Laajakaistaa koko Kouvolaan sivu 3 - PDF\nLaajakaistaa koko Kouvolaan sivu 3\nDownload "Laajakaistaa koko Kouvolaan sivu 3"\n1 Laajakaistaa koko Kouvolaan sivu 3 Liikuntapalvelut on kaupungin runsaudensarvi sivu 5 Ketterä kumppani Kiehtova kaupunki Ikäihmisten neuvoston suuret haasteet sivu 8 Kodikas Kouvola Päivähoitopaikkaa voi hakea sähköisesti sivu 10 Liikenne rullaa kiertoliittymissä sivu 13 Asiakkaat äänestivät Valkealan kirjaston voittoon sivu 14\n2 2 KODIKAS KOUVOLA Kuva selekti KAUPUNGIN YHTEYSTIEDOT Virastot avoinna klo 9-15 ja ellei toisin mainittu kaupungintalossa Torikatu 10, Kouvola Postiosoite: PL 85, Kouvola Laskutusosoite: PL 22, Myllykoski Yleissähköposti Sähköpostit henkilöstölle muotoa Vaihde (avoinna ma-pe klo 8-16) * Haasteena uudet rakenteet? Kuntien yhdistyminen ei ole ratkaisu, se on vasta mahdollisuus. Yhdistymisen onnistuminen mitataan siinä, kuinka sen mahdollistamia rakenteellisia uudistuksia kyetään käytännössä toteuttamaan. Julkinen keskustelu on ollut vilkasta. Sen perusteella syntyvä mielikuva kaupungista on turhankin värittynyt. Käytännössä Kouvola kulkee uudistusten eturintamassa. Meillä on hyvä kaupunki ja moniin muihin kaupunkeihin nähden monipuoliset ja laadukkaat palvelut. Uusi kaupunki on nyt toiminut vasta reilun puolen vuoden ajan. Useita merkittäviä rakenneuudistuksia on jo käynnistetty. Kaupunginvaltuusto on päättänyt energiayhtiöiden järjestelyistä, joilla vahvistetaan energiakonsernin kilpailukykyä ja varaudutaan uusiin työpaikkainvestointeihin sekä palvelurakenteen uudistamiseen. Elinkeinoyhtiöiden uudelleenjärjestelyllä haetaan tehokkaampaa ja asiakaslähtöisempää toimintatapaa yrityspalveluiden järjestämiseen. Valtuuston hyväksymä terveydenhuollon strategia on nostanut Kouvolan valtakunnalliseksi esimerkiksi siitä, kuinka väestön vanhenemisen haasteisiin voidaan tulevaisuudessa vastata. Strategian muuttamisessa käytännön toiminnaksi riittää vielä tehtävää. Kaupungin omistamien 4300 vuokraasunnon hallintoa ollaan uudistamassa. Viime kokouksessaan valtuusto perusti kolme liikelaitosta palvelutuotantoon. Ei ihan vähäisiä päätöksiä. Mikään näistä ei olisi syntynyt ilman kuntien yhdistymistä. Tulevaisuuden haasteet ovat kuitenkin kovia. Väki vähenee ja ikääntyy ja teollisuuden rakennemuutos jatkuu. Tässä tilanteessa ei voida jäädä poteroihin makaamaan, vaan uudistuksia on jatkettava ennakkoluulottomasti. Kaupungin kehittäminen ja palvelujen turvaaminen kulkevat käsi kädessä taloudellisten resurssien vahvistamisen kanssa. Kouvolan kaupungin tiedotuslehti Lauri Lamminmäki kaupunginjohtaja Lehti ilmestyy 4 kertaa vuodessa. Lehti jaetaan ilmaisjakeluna koteihin. Lehteä saa myös kaupungin yhteispalvelutoimistoista. Julkaisija Kouvolan kaupunki / Viestintä Kaupungintalo, PL 10, Kouvola, puh Päätoimittaja Yhteyspäällikkö Anne Käki Toimittajat Ulla Askola, Tuija Hanski, Taru Hirvonen, Tarja Hurtta, Matti Korolainen, Kirsi Laakso, Sanna Laukkanen, Marjo Luomi, Eero Mattila, Tarja Rossi, Esa Siikaluoma, Kristiina Sihvonen, Anne Sironen, Jenni Tani, Tuula Typpö, Heli Veripää, Jaana Vuorio-Palmumaa Kannen kuvat Johannes Wiehn Kuvaajat Ulla Askola, Elina Beekmann, Tuija Hanski, Tarja Hurtta, Anne Käki, Sonja Heikkilä, Kirsi Laakso, Tea Salonsaari-Eloranta, Anne Sironen Taitto ja Painopaikka Kouvolan Sanomat/Mainospalvelu ja Lehtikanta Palautetta lehdestä voi lähettää sähköpostilla osoitteeseen " Kirjaamo Kaupunginhallitus * Kaupunginjohtaja Lauri Lamminmäki Johdon sihteeri Eeva Forsman Elinkeinotoimen kaupunginjohtaja Aimo Ahti Johdon assistentti Maarit Huovinen Yhteispalvelutoimistot avoinna ma klo 13-17, ti-pe Elimäki Vanhamaantie Jaala Salparinteentie 1 A Keltakangas Keltakankaantie , Kouvola Torikatu , Kuusankoski Valtakatu , Valkeala Kustaa III tie Kouvolan matkailu Kaupungintalo,Torikatu 10 A, 1.krs Matkailuneuvonta ja asiakaspalvelu , Kokous- ja vapaa-ajantilat / Tilojen vuokraus * Kuusankoskitalo,Voikkaan seuratalo ja Hiiskula Kouvola-talo ja Tuulensuoja Liikuntatilat ja Vahtamapää , Elinkeinopalvelut Kouvola Innovation Oy, Vartiotie 4, Kouvola Kouvolan Yritysmagneetti Oy, Käsityöläiskatu 4, Kouvola Kuusankosken Kehitys Oy, Kauppalanaukio 3, Ksnk (05) EBIC Oy, Ässätorni, Ilmarinkuja 3, Kouvola Maaseutupalvelut Lomitusasiat Anjalankosken maaseutuyksikkö Elimäen maaseutuyksikkö Jaalan maaseutuyksikkö Valkealan maaseutuyksikkö Tekninen ja ympäristöpalvelut Valtakatu 33, Kuusankoski * Päivystysnumero virka-ajan jälkeen Kaavoitus, Tontit, Rakennusvalvonta Kadut, Puistot, Ympäristönsuojelu, Jätehuolto Terveysvalvonta, Eläinlääkäripalvelut Kouvolan Vesi, Savonkatu 15, Kouvola Vikailmoitukset 24 h Vesi- ja jätevesilaskutus, liittymissopimukset , , Vuokrataloyhtiöt Ankkapurhan Kiinteistöt Oy, Anjalankoski * Kiinteistö Oy Okanrinne, Kuusankoski * Kiinteistö Oy Valkealan Kotola, Valkeala * Kouvolan Vuokratalot Kiinteistö Oy Elimäen Vuokrakiinteistöt Oy, Elimäki Jaalan Vuokratalot Oy, Jaala Terveydenhuolto Sairaankuljetus *112 Päivystys Kuusankosken aluesairaalassa ma-pe klo ja la-su 8-22 ja joka päivä klo (05) Potilasasiamies Vastaanottotoiminta Ajanvaraus, Keltakangas Ajanvaraus, Kouvola Ajanvaraus, Koria Ajanvaraus, Elimäki Ajanvaraus, Kuusankoski Ajanvaraus, Valkeala Ajanvaraus, Jaala Ajanvaraus, Voikkaa Suun terveydenhuolto Ajanvaraus Työterveyshuolto Ajanvaraus Kotihoito ja vanhuspalvelut Seniori-info Vammaispalvelut Vammaispalvelutoimisto Kaupungin eläinlääkärit Anjalankoski Hannu Pajulahti Marko Finne Elimäki: Veli-Matti Sorvo Markku Hämäläinen Iitti, Jaala: Taina Rautell Kouvola: Sami Rajala Valkeala: Mikko Vesanen Aikuissosiaalityö Inkeroisten sosiaalipalvelutoimisto Jaalan yhteispalvelutoimisto Kouvolan sosiaalipalvelutoimisto Kuusankosken sosiaalipalvelutoimisto * Korian sosiaalipalvelutoimisto Valkealan sosiaalitoimisto * Lapsiperhepalvelut / Kouvolan perheneuvola Kouvolan toimipaikka Kuusankosken toimipaikka Inkeroisten toimipaikka Lastensuojelun avopalvelut Neuvonta Perheoikeudelliset palvelut Johtava lastenvalvoja Lasten sijaishuolto Johtava sosiaalityöntekijä Lasten ja nuorten palvelut, Kustaa III tie 10, Valkeala Perusopetus Eija