemassa. Vain asiantuntija, joka päättää miespuoliseen seksuaalisuuteen liittyvistä kysymyksistä. Hän on miespuolinen lääkäri, mutta usein potilaat ovat naisia. Odota, mutta loppujen lopuksi naiset käyvät gynekologissa, sanot. Totta, mutta vain sairauksien tai kaikkien lisääntymisjärjestelmään ja lisääntymistoimintaan liittyvien ongelmien osalta.\nJos naisella on ongelmia munuaisiin, virtsarakon, virtsaputken, virtsaputken, hänen on otettava yhteyttä urologistiin parin kanssa terapeutin kanssa.\nMutta miehissä kaikki on täysin erilainen, niillä on virtsaaminen ja toistuvuus. Ja urologi on vastuussa molemmista järjestelmistä miehen ruumiissa. Mutta tällä alalla työskentelevien työntekijöiden välillä on tietty työnjako. Urologia sisältää andrologiaa. Andrologia käsittelee yksinomaan lisääntymistoimintoja, ja tämän alueen lääkäriä kutsutaan andrologiksi.\nMitä tarkalleen tekee andrologista?\nKotimaassamme, kuten koko maailmassa, tällainen lääketieteellinen erikoisuus ilmestyi niin kauan sitten. Intiimielämään liittyvien ongelmien tapauksessa mies tavallisesti hakee apua urologeilta, endokrinologeilta, seksologeilta ja muilta. Mutta tosiasia on, että tämä hienovarainen kysymys on tarpeen lähestyä monimutkaisella tavalla, juuri tämän vuoksi on syntynyt tarve muodostaa sellainen osa urologiaa kuin andrologiaa. Sairauksien taajuus, jota tämä erikoislääkäri kohtelee, on hyvin laaja, koska sen vieraat eivät ole vain aikuiset tai vanhukset, vaan myös lapsi-pojat. Kukaan ei ole immuuneina terveysongelmista, ja vielä enemmän terveyden kannalta sukupuolen ja lisääntymisen suhteen. Lääkäri, joka osallistuu miesten seksuaalisen elimen sairauksien diagnosointiin, hoitoon ja ehkäisyyn, kutsutaan andrologiksi. Tällaisen lääkärin on samanaikaisesti pystyttävä selviytymään useissa lääketieteellisissä ohjeissa, nimittäin neurologiassa, venereologiassa, seksologiassa ja urologiassa.\nMitä tarkalleen ottaen Andrologisti parantaa?\nEnsisijaisesti tällaiset terveydenhuollon työntekijä tulee ottaa yhteyttä, jos sinulla on sukupuolielinten vaurion, mukaan lukien erilaiset infektiot, vakava leikkaus kipu nivusissa ja välilihan, poltto virtsatessa, kipu alavatsan ja kiveksiä. Seuraava joukko sairauksia, joita tällainen lääkäri käsittelee, on ongelmia virtsajärjestelmän kanssa. Jos virtsatessa, sinulla on tunne, että rakko ei tyhjene kokonaan, tai prosessi on hyvin vaikeaa. Myös lääkäri andrologist kohtelee mies terveyskysymykset vaikuttavat ennenaikainen siemensyöksy, hypogonadismi, on estynyt tai kokonaan puuttuminen erektio, eri sairaudet kivespussin, tuskallinen ja monimutkaisuus, siemensyöksy, eturauhasen ja mies vaihdevuodet.\nHän myös osallistuu aktiivisesti seksuaalisesti välittyvien tautien torjuntaan.\nYksi vakavimmista ja tärkeimmistä sairauksista, ei vain miehistä vaan naisista, on lapsettomuus. Tältä osin tilastot ovat yksinkertaisesti kauheita, joka viidennessä perheessä on vaikeuksia tai kyvyttömyys kehittää lapsi. Ja syy puoleen kaikista näistä tapauksista on miesten sukupuolielinten ongelma.\nHedelmättömyys voidaan pitää tilannetta, jossa seksiä säännöllisesti miehen ja naisen yhtenä vuonna voi kuvitella lasta luonnollisesti, ilman eri ehkäisyvälineet. Syy miesten hedelmättömyys voi olla seuraavista syistä: sukupuolitauteja, hepatiitti, vihurirokko ja sikotauti, diabetes tai kirurginen microtrauma alueella Siemenjohdin, mikä johtaa niiden tukos ja mahdottomuus raskaaksi. Sen lisäksi, että miehet ja naiset voivat olla ongelmia, jotka liittyvät lisääntymistoimintoihin, heillä täytyy olla käsillä erilaisia tietoja siitä, miten suunnitella perheen, ja valmistella kehon ja mielen suurempi todennäköisyys tulla raskaaksi terve vauva. Jos tätä ei ole tapahtunut pitkään, sinun on sovittava tapaamisesta tällaisen asiantuntijan kanssa.


Kuka vastaa minun osaamisestani? - Blogi\nKuka omistaa osaamiseni: onko se työnantaja, HR-yksikkö vai minä itse? Kaikilla on rooli ja intressi asian suhteen, mutta suurin intressi tulisi olla jokaisella itsellään. Monimuotoinen oppiminen on hyvin henkilökohtainen asia. Osaamisestaan kannattaa pitää huolta, sillä muuten syntyy oppimisvelkaa, aivan kuten rakennusten osalta syntyy teknistä velkaa. Huolehtimalla omasta kehityksestään, tekee samalla myös itsestään organisaatiolle vaikean korvattavan.\nOsaamistaan voi kasvattaa monella eri tavalla: luokkakursseilla, asiantuntijatapahtumilla, verkkokursseilla, etäopetuskursseilla, webinaareilla, videoilla, eKirjoilla ja muulla digitaalisella sisällöllä. Toiset oppivat parhaiten tekemällä ja harjoittelemalla: ryhmätyöt, harjoitukset, simulaatiot, roolipelit, työssäoppiminen ja vastaava aktiivinen toiminta ovat siinä erinomaisena apuna. Jokainen voi yhdistellä näitä oppimisen muotoja haluamallaan tavalla.\nDigitalisaation ja kansainvälistymisen myötä englanninkieliset (itseopiskelu)verkkokurssit ovat yleistyneet nopeasti. Verkkokursseilla on oma yhä kasvava roolinsa oppimisen tarjottimella. On syytä kuitenkin olla tarkkana: jos laskelmat tehdään siten, että kolmen päivän kurssi ei verkkoversiona vie edes yhtä kokonaista päivää, on kyse itsensä pettämisestä.\nOlen vuosien varrella huomannut monien yritysten ajattelevan, että kaikki oppi on kannattavinta ottaa samasta paikasta. Kustannussäästöt, jotka saadaan aikaan koulutusostoja keskittämällä, ovat kuitenkin marginaalisia liiketoiminnan menetettyyn hyötyyn nähden. Mikään koulutusorganisaatio ei ole paras kaikessa. Keskittämällä ei saada parhaita koulutuksia parhaaseen hintaan, sillä eri aihepiirien koulutukset ovat aivan eri markkinoita: niillä on eri kohderyhmä, eri kouluttajat ja erilainen markkinoiden dynamiikka. Harha syntyy helposti siitä, että kaikki kuulostavat erehdyttävästi samalta – koulutukselta. Ostajan kannalta on itseasiassa edullista olla sitoutumatta, tutkia mahdollisuuksia ja ostaa aina itselleen parhaalta.\nTarjontaa on kuitenkin paljon ja aikaa puolestaan vähän. Kuka tänä päivänä ehtii kartoittaa vaihtoehtoja, etsiä hajanaista tietoa, kilpailuttaa ja kysellä suosituksia? Tingimme helposti laadusta saadaksemme jotain nopeammin ja halvemmalla. Moni suosii esimerkiksi koulutuskorttia sen näennäisen helppouden ja edullisuuden takia. Koulutuskortin käyttö saattaa kuitenkin osoittautua riskialttiiksi, jos koulutusorganisaatio ei pystykään tarjoamaan toivotunlaisia kursseja toivotulla aikataululla jo maksettua summaa vastaan. Koulutuskortin hinta voi siis yllättäen kohota pikavippitasolle.\nEntä jos olisi paikka, johon luotettava taho on kerännyt alan parhaat, ja johon kiireinenkin voisi keskittää hankintansa? Paikka, josta löytäisit tarvitsemasi omalle osaamistasollesi ja oppimistavallesi suunnattuna? Me näimme tarvetta tällaiselle paikalle ja siksi perustimme keväällä 2016 Oppia.fi – Oppimisen verkkokaupan. Se tekee sinullekin helpoksi vastata niin omasta kuin tarvittaessa vielä muidenkin osaamisesta.\nTutustu täältä Oppia.fi TOP10-rokotteeseen, jolla ennaltaehkäiset YT-neuvotteluiden iskemistä!\nKTM, DI Jaakko Kuosmanen toimii koulutus- ja konsultointiyritys Wakarun toimitusjohtajana ja edistää Oppia.fi – Oppimisen verkkokaupan toimintaa. Jaakko on utelias ja kokeilunhaluinen oppimisaktivisti, joka haluaa levittää ymmärtämistä laajalle ympäröivälle verkostolleen.\nOppia.fi koulutus– ja tapahtumakalenterista löydät runsaasti sisältöä, jolla viet omaa osaamistasi uudelle tasolle. Digitaalisessa sisällössä tarjolla on eKirjoja, verkkokursseja ja ilmaista opiskelumateriaalia Oppia.fi-verkostolta.\nOta yhteyttä, jos haluat kuulla lisää: jaakko.kuosmanen@wakaru.fi tai anni.aaltonen@wakaru.fi (Key Account Manager)\nKuosmasen kirjoitus on julkaistu näkökulma-juttuna myös HR Viestissä 10/2016. Lue lehdestä myös aiheeseen liittyvä Oppiva organisaatio painaa kaasua (s.40-45, kirjoittanut Sami J. Anteroinen)\nParas rokote YT-neuvotteluita vastaan – Wakaru Blog\nMiten vakuutat pomosi koulutuksen tarpeesta? – Wakaru Blog


Osuuskauppa Hämeenmaa tukee uutta lastensairaalaa - S-kanava.fi\nOsuuskauppa Hämeenmaa tukee uutta lastensairaalaa\nOsuuskauppa Hämeenmaan osuus kokonaistuesta uuden valtakunnallisen lastensairaalan rakentamiseen vuosina 2013—16 on noin 60 000 euroa. Osuuskaupan tuki on kutakin asiakasomistajaa kohti vuosittain 0,10 euroa ja neljänä vuonna yhteensä 0,40 euroa.\n— Hämeenmaa on pitkän historiansa aikana näyttänyt millainen voima tavallisten ihmisten yhteisvastuullisella toiminnalla voi alueellisesti olla. Nyt haluamme näyttää, että samanlaista yhteisvastuuta voidaan kantaa myös laajemmassa mitassa. Siksi on luonnollista olla mukana koko maata palvelevan lastensairaalan tukemisessa, Osuuskauppa Hämeenmaan asiakkuuspäällikkö Henri Häikiö kertoo.\nOsuuskauppa Hämeenmaan asiakkuuspäällikkö Henri Häikiö, 050 359 6789\nOsuuskauppa Hämeenmaan toimitusjohtaja Taavi Heikkilä, 050 68037


Kirjan pauloissa: Kuukauden Tiina - Tiinastako näyttelijä\nLähettänyt Paula klo 6.9.15\nJokke 6. syyskuuta 2015 klo 21.32\nTiinan äiti syöttää varsin paljon hiilihydraatteja Tiinalle!\nPaula 7. syyskuuta 2015 klo 19.28\nKiitos. Hiilihydraattipitoista on. Aika usein Tiinoissa mainitaan, ettei ole rahaa johonkin parempaan ruokaan tai herkkuihin - jotkut niistä ovat mielestäni tavallista arkiruokaa nykyään.\nKatja / Kirjojen kamari 6. syyskuuta 2015 klo 21.40\nVoi että sinä kirjoitat näistä niin ihanasti, tuli taas sellainen Tiina-olo :)\nPaula 7. syyskuuta 2015 klo 19.32\nKiitos. Ja mukavaa, että tulee Tiina-olo. Kirjoja on toinen mokoma lisää, mutta jokaiseen Anni Polva on kirjoittanut jotain aivan uutta juonikuviota. Monet näistä luen ensimmäistä kertaa.\nJohanna 13. syyskuuta 2015 klo 18.47\nOli ihana huomata tämä kirja blogissasi. Sain tämän kirjan nimittäin lapsena lahjaksi ja se oli mielenkiintoinen.\nPaula 13. syyskuuta 2015 klo 19.55\nTiinat ovat mielenkiintoisia, näin aikuisena mielenkiinto on eri asioissa kuin lapsena. Olen kesäisin lukenut Tiinoja järjestyksessään alusta asti.\nAino 15. syyskuuta 2015 klo 17.05\nTiinat ovat hauskoja kirjoja minulle hyvinkin muistorikkaita.\nPaula 16. syyskuuta 2015 klo 21.30\nTiinat ovat tosiaan hauskoja. Niitä lukiessa tulee myös monia muistoja mieleen, vaikken lukenut niitä läheskään kaikkia lapsena.