Skyttä Varhaiskasvatuspalvelut pohjoinen alue Eira Vaurula keskinen alue Marja Laherto eteläinen alue Sirpa Nikkinen Nuorisopalvelut Martta Hankilanoja Nuorisokeskus Anjala Kulttuuri- ja vapaa-aikapalvelut Kouvolan kaupungin museot Kouvolan taidemuseo Kansalaisopisto Pääkirjasto Ks. tarkemmat yhteystiedot: tai Eniron Kouvolan Seutu puhelinluettelosta 2009\n3 KODIKAS KOUVOLA 3 Laajakaistaa koko Kouvolaan Monen kouvolalaisen postiluukusta putosi kesän aikana kysely, jolla selvitettiin haja-asutusalueiden kotitalouksien ja yritysten tarvetta tulevaisuuden 100 Mb/s valokuituiselle laajakaistayhteydelle. Vastausten perusteella kysyntää olisi runsaasti. Pitäisikö laajakaistayhteyden olla hyvinvointiyhteiskunnan peruspalvelu? Kesän aikana Kouvolan haja-asutusalueen asukkailta ja yrittäjiltä kysyttiin alustavaa kiinnostusta hankkia valokuituyhteys tulevaisuudessa. Kyselyyn saapui 1383 vastausta. Vastaajista neljä viidestä oli asiasta kiinnostunut ja heistä 16 % piti toimivaa laajakaistayhteyttä työn tai vapaaajan kannalta välttämättömyytenä. Vain 6 % kotitalouksista ei ollut lainkaan kiinnostuneita yhteyden mahdollisesta hankinnasta. Haja-asutusalueella toimivan laajakaistayhteyden merkitys korostuu syrjäisen seudun elinvoimaisuuden kehittämisessä. Moni maatalousyrittäjä joutuu asioimaan viranomaisten kanssa Internetissä. Verkossa tavoittaa myös useita kaupallisia ja julkisia palveluita, jotka muuten voivat sijaita kymmenien kilometrien päässä. Verkkokyselyn kautta annetusta palautteesta ilmeni myös monen toive tehdä etätyötä kotoa tai vapaa-ajanasunnolta käsin. Jos laajakaistayhteys olisi riittävän nopea ja luotettava, voisi vastaajien mukaan nykyistä yritystoimintaa parantaa tai perustaa uutta. Myös moni vapaa-ajanasukkaista harkitsisi vakavasti pysyvää muuttoa seudulle. Nykyiset langattomat sekä vanhat kuparikaapeliyhteydet koetaan riittämättömiksi niiden hitauden tai muuten huonon toimivuuden takia. Lisäksi palveluntarjoajia on haja-asutusalueilla vähän ja siksi hintakilpailua ei synny - vaihtoehtoja siis kaivataan. Kyselyn tulosten ja muun kartoitustiedon perusteella Kouvolan kaupungin elinkeinotoimi laatii syyskuun aikana yhdessä Kymenlaakson liiton kanssa hakemuksen Viestintävirastolle rahoitusta varten. Päätöksiä on odotettavissa ensi vuoden alussa. Ensimmäisiä valokuituhankkeita päästään toteuttamaan mahdollisesti jo ensi kesänä. Hankkeissa kaupunki ei ryhdy itse laajakaistaoperaattoriksi, vaan toimii yhteistyössä teleoperaattorien tai mahdollisesti perustettavien valokuituosuuskuntien kanssa. Koko Kouvolan seutua koskeva Laajakaista hanke on osa kansallista hanketta, jonka tavoitteena on saada laadukkaat, kohtuuhintaiset ja huippunopeat laajakaistayhteydet kattavasti koko Suomeen. Tällöin tilaajayhteydet olisivat kiinteästi tai langattomasti saatavissa enintään kahden kilometrin etäisyydeltä runkoverkosta kaikkiin kotitalouksiin ja yrityksiin. SL Lisätietoja hankkeesta: Laajakaista l nopea tiedonsiirtoyhteys, joka mahdollistaa tietoverkoissa olevan aineiston ja palvelujen käytön l Suomessa laajakaistayhteydeksi sanotaan nopeudeltaan yli 256 kbit/s Internet-yhteyttä l yleisin yhteysnopeus Suomessa tällä hetkellä on 2 Mbit/s l käytössä useita kiinteitä ja langattomia teknologioita, joista valokuitu on yksi Valokuitu l hiuksenhieno, lasista valmistettu optinen johdin l tiedonsiirtokyky on valtava kuparikaapeliin verrattuna l ei ole altis sähkömagneettisille häiriöille eikä aiheuta niitä itse l sähköverkon tai ukkosen aiheuttamat ylijännitteet eivät häiritse l lasinen kuitu ei johda sähköä eikä säteile ympäristöön l ylläpito on edullista ja käyttö turvallista l yhteyden ylikuuluminen ja salakuuntelu on käytännössä mahdotonta l nykymuotoisen tietoliikenteen ehdoton edellytys Lähde: Yksityisten tiekuntien hoidossa on Satoja kilometrejä maanteitä Kouvolan entisten kuuden kunnan alueella on 1.102,5 km kilometriä yksityisten tiekuntien hoitamia maanteitä. Jokaisella kunnalla oli omanlaisensa sopimukset ja käytännöt tiekuntien kanssa. Uuden Kouvolan ensimmäisenä vuonna on laadittu yhteisiä pelisääntöjä. Tänä vuonna haki kunnossapitoavusta Kouvolan kaupungilta 428 tiekuntaa. - Maaseudun teihin panostetaan uudessa Kouvolassa. Kaupunki on laaja ja yksityisillä maaseututeillä rullaa paljon erilaisia kuljetuksia tavallisen liikenteen lisäksi. Siksi on tärkeää taata tiekunnille riittävät resurssit teiden hyvässä kunnossa pitämiseen. Meillä täällä Ummeljoen Sipilänmäellä Rautakorven yksityistielle saatiin tienpitoon Kouvolalta huomattavasti suurempi summa euroja kuin Anjalankosken aikana. 7 kilometrin tiellämme on 70 osakasta, joiden tiemaksut riippuvat aina kaupungilta saatavasta tuesta, selvittää tiekunnan puheenjohtaja Jukka Naukkarinen. - Yksityistien ylläpito on taitolaji, joka vaatii osakkailtaan yhteispeliä. Ympäri maata löytyy niitä riitaisia tiekuntia, joissa vuosikymmenten takaiset erimielisyydet vaikuttavat painolastina tämän päivän tienhoitoon. Meillä puhalletaan yhteen hiileen ja se näkyy tiemme mallikkaassa korjaus- ja kunnostustyössä. Kolmena kesänä olemme mm. panostaneet pölyhaitan torjumiseen suolauksella. Se on ollut tärkeä viihtyvyystekijäkin. - Kilometrin mittaisten tiekuntien yhdistäminen isommiksi kokonaisuuksiksi olisi tätä päivää. Tien hoidon, esim. lumitöiden kannalta se olisi järkevää ja kustannustehokasta. Kaupunki kaavailee Uotilanmäeltä kilometrin tienpätkän liittämistä meidän tiekuntaan. Kannatamme liitosta kunhan liitettävä tie on yhtä hyvässä kunnossa kuin omat tiemme, ettemme joudu heti mittaviin kunnostustöihin omalla kustannuksella, tähdentää taloustarkka Naukkarinen. Hänellä on monta rautaa tulessa. Luomuviljelijä on muuttanut sikalansa Pihapirtiksi, 120 hengen juhlatilaksi, ja käynnistelee maatilamatkailua. Sen lisäksi hän toimii sähköalan yrittäjänä, joten piuhat tiekunnan puheenjohtajanakin pysyvät hyvin käsissä. UA - Rautakorven tiekunnan 7 kilometrin tiet ovat niin hyvässä kunnossa, että 8 säännöllistä hevosharrastajaa maksaa meille tien käyttömaksua. Oma liikennemerkki toivottavasti höllää autoilijoiden kaasujalkaa, toivoo Jukka Naukkarinen. Yksityistiet l yksityisteitä on Kouvolassa n km l perustettuja tiekuntia n l yksityistiet ovat tärkeä osa maaseudun kuljetusverkostoa l merkittäviä mm. metsätaloudelle, matkailulle ja harrastustoiminnalle l tielautakuntana toimii maaseutulautakunta l toimitusasiat hoitaa yksityistiejaosto l yhteyshenkilö yksityistiekoordinaattori l lautakunta mm. jakaa yksityistieavustuksia l avustuksen voi saada järjestäytynyt yksityistie (tietoimituksella perustettu) l ehtona myös vakituinen asutus (pelkkä mökkitie ei saa avustusta) l avustuksia varten v talousarviossa l kunnossapitoavustuksia myönnetty 436 tiekunnalle, yht. n l perusparannusavustuksia jaettiin 50 tiekunnan hankkeelle, n l N eurolla kaupunki on hoitanut yksityisteitä l lähes kaikki hakemukset hyväksyttiin (17 hylättyä)\n4 4 KODIKAS KOUVOLA Nuorisopalveluissa hyvä meininki Nuorisossa se on Kouvolankin tulevaisuus. Yhdistyneiden kuntien nuorisopalvelut ovat sulautuneet hienosti yhteen. Nuorten tätä päivää ja tulevaisuutta rakennetaan hyvällä meiningillä. 18 nuoriso-ohjaajan voimin nuorisolle on tarjolla monipuolista tekemistä ympäri Kouvolaa 13 nuorisotalossa sekä Utin monitoimihallissa ja Oravalan koululla. Siellä yhdessä vanhempainyhdistyksen kanssa järjestetään Teiniperjantaita luokkalaisille ja 7-luokkalaisista 17 vuotiaisiin on omat ajat taloilla. Noin kolmeen tuntiin mahtuu niin toiminnallinen osuus kuin aikaa yhdessäoloon ja pelailuun. Taloilla kävijät hankkivat viiden euron vuosittaisen nuokkarikortin. Siihen sisältyy vakuutus, ohjaus ja liikunta. Erityiskerhoissa vuosimaksu on 25 euroa. - Nuorisotyö kouluilla laajeni Anjalankoskelta uutuutena koko Kouvolaan. Nuoriso-ohjaajat toimivat tuntia viikossa kahdeksalla yläasteella ja Kouvolan seudun ammattioppilaitoksella. He mm. tukevat koulua kasvatustehtävissä, vahvistavat yhteisöllisyyttä ja vuorovaikutustaitoja, parantavat ilmapiiriä sekä toimivat kuuntelijana, tukijana ja rohkaisijana. Yhteistyötä tehdään niin opettajien, opojen kuin tukioppilaidenkin kanssa. Monasti ongelmatilanteissa ja häiriökäyttäytymisessä nuoren on helpompi purkautua nuoriso-ohjaajalle kuin opettajalle, tietää nuorisopalvelun koordinaattori Anne Pänkäläinen. - Päihteettömät perjantait nuorisotaloilla ovat myös uusi toimintamuotomme. Yli 13-vuotiaille järjestetään eri teemoilla toimintaa kilpailuista bändi-iltoihin, liikuntatapahtumista diskoihin. Esimerkiksi suosikkiyhtye Sunrise Avenue esiintyy Kouvolan Kuntotalolla. - Marraskuussa Myllykosken Viialantielle aukeava sisäskeittirata on herättänyt runsaasti kiinnostusta. Uusia asioita nuorten kanssa pitää olla vireillä, jotta heidän mielenkiintonsa säilyy. Talotoimikunnat ja kansainvälinen toiminta tuovat taas uutta meininkiä toimintaamme, arvioi Pänkäläinen. Koordinaattori Leila Mukkila lisää vielä, että uusi nuorisovaltuusto on aloittanut aktiivisesti toimintansa. Kaupungin nuorisopalveluiden toiminnasta on valmistumassa yleisesite ja mahdollisesti myös sen kieliversiot. UA Tarkemmat tiedot, nuorisotalojen aikataulut yms. www. kouvola.fi/nuoriso Voikkaalla nuorisotilat ovat siirtyneet ikkunattomasta kellarista seuratalon valoisiin saleihin. Suositun biljardin vanha pöytä uusittiin ja lisäksi hankittiin tämä uusi pöytä, jota ihastelemassa koordinaattori Anne Pänkäläinen (oikealla) nuoriso-ohjaajien kanssa Kouvolan TUNNE-ryhmä luovuttaa jälleen kerran vetävän menokortin kaikille Kouvolan 9-luokkalaisille, yhteensä noin 1122 kpl:ta. Viikkorahat eivät tämän kuittikortin käytössä kulu, sillä korttiin sisältyvät tapahtumat ovat kaikki täysin ilmaisia. Mitä tuo huipputarjous sitten pitää sisällään? Tunnetta kaikille aisteille: hauskoja näytelmiä, virtuoosimaista musiikkia, visuaalisia elämyksiä, aikamatkoja historiaan, wii-pelejä, bändikerhoja, monenlaista mukavaa yhdessäoloa kavereiden kanssa. Siis toisin sanoen vapaa pääsy kaikkiin kulttuurin järjestämiin tapahtumiin. Kortin moderni ulkoasu on suunniteltu Kouvolan pääkirjaston Mediamajassa. Haastateltavana seuraavassa projektityöntekijä Elina Beekmann. Mistä syntyi idea kuittikorttiin? Suunnitellessamme uutta ulkoasua kortille Mediamajassa heitettiin ilmaan paljon erilaisia vaihtoehtoja, mutta mikään ei tuntunut olevan hyvä, koska korttiin kuului kauhean paljon tietoja ja tekstiä. Lopulta päädyttiin kuittiin, koska siinäkin on paljon tietoja ja tekstejä, mutta siitä huolimatta me kaikki osataan lukea sitä aika ohimennen. Nyt menoksi, ysit! Onko K9-kuittikortilla mielestäsi oikeasti käyttöä nuorten keskuudessa? Toivoisi ainakin olevan, näkyyhän se kuitissa, mustaa valkoisella minkälaisesta tarjouksesta on kysymys. Mielestäni on hienoa, että nuorille on annettu mahdollisuus itse päättää ja halutessaan harrastaa kulttuuria mielin määrin. Uskon, että pitkällä tähtäimellä tämmöinen positiivinen lähestyminen on kaikille hyödyksi ja nuoretkin osaavat sitä arvostaa. Kuitin suunnittelu oli sinulle tilaustyö, mitä toimenkuvaasi normaalisti kuuluu? Visuaalinen ilmaisu. Yritän antaa sen eteenpäin mitä itse olen oppinut (kuvataide, lavastus ja animaatio). Mutta ennen kaikkea pyrin rohkaisemaan ihmisiä ilmaisemaan itseään visuaalisesti juuri hänelle ominaisella tavalla ja tekniikalla ja jakamaan sitä muidenkin kanssa. Mitä nuorille tarjotaan Mediamajassa (pääkirjaston alakerrassa)? Kulttuurin tekemistä ja siitä nauttimista nykyaikaisin keinoin. l mahdollisuus käyttää erilaisia uusia tietokoneohjelmia itsenäisesti tai opastettuna l mahdollisuus osallistua työpajoihin, kursseille, kerhoihin (mediakasvatus, luova kirjoittaminen, videokuvaus, lavastus, animaatiotuotanto ja musiikinopetus) l Paikka missä nuoret voivat järjestää konsertteja, näyttelyitä, peli-iltoja, kaikenlaisia tapahtumia ja toimintaa. TR Tiedot osoitteessa mediamajakouvola.blogspot.com Mediamajan rytmiryhmä Harri, Heli, Niilo ja Elina tarjoavat yseille menevää meininkiä. TUNNE- ryhmä: Kouvolan kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto, Kirjaston Mediamaja, Kouvolan kaupungin museot, Kouvolan kulttuuritalot, Kouvolan kulttuuritoimi, Kouvolan teatteri, Kymi Sinfonietta, Pohjois-Kymen musiikkiopisto. Kouvolassa kysellään lasten ja nuorten