Raskausajan tarpeet ja osteopaattinen hoito - PDF\nRaskausajan tarpeet ja osteopaattinen hoito\nDownload "Raskausajan tarpeet ja osteopaattinen hoito"\n1 Sara Lexmond, Jatta Nieminen, Emma Vartiainen Raskausajan tarpeet ja osteopaattinen hoito Metropolia Ammattikorkeakoulu Osteopaatti (AMK) Osteopatian koulutusohjelma Opinnäytetyö\n2 Tiivistelmä Tekijä(t) Otsikko Sivumäärä Aika Sara Lexmond, Jatta Nieminen, Emma Vartiainen Raskausajan tarpeet ja osteopaattinen hoito 48 sivua + 8 liitettä Tutkinto Osteopaatti (AMK) Koulutusohjelma Osteopatian koulutusohjelma Suuntautumisvaihtoehto Ohjaaja(t) Pekka Paalasmaa, yliopettaja Hannaleena Risku-Kauppila, opettaja Opinnäytetyön tavoite oli edistää raskaana olevien hyvinvointia lisäämällä sekä heidän että terveydenhuollon ammattikunnan tietoa osteopaattisesta hoidosta. Opinnäytetyön tarkoituksena oli kehittää yhteistyökumppanina toimineen Suomen Osteopatiayhdistyksen wwwsivujen yhteyteen sähköinen esite, joka käsittelee raskausajan osteopaattista hoitoa. Esitteen tarkoituksena oli kuvata milloin raskaana oleva hyötyy osteopaattisesta hoidosta. Opinnäytetyön lähestymistapa oli kvalitatiivinen eli laadullinen. Aineistonkeruumenetelminä käytettiin laajaa kirjallisuuskatsausta, puolistrukturoitua teemahaastattelua ja puolistrukturoitua kyselykaavaketta. Tutkittua tietoa kerättiin eri lähteistä käyttäen muun muassa Pub- Med- ja Cochrane Library -tietokantoja. Lisäksi perehdyimme saatavilla olevaan osteopaattiseen kirjallisuuteen liittyen raskausajan muutoksiin ja hoitoon osteopaattisesta näkökulmasta. Haastattelujoukkoon kuului kolme terveydenhuollon ammattilaista ja kolme vuoden sisällä synnyttänyttä naista. Haastatteluaineisto analysoitiin sisällönanalyysin avulla. Näin haastatteluista nauhoitettu aineisto litteroitiin tekstimuotoon, minkä jälkeen aineistoista analysoitu informaatio koottiin yhteen. Tutkimusten mukaan raskaana olevat naiset hyötyvät osteopaattisesta hoidosta. Hoito on sekä tulevan äidin että sikiön kannalta tärkeää. Raskaana olevan kudosjännitykset on hyvä hoitaa ennen synnytystä, jotta synnytys olisi mahdollisimman helppo molemmille - äidille ja sikiölle. Raskaana olevien tietämys osteopatiasta osoittautui haastattelujen perusteella vähäiseksi, eikä oikein tiedetty, koska hakeutua osteopaatille hoitoon. Sähköinen esite raskaana oleville kehitettiin haastattelujen pohjalta. Raskaana olevat ja synnyttäneet naiset pystyvät hyödyntämään opinnäytetyömme tuotosta eli sähköistä esitettä etsiessään omatoimisesti tietoa internetistä. Työelämässä esitettä pystyvät hyödyntämään erityisesti neuvolan henkilökunta, kätilöt ja sairaanhoitajat. Esite helpottaa terveydenhoitoalalla työskentelevää henkilökuntaa hoitoon ohjaamisessa ja tulevia äitejä hoitoon hakeutumisessa. Avainsanat Osteopatia, sähköinen esite, raskausaika, terveydenhuollon ammattilaiset, synnytys\n3 Abstract Author(s) Title Number of Pages Date Sara Lexmond, Jatta Nieminen, Emma Vartiainen Needs during pregnancy and osteopathic treatment 48 pages + 8 appendices 25 April 2013 Degree Bachelor of Health Care Degree Programme Osteopathy Specialisation option Osteopathy Instructor(s) Pekka Paalasmaa, Principal Lecturer Hannaleena Risku-Kauppila, Lecturer The aim of the thesis was to promote the wellbeing of pregnant women by increasing the awareness of osteopathic treatment among pregnant women and healthcare professionals. The purpose was to produce an electronic leaflet which was published on the website of our cooperation partner, the Finnish Osteopatic Association (FOA). The purpose of the leaflet was to represent how pregnant women benefit from osteopathic treatment. The methodological approach of the thesis was qualitative. The methods of collecting data were a literature review, a half-structured themed interview and a half-structured questionnaire. The literature was gathered up from the following databases: PubMed and Cochrane-library. In addition, we used osteopathic literature concerning the treatment and changes in the female body during pregnancy. The focus group consisted of three health care professionals and three women who had given birth within one year. According to research pregnant women benefit from osteopathic treatments. The treatment is important considering the future mother and the foetus. The tensions in the pregnant woman s body are important to release before the labour in order for it to be more pleasant for the mother and the foetus. According to the interviews the respondents knowledge of osteopathic treatment seemed to be scant and they did not know when to get osteopathic treatment. The electronic leaflet was produced based on the interviews. It was produced to help women as they search for treatment information on the Internet. This leaflet could also be used by various professionals, e.g. nurses, midwifes and maternity clinics personnel. The leaflet helps both pregnant women and healthcare personnel to find proper guidance and treatment. Keywords Osteopathy, electronic leaflet, pregnancy, healt care personnel, labour\n4 2 Sisällys 1 Johdanto 4 2 Raskaus ja osteopatia Yleisimmät vaivat raskausaikana Selkä- ja hermoperäiset kivut SI nivel- ja häpyliitosperäiset kivut Ruuansulatushäiriöt Turvotus ja muut aineenvaihdunnalliset vaivat Muita vaivoja raskausaikana Hoitotilanteessa huomioitavat erityispiirteet Ensimmäinen raskauskolmannes Toinen raskauskolmannes Viimeinen raskauskolmannes Hoitotekniikat raskaana olevien hoidossa Lannerangan, SI-nivelen sekä häpyliitoksen tekniikat Ruoansulatushäiriöihin vaikuttavat tekniikat Pallean hoitotekniikat Kohdun palpaatio Sikiön palpaatio Kraniaalinen hoito Osteopaattisen hoidon vaikuttavuus terveyden ylläpitäjänä raskausaikana 22 3 Asiakas ja palveluymmärrys 27 4 Opinnäytetyön tavoite, tarkoitus ja kehittämiskysymykset 29 5 Opinnäytetyön menetelmälliset lähtökohdat Opinnäytetyön prosessi ja etenemä Tutkimusmenetelmän valinta Kohderyhmän valinta ja kuvaus sekä eettiset tekijät Aineiston kerääminen Aineiston analysointi 35 6 Tulokset Teemahaastattelu Palautelomake 37\n5 3 7 Sähköisen esitteen tuottaminen ja valmis esite 39 8 Pohdinta ja jatkokehitystarpeet 43 Liitteet Liite 1. Sopimus opintoihin liittyvästä projektista Liite 2. Saatekirje teemahaastatteluun osallistuville Liite 3. Suostumus haastattelua varten Liite 4. Haastattelukysymykset terveysalan ammattilaisille Liite 5. Haastattelukysymykset raskaana oleville Liite 6. Palautelomake sähköisen esitteen raakaversiosta Liite 7. Teemahaastatteluissa käytetty PowerPoint esitys Liite 8. Valmis sähköinen esite\n6 4 1 Johdanto Tietämys raskaana olevien osteopaattisesta hoidosta on Suomessa vähäistä. Opinnäytetyön tavoite on edistää raskaana olevien hyvinvointia lisäämällä sekä heidän että terveydenhuollon ammattikunnan tietoa osteopaattisesta hoidosta. Opinnäytetyön tarkoituksena on kehittää Suomen Osteopatiayhdistyksen www-sivujen yhteyteen sähköinen esite, joka käsittelee raskausajan osteopaattista hoitoa. Esitteessä selvennetään, milloin raskaana oleva hyötyy osteopaattisesta hoidosta. Lisäksi kerrotaan millaisia vaivoja osteopaatit hoitavat sekä mitä hoitokäynnillä tapahtuu. Esite sisältää myös ohjeet hoitoon hakeutumista varten. Sähköisellä esitteellä pyrimme välittämään luotettavaa tietoa raskaana olevien osteopaattisesta hoidosta yhdessä Suomen Osteopatiayhdistyksen kanssa. Opinnäytetyössämme kohtaavat osteopaattinen hoito ja raskausajan tarpeet. Keskiössä ovat raskaana olevat ja heidän tarpeensa. Halusimme tuottaa palvelun, - sähköisen esitteen, joka vastaa mahdollisimman hyvin asiakkaan toiveisiin. Pyrimme kuulemaan raskaana olevia ja heidän parissaan työskentelevien mielipiteitä esitettä työstäessämme. Tästä syystä koimme tärkeäksi perehtyä myös asiakaslähtöisyyttä ja palveluymmärrystä koskevaan kirjallisuuteen. Työ on toteutettu käyttäen laadullista lähestymistapaa. Aineisto on kerätty kirjallisuuskatsauksen, puolistrukturoidun teemahaastattelun ja palautelomakkeen avulla. Tällä tavalla on vastattu seuraaviin kehittämistehtäviin: 1. Millaisia tarpeita raskaana olevien hoidolle haastatteluun osallistuvat raportoivat? 2. Millaisia ehdotuksia haastateltavilla on sähköisen esitteen sisältöön liittyen? Ensimmäiseen ja toiseen kehittämistehtävään vastattiin teemahaastattelun avulla. Haastatteluaineistoa analysoimalla ja kirjallisuuskatsauksen pohjalta kehitettiin sähköisen esitteen raakaversio. 3. Millaisia kehittämisehdotuksia haastatteluun valituilla on sähköisen esitteen raakaversion sisältöön, ulkoasuun, käytettävyyteen ja selkeyteen?\n7 5 Kolmanteen kehittämistehtävään vastattiin lähettämällä teemahaastatteluun osallistuneille esitteen raakaversio sekä palautelomake sähköpostitse. Palautelomakkeista saatuja vastauksia analysoimalla esite muokattiin lopulliseen muotoonsa.