hyvinvoinnista Kouvolan kaupungissa valmistellaan lasten ja nuorten hyvinvointisuunnitelmaa, jonka on määrä valmistua vuoden 2009 aikana. Hyvinvointisuunnitelma sisältää lastensuojelulain mukaisen lastensuojelusuunnitelman sekä lapsi- ja nuorisopolitiikan kehittämisohjelman mukaisen lapsija nuorisopoliittisen ohjelman. Hyvinvointisuunnitelma on sekä strateginen että konkreettinen toimintaohjelma. Se kattaa laajasti eri toimialojen toiminnan ja palvelut, jotka liittyvät lasten ja nuorten kasvuoloihin ja heidän hyvinvointiinsa. Suunnitelman laadinta on eri toimialojen ja toimijoiden yhteistyöprosessi. Kouvolalaiset voivat olla mukana suunnitelman tekemisessä osallistumalla ajalla kyselyyn Kouvolan kaupungin kotisivuilla olevien linkkien kautta. Kysymykset on suunnattu erikseen lapsille, nuorille ja aikuisille. Kysymykset koskevat mm. sitä, mitä kuuluu kouvolalaisille lapsille ja nuorille, mitkä asiat ovat hyvin ja mitkä voisivat olla nykyistä paremmin, minkälaista apua tai tukea toivotaan aikuisilta ja mihin asioihin perheet kaipaavat neuvoja ja tukea. KS\n5 KETTERÄ KUMPPANI 5 Monipuolisesti vauvasta vaariin, mukavasti murkusta muoriin Liikuntapalvelut on kaupungin runsaudensarvi Uusi Kouvola tarjoaa nyt entistä paremmat mahdollisuudet liikunnan riemuihin. Kaupungin syrjäisempiinkin osiin on perustettu liikuntaryhmiä. Liikuntapalvelun kuten vesijuoksun tai kuntosalin voi myös valita joustavasti vaikka työmatkansa varrelta. - Positiivista palautetta olemme saaneet esim. siitä, että jaalalainen kaupungin keskustassa työskentelevä voi kätevästi työpäivänsä päätteeksi osallistua Kouvolan keskustassa järjestettävään liikuntapalveluun. Liikuntapalvelujemme kirjo lapsille, työssäkäyville, työttömille, eläkeläisille ja erityisryhmille on niin runsas, että jokaiselle varmasti löytyy jotain ympäri laajaa kaupunkiamme. Kaupungin kannattaa satsata siihen, että porukat saadaan liikkeelle. Onhan se pidemmän päälle tehokasta ennaltaehkäisevää terveydenhoitoa, tietää terveysliikuntaohjaaja Kirke Sipiläinen. - Uutuuksiakin on keksittävä, jotta niidenkin kaupunkilaisten, jotka palvelujamme eivät käytä, mielenkiinto liikkumiseen saadaan heräämään. Perheet ovat nykyisin niin kiireisiä töidensä, koulujensa ja harrastustensa kanssa, ettei yhteistä aikaa tunnu juuri löytyvän. Päätimme antaa perheille mahdollisuuden ainakin harrastaa koko porukalla samaan aikaan samassa paikassa. Lapset voivat liikkua ohjatussa liikuntakerhossa, äiti hikoilla kuntosalilla ja isä hioa lihaskuntoa vesiliikunnassa. Myös personal trainer on muutaman kerran mukana antamassa vinkkejä aktiiviliikkujille sekä liikuntaharrastustaan aloitteleville. Perheliikuntapaketin tarjoamisen on mahdollistanut yhteistyö seurojen kanssa eli osa siihen kuuluvasta toiminnasta on heidän tarjoamaansa, osa meidän. Perheliikuntamme ansiosta perheille jää enemmän yhdessäoloaikaa, kun kukin ei säntäile harrastamassa eri paikoissa eri aikaan, kertoo liikuntatoiminnan palvelupäällikkö Tarja Alamattila. - Opastukset ja testit ovat olleet suosittuja. Esim. vesijuoksussa, kuntosaliharjoittelussa ja sauvakävelyssä opastamme asiakkaat lajien perustietojen ja taitojen kautta harrastamaan omatoimisesti. Kävelytestissä mitataan hengitys- ja verenkiertoelimistön suorituskykyä kahden kilometrin reippaan kävelyn ohessa. Asiakas voi osallistua eri puolilla kaupunkia eri aikoina järjestettäviin testeihin ja seurata näin kuntonsa kehittymistä. Kahdeksan kerran kuntosalistartti on taas oiva tapa aloittelijoille päästä sisään kuntosaliharjoittelun tehokkaaseen maailmaan, sanoo Alamattila. - Jatkuvasti kasvavat ylipainoasiat on huomioitu myös meillä liikuntapalveluissa. Painonhallintakursseilla annamme vinkkejä ravinnosta ja liikunnan tärkeydestä viidellä luentokerralla. Samalla kokeilemme viittä mielekästä liikuntalajia. Painonhallintaryhmiä on kaikenikäisille. - Tässä oli vasta pintaraapaisu kaupungin liikuntapalvelujen runsaudensarvesta. Uuteen esitteeseemme ja kaupungin nettisivuihin kannattaa tutustua. Sieltä löytyy koko tarjottava liikunnan riemu, paikat, aikataulut, hinnat yms.. Ja sitten ei muuta kuin reippaasti koko porukka liikkumaan, kannustavat Kirke Sipiläinen ja Tarja Alamattila. UA Liikuntapalveluiden esitteestä löytyy koko suuren kaupungin tarjoama runsas liikunnan kirjo. Esitettä on jaossa laajalti eri toimipisteissä, liikuntapaikoilla, yhteispalvelutoimistoissa sekä alueemme fysikaalisissa hoitolaitoksissa. Heisanharjun ulkoilualue tarjoaa upeat puitteet ja maisemat ympärivuotiseen ulkoiluun. Kalaonnea kokeilemassa Raimo Kuokkanen. Heisanharjun luontopolku Jaalassa Suunnittelija Arto Toukosella kumppaneineen on ollut Suur-Kouvolan alkumetreillä suorastaan liikuttavan suuri urakka. Syliin tupsahti noin 250 uutta isompaa tai pienen pientä liikuntapaikkaa ja vajaa 100 niihin liittyvää hoito/huoltosopimusta. - Heisanharjun luontopolku on hyvin hoidettu helmi Jaalan ja Mäntyharjun rajalla, noin 50 kilometriä Kouvolan keskustasta. Mahtavissa erämaamaisemissa kahden järven ja niiden välisen harjun maastossa kiemurtelee kaupungin maalla kaikkiaan 3.5 kilometriä upeaa luontopolkua. Haukoin suorastaan henkeä ihastuksestani, kun kävin tutustumassa keväällä tähän yhteen Kouvolan alueella sijaitsevasta vajaasta 300 liikuntapaikasta, kuvailee Arto Toukonen. Repoveden veroinen upea, pienempi luontokohde Hyvin varustetulla alueella on kota, laavu, nuotiopaikka ja käymälä. Luontopolun läheisyyteen pääsee autolla ja parkkipaikalla on alueesta opastaulu. Heisanharjun luontopolku kuuluu ylimaakunnalliseen reittiverkostoon ja sieltä voi komeiden maisemien innoittamana patikoida vaikka Heinolaan asti. - Heisanharju on malliesimerkki seurojen ja kaupungin välisestä hyvästä yhteistyöstä. Latuyhdistys Jaalan Jaloiset on vuosia tehnyt tosi arvokasta työtä Heisanharjun hyväksi. Entisen Jaalan kunnan, nykyisen Kouvolan kaupungin mailla sijaitsevan luontopolun välittömästä hoidosta ja huollosta vastaa Jaloiset. He huolehtivan talkootyönä mm. polttopuista, siivouksesta, rakennelmien huollosta ja korjauksista. Myös upeiden maisemien näkyvyyden tieltä ripeät Jaloiset ovat raivanneet pusikoita ja metsää, luettelee tyytyväinen liikunnan suunnittelija Toukonen. - Alueen kehittämisen ja hyvässä kunnossa säilymisen turvaa viime syksynä Jaalan kunnan ja Jaoisten välillä solmittu toistaiseksi voimassa oleva sopimus. Nyt alue ja sopimus ovat Kouvolan. Ulkoiluväki on löytänyt hyvin Heisanharjun. Puskaradio upeista maisemista ja mallikkaasta luontopolusta on toiminut. Emme ole vielä uskaltaneet laittaa tätä liikuntapaikkaa edes nettisivuillemme. Jos väkimäärä luontopolulla kasvaisi räjähdysmäisesti, niin alueen huolto- ja hoitosopimus olisi mietittävä uusiksi. - Sopimukset liikunta-alueista ovat meidän virkamiesten valmisteltavia asioita. Tärkeää on saada väki ylös, ulos ja lenkille. Heisanharjun luontopolku on siihen mitä mainioin paikka, josta kiitos kuuluu Jaalan Jaloisille, kiteyttää Toukonen. UA Heisanharjun luontopolulle on opastus Jaalan Kelopirtiltä Mäntyharjuun päin menevän tien varresta. LIIKUNTAPALVELUT\n6 6 KIEHTOVA KAUPUNKI Vetovoimaa Kouvolaan kulttuuri- ja taideyrittäjyydestä? Kouvolan kaupungin elinkeinotoimi kysyi kesän aikana seudun luovien alojen yrittäjiltä yritystoiminnan kasvuja kehitystoiveista ja tarpeista. Kysely lähetettiin seudun noin 400 pienelle luovan alan yritykselle. Vastauksista ilmeni, että luovien alojen yrittäjän arki on kamppailua luovan työn ja yrittäjyyden haasteiden kesken. - Toisaalta ajan pitäisi riittää uusien tuotteiden luomiseen ja jo olemassa olevien kehittämiseen, ja toisaalta pitäisi markkinoida tuotteita, myydä niitä, huolehtia sopimusasioista ja laskutuksesta. Pienessä yrityksessä kaikki on tehtävä itse, toteaa eräs yrittäjä. Monet yrittäjät kokevat oman osaamisen tuotteistamisen ja tuotteiden markkinoinnin haastavina. Ja kun yritys on pieni, kasvu koetaan riskiksi, eikä kansainvälistymiseenkään ole riittäviä resursseja. Yrittäjät toivovat alan näkyvyyden parantamiseksi yhteismarkkinointia, tietopankkia seudun luovien alojen osaajista, verkostoitumistilaisuuksia sekä yhteisiä työskentely- ja esittäytymistiloja. Noin 80% kyselyyn vastanneista toivoi myös Kouvolan seudulle perustettavaksi yrityskeskittymän, paikallisen Kaapelitehtaan, joka kokoaisi luovien alojen toimijoita yhteen hyvien liikenneyhteyksien varrelle. Kysely ja suunnitelmat alan kehittämisestä on otettu myönteisesti vastaan. Yrittäjät ovat olleet ilahtuneita elinkeinotoimen kiinnostuksesta alaan. Toisiin yrittäjiin tutustuminen sekä tiedon vaihto alan sisällä koetaan tärkeiksi. Vastauksia kyselyyn on saatu määräaikaan mennessä 64 yritykseltä. Aktiivisimmin vastasivat käsityö- ja muotoilualojen, kustannus- ja julkaisutoiminnan, mainonnan, kuvataiteen, esittävien taiteiden sekä musiikki- ja ohjelmapalveluiden edustajat. Vastauksia käytetään seudun vetovoimaa lisäävien hankkeiden valmisteluun, luovien alojen yritysten toimintaedellytysten vahvistamiseen ja toimialan kytkemiseen tiiviimmin osaksi elinkeinojen kehittämistä. ML Lisätietoja: Sanna Laukkanen hankesuunnittelija puh kuvat johannes wiehn Kuvassa kouvolalaisen luovan alan yrittäjän, taitelija Sinikka Hautamäen teoksia. Luovat alat: Arkkitehtipalvelut, elokuva-, tv- ja animaatiotuotanto, esittävät taiteet, kuvataide, muotoilupalvelut ja käsityö, mainonta- ja markkinointiviestintä, digitaalinen media, musiikki- ja ohjelmapalvelut, peliala tai radio- ja äänituotanto. Pian taas Tutkijoiden Yö Tiedettä ja tutkimusta viihteen keinoin esittelevä Tutkijoiden Yö -tapahtuma järjestetään Kouvolassa taas syyskuun lopulla, tarkemmin Tapahtuman nimeksi on annettu Älyjen väläys. Nimi kuvastaa Tutkijoiden Yön tämänvuotista teemaa, joka on yhteisöllisyys sekä tiedon ja kokemuksen jakaminen. Tapahtumapaikkana on Kouvolatalo ja edellisien vuosien tapaan Tutkijoiden Yön juontaa maisteri Simo Frangén. Tutkijoiden Yö on koko perheen ilmaistapahtuma, joka tuo paikalliset tutkijat suuren yleisön keskuuteen ja esittelee Kouvolan seudun monipuolista tutkimus-, kehitys- ja koulutustoimintaa. Tutkijoiden yö on osa Euroopan komission rahoittamaa Researchers Night -tapahtumasarjaa. Kouvolan lisäksi Tutkijoiden yö järjestetään tänä vuonna Lappeenrannassa ja Lahdessa. Tapahtuman organisoi Kouvola Innovation Oy. Tapahtumaan tuottavat ohjelmaa lukuisat paikalliset toimijat. Samana päivänä tiedettä esitellään useissa kymmenissä Euroopan maissa ja yli sadassa kaupungissa. Kouvolassa Tutkijoiden Yö on tähän mennessä järjestetty kahdesti. Tutkijoiden Yössä on paikalla Tarina-auto: pieni tv-studio, jossa kuka tahansa voi käydä kertomassa tarinan. Tarina-auto liittyy Lönnrot 2017-projektiin, jonka tarkoituksena on kerätä nykysuomalaista tarinaa, jotka muodostavat 100-vuotiaan Suomen kulttuurisen kokonaiskuvan. Tarina-autolla pyritään kiertämään Suomea samoja reittejä kulkien kuin Lönnrot parisataa vuotta sitten. Tarina-autossa voi kuka tahansa käydä kertomassa oman koskettavan ja tärkeän tarinansa. Tarinan ei tarvitse olla suurta ja mahtavaa, vaan myös pienet arjen havainnot Tutkijoiden Yön ohjelma on valmisteilla ja julkaistaan Kouvolan Sanomien liitelehdessä Ohjelma tulee löytymään myös Internetistä osoitteessa Tuhat tarinaa Suomesta Ihmiseltä ihmiselle ovat tärkeitä asioita muille jaettavaksi. Tarinat videoidaan ja valmis materiaali kootaan Internetiin. Yhtä hyvin tarinoita voidaan kuitenkin esittää 1-6 minuutin dokumentteina televisiossa ja radiossa, valokuvateoksina tai multimediana. Lönnrot projektin virallinen avaus tapahtui kesäkuussa Sodankylän elokuvajuhlilla. Samalla julkaistiin demo projektin Internetalustasta, jolla pääsee tutustumaan ensimmäisiin kerättyihin tarinoihin. Lönnrot projekti päättyy vuoden 2017 lopussa. KL Yhteispalvelutoimistossa myytävät kirjat ja kartat Kirjat: Kouvola Kymijoen kaupunki, uusi kuvateos Kouvolan historia II, Veikko Talvi Kouvola Kauppala, läänin pääkaupunki, aluekeskus, Jaana Juvonen Repovesi Valkealan historia I-ii I-osa, Risto Hamari, Timo Miettinen ja Saulo Kepsu II-osa, Eeva-Liisa Oksanen ja Kari Matti Piilahti Valkealan veteraanikirja Muistelmia sotarintamilta , Pertti Kilkki 24,00 e 18,92 e 55,00 e 33,00 e 10,00 e 16,80 e Jaalan historia, Esko Salminen, Risto Hamari, Timo Miettinen 