\n8 6 2 Raskaus ja osteopatia Raskaus on naiselle voimakas kokemus sekä fyysisesti että psyykkisesti. Tulevan äidin kehon täytyy sopeutua monenlaisiin muutoksiin sekä raskausaikana että siitä palautuessa. Kirjallisuuskatsauksen avulla pyrimme selvittämään millaisia raskausajan vaivoja osteopatialla voidaan hoitaa sekä mitä erityispiirteitä raskausajan osteopaattiseen hoitoon sisältyy. On yleisesti tiedossa, että raskaus muuttaa naisen kehon tasapainoa. Tämän ei kuitenkaan tarvitse aiheuttaa kipua ja epämukavuutta. Myös synnytys on usein kivuliaampi ja vaikeampi kuin mitä tarvitsisi. Varmistamalla, että selkäranka sekä lantion ja hartian seudut ovat joustavat ja pääsevät muokkautumaan vapaammin, autetaan kehoa adaptoitumaan raskausajan vaatimiin muutoksiin. Näin voidaan vähentää yleisesti jännitteitä selän ja lantion alueen lihasten ja ligamenttien alueella jolloin myös raskausaikaan liittyvät posturaaliset oireet vähenevät. (Stone 2007: 286.) Raskausaikaa ja synnytystä edesauttaa äidin hyvä kunto. Osteopaattisesta näkökulmasta katsottuna hyvä kunto tarkoittaa lihaskunnon, hengitys- ja verenkiertoelimistön kunnon sekä psyykkisen hyvinvoinnin lisäksi myös sitä, että kehon kudokset ovat vapaita tarpeettomista jännityksistä. Näin keho on valmis raskauteen ja pystyy mahdollisimman hyvin sopeutumaan sen mukanaan tuomiin haasteisiin. Monet ihmiset kärsivät jonkinlaisista raskausajan fyysisistä vaivoista, joita usein pidetään normaalina ja jopa väistämättömänä osana raskautta. (Hayden 2000:23-24.) Osteopaattisella hoidolla voidaan eri keinoin lieventää raskauteen liittyviä kipuja ja auttaa kehoa sopeutumaan fyysisiin muutoksiin. Pieniltä tuntuvat ongelmat esimerkiksi selän alueella voivat johtaa kroonisiin, raskauden jälkeenkin jatkuviin tuki- ja liikuntaelimistön kiputiloihin. (Smutney - Hitchcock 1997: 459.) Osteopaatit hoitavat naisia raskausajan vaivoissa, synnytykseen valmistautumisessa sekä synnytyksestä toipumisessa. Osteopaattinen hoito auttaa äitiä voimaan paremmin raskauden aikana. Haydenin (2000) mukaan tehokkain tapa ehkäistä muutosten mukanaan tuomia vaivoja on raskauden alkuvaiheessa tai ennen sitä aloitettu säännöllinen hoito. Tilanteeseen sopiva, kehon posturaaliset ja biomekaaniset muutokset huomioon ottava hoito voi ehkäistä tai vähentää monenlaisia raskausaikaan liittyviä kipu- ja\n9 7 ärsytystiloja kuten häpyliitoksen (symphysis) ja SI-nivelien dysfunktioita sekä iskiasperäisiä oireita. (Hayden 2000:24-25; Stone 2007: 286.) 2.1 Yleisimmät vaivat raskausaikana Koska keho sopeutuu sille asetettuihin jokapäiväisiin vaatimuksiin, kudosjännityksiltä vältytään harvoin. Tällaiset jännitykset ilmenevät tuki- ja liikuntaelimistössä särkynä, jäykkyytenä ja turvotteluna. Raskausaika asettaa monia fyysisiä, hormonaalisia ja emotionaalisia haasteita. Suuri osa raskaana olevista kärsii mm. alaselkäkivuista, pahoinvoinnista, hengityksen vaikeutumisesta, turvotuksesta, peräpukamista ja lantion alueen liitoskivuista. Muita yleisiä vaivoja raskauden aikana ovat niska-hartiaseudun kiputilat, päänsärky, närästys ja iskiasoireet. (Hayden 2000: ) Seuraavissa kappaleissa paneudutaan tarkemmin kirjallisuuskatsauksen pohjalta esiin nousseisiin raskausajan vaivoihin. Osteopaattisesta hoidosta raskausaikana kerrotaan enemmän kohdassa 2.2 ja Selkä- ja hermoperäiset kivut Lavelle (2012), DO, toteaa selkäkivun olevan erittäin yleinen vaiva raskaana olevien keskuudessa. Vuonna 1996 tehtyyn tutkimukseen osallistui 200 naista, jotka raportoivat seuraavaa: 72 % naisista kertoi kärsineensä selkäkivuista jossakin vaiheessa raskautta. Suurimmalla osalla kivut alkoivat raskauden myötä ja kasvoivat aina viikolle 24 saakka. Kipujakson pidentyessä myös kivun voimakkuuden koettiin kasvavan. Synnytyksen jälkeen selkäkipuja koki 9.4 % tutkimukseen osallistuneista. Kivun voimakkuuden kokeminen korreloi voimakkaasti myös toimintakyvyn kanssa. 30 %:lla naisista kivut luokiteltiin korkeimpaan kipuluokkaan ja he myös raportoivat suuria vaikeuksia selviytyä päivittäisistä rutiineistaan. (Lavelle 2012.) Alanen (1999) on koonnut Raskaus ja selkä -artikkeliin tutkimuksia selässä tapahtuvista muutoksissa raskausaikana. Kasvava kohtu siirtää vartalon painopistettä eteenpäin, jolloin keho kompensoi tätä joko kääntämällä lantiota posteriorisesti alkuraskauden aikana tai pidemmällä raskaudessa kääntämällä lantiota anteriorisesti lisäten lannerangan lordoosia (Stone 2007: 288). Usein paraspinaalilihakset lyhenevät, kun taas vatsalihakset venyvät ja niiden voimantuotto heikkenee. Alanen kuitenkin toteaa, että raskaudenaikainen selkäkipu alkaa yleensä jo toisella kolmanneksella jonka vuoksi kohdun massan suoranainen vaikutus selkäkipuihin saattaa olla vähäistä. Hän toteaa\n10 8 alaselän kipujen olevan useimmiten selkäranka- tai lihasperäisiä. Monella naisella on esiintynyt selkäkipua jo ennen raskautta eikä raskaudenaikainen kipu eroa aiemmasta paitsi siten, että se saattaa olla voimakkaampaa. Kipu paikantuu lannerangan ympärille, lannerangan liikkuvuus on rajoittunut, ja selkälihakset ovat palpaatioarat. Tämäntyyppinen kipu jatkuu useimmiten myös raskauden jälkeen. (Alanen 1999.) Tettambelin (2011: 968) mukaan kaksi kolmasosaa raskaana olevista naisista kärsii alaselkäkivuista jossakin vaiheessa raskautta. Kipu voi alkaa jo ensimmäisen kolmanneksen aikana ja pahentua raskauden jatkuessa aiheuttaen myös väsymystä, muutoksia unirytmiin ja päivittäisiin aktiviteetteihin. Kehon painopiste siirtyy eteenpäin aiheuttaen lisää jännitystä lannerangan ja SI-nivelten alueelle. Alaselkäkivut voivat ilmaantua myös synnytyksen jälkeen. Myös hormonaalisilla vaikutuksilla on merkityksensä raskauden aikaisiin alaselkäkipuihin. On raportoitu, että raskausaikana korkeimmat relaksiini -hormonipitoisuudet omaavat naiset kärsivät kovemmista selkäkivuista kuin muut. (Tettambel 2011: 968.) Yleensä raskaudenaikaiset selkäkivut ovat pahimmillaan iltaisin rasituksen jälkeen. Fastin ym. (1987) mukaan kuitenkin noin kolmasosalla selkäkipuisista naisista kipu on pahin yöllä ja häiritsee näin myös unta. Syytä tähän ei tiedetä, mutta lepokipujen aiheuttajaksi on arveltu nestekierrollisia muutoksia ja kohdun painon aiheuttamaa verentungosta selkärankaa ympäröivissä verisuonissa. Raskaana olevat eivät toisaalta vaihda asentoa nukkuessaan yhtä usein kuin muut. (Alanen 1999.) Alasen mukaan selkäkivuille altistaa muun muassa huonon lihaskunto ja ylipaino. Ennaltaehkäiseviä tekijöitä ovat muun muassa ylipainon vähentäminen, lihaskunnon parantaminen, työergonomian parantaminen sekä selkää rasittavien liikkeiden välttäminen. Painonmuutoksen lisäksi biomekaaninen instabiliteetti on oleellinen tekijä yhdessä kasvavasta kohdusta johtuvan lisääntyneen lannerangan lordoosin kanssa (Tettambel 2011: 968.). Nämä tekijät voivat aiheuttaa voimakkaita pehmytkudosten jännitystiloja, jotka voimistavat kipuja. Raskauden aikana lämpöhoito sekä liikehoito ovat yleisesti käytettyjä hoitomuotoja. Keski-Euroopassa ja Yhdysvalloissa raskauden aikana ja etenkin synnytyksen jälkeen käytetään mobilisaatiohoitoja, mutta Pohjoismaissa tällaiset hoidot ovat kuitenkin harvinaisempia eikä niitä vielä yleisesti suositella raskauden aikana. (Alanen 1999.)\n11 9 Lannerangan lordoosin lisääntyessä myös rinta- ja kaularangan kurvatuurit muuttuvat. Rintojen kasvu ennen raskauden puoliväliä saattaa lisätä rintarangan kyfoosia ja alakaularangan lordoosia. Nämä molemmat tekijät voivat aiheuttaa jännitystä yläaukeaman kudosten alueelle ja sitä kautta ilmetä niska-hartiaseudun jäykkyytenä tai kipuna. Myös yläraajaan säteilevät TOS oireet, jotka johtuvat neurovaskulaarisiin rakenteisiin kohdistuvasta paineesta ovat suhteellisen yleisiä. (Stone 2007: 288, 312.) Yläselän alueen kiputilat saattavat ilmaantua synnytyksen jälkeen äidin imettäessä ja kantaessa paljon vauvaa erityisesti, jos imetysasento tai kantotekniikka on yksipuolinen tai huono. (Hayden 2008: 73.) Kaikki nämä biomekaaniset adaptaatiot ja kudosjännitteet lannerangan alueella voivat yhdessä aiheuttaa iskiashermon pinne- tai ärsytystilan. Tällöin hermo ei pääse liukumaan kehon liikkeiden aikana normaalisti hermojuuren tasolla. Mikä tahansa ristiluun tai lonkan virheellinen asento tai liike voi aiheuttaa piriformis syndrooman, josta saattaa johtaa iskiashermon kiputilaan. Raskausaikana tämä hermo on myös alttiina kompressiolle lantion sisällä ennen, kun se tulee ulos foramen sciaticum majuksen kautta. Kompression voi aiheuttaa jokin sisäelin, kasvava kohtu tai sikiö. Muita suhteellisen yleisiä hermojen kiputiloja ovat esimerkiksi etureiden lateraalisen ihohermohaaran (n. cutaneus lateralis) joutuminen puristukseen inguinaaliligamentin alle. Tilan syntyä edistää potilaan äkillinen laihtuminen, lihominen tai raskaus. Oireena on polttava, säväyttävä kipu reiden etulateraalipinnalla reilun kämmenen kokoisella alueella (meralgia paresthetica). Peittyneen aukon hermo (n. obturatorius) voi myös aiheuttaa ongelmia raskaudessa ja synnytyksen aikana. Kaikki nämä ongelmat voivat olla yhteydessä pehmytkudosten jännitykseen, kudosepätasapainoon tai kohdun ja sikiön aiheuttamaan paineeseen. (Stone 2007: ) SI nivel- ja häpyliitosperäiset kivut Lantion alueen kipu on yksi yleisimmistä kivuista, joista raskaana olevat kärsivät (Stone 2007: 303). Kristiansson ym. (1996) ovat tutkineet relaksiinihormonin eritystä raskauden eri vaiheissa. Tuloksien mukaan relaksiinin määrä elimistössä nousee kymmenkertaisesti raskauden aikana. Calgunerin ym. (1982) mukaan relaksiinihormonin aiheuttamat muutokset kehossa saavat aikaan sidekudoksen löystymistä. Ligamenttien löystymisestä johtuvat vaikutukset ovat erityisen voimakkaita raskaana olevien naisten häpyliitoksessa ja SI-nivelissä. Normaalisti erittäin stabiili SI-nivel on näin huomattavasti\n12 10 alttiimpi pienille subluksaatioille. SI-nivelistä peräisin oleva kipu paikallistuu yleensä lantion takaosaan ristiluun (os sacrum) ja pakaroiden alueelle joko toiselle tai molemmille puolille. Kipu voi myös tuntua säteilynä reisien takaosassa, ei kuitenkaan polvien alapuolella. Vastaavaa kipua esiintyy muulloin harvoin ja se häviää synnytyksen jälkeen yleensä muutamassa viikossa. (Alanen 1999.) Lantion etuseinämää pitää yhdessä häpyliitos, joka käsittää ruston sekä ylemmät ja alemmat häpysiteet. Häpyliitoksen löystyminen alkaa jo ensimmäisen raskauspuoliskon aikana ja lisääntyy vielä viimeisen kolmen kuukauden aikana. Tämä voi aiheuttaa raskauden aikana kipuja. Röntgenkuvissa häpyliitoksen on todettu olevan kaksi kertaa leveämpi raskauden aikana kuin muulloin. Alasen mukaan kymmenellä prosentilla esiintyy kipua myös häpyliitoksen kohdalla. Myös häpyliitoksen löystyminen ja liikkuvuus johtuvat todennäköisesti hormonaalisista muutoksista ja ovat pääosin relaksiinin aikaansaamia. Sinänsä ilmiö on hyvänlaatuinen ja jopa tarkoituksenmukainen. Elimistö valmistautuu synnytykseen, sillä lantiorengas ei ole enää loppuraskaudessa jäykkä vaan joustaa sikiön koon mukaan. Vaikka kysymys on naisen elimistön fysiologisesta valmistautumisesta synnytykseen, lantion nivelten löystyminen saattaa aiheuttaa vaikeita vaivoja raskauden aikana. (Alanen 1999; Tiitinen 2012a.) Tavallisia liitoskivun oireita ovat kipu alaselässä, häpyliitoksen alueella, alavatsalla, reisissä tai nivustaipeissa. Häpyliitoksen liiallinen liikkuvuus (instabiliteetti) voi olla niin kivulias, että pystyasento ja kävely eivät onnistu raskauden viimeisillä viikoilla. Tyypillistä on ns. ankkakäynti lonkkien asennon vuoksi. Juuri synnytyksen jälkeen oireena on yleensä alaraajojen liikuttamiseen liittyvä voimakas kipu tai lievempi kipu tai arkuus häpyliitoksessa. (Tiitinen 2012a.) Osteopaattisen näkökulman mukaan lantion alueen kivut raskausaikana voivat johtua alaraajojen mekaniikan muuttumisesta kehon painopisteen muutosten myötä. Alaraajojen toiminta vaikuttaa myös suoliluun (os ilium) toimintaan, joka puolestaan altistaa SInivelet ja häpyliitoksen normaalia suuremmalle rasitukselle. Toinen tärkeä merkitys on lannerangan ja lantion välisen liitoksen (LS-väli) toiminnalla. Kehon liikkuessa myös ristiluun pitää päästä liikkumaan tasapainoisesti suhteessa ympäröiviin kudoksiin, jotta iliolumbaaliligamentti välttyisi ylimääräiseltä kuormitukselta.\n13 Ruuansulatushäiriöt Pahoinvointia ja oksentelua ilmenee kolmella neljästä raskaana olevasta alkuraskauden aikana. Yleensä oireet helpottavat 16. raskausviikon jälkeen. Vain 1 %:lla oireet ovat vaikeita, jolloin käytetään termiä hyperemesis gravidarum, runsas raskaudenaikainen oksentelu. On mahdollista mutta harvinaista, että pahoinvointi ja oksentelu jatkuvat koko raskauden ajan. Raskauspahoinvoinnin syytä ei tunneta. Pahoinvoinnin yhteydessä on yleistä kärsiä kovasta väsymyksestä. Haydenin (2000) mukaan osteopaattisella hoidolla voidaan tukea sekä parantaa tulevan äidin hyvinvointia vapauttamalla fyysisiä jännitteitä tuki- ja liikuntaelimistöstä. Viskeraalinen hoito, joka tähtää maksan aineenvaihdunnan optimoimiseen, saattaa vähentää raskauspahoinvointia. (Tiitinen 2012b; Hayden 2000: 29.) Lievempiä ruoansulatuselimistön vaivoja on useilla naisilla raskauden aikana. Vaivojen katsotaan yleensä olevan jollakin tavalla yhteydessä muuttuneeseen hormonituotantoon (Stone 2007: 311). Myös mekaanisilla muutoksilla on vaikutusta ruuansulatuselimistön toimintaan. Esimerkiksi närästys on yleistä raskauden jälkipuoliskolla, koska kasvava kohtu saattaa aiheuttaa mekaanista painetta mahalaukkuun. Myös ruokatorven ja mahalaukun välisen sulkijalihaksen jäntevyys vähenee. Normaalisti tämä lihas estää ruokasulan nousemisen takaisin ruokatorveen, mutta venyessään tai kiertyessään se saattaa sallia pienten määrien takaisinvirtauksen. Tästä seuraa närästysoireita. Lisäksi raskauden aiheuttama ummetustaipumus on yleistä, koska suolen seinämän lihaksisto laiskistuu. (Tiitinen 2012b; Hayden 2000: 30.) Turvotus ja muut aineenvaihdunnalliset vaivat Turvotus ja suonikohjut ovat yleinen vaiva raskauden aikana. Raskausaikana kudoksiin kertyy enemmän verta, kuin mitä laskimopaluu pystyy poistamaan. Näin ollen imunestekierron esteetön liikkuvuus on turvotuksen ehkäisyn tai vähentämisen kannalta tärkeää. Yksi suurimmista turvotuksen aiheutajista on relaksiinihormoni, koska sillä on ligamentteja ja suonia pehmentävä vaikutus. Suonet ovat tällöin alttiimpia venymiselle kovan paineen alla. Lisäksi kohdun kasvaessa alaraajojen ja lantion alueen nestekierto saattavat häiriintyä kohdun painaessa suuria laskimoita. Alaraajavaivojen lisäksi koh-\n14 12 dun aiheuttama paineennousu voi altistaa raskaana olevan myös peräpukamille. Myös pallean alueen toimintahäiriöt voivat lisätä painetta laskimoissa, jotka sijaitsevat pallean alapuolella. (Chila 2011: 962; Hayden 2000: 30; Kutchera Kutchera 1994: 149.) Ensimmäisen kolmanneksen jälkeen turvotusta voi nestekierron toimintahäiriöiden lisäksi aiheuttaa liiallinen suolansaanti, hormonaaliset muutokset ja sydän- ja verisuoniperäiset ongelmat. Erotusdiagnostiikassa on huomioitava mahdolliset vaivanaiheuttajat fysiologisista muutoksista vakaviin lääketieteellisiin ongelmiin. (Chila 2011: 962.) Tälläisissa tilanteissa potilas tulee viipymättä ohjata jatkotutkimuksiin lääkärille. Turvotus tekee olon raskaaksi, ja turvotteluun voi liittyä esimerkiksi sormien puutumista (Tiitinen 2012c). Monet raskaana olevat naiset valittavat pistelyä ja tunnottomuutta yläraajoissa, erityisesti kämmenien ja sormien alueella. Tähän voi olla monia syitä, joista yksi on rannekanavassa lisääntynyt kompressio nesteen paikallisen kerääntymisen myötä kudoksiin. Vaivat yleensä poistuvat itsestään synnytyksen jälkeen. Raskauden aikana oireisiin voi saada helpotusta nestekiertoa parantavin manuaalisin tekniikoin. (Stone 2007: 312.) Muita vaivoja raskausaikana Kasvava kohtu lisää painetta alimpiin kylkiluihin ja palleaan ja voi vaikeuttaa hengittämistä etenkin makuuasennossa. Optimoimalla kylkiluiden ja rintakehän liikkuvuus pallean toiminta paranee ja tätä kautta voidaan lisätä hengityskapasiteettia. Kuten jo edellä mainittiin, esteetön pallean toiminta edistää kehon nestekiertoa, jolloin myös immuunisysteemi voi toimia paremmin. Faskiaaliset vedot voivat yhdessä tai erikseen vaikeuttaa pallean toimintaa: elinten hypertrofia ja vatsaontelon alaspäin kohdistuva veto aiheuttavat muutoksia kehon tilavuuteen keskivartalossa ja rintakehässä; rakenteelliset muutokset kuten selkärangan kaarien korostuminen; pallean jännitykset sekä sacrumin anteriorinen orientaatio. (Hayden 2000: 30; Kutchera Kutchera 1994: 151.) Tihentynyt virtsaamisen tarve johtuu alkuraskaudessa kohdun kasvamisesta, kun taas loppuraskaudessa tarjoutuva osa voi painaa virtsarakkoa ja aiheuttaa lisäksi virtsankarkailua (Tiitinen 2012c). Kasvavan kohdun ligamenttien jännitystilojen katsotaan vai-\n15 13 kuttavan raskaana olevien biomekaaniseen tasapainoon. Näiden ligamenttien jännitykseen voi johtaa esimerkiksi se, että kohtu ei pysty laajenemaan tasaisesti tai kohtua tukevat luiset ja lihaksiset rakenteet eivät tee työtään tasapainoisesti. Kohtu, kohdun ligamentit, lantio, selkäranka ja koko kehon biomekaniikka sekä sikiön asento kohdussa vaikuttavat toisiinsa vastavuoroisesti. Osteopaattisen filosofian mukaan siis sikiön asento voi vaikuttaa kaikkiin muihin tekijöihin ja päinvastoin. (Stone 2007: 287.) Raskaus on myös psyykkisesti vaativaa aikaa ja siihen voi liittyä paljon ristiriitaisia tunteita. Normaaliin raskauteen kuuluu usein niin pelkoa ja jännitystä kuin myös mielialan laskua. Osteopatian filosofian mukaan keho, mieli ja sielu ovat yksi kokonaisuus, jota ei hoitotilanteessakaan voi erottaa toisistaan. Keho tekee aina parhaansa sopeutuakseen vallitsevaan tilanteeseen ja säilyttääkseen tasapainon. Kuitenkaan sen voimavarat eivät ole rajattomat ja joskus traumaattiset tapahtumat voivat muuttua ylitsepääsemättömiksi sekä fyysisesti että psyykkisesti. Keho voi tarvita ulkopuolista apua, joka auttaa sitä taas pääsemään tasapainoon ja toimimaan paremmin. Tässä osteopatia voi auttaa. Raskaus on sopeutumista ja kypsymistä tulevaan äitiyteen. Vanhemmuuteen valmistautuminen on tärkeätä molemmille puolisoille. (Hayden 2008: 5; Tiitinen 2012c.) 2.2 Hoitotilanteessa huomioitavat erityispiirteet Kuten jo edellä mainittiin, raskauden aikana nainen sopeutuu suuriin posturaalisiin ja hormonaalisiin muutoksiin suhteellisen lyhyessä ajassa. Hoitotilanteen aikana on hyvä pitää mielessä, että raskaana oleva on usein tavallista herkemmässä tilassa myös psyykkisesti. On tärkeää antaa potilaalle aikaa puhua omista tunteistaan ja tilanteestaan sekä ottaa hänen huolensa tosissaan. (Moeckel - Mitha 2008: 17.) Seuraavissa kappaleissa käydään läpi kirjallisuuskatsauksen kautta esiin nousseita erityispiirteitä, jotka kannattaa huomioida hoitotilanteissa Ensimmäinen raskauskolmannes Empaattisuus korostuu raskaana olevien hoidossa. Raskaana olevan keho on herkkä ottamaan vastaan erilaisia ärsykkeitä, joten on varottava myös ylihoitamista. Tämän vuoksi on tärkeää kysyä potilaalta palautetta hoidon aikana sekä varoa ylikuormittamasta autonomista hermostoa. Mithan (2008) mukaan kevyesti tehtävät, kraniaaliset\n16 14 tekniikat ovat erittäin tehokkaita