25,00 e Seulan pohja 5,00 e Jaalan vanhukset muistelevat, Tapani Lemminkäinen Kuusankosken kirja, Jari Talvisto 45,00 e Minun Kuusankoskeni, Pia-Maria Lindroos 30,00 e Elimäen historia, Eeva-Liisa Oksanen 27,00 e Kartat: Valkealan ulkoilukartta 10,00 e Repoveden ulkoilukartta 20,00 e\n7 7 KIEHTOVA KAUPUNKI kuvat mauri lindberg 2 palstaa, leveys 92 mm Iltamakiertue vuonna 2010 Kouvolassa Uusi Kouvola täyttää yhden vuoden vuonna Vanha Kouvolan kaupunki täyttäisi 50 vuotta samana vuonna. Kaikki me uudet ja vanhat kouvolalaiset omaamme tunnehistoriaa kotiseudustamme. Minun Kouvolani - hanke kerää ja tuottaa näitä tunteita nähtäväksi, kuultavaksi ja luettavaksi. Tällä taide- ja kulttuuriprojektilla kaupunkimme saadaan näkyväiseksi ja tunneilmapiiriltään viihtyisäksi. Erityisesti toivomme, että kulttuuriperinne leviäisi kaikkiin kyliin suuressa kaupungissamme. Kouvolan kylien rikkaus ja moninaisuus voisi tulla esille iltamien teemoina. Uuden Kouvolan kasvot näkyisivät esim. country-, city-, duunari-, rautatie- tai tanssilavailtamisssa. Hyviä aiheita riittänee varmasti. Kutsumme kaupunginosien tekijät ja taitajat järjestämään iltamia oman kylänsä nuorisoseuran-, työväen-, maamiesseuran- ja kylätaloille. Toivomme, että kotiseutu-, kylä- ja marttayhdistykset, nuorisoseurat sekä urheilu- ja kulttuurijärjestöt ottavat yhteyttä Kouvolan kaupungin kulttuurituottajiin ja ilmoittautuvat toteuttamaan kanssamme ainutlaatuista vuoden juhlintaa iltamakiertueella, jonka jälkipolvet tulevat muistamaan. Pyydämme yhteydenottoja syyskuun 2009 aikana. Räätälöidään yhdessä kylällenne juuri Teidän näköiset ihmeelliset iltamat. JV-P Kulttuurituottajat Helena Jetsu puh ja Jaana Vuorio-Palmumaa puh Ilmoita talven tapahtumista! Talvi-Kouvola -tapahtumalehti ilmestyy marraskuussa. Pyydämme järjestöjä ja muita tahoja ilmoittamaan Kouvolan alueella järjestettävistä tapahtumista. Tiedot pe mennessä sähköpostilla Ilmoitathan seuraavat tiedot: l tapahtuman nimi ja aika (pvm, kellonaika) l paikka (osoite, taajaman nimi) l ohjelma (esiintyjä, lipun hinta ym.) l tiedustelut/järjestäjä/nettisivut Lisätietoja: Kouvolan kaupunki, viestintä, Niina Heikkilä, puh , Kattavasti kaikki Kouvolan majoitus- ja ruokapaikat kokous- ja juhlatilat kirkot ja museot teatterit ja konsertit aktiviteetit ja elämykset hemmottelua ja hyvinvointia luontokohteet tapahtumat Ilmoita tapahtumat suoraan tapahtumakalenteriimme Kouvolan Matkailu, Torikatu 10, kaupungintalo\n8 8 KIEHTOVA KAUPUNKI Ikäihmisten neuvoston suuret haasteet Ikäihmisten neuvosto edistää ikäihmisten, eläkeläisjärjestöjen ja viranomaisten yhteistoimintaa sekä edesauttaa ikäihmisten osallistumista ja vaikuttamista kunnalliseen päätöksentekoon. Neuvosto voi tehdä esityksiä, aloitteita ja antaa lausuntoja ikääntyviä koskevissa asioissa. Jäsenet edustavat eri eläkeläisyhdistyksiä ympäri Kouvolaa. Seurakuntayhtymä, kaupunginhallitus ja perusturvan toimiala ovat nimenneet asiantuntijaedustajansa. Anjalankoskella, Elimäellä, Kouvolassa, Kuusankoskella ja Valkealassa oli ollut jo eri nimisiä vanhusten hyväksi toimivia yhteistyöelimiä. Niiden edustajista koottu ryhmä aloitti elokuussa 2008 valmistelut vastaavanlaisen toiminnan käynnistämiseksi uudessa Kouvolassa. Kaupunginhallitus asetti ikäihmisten neuvoston Ikäihmisten neuvoston yhteishenki on hyvä, iloitsevat puheenjohtaja Jouko Mäkelä ja sihteeri Tiina Pienimäki. Puheenjohtajaksi valittiin Jouko Mäkelä (Inkeroisten-Anjalan Eläkkeensaajat ry) ja varapuheenjohtajaksi Marjatta Nykänen (Kouvolan Kansalliset Seniorit). Sihteerinä on vanhusten hyvinvointipalvelujen toimistosihteeri Tiina Pienimäki. Ikäihmisten neuvoston paljon haasteita sisältävä työ on käynnistynyt hyvässä hengessä. Kokouksissa on käsitelty mm. kirjastopalvelujen saamista ikäihmisten koteihin, omaishoidon tilannetta ja ikäpoliittista ohjelmaa. Palvelut ja maksupolitiikka Jouko Mäkelän mielestä suurimpiin haasteisiin kuuluu palvelujen säilyminen, kun tarve kasvaa ikääntyneiden määrän lisääntyessä. Kotona asuminen mahdollisimman pitkään pitäisi turvata erilaisin tukitoimin. Tarvitaan palveluasuntoja ja tehostettua palveluasumista. Inhimillistä lähtökohtaa ei saa unohtaa. Terveydenhoitoketju neuvolakouluterveydenhoito-työterveyshoito katkeaa eläkkeelle jäämisen yhteydessä. Moni jää tässä vaiheessa ehkäisevän hoidon ulkopuolelle. Mäkelä toteaa, että Tanskan mallin mukainen senioriterveysneuvonta pitäisi saada meillekin. Maksupolitiikka on puhuttanut myös ikäihmisten neuvostoa. Lakiin perustuvaan asiaan ei paljon voi vaikuttaa. Asumismuodosta riippumatta jokainen tarvitse omaa käyttörahaa. Palveluissa ei toimi kilpailutus tai laadun painoarvo on oltava yli 80 prosenttia, sanoo Mäkelä. Tiedonkulku haasteena Tiina Pienimäki sanoo, että suurimpia haasteita on tiedonkulku palveluista uudessa Kouvolassa. Keväällä valmistui Senioriopas 2009, jonka jakelua hoidettiin eri palvelupisteissä. Sähköinen tiedonkulku ei tavoita läheskään kaikkia ikäihmisiä. Perinteinen paperi on paras. Esitteiden ja tiedotteiden jakeluverkostoa tarvitaan. Ikäasema olisi hyvä olla jokaisessa entisessä kunnassa sekä kohtauspaikkana että tiedonvälittäjänä. Aluetoiminta on muutenkin tärkeätä, sillä sen avulla säilytetään yhteydet kaupungin eri osiin. Vanhustenviikon juhlat lokakuussa on hyvä esimerkki. TT Yhteystiedot Jouko Mäkelä, puh Tiina Pienimäki, puh Kansalaisopisto juhlii ja lisää tarjontaansa Kouvolan kansalaisopistossa on käynnistynyt kuluvana syksynä juhlavuosi, sillä Pohjois-Kymenlaakson opistojen edeltäjä, Kymintehtaitten - Kouvolan työväenopisto perustettiin keväällä1919. Neljästä opistosta muodostettu uuden kaupungin kansalaisopisto ammentaakin voimaa yhteisestä menneisyydestä, kun se aloittaa näinä päivinä ensimmäisen kokonaisen lukuvuotensa. Opistotyön historia Pohjois-Kymenlaaksossa nivoutuu olennaisesti Kymintehtaitten toimintaan. Tehdas oli kannatusyhdistyksen kantavana voimana, kun työväenopiston opetusta käynnistettiin syksyllä Aluksi toimipisteitä oli Kouvolassa ja Kuusankoskella. Vuonna 1920 toiminta laajeni Voikkaalle, josta tulikin pitkäksi aikaa opiston vilkkain osasto. Sotien