raskaana olevien hoidossa. Tärkein asia on vähentää odotusajan vaivoja, jolloin tuleva äiti voi paremmin ja pystyy nauttimaan muuttuvasta kehostaan. Samalla luodaan sikiölle paras mahdollinen kehittymisympäristö sekä helpotetaan tulevaa synnytystä. (Moeckel - Mitha 2008: 17.) Haydenin (2000) mukaan osteopaattinen hoito on hyvä aloittaa heti raskauden alkuvaiheessa. Raskauden ensimmäinen kolmannes mahdollistaa tehokkaasti kaikkien tuki- ja liikuntaelimistöä rasittavien dysfunktioiden hoidon, sekä helpottaa kehon epämukavuutta. Raskauden alkuvaihe ei vielä rajoita hoitoasentoja, joten nainen pystyy makaamaan selällään pitkiäkin aikoja. (Hayden 2000: 24-25) Lantion liikerajoitukset on tutkittava, sillä ne voivat aiheuttaa kipua raskauden aikana ja vaikeuttaa synnytystä. Myös ristiluun (os sacrum) ja häntäluun (os coccyx) somaattiset dysfunktiot on hyvä hoitaa ennen synnytystä. Synnytyksen aikana ristiluun alaosan sekä häntäluun tulee päästä liikkumaan dorsaalisesti luoden syntyvän lapsen päälle riittävästi tilaa liukua ulos pitkin synnytyskanavaa. Häntäluun kanssa yhteydessä oleva lantion pohjan lihaksiston epätasainen, liian korkea tai liian matala tonus voi vaikeuttaa synnytystä, koska synnytyksen aikana vauvan pään pitäisi pystyä kiertymään käyttäen lantionpohjaa tukipisteenään. Myös synnytyksestä palautumisen kannalta on tärkeää, että kyseiset lihakset ovat riittävän elastiset ja pystyvät palautumaan normaalitilaan synnytyksen jälkeen. (Moeckel - Mitha 2008: 17.) Viikkojen 1-12 välisenä aikana estrogeeni-hormoni aiheuttaa kohdun lihaksiston ja sitä ympäröivän verisuonituksen kasvamisen turvatakseen kohdun seinämän riittävä hapensaannin. Myös kehon (erityisesti lantion alueen) ligamentit muuttuvat joustavimmiksi estrogeenin erittymisen lisääntyessä. (Moeckel - Mitha 2008: 17.) Ummetusta voi ilmetä jo ensimmäisestä raskauskolmanneksesta alkaen. Oikean ruokavalion ja riittävän veden juonnin lisäksi kehoa voidaan hoitaa viskeraalisin ja kraniaalisin tekniikoin sekä hoitamalla lantionpohjaa. Raskausajan viskeraaliset tekniikat ovat hyvin hellävaraisia, ja niissä käytetään minimaalisesti voimaa. Niillä pyritään vapauttamaan kohdun ja sen ympäristön rakenteita sekä antamaan tilaa liikkuvuudelle. Suoria, kohdun alueelle vääntöä aiheuttavia tekniikoita on hyvä välttää. (Moeckel - Mitha 2008: 17; Barral Kuchera 2007: 297.)\n17 15 Mithan (2008) mukaan noin puolet raskaana olevista kärsivät tässä vaiheessa raskauspahoinvoinnista, jonka syytä ei tarkkaan tiedetä. Raskausaikana maksa joutuu työskentelemään normaalia enemmän puhdistaessaan sekä sikiön että naisen kehoa. Tämä voi aiheuttaa maksalle turhaa rasitusta. Maksan verenkiertoa parantavilla osteopaattisilla tekniikoilla voidaan auttaa maksaa toimimaan tehokkaammin. Mikäli äiti on hyvin jännittynyt, hoito voidaan suunnata hänen sympaattisen hermoston tonuksen laskemiseen, jolloin myös pahoinvointi saattaa helpottaa. Pallean, rintakehän ja abdominaalisen alueen sisäelinten hoito voi myös lievittää pahoinvointia jännitysten ja kireyksien häviämisen myötä. (Moeckel - Mitha 2008: 17; Barral Kuchera 2007: 312.) Verisuonien ja hermojen vapaa kulku on tärkeää raskausaikana. Etenkin kallonpohjan, rintakehän yläaukeaman ja lantionpohjan alueet ovat alttiita toimintahäiriöille. Kallonpohjan vapaa liikkuvuus on tärkeässä asemassa myös synnytyksessä sieltä vapautuvien hormonien vuoksi. (Moeckel - Mitha 2008: 20.) Toinen raskauskolmannes Painon lisääntyessä ryhti muuttuu ja selkärangan lordoosit korostuvat. Painopisteen siirtyessä eteen rintarangan alaosa ja koko lanneranka altistuvat normaalia suuremmalle jännitykselle. Mithan (2008) mukaan rintarangan alaosan somaattiset dysfunktiot pitää ehdottomasti hoitaa, koska ne voivat vaikuttaa kohdun hermotuksen toimintaan. Lannerangan liikkuvuudella taas on tärkeä merkitys pallean toimintaan cruran kiinnittyessä L1-L3 tasoille. Mikäli pallean toiminta on heikentynyt, vaikuttaa se hengityksen kautta sekä raskaana olevan että sikiön hapen saantiin. (Moeckel - Mitha 2008: 18.) Kohdun kasvaessa sen ligamentit (lig. latum uteri ja lig. teres uteri) venyttyvät ja tämä voi ilmentyä kipuna. Osteopaatit hoitavat ligamenttien aiheuttamia kiputiloja BLTtekniikoin lantion kautta. Kohdun pitäisi olla vapaa kasvamaan ylöspäin, jolloin myös kohdun alapuolelle jäävään virtsarakkoon kohdistuva paine olisi mahdollisimman pieni. Tämän vuoksi niin pallean kuin muidenkin sisäelinten tulisi olla joustavia ja hyvin toimivia, jotta ne voivat antaa tilaa kasvavalle kohdulle. (Moeckel - Mitha 2008: 18.) Raskauden aikana kudoksiin kertyy enemmän nestettä, kuin mitä laskimokierto pystyy poistamaan. Kasvava kohtu työntyy raskauden edetessä kohti miekkalisäkettä (proces-\n18 16 sus xiphoideus), palleaa sekä alimpia kylkiluita. Kasvu aiheuttaa mekaanista kompressiota alaonttolaskimoon (vena cava inferior) ja näin aiheuttaa turvotusta muun muassa jalkoihin. Lisäksi kompressio rajoittaa rintakehän tilavuutta ja vaikuttaa näin hengityskapasiteettiin. (Kuchera Kuchera 1994:149,156.) Suonikohjuja saattaa raskausaikana ilmetä normaalia enemmän johtuen heikentyneestä laskimo- ja lymfapaluusta. Osteopaattiset nestekiertoa edistävät tekniikat sekä kehon kireyksiä, erityisesti pallean alueelta, poistavat pehmytkudostekniikat edistävät kudosten optimaalista toimintaa. (Moeckel - Mitha 2008: 18.) Viimeinen raskauskolmannes Kehon paino lisääntyy voimakkaasti viimeisellä kolmanneksella jolloin hoitoasentoihin pitää kiinnittää erityishuomiota. Monet raskaana olevat tuntevat epämukavuutta maatessaan selällään sikiön painaessa alaonttolaskimoa. Tästä syystä raskaana olevaa kannattaa hoitaa joko kylkimakuulla tai istuen. (Moeckel - Mitha 2008: 19.) Hoitamalla lantion alueen dysfunktioita edesautetaan synnytyskanavan sopeutumista siihen kohdistuviin vaatimuksiin synnytyksen alkaessa. Tätä kautta voidaan vähentää sekä äidin, että myös sikiön loukkaantumisriskiä synnytyksessä. (Barral Kuchera 2007: 2.) Turvotus lisääntyy yleensä vielä viimeisen kolmanneksen aikana. Alaraajojen turvotuksessa on hyvä ottaa huomioon lantion ja rangan dysfunktiot biomekaanisten muutosten myötä. Lisäksi on huomioitava lantionalueen sidekudoksien ja lihasten löystyminen ja siitä seuraava laskimopaluun heikkeneminen. Lantion ja vatsan alueen nestekierron tukokset (congestion) voi aiheuttaa myös peräpukamia tai ummetusta. Lantion nivelien ja pehmytkudoksien rajoituksia hoitamalla optimoidaan lantionpohjan toiminta nestekierron kannalta. Lisäksi voidaan vähentää lihasten arkuutta. (Chila 2011: 963; Moeckel - Mitha 2008: 18.) Lannerangan liikelaajuutta lisätään vapauttamalla lihasjännityksiä ja kudosärsytystä. Etenkin raskauden viimeisellä kolmanneksella lantion kipu ja alaselän kipu saattavat lisääntyä. Lannerangan lordoottisuutta ja lantion anteriorista tilttiä vähentämällä voidaan pienentää kohdun aiheuttamaa painetta alaraajoihin meneviin verisuoniin. Koh-\n19 17 dun, virtsarakon ja niihin kiinnittyvien viskeraalisten rakenteiden keskinäistä faskiaalista kiristystä helpottamalla vähennetään myös lisääntynyttä virtsaamisen tarvetta. (Barral Kuchera 2007: 312; Chila 2011: 963.) 2.3 Hoitotekniikat raskaana olevien hoidossa Raskaana olevien hoitotekniikoiksi valitaan pehmeitä ja rauhallisia tekniikoita, aina kunnioittaen sekä tulevaa äitiä että sikiötä. Raskauden aikana yleisesti käytössä ovat muun muassa balance ligametous-, unwinding, faskiaaliset-, pehmytkudos-, me-, intraosseus- sekä kraniaaliset tekniikat. Myös manipulaatiotekniikoita käytetään. Kehon rakenteiden pitäisi toimia dynaamisesti, jotta keho pystyy sopeutumaan raskausajan posturaalisiin muutoksiin. Tällaisissa tekniikoissa voimankäyttö on hyvin vähäistä ja rauhallista ja niiden tekemiseen vaaditaan hyvää palpaatiotaitoa sekä kokemusta. (Barral Kuchera 2007: 297, 309.) Lannerangan, SI-nivelen sekä häpyliitoksen tekniikat Stone perustelee lannerangan manipulaation hyödylliseksi raskaana oleville lihasjännitysten helpottamisessa sekä lannerangan liikelaajuuksien parantamisessa. Hänen mukaansa voidaan käyttää lumbal roll asettelua. Tässä asettelussa on kiinnitettävä huomiota siihen, ettei kohtuun ja sikiöön kohdistu liiallista painetta komponentit on hyvä pitää pieninä ja hyvin kohdistettuina. Lonkankoukistajien (m. iliopsoas) tila sekä lannerangan optimaalinen stabiliteetti ovat oleellisesti yhteydessä toisiinsa. Lonkankoukistajalihasten inhibitio tai muscle energy tekniikat ovat toimivia lihasperäisestä alaselkäkivusta kärsiville. (Barral Kuchera 2007: 312; Moeckel - Mitha 2008: 18; Stone 2007: 310.) SI-niveltä voidaan käsitellä suoraan tai välillisesti muiden rakenteiden kautta. Esimerkiksi häntäluun ja lantionpohjan hoito vaikuttavat SI-nivelen dysfunktioihin. Stonen (2007) mukaan SI-niveltä hoidetaan potilaan ollessa kylkimakuulla. Osteopaatti seisoo potilaan takana ja asettaa toisen kätensä potilaan ristiluulle ja toisen alavatsalle. Tästä otteesta voi mahdollistaa kokonaisvaltaisen vapautuksen ristiluulle ja sen myötä SInivelelle. (Stone 2007:309.)\n20 18 Sandlerin (2012) mukaan SI-niveltä tukevaa piriformis lihasta hoidetaan muscle energy tekniikalla. Tässä potilas on kylkimakuulla, polvet 90 asteen fleksiossa. Hoitaja seisoo potilaan etupuolella asettaen kämmenensä potilaan nilkalla lateraalisen malleolin päälle ja toisen, palpoivan kätensä, SI-nivelen päälle. Potilasta pyydetään nostamaan päällimmäistä jalkaa ulkokiertoon hoitajan vastustaessa liikettä. Sama toistetaan kolme- neljä kertaa. Tämän jälkeen tekniikka toistetaan päinvastoin. Hoitaja pitää potilaan nilkasta mediaalisen malleolin puolelta ja pyytää jännittämään jalkaa sisäkiertoon. Kolmen - neljän kerran jälkeen ulko- ja sisäkiertoliikkeet ovat tasapainossa. Tämä tekniikka toimii myös lantionpohjan sekä koko lantiokaaren rentouttajana. (Sandler 2012: ) Lantionseudun ongelmissa tutkitaan myös potilaan häpyliitos. Asettamalla sormet häpyliitoksen yläreunalle sekä peukalot liitoksen alareunalle saadaan tukeva ja varma ote. Ajatuksena on vapauttaa luut torsioista liitoksen ympäriltä intraosseus -tekniikkaa käyttämällä. (Stone 2007: 310.) Shot gun niminen muscle energy tekniikka on hyvin hyödyllinen häpyliitosten kiputiloissa. Siinä potilas asettuu koukkuselinmakuulle. Hoitaja ottaa vahvan otteen potilaan polvien ulkosivusta ja pyytää potilasta avaamaan polvia toisistaan noin kolmen sekunnin ajan. Tämä toistetaan vielä kaksi kertaa. Seuraavaksi osteopaatti asettaa kyynärvartensa potilaan polvien väliin. Potilas painaa polvia yhteen kolmen sekunnin ajan. Tämän jälkeen hoitaja vapauttaa kätensä. Usein häpyliitoksesta kuuluu pieni ääni, joka varmistaa tekniikan onnistuneen. (Kimberly 2006: 191.) Ruoansulatushäiriöihin vaikuttavat tekniikat Ruoansulatusvaivoihin, närästykseen ja hengitysvaikeuksiin toimivat palleaan kohdistetut tekniikat. Käsien asentoa tai paineen vaihtelulla voi vaikuttaa haluttuun rakenteeseen. Riippumatta löydöksistä, potilasta voidaan hoitaa selkäpuolelta hänen ollessa kylkimakuulla. Näin saadaan tukeva kontakti hoitajan keskivartalon sekä potilaan lantion kanssa. Toinen käsi asetetaan alimpien kylkiluiden päälle. Toinen käsistä on potilaan vatsan kanssa kosketuksissa, heti kohdun yläpuolella. Laaja etusormen sivuosalla ohjattu liike on potilaalle miellyttävämpi kuin sormenpäillä ohjattu. Käsi viedään hitaasti alimpien kylkiluiden rajalle. Toinen käsi ohjaa kylkiluita hieman alaspäin, jotta kylkiluut nousevat alimman käden sormien päälle. Näin saadaan vaadittu kontakti, jotta ruoansulatuselimistöä tai palleaa voidaan hoitaa. Tässä asennossa kädet tuottavat pientä rytmistä liikettä eri suuntiin kudosjännityksen vapauttamiseksi. (Sandler 2012)\n21 19 Pallean nostotekniikassa venytetään palleaa lateraalisesti jännityksen laukaisemiseksi. Näin mahdollistetaan mahalaukun ja ruokatorven alaosan laskeutuminen takaisin vatsaonteloon. Tekniikka suoritetaan potilas istuen, jolloin hänen on mahdollista nojata takana olevaan hoitajaan. Hoitaja laskee kämmenien ulnaarireunat potilaan kylkikaarille. Potilas nojaa taaksepäin ja samalla hoitaja astuu itse askeleen taaksepäin, jolloin hän vie potilaan kylkikaaret pieneen traktioon. Tekniikka vapauttaa ruokatorven kulkua (hiatus esophageal). Hoitoa voi jatkaa ohjaamalla sormenpäillään ylimääräisen pehmytkudoksen potilaan kylkikaarien alle. Hoitaja vie potilasta eteenpäin flexioon, samalla pyytäen potilasta taivuttamaan päätään eteenpäin. Hoitaja kääntää käsiään supinaatioon. Etukumarassa asennossa sormenpäitä lasketaan alaspäin. Näin ohjataan myös palleaa alaspäin. Tällä tekniikalla tiivistetään ruokatorven alempaa sulkijalihasta uudestaan sen jälkeen, kun mahalaukku on päässyt jälleen laskeutumaan takaisin vatsaonteloon. Harjoiteltu, rauhallisesti ja varovasti tehdyn tekniikan ei pitäisi tuottaa potilaalle epämukavaa tuntemusta. (Sandler 2012: ) Pallean hoitotekniikat Nestekierron vapaaseen liikkeeseen vaikutetaan vähentämällä vetoja sekä kompressioita neste- ja verenkiertoelimistöön etenkin pallean alueella. Imunesteen suonet supistuvat hermoston sympaattisten impulssien vaikutuksesta. Potilaan hypersympaattista tonusta voidaan hoitaa turvotuksen vähentämiseksi. (Kutchera Kutchera 1994: 150; Moeckel - Mitha 2008: 18.) Pallea joutuu raskauden aikana toimimaan työläämmin, johtuen lisääntyneestä massasta vatsaontelon sekä lantionseudun alueella. Tästä massasta aiheutuu suurentunut intra-abdomiaalinen paine. Näin ollen pallea ei pysty tuottamaan optimaalista supistusrentoutus määrää rintakehän ja vatsaontelon välille, aiheuttaen tehottoman nestekierron pumppaamisen kohti sydäntä. Pallean toimintaan voidaan vaikuttaa hoitamalla potilaan thoraco-abdomiaalista aluetta sekä lantionpohjaa. (Kuchera Kuchera 1994:156.) Stonen (2007) mukaan palleaa voidaan hoitaa kylkimakuulla. Hoitaja asettautuu potilaan selkäpuolelle. Hän asettaa toisen käden kohdun päälle, lähelle palleaa. Toinen käsi asetetaan rintarangan alimpien nikamien tasolle. Tällä tekniikalla helpotetaan rintarangan liikemekaniikkaa sujuvammaksi, parannetaan rinta- ja lannerangan ylimenoalueen (pallean cruraen insertio) toimintaa sekä lisätään liikettä ja tilaa vatsaonteloon. (Stone 2007: 301.)\n22 20 Toinen vaihtoehto on hoitaa palleaa istuen. Potilas istuu pöydällä jalat pöydän yli. Hoitaja seisoo potilaan takana toinen jalka edempänä kuin toinen. Tekniikalla pyritään parantamaan hengityskapasiteettia parantamalla pallean alaspäin suuntautuvaa liikettä. Hoitaja asettaa kätensä potilaan kylkikaarien alle. Potilaan sisäänhengityksellä hoitaja vie varovasti kädet kylkikaarien alle, nojaa taaksepäin samalla ohjaten käsillä kylkikaaria lateraalisesti. Sisäänhengityksen lopussa potilasta pyydetään pidättämään hengitystä noin kolmen - neljän sekunnin ajan. Uloshengityksellä hoitaja ohjaa kämmenillä kylkikaaria alaspäin, kunnes potilaan uloshengitys on ohi. (Sandler 2012: ) Kohdun palpaatio Palpaatio on rauhallista, laajalla otteella kudoksen tilan arvioimista. Yhtenäinen ja sujuva liike on kaikkein mieluisin kehon kudoksille. Palpaatiossa on hyvä pitää mielessä, että elimet väsyvät nopeammin kuin luustolihaskudos. (Stone 2007: 72.) Pystyasennossa tehtävä kohdun hellä superiorsuuntainen liike vähentää ristiluuhun kohdistuvaa painetta uterosacral ligamenttien välityksellä. Ensin potilasta pyydetään tekemään aktiivista liikettä lantiolla, jonka aikana osteopaatti tunnustelee kudosten vastetta liikkeelle. Tässä mahdollisesti ilmenevät kudosmuutokset ja kipu otetaan huomioon tulevaa hoitoa mielessä pitäen. Hoidettaessa kohtua osteopaatti asettaa toisen kätensä kohdun alareunalle häpyliitoksen yläpuolelle ja hellävaroin nostaa kohtua superiorisesti, varmistaen potilaalta tekniikan mielekkyyden. Potilasta pyydetään toistamaan hänelle kipua aiheuttava liike, hoitajan pitäessä kohtua superiorisesti. Tämä tekniikka rentouttaa uterosacral ligamenttia vähentäen kipua ristiluun alueella tai parantaen liikelaajuutta. Tämä on indikaatio kohdun ligamenttien hoidolle. Jos oireet eivät helpota, yleensä dysfunktio löytyy esimerkiksi SI-nivelestä, m. piriformiksesta tai lannerangasta. (Stone 2007: ) Sikiön palpaatio Osteopaatit pystyvät arvioimaan sikiön asentoa sekä liikkumismahdollisuuksia kohdussa. Palpaatio vaatii harjaantumista, sillä sikiön osia voi helposti sekoittaa esimerkiksi anteriorisesti sijaitsevaan istukkaan. Palpaatiossa kohdun pitäisi tuntua pehmeältä ja myötäilevältä. Toisinaan voi tuntea sikiön vasteen kosketukselle: pieni potku, kiemurte-\n23 21 lu tai liuku pois palpoivan käden alta. Näitä sikiön tekemiä liikkeitä ei tule estää. (Stone 2007:302.) Palpaationtekniikat ovat aina helliä, eivätkä ne provosoi synnytyksen käynnistymistä. Potilaan vatsaa voi palpoida bilateraalisesti leveällä kämmenotteella. Kädet asetetaan alavatsan ja kohdun päälle. Näin hoitaja tuntee sikiön pehmeät ja kovemmat osat sekä arvioi vatsan kudosten jännityksiä. Vastaavaa palpaatiota sekä tutkimista voi toteuttaa potilaan ollessa kylkimakuulla tai istuen. (Stone 2007: 302.) Raskauden loppuvaiheilla tulevan äidin kohtua voidaan hoitaa myös tämä ollessa nelinkontin. Hoidossa osteopaatti asettuu potilaan sivulle ja asettaa kätensä potilaan vatsan ympärille. Tästä asennosta voidaan myös vaikuttaa sikiön asentoon kohdussa. Tulevan äidin ollessa nelinkontin sikiö saa maksimaalisen liikkuvuuden kohdussa ja näin tarvittaessa helpottaa sikiön asennonmuutosta. (Moeckel - Mitha 2008: 19.) M. psoas majorin bilateraalinen rentous ohjaa sikiötä kohti pikkulantiota synnytyksen aikana. Näin sikiö pääsee ohittamaan luisen lantionseudun vaikeuksitta. Useimmiten rajoituksia aiheuttavat faskiat sekä pikkulantion lihaksisto. Jos edellä mainitut kudokset sekä tulevan äidin autonominen hermosto on tasapainossa, odotukset sujuvaan alatiesynnytykseen ovat hyvät. (Moeckel - Mitha 2008: 20.) Kraniaalinen hoito Neljännen aivokammoin kompressio (CV4) -tekniikkaa voidaan käyttää yksistään tai yhdistettynä muiden kraniaalitekniikoiden kanssa. Tekniikan tarkoituksena on rentouttaa ja vapauttaa yleisellä tasolla kehon jännityksiä. (Sandler 2012: 85.) CV4 tekniikan aikana potilas makaa selinmakuulla tai kylkimakuulla (viimeinen raskaus kolmannes). Hoitaja on pöydän päässä ja kyynärvarret rentoina. Osteopaatin kämmenet ovat potilaan takaraivon molemmin puolin os occipitalen alla. Hoitajan tulee välttää om-suturan kompressoimista. Hoitaja pyrkii tuntemaan potilaan kraniaalirytmin. Kraniaaliekshalaation aikana hoitaja painaa hyvin kevyesti mediaalisesti, liioitellen normaalia kraniaalirytmiä. Hoitaja tuntee rytmin hidastuvan ja mahdollisesti myös pysähtyvän (still point), jonka jälkeen ote kevennetään. (Sandler 2012: )\n24 Osteopaattisen hoidon