jälkeen opisto jakautui kahtia, Kouvolan ja Kuusankosken työväenopistoiksi. Elimäelle oma kansalaisopisto saatiin syksyllä 1969 ja Valkealaan Perinnettä ja uutuuksia Kansalaisopisto juhlistaa 90-vuotista olemassaoloaan monipuolisesti. Historiaryhmät osallistuvat menneisyyden tallentamiseen keräämällä muistitietoa ja materiaalia seudun opistotoiminnasta. Aineistosta kootaan keväällä 2010 oma julkaisu, minkä lisäksi sitä käytetään opistotyön historiaa ja nykypäivää valottavassa dvd-levyssä. Juhlavuosi näkyy lisäksi Pohjois-Kymenlaakson teollisuuden vaiheita esittelevässä yleisluentosarjassa, joka järjestetään yhdessä Kymintehtaitten seuraajan, UPM-Kymmenen kanssa. Valtaosa opiston tutuista opintoryhmistä jatkaa toimintaansa. Kurssitarjontaa on hallinnon karsimisen takia pystytty jopa kasvattamaan ja siksi uutuuksiakin on saatu mukaan. Uutta ovat muun muassa nuorille suunnatut kirjoittajaryhmät, argentiinalainen tango ja alexander-tekniikka Kouvolassa. Kuusankoskella kokeillaan avoimin ovin toimivaa käsityökahvilaa ja eri teemoihin painottuvia ruokakursseja. Valkealassa tarjotaan sisustussuunnittelua sekä lapsi- ja nuorisoteatteria. Elimäellä ohjelmaa uudistavat ajoneuvoverhoilu ja kantritanssi, Jaalassa taas ikäautoilijoiden kuntokurssi, bailatino ja luonnonkasvikurssi. Tarkemmin kurssiohjelmaan voi tutustua koteihin jaetun opinto-oppaan avulla. Vihkosessa kurssitiedot esitellään aiemmasta poiketen oppiaineittain vanhan kuntakohtaisen jaottelun sijaan. Muutoksella pyritään korostamaan kaupungin yhtenäisyyttä ja eri kaupunginosien samanvertaisuutta. Samalla oppilaita innostetaan valitsemaan myös naapuritaajaman opintoja. Opiston nettisivuilta kouvola kurssit löytyvät kuitenkin myös taajamittain ryhmiteltyinä. Vielä ehtii mukaan Vaikka opiston syyskausi onkin jo useimpien ryhmien osalta käynnissä, voi toimintaan tulla vielä mukaan. Monilla kursseilla on tilaa ja suosittuihin opintoryhmiin on perustettu rinnakkaisryhmiä. Opiskelijaksi voi ilmoittautua koko kaupungin alueella netin kautta. Toimistoilmoittautuminenkin on toki mahdollista, mutta vain Kouvolan toimipisteessä. Puhelimitse opiskelupaikkaa voivat hakea Elimäen, Valkealan ja Jaalan taajamien asukkaat. Opintovuoden pituus on yhtenäistetty samanlaiseksi koko uuden Kouvolan alueella. Opetusta järjestetään nyt kaikissa kaupunginosissa pääsääntöisesti 12 opintoviikkoa sekä syys- että kevätkaudella. Syksyn opetus on käynnistynyt tällä viikolla ja päättyy joulukuun alkupuolella. Kevätkausi alkaa loppiaisen jälkeen ja jatkuu pääsiäisen jälkeiselle viikolle. Kurssimaksut on myös harmonisoitu koko uuden kaupungin alueella. Siten esimerkiksi kahden tunnin kielikurssin hinta on sama, riippumatta siitä järjestetäänkö opetus Kouvolan keskustassa tai Elimäellä. Yhdenmukaistamisen ja taloustilanteen takia maksut ovat joissakin taajamissa nousseet reippaastikin, mutta paikoitellen jopa laskeneet. MK Kansalaisopiston opas on jaettu Kouvolan talouksiin. Mikäli et ole saanut opasta, ota yhteyttä Jakelusuoraan, puh. (05)\n9 KIEHTOVA KAUPUNKI 9 Kokeilun asiakkaista yli puolet työikäisiä Kotiutustiimi nopeuttaa kotiutumaan - Nyt peseytyminen sujuu turvallisesti. Hankala amme vaihdettiin suihkukaappiin, esittelee kahdeksankymppinen Helvi Huisko tyytyväisenä AsuVa-hankkeen projektia. AsuVa-hanke teki Helvistä onnellisen likan Eskolanmäessä asuva Helvi Huisko on innoissaan keittänyt oikein pullakahvit, kun toimittaja tulee tekemään juttua AsuVa-hankkeesta. Huisko kehuu olevansa tosi onnellinen likka, kun pääsi kahdeksankymppisenä mukaan vanhusväestön omaehtoista asumista tukevaan hankkeeseen. - En uskaltanut enää huimauksen ja heikkojen jalkojen vuoksi mennä kylpyhuoneessani ammeeseen peseytymään. Yritin peseytyä ammeen ulkopuolella taiteillen jakkaran kanssa ja hankalaahan se oli. Asioidessani muissa asioissa vanhuspalveluissa, tuli peseytymisongelmatkin puheeksi. Sosiaalityöntekijä Auli kertoi sitten varsinaisen ilouutisen, että voisin saada apua ammeen vaihtoon turvallisemmaksi suihkukaapiksi. On se aika likka tuo Aulikin, kun tällaisen minulle järjesti, riemuitsee Helvi. Sosiaalityöntekijä Auli Lintukangas yrittää toppuutella Helvin kehuja ja kertoo, että kaiken mahdollisti vuodenvaihteessa alkanut reilun vuoden mittainen AsuVahanke, jossa ovat mukana Talonrakennusteollisuuden Lahti-Kymen piiri sekä TEkeskuksen rahoittama Euroopan unionin sosiaalirahasto sekä Kouvolan vanhusten hyvinvointipalvelut. Hankkeen tarkoitus on kehittää ja avustaa vanhusväestön omatoimista asumista. - Hankerahoitus muutostöihin asunnoissa on reilut euroa ja asiakkaat osallistuvat muutostöiden rahoitukseen yksilöllisen harkinnan ja taloudellisen tilanteensa mukaan. Tähän mennessä olemme avustaneet omaehtoista asumista 24 kohteessa. Jossain kohteissa senioriasukkaan asumista helpotetaan pelkillä kaiteiden tai muiden pienehköjen liikkumisturvallisuutta parantavien ratkaisujen avulla. Joku toinen kohde vaatii enemmän remonttia kuten kynnysten madallusta, luiskien rakentamista tai kylpyhuoneiden muutostöitä niin kuin tässä Helvin tapauksessa. Myös esim. öljykattiloiden tarkastukset, kiinteistöhuollot tai vaikka ruohonleikkuut edistävät vanhuksen omaehtoista asumista kodissaan, luettelee Lintukangas. - AsuVa-hanke mahdollistaa vanhusten pärjäämisen pidempään omassa asunnossaan, olkoon se sitten omakotitalo, rivi- tai kerrostalo, omistus- tai vuokra-asunto. Vaikka AsuVa-hanke mahdollistaisi asiakkaan asumisen kotonaan vain hiukan pidempään, on se kuitenkin edullisempaa kuin laitoksessa asuminen, summaa sosiaalityöntekijä Lintukangas. Ehdotukset mahdollisista AsuVa-kohteista tulevat kotihoidolta ja sosiaalityöntekijöiltä. -Ai että mie olen tosi onnellinen, kun sain tämän kylppäriremontin ansiosta vielä jäädä tänne ihanaan kotiini, tuttuihin nurkkiini asustelemaan, kiteyttää AsuVa-hankkeen hyvät edut 80-vuotias Helvi. UA Nimensä mukaisesti kotiutustiimikokeilun tavoitteena on sairaalassaoloaikojen ja terveyskeskus- sekä intervallihoitojaksojen lyhentäminen tai välttäminen kokonaan. Vuoden alusta kotipalvelu ja kotisairaanhoito yhdistyivät kotihoidoksi, jonka tarkoituksena