vaikuttavuus terveyden ylläpitäjänä raskausaikana Tässä luvussa esitellään kirjallisuuskatsauksesta esiin noussutta tutkimustietoa liittyen raskausajan osteopaattiseen hoitoon. Tutkimukset käsittelevät osteopaattisen hoidon vaikuttavuutta, sekä hoidon spesifisiä vaikutuksia kehoalueittain. Vuonna 2009 julkaistussa tutkimuksessa tutkittiin osteopaattisen hoidon (OMT) vaikuttavuutta raskaana olevien selkäkipuihin. Licciardone (D.O, M.S.,M.B.A.) ym. suorittivat tutkimuksen johon osallistui yhteensä 144 viimeisellä raskauskolmanneksella olevaa naista. Tutkimus suoritettiin Pohjois-Teksasissa, The Osteopathic Research Center yliopistossa. Osallistujat jaettiin kolmeen ryhmään joista yksi ryhmä sai normaalin raskausajan seurannan lisäksi osteopaattista hoitoa (ryhmä 1), toinen ryhmä sai normaalin raskausajan seurannan lisäksi valeultraäänihoitoa (ryhmä 2) ja kolmas ryhmä sai pelkästään normaalia raskausajan seurantaa (ryhmä 3). (Licciardone ym ) Ryhmän 1 henkilöitä hoidettiin raskausviikkojen aikana yhteensä seitsemän kertaa osteopaattisin hoidoin normaalin raskausajan seurannan yhteydessä. Yksi hoitokerta oli pituudeltaan 30 minuuttia. Hoitotekniikkoina käytettiin mm. pehmytkudostekniikoita, myofascial release - sekä ME tekniikoita sekä mobilisaatiota. Hoidon aikana läpikäytiin seuraavat anatomiset alueet: kaula-, rinta- ja lanneranka, yläaukeama ja solisluut, rintakehä ja pallean alue sekä lantio ja ristiluu. Hoidoissa ei käytetty HVLA - tekniikoita raskausaikana tapahtuvan ligamenttien joustavuuden lisääntymisen vuoksi. Myös kraniaalinen CV4-tekniikka suljettiin pois mahdollisen synnytyksen ennenaikaisen käynnistymisriskin lisääjänä. (Licciardone ym ) Tutkimuksen tulokset osoittavat, että osteopaattinen hoito yhdessä normaalin raskausajan seurannan kanssa vähentää tai hidastaa selän toimintaa häiritsevien tekijöiden syntymistä raskausajan viimeisellä kolmanneksella. Tämän tuloksen valossa Licciardone ym. pitävät osteopaattista hoitoa merkittävänä apuna selän normaalin toiminnan ylläpitämisessä raskausaikana. (Licciardone ym ) King ym. suorittivat tutkimuksen, jossa verrattiin kahta raskaana olevien naisten ryhmää. Näistä toinen ryhmä (160 naista) sai osteopaattista hoitoa raskautensa aikana, kun taas toista ryhmää (161 naista) ei hoidettu osteopaattisesti missään vaiheessa raskautta. Molemmat ryhmät sisälsivät naisia neljästä eri kaupungista. Kaikkien naisten\n25 23 synnytyksistä raportoitiin seuraavat asiat: mekoniumia sisältävä lapsivesi, ennenaikaiset synnytykset, pihtien käyttö sekä keisarinleikkaukset. (King ym ) Raskaana olevia naisia hoidettiin vaihtelevin osteopaattisin hoitotekniikoin tutkimustilanteessa löydettyjen tarpeiden pohjalta. Myös hoitokertojen määrä vaihteli potilaasta riippuen (1-18 kertaa / potilas). Käytettyjä hoitotekniikoita olivat mm. erilaiset MEtekniikat, myofaskiaaliset tekniikat, BMT-tekniikat, HVLA-tekniikat, counterstraintekniikat sekä kraniaaliset tekniikat. (King ym ) Tutkimuksen tulokset olivat tilastollisesti merkitseviä osoittaen, että osteopaattisella hoidolla oli vaikutusta synnytyksen etenemiseen. Raskausajan osteopaattinen hoito laski merkittävästi mekoniumia sisältävän lapsiveden ilmenemistä synnytyksissä. Myös ennenaikaisten synnytysten määrä oli merkittävästi pienempi osteopaattista hoitoa saaneiden ryhmässä verrattuna kontrolliryhmään. Tutkimus osoitti, että naiset siis hyötyivät raskausajan osteopaattisesta hoidosta synnytystilannetta silmällä pitäen. (King ym ) Tettambel DO, on tutkinut naisilla esiintyvää kroonista lantionseudun kipua. Tutkimuksessa hän toteaa, että naiset ovat alttiimpia lantioseudun kivuille, kuin miehet, koska naisten vartaloihin kohdistuvat enemmän muutoksia. Näitä muutoksia ovat muun muassa hormonitasapainon vaihtelu, biomekaaniset muutokset raskauden aikana, psykososiaalinen stressi sekä vaihdevuosien aikaansaamat muutokset. (Tettambel 2005.) Naisen vartalo on rakennettu erityisiin rooleihin, toteaa Tettambel. Näitä rooleja ovat muun muassa raskaudet, lastenhoito sekä kantaminen. Näin ollen eri tapahtumat haastavat naisen muskuloskeletaalista voimaa ja stabiliteettia. Tettambel kertoo niiden aiheuttavan gynekologisia ja rakenteellisia stressitekijöitä, joista syntyy pidemmän päälle erinäisiä kiputiloja sekä lantionseudun dysfunktioita. Krooninen lantioseudun kipu voi olla yhteydessä moneen eri etiologiseen tekijään. Näitä tekijöitä ovat muun muassa endometrioosi, munasarjojen kystat, verisuonten kongestio, myofaskiaalinen kipu- oireyhtymä, ärtyneen suolen oireyhtymä, virtsarakontulehtus, nefrolitiaasi (munuaiskivitauti), posturaaliset muutokset, muskuloskeletaaliset sairaudet sekä somaattiset dysfunktiot. (Tettambel 2005.)\n26 24 Alaraajan rakenteelliset muutokset voivat korostua esimerkiksi raskausaikana tai painon lisääntyessä. Sekä raskaus että painonnousu vaikuttavat osaltaan lantionpohjalihaksiin. Osteopaattiset hoitotekniikat, jotka ovat kohdistettu lantionrenkaaseen tai lantion seudun rakenteisiin, voivat ehkäistä myös myöhemmin ilmeneviä lantionseudun kipuja. Tettambel toteaa, että osteopaateilla on hyvät edellytykset hoitaa kroonista lantion-seudun kipupotilasta. Osteopaatit lähestyvät potilasta laajalla näkemyksellä kehon toiminnan ja rakenteen vuorovaikutuksesta. Lantion kivusta kärsivien naisten kohdalla tämä tarkoittaa laajempaa lähestymistä myös potilaan psykofyysisiin ja sosiaalisiin tekijöihin, joilla on mahdollisia seurauksia lantion seudun kivun syntyyn. (Tettambel 2005.) DO, John M. Lavelle (2012), on tehnyt kirjallisuuskatsauksen, jonka pohjalta hän tarkastelee osteopaattisen hoidon (OMT) käyttöä ja lieventäviä vaikutuksia somaattisiin dysfunktioihin raskausaikana. Hän toteaa, että osteopaattinen filosofia kehon, mielen ja hengen kokonaisvaltaisesta hoidosta voidaan hyvin yhdistää myös raskaana olevien hoitoon, jolloin voidaan parantaa odottavan naisen elmämänlaatua. Kirjallisuuskatsauksessa käytetyt artikkelit ja tutkimukset on haettu PubMed- ja Google Scholar - tietokannoista. (Lavelle 2012.) Seuraavissa kappaleissa käydään läpi kirjallisuuskatsauksesta esille nousseita tutkimuksia. DO, Louisa Burns, tutki jo vuonna 1907 eläimiä raskauden eri vaiheissa. Hän sai selville, että kohdunkaulan ja kohdun sähköinen stimulaatio aiheutti lihassupistuksia lannerangan eri osissa (LS- ja L2-alueella) ja päinvastoin. Hän myös totesi, että inhiboimalla LS -välin ympärillä olevia pehmytkudoksia kohdunkaulan alueen verisuonet laajenivat ja kohdunkaula laajeni. Nämä Burnsin ja myöhemmin Irvin Korrin tekemät huomiot kuvaavat hyvin kehon viskerosomaattista vuorovaikutusta ja sen merkitystä kipujen ja sairauksien synnyssä. Raskaana olevien hoidossa voidaan siis mahdollisesti hyödyntää hermoston viskerosomaattisia kulkureittejä tarpeen mukaan joko nopeuttamalla tai hidastamalla synnytystä, toteaa Lavelle. (Lavelle 2012.) Myös King ym. (2003) vahvistivat tutkimuksellaan aikaisempia tuloksia viskerosomaattisesta yhteydestä lannerangan ja kohdun välillä. Vuonna 1911 Whiting ja vuonna 1918 Hart tutkivat lannerangan alueen osteopaattisen hoidon vaikutusta synnytyksen kestoon. Molemmissa tutkimuksissa käytettiin kahta ryhmää, joista toista hoidettiin raskausaikana, kun taas toisen ryhmän naiset eivät saaneet synnytystä edeltävää osteopaattista hoitoa (OMT). Hoitoa saaneiden naisten syn-\n27 25 nytykset olivat lyhyempiä kestoltaan verrattuna kontrolliryhmään. Vaikka tutkimustulokset eivät olleet tilastollisesti merkitseviä, nämä puhuvat lannerangan hoidon vaikuttavuuden puolesta liittyen synnytyksen kestoon. Vuonna 1982 Guthrie ja Martin suorittivat tutkimuksen, johon osallistui 500 raskaana olevaa. Tutkimuksessa selvisi, että naiset, jotka saivat OMT-hoitoa lannerangan alueelle raskausaikana, raportoivat vähemmän selkäkipuja verraten ryhmään, jonka jäsenet saivat valehoitoa rintarangan alueelle. Samassa tutkimuksessa selvisi, että naiset, jotka saivat alaselän alueelle kohdistettua OMT-hoitoa synnytyksen aikana tarvitsivat verrokkiryhmää vähemmän lääkkeellistä kivunlievitystä. (Lavelle 2012.) Gitlin ja Wolf (1992) tutkivat kraniaaliosteopatian vaikutusta synnytykseen. Pilottitutkimuksessaan he onnistuivat saamaan aikaan kohdun supistelun myös kraniaalisilla tekniikoilla. (Lavelle 2012.) Muun muassa Burns on tutkinut rintarangan hoidon vaikutuksia verenkiertoon keskushermoston kautta. Koska sympaattisen hermoston gangliot sijaitsevat rangan molemmin puolin Th1-L2 alueella, rintarangan käsittely voi vaikuttaa sydän- ja verenkiertoelimistöön joko stimuloimalla tai inhiboimalla keskushermoston aktivaatiotasoa. Myös yläkaularangan osteopaattisella hoidolla on osoitettu olevan rauhoittava vaikutus sydämen toimintaan vagus-hermon kautta. (Lavelle 2012.) Rangan kurvatuurien korostuessa raskausaikana rintarangan kyfoosi korostuu ja voi rajoittaa pallean toimintaa johtaen vähentyneeseen laskimo- ja lymfapaluuseen. Koska kehon nestemäärä raskausaikana lisääntyy huomattavasti, heikentynyt nestekierto aiheuttaa herkästi turvotusta eri puolille vartaloa. Myös sikiö saattaa painaa alaraajoista tulevia laskimoita (v. cava inferior) heikentäen vielä entuudestaan laskimo- ja lymfapaluuta takaisin sydämeen. Tämän oletetaan aiheuttavan mm. pahoinvointia, päänsärkyä ja huimausta vähentyneen hapetuksen vuoksi. Osteopaatit voivat hoitaa palleaan liittyviä alueita ja käyttää erilaisia lymfakiertoa edistäviä tekniikoita auttaen kehoa ylläpitämään tai tehostamaan nestekiertoa. (Lavelle 2012.) Lisääntynyt progesteronihormonin eritys raskausaikana aiheuttaa myös nesteen kerääntymistä kehoon. Tämä voi johtaa raskaana olevan ala- sekä yläraajojen turvotteluun aiheuttaen rakenteellisia ongelmia kuten esimerkiksi rannekanavan oireyhtymän. Osteopaattisen hoidon suuntaaminen lig. transversum carpin ja rintarangan alueelle voi\n28 26 parantaa nestekiertoa ja vapauttaa somaattisen dysfunktion sekä tätä kautta vähentää yläraajoihin kohdistuvia vaivoja myös raskausaikana. (Lavelle 2012.) JAOA:ssa 2012 julkaistussa artikkelissa Lavelle toteaa, että raskausaikana osteopaattisella hoidolla voidaan parantaa kehon homeostaasia ja sitä kautta lisätä raskaana olevien naisten hyvinvointia suurten kehollisten muutosten aikana. (Lavelle 2012.)\n29 27 3 Asiakas ja palveluymmärrys Opinnäytetyömme keskiössä olivat raskaana olevat ja heidän tarpeensa. Halusimme tuottaa palvelun, - sähköisen esitteen, joka vastaa mahdollisimman hyvin asiakkaan toiveisiin. Pyrimme kuulemaan raskaana olevia ja heidän parissaan työskentelevien mielipiteitä esitettä työstäessämme. Tästä syystä koimme tärkeäksi perehtyä myös asiakaslähtöisyyttä ja palveluymmärrystä koskevaan kirjallisuuteen. Palvelu on vuorovaikutus, teko, tapahtuma, toiminta, suoritus tai valmius, jolla asiakkaalle tuotetaan tai annetaan mahdollisuus lisäarvon saamiseen ongelman ratkaisuna, helppoutena, vaivattomuutena, elämyksenä, nautintona, kokemuksena, ajan ja materian säästönä jne. (Rissanen 2005: 15.) Sähköisen palvelun lisääntyessä asiakkaiden kohtaaminen palveluympäristössä on saanut uuden haasteen. Nykyisin ostetaan, haetaan tietoa ja tuotteita netin välityksellä. Nopea toiminta ja ilman turhia hidasteluja tapahtuva palveluprosessi ovat tärkeitä asioita asiakkaalle. Sähköisen palvelun toimivuus ja sen arvostus käyttäjillä kulminoituu lopulta siihen, kun asiakkaat ja palveluiden tarjoajat lopulta kohtaavat toisensa. Asiakkaiden ja palvelun tarjoajien välinen yhteydenpito sähköisesti on osa tätä päivää. Palvelun tarjoajien on oltava näkyvillä myös sähköisessä muodossa, mikäli näkyvyyttä halutaan edistää ja pitää yllä. (Valvio 2010: ) Palvelu tuotetaan aina asiakasta varten. Työprosessissa on erotettava ideointi ja muu valmistelu ongelmanratkaisusta ja päätöksenteosta. Palvelu tehdään asiakkaalle, yhdessä asiakkaan kanssa vaihdantatilanteessa. Siksi kehittämisvaiheeseen pitäisi saada mukaan asiakasnäkökulma. Jos asiakas ei ole mukana suunnitteluvaiheessa, palvelun kehittämishankkeen tulokset jäävät tavoitteen kannalta vaatimattomiksi ja asiakas voi jäädä omine tarpeineen ulkopuoliseksi. Palvelun huonous tai hyvyys on viime kädessä asiakkaan kokemus. Asiakkaan arvioi yleensä palvelukokemusta, -tilanteesta syntynyttä tunnetta, johon liitetään palvelusuoritteeseen liittyviä odotuksia ja käytännön havaintoja. Palvelu ydinhyöty tai etu on se asia, jonka vuoksi asiakas on ryhtynyt toimimaan markkinoilla löytääkseen ratkaisun ongelmaansa. Hän on lähtenyt liikkeelle jonkun pulman tai tilanteen vuoksi. Hän etsii tilanteeseen tuotetta, palvelua tai niiden yhdistelmää, joilla edesauttaa ongelmatilanteen hoitamista. (Rissanen 2005: 15-17, 21, )\n30 28 Palvelun tuottajalla on usein erilainen näkemys palvelun onnistumisesta. Palvelun tarjoajan näkökulmasta katsottuna hyvä, asiakkaan tarpeet täyttävä palvelu tarjoaa monia ainutlaatuisia asioita. Hyvällä palvelulla sen tuottaja voi esimerkiksi aikaansaada yritykselle parempaa kannattavuutta ja asiakkaalle parempaa elämänlaatua. Lisäksi tuottaja voi saavuttaa jäljittelemättömän, ainutlaatuisen kilpailuedun, jolla se erottuu kilpailijoistaan. (Rissanen 2005: 16.)\n31 29 4 Opinnäytetyön tavoite, tarkoitus ja kehittämiskysymykset Opinnäytetyön tavoite on edistää raskaana olevien hyvinvointia lisäämällä sekä heidän että terveydenhuollon ammattikunnan tietoa osteopaattisesta hoidosta. Opinnäytetyön tarkoituksena on kehittää Suomen Osteopatiayhdistyksen www-sivujen yhteyteen sähköinen esite, joka käsittelee raskausajan osteopaattista hoitoa. Esitteessä selvennetään milloin raskaana oleva hyötyy osteopaattisesta hoidosta. Lisäksi esitteessä kerrotaan millaisia vaivoja osteopaatit hoitavat ja mitä hoitokäynnillä tapahtuu. Esite sisältää myös ohjeet hoitoon hakeutumista varten. Yhteistyökumppanina Suomen Osteopatiayhdistys on luotettava väylä tiedonjakeluun. Näin takaamme myös sen, että esitettä päivitetään tarvittaessa. Yhdistyksen sivuilla näkyvä esite on helposti löydettävissä raskaana oleville, terveydenhuollon ammattihenkilöille ja lisäksi se tukee valmistuneita sekä vielä opiskelevia osteopaatteja raskaana olevien hoitoon liittyvissä kysymyksissä. Esitteen tulee olla helposti tulostettavassa muodossa, jolloin tiedon jakelu tapahtuisi niin sähköisenä kuin paperiversiona. Yleisesti www-sivujen hyödyllisyys tulee näkymään raskaana olevien osteopatian tunnettavuuden lisääntymisenä sekä mielenkiinnon heräämisenä kohdeyleisössä ja tätä kautta asiakaskunnan kasvuna. Raskaana olevat ja synnyttäneet naiset pystyvät hyödyntämään opinnäytetyömme tuotosta eli sähköistä esitettä etsiessään omatoimisesti tietoa internetistä. Työelämässä esitettä pystyvät hyödyntämään erityisesti neuvolan henkilökunta, kätilöt ja sairaanhoitajat. Esite helpottaa terveydenhoitoalalla työskentelevää henkilökuntaa hoitoon ohjaamisessa ja tulevia äitejä hoitoon hakeutumisessa. Kehittämistehtävät: 1. Millaisia tarpeita raskaana olevien hoidolle haastatteluun osallistuvat raportoivat? 2. Millaisia ehdotuksia haastateltavilla on sähköisen esitteen sisältöön liittyen? Ensimmäiseen ja toiseen kehittämistehtävään vastattiin teemahaastattelun avulla. Haastatteluaineistoa analysoimalla ja kirjallisuuskatsauksen pohjalta kehitettiin sähköisen esitteen raakaversio.\n32 30 3. Millaisia kehittämisehdotuksia haastatteluun valituilla on sähköisen esitteen raakaversion sisältöön, ulkoasuun, käytettävyyteen ja selkeyteen? Kolmanteen kehittämistehtävään vastattiin lähettämällä teemahaastatteluun osallistuneille esitteen raakaversio sekä palautelomake sähköpostitse. Palautelomakkeista saatuja vastauksia analysoimalla esite muokattiin lopulliseen muotoonsa.\n33 31 5 Opinnäytetyön menetelmälliset lähtökohdat 5.1 Opinnäytetyön prosessi ja etenemä Opinnäytetyösopimus (liite 1) tehtiin Suomen Osteopatiayhdistyksen kanssa. Opinnäytetyön ideaseminaari pidettiin syyskuussa 2011, jolloin tapahtui aiheen selkeytyminen sekä jonkin verran myös aiheen rajausta. Ensimmäinen yhteydenotto yhdistykseen tapahtui lokakuussa Opinnäytetyön yhteyshenkilönä oli yhdistyksen puheenjohtaja. Keväällä 2012 keräsimme aineistoa ja hioimme opinnäytetyön suunnitelmaa. Suunnitelmaseminaari pidettiin toukokuussa Kirjallisuuskatsauksen aineisto kerättiin ja analysoitiin aikavälillä kesä - marraskuu Kirjallisuuskatsauksen avulla selvitettiin millaisia raskausajan vaivoja osteopatialla voidaan hoitaa. Tutkittua tietoa kerättiin eri lähteistä käyttäen muun muassa PubMed - ja Cochrane Library tietokantoja. Lisäksi perehdyimme saatavilla olevaan osteopaattiseen kirjallisuuteen liittyen raskausajan muutoksiin ja hoitoon osteopaattisesta näkökulmasta. Opinnäytetyövaiheen ideointi 9-12/2011 Teemahaastatteluiden teko 10-11/2012 ja litterointi Sähköisen esitteen raakaversion tuottaminen 11/2012 Opinnäytetyön ideaseminaari 9/2011 ONT:tä koskeva sopimus Metropolia AMK & Suomen Osteopatiayhdistys 9/2012 Palautteen kerääminen sähköisen esitteen raakaversiosta 1/2013 Keskustelu aiheesta Suomen Osteopatiayhdistyksen puheenjohtajan kanssa 10/2011 kirjallisuuskatsauksen laatiminen 6-11/2012 Raakaversion muokkaus palautteen perusteella & valmiin esitteen julkaisu 1/2013 Opinnäytetyön suunnitelman työstäminen 1-4/2012 Suunnitelmaseminaari 5/2012 ONT:n raportin kirjoittaminen 2-4/2013 Opinnäytetyön esittäminen ja julkaiseminen 4-5/2013 Kuvio 1. Opinnäytetyön eteneminen. Ennen teemahaastattelun tekoa haastateltavia lähestyttiin sähköpostitse (liite 2), jossa heille selvennettiin opinnäytetyön tarkoitus ja mihin haastatteluja tullaan käyttämään. Haastattelukysymykset esitestattiin syyskuussa 2012, jonka jälkeen kysymyksiin tehtiin tarvittavat korjaukset. Varsinaiset haastattelut tehtiin lokakuussa Kaikilta haasta-\nOpas raskauden aikaiseen ja synnytyksen jälkeiseen liikuntaan\nOpas raskauden aikaiseen ja synnytyksen jälkeiseen liikuntaan 1 Sisällys Raskauden aikainen liikunta s.5 Kestävyyskunto harjoittelu ja terveysliikuntasuositus s. 6 Vatsalihasharjoittelu s. 7 Lantionpohjan\nKehonhuolto-opas. Itsehieronta ja -mobilisointi\nKehonhuolto-opas Itsehieronta ja -mobilisointi Itsehieronnan ja -mobilisoinnin tarkoitus on parantaa liikuntaelimistön pehmytkudosten terveyttä ja liikkuvuutta, sekä kehittää yleistä kehontuntemusta. Tämä\n1 2 C = compression = puristava kuormitus, jonka suuntautuu välilevyyn kohtisuoraan Aiheutuu pääosin vartalonlihasten jännityksestä ja ylävartalon painosta (+ ulkoisesta kuormasta). Selkärangan heikko\nTERVEYS 2000. Tutkimus suomalaisten terveydestä ja toimintakyvystä OIREHAASTATTELU\nTERVEYS 2000 Tutkimus suomalaisten terveydestä ja toimintakyvystä OIREHAASTATTELU Vastaajan nimi: Haastattelijan tunnus: T2003 1 Eräät sairaudet aiheuttavat tyypillisiä oireita. Lääkärintutkimuksen valmistelemiseksi