on tehostaa kotona-asumista entisestään. Heinäkuussa kotihoidossa startannut puolivuotinen kotiutustiimikokeilu auttaa inhimillisen ja laadukkaan hoidon ja hoivan toteuttamisen asiakkaan kotona. Kokeilu toimii kotihoito- ja vanhuspalvelujen alaisuudessa. Korian kotihoidosta kokeilutiimi sukkuloi asiakkaiden luo ympäri laajaa Kouvolaa klo 7-22 aikana seitsemänä päivänä viikossa. Kotiutustiimi tekee tiivistä yhteistyötä Kuusankosken aluesairaalan ja kaupungin terveystoimen sekä sosiaali- ja terveydenhuollon Kaste- kehittämishankkeen kanssa. - Kotiutustiimiimme kuuluu Kuusankosken aluesairaalassa työskentelevä kotihoidon kotiutushoitaja, kolme sairaanhoitajaa, kolme lähi/perushoitajaa sekä tarvittaessa fysioterapeutti, joka tekee kuntoutussuunnitelman sekä apuvälinekartoituksen. Hoitojaksot ovat intensiivisiä ja lyhytkestoisia enintään 2 viikkoa kerrallaan. Lähiesimies ja aluejohtaja koordinoivat ja kehittävät tiimin toimintaa, kertoo aluejohtaja Riitta- Liisa Mynttinen. - Olimme ajatelleet, että vanhukset olisivat suurin asiakasjoukkomme kun he eivät pysty kotiutumaan sairaalasta kotihoidon perustiimien tai asumispalvelujen turvin. Työikäisiä on kuitenkin yli puolet asiakkaistamme. Asiakkaissamme on runsaasti 1-3 kertaa päivässä suonensisäistä antibioottia tarvitsevia, muuten omatoimisesti hyvin kotonaan selviytyviä, toteaa sairaanhoitaja Taru Aapro-Toivanen. Kotiutustiimi valmistelee lähtöä asiakkaiden luo. Lähihoitaja Jutta Koponen(vasemmalla) on pakannut tarvittavat varusteet hoitolaukkuun, sairaanhoitaja Taru Aapro-Toivanen tarkistaa lääketilanteen ja fysioterapeutti Ulla- Maija Korhonen-Lakka tsekkaa almanakasta varauksia. - Vaikka nimemme kotiutustiimi onkin, niin teemme paljon myös ennaltaehkäisevää työtä. Eli varmistamme, että asiakas pärjää kotonaan vaikka terveystilanne heikkenisikin. Asiakkaan terveystilanteen nopeisiin muutoksiin kotiutustiimimme pääsee useimmiten apuun saman päivän aikana. Kotihoidon resurssit voi olla mitoitettu niin, etteivät he pysty samana päivänä menemään asiakkaan apuun. Kotihoidon aluetiimien kanssa teemme tiivistä yhteistyötä, jotta asiakkaat selviäisivät kotonaan. Koti on kuitenkin se paikka, jossa asiakas mieluimmin potee. Kotona ololla on myös terapeuttinen ja inhimillinen vaikutuksensa, tietää aluejohtaja Mynttinen. - Kaikki tietävät kuinka kallista laitoshoito on. Kotiutustiimi lyhentää tehokkaasti laitoshoitoaikoja. Tiimin ansiosta vuodepaikka laitoksessa vapautuu sitä kipeimmin tarvitsevalle. Erityisen tyytyväisiä kotiutustiimiimme ovat olleet asiakkaat kun pääsevät nopeammin sairaalasta kotiin. Mikään ei kuulemma paranna niin tehokkaasti kuin oma peti, kertovat asiakkaat. Kotkassa ja Lahdessa kotiutustiimit ovat pysyvää toimintaa, kuten myös Lappeenrannassa, jossa tiimin toiminta ulottuu saattohoitoon asti. Tampereella on iso 17 hengen kotiutusosasto. UA\n10 10 Sivistyksen toimialan tilaajan vuositavoitteisiin on kirjattu sivistystoimen palveluverkkosuunnitelma vuodesta 2012 eteenpäin. Kasvatus- ja opetustoimen tehtävänä on tarjota kouvolalaisille laadukasta varhaiskasvatusta ja opetusta. Perheiden kasvatustehtävää on tuettava tarkoituksenmukaisella tavalla. Kasvatus- ja opetustoimen palvelut ovat osa kaupungin lakisääteisiä palveluja. Palvelujen järjestämisellä sekä niiden laadulla on olennainen merkitys kaupunkilaisten hyvinvointiin, lapsen kasvuun ja kehitykseen. Tällä on merkitystä myös Kouvolan elinvoimaisuuteen ja kehitykseen. Toimialat järjestävät palvelut saamillaan talousarviovaroilla. Järjestämisessä edellytetään säädösten ja normien noudattamisen ohella taloudellisuutta. Kaupunkilaisten tarpeissa ilmenevät muutokset on otettava myös huomioon. Väestöennusteiden mukaan palvelujen tarve ja kysyntä kasvavat KODIKAS KOUVOLA Kasvatus- ja opetuspalveluiden palveluverkon suunnittelu käynnistyy tulevina vuosina erityisesti sosiaali- ja terveydenhoidon alalla. Kouluikäisten määrän pienentymisen vuoksi tarve ja kysyntä vähenevät perusopetuksessa ja lukiokoulutuksessa. Varhaiskasvatus- ja opetuspalvelujen kysyntä vaihtelee kaupungin eri osissa alueella asuvien lasten määrän muuttuessa. Varhaiskasvatuksen palvelujen kysyntään vaikuttaa voimakkaasti huoltajien työllisyys. Jotta kasvatus- ja opetustoimen järjestämät palvelut vastaisivat niille asetettuja odotuksia myös tulevaisuudessa, on tarpeen laatia kokonaissuunnitelma lähivuosien lisäksi myös pitkälle aikavälille. Tässä yhteydessä on tarpeen laatia myös kiinteistöjen peruskorjausja rakentamissuunnitelma. Myös valtion rahoituksen saaminen koulurakentamiseen edellyttää tehtyjä suunnitelmia. Jotta valtuusto voi arvioida kolmen vuoden kuluttua toteutettavat ratkaisut, suunnitelma on saatava valtuuston käyttöön jo tänä vuonna Jotta lähivuosina tehtävät ratkaisut kantavat pitkälle tulevaisuuteen, suunnitelman tarkastelu on ulotettava riittävän pitkälle aina vuoteen 2025 saakka. Jo nyt syntyneet lapset ovat tuona vuonna 2025 päättämässä toisen asteen opintojaan. Tarkastelussa tulee olla mukana välietappeja. Opetus- ja kasvatuslautakunta hyväksyi kokouksessaan sivistystoimen kasvatus- ja opetuspalveluiden palveluverkkosuunnitelman laatimisen vuodelle Palveluverkkoratkaisun strategisia tekijöitä, jotka on otettava huomioon ovat l kuntarajojen poistuminen ja tarkoituksenmukaiset oppilaaksiottoalueet l Kouvolan oppilasmäärän kehitys alueittain l oppilaiden asuinpaikka l opetustilojen määrä ja korjaustarpeet l koulukuljetusratkaisut l erityisen tuen järjestäminen l valtionosuuden muutokset oppilasmäärän laskiessa Lautakunta hyväksyi Finnish Consulting Groupin tarjouksen sivistystoimen opetus- ja kasvatuspalveluiden palveluverkkosuunnitelmasta Kouvolassa. Lisäksi nimettiin ohjausryhmä ja johtoryhmä. Ohjausryhmän puheenjohtajaksi nimettiin Juha Katainen sekä jäseniksi Irma Iitti, Ari Lindeman, Matti Norppa, Kirke Sipiläinen, sivistystoimen johtokunnan puheenjohtaja Aimo Rautiainen, sivistystoimen johtokunnan varapuheenjohtaja Sinikka Rouvari ja sivistystoimen tilaajatoimiston viranhaltijat. Johtoryhmän puheenjohtajaksi nimettiin Eero Mattila. EM Kasvatus- ja opetuspalveluiden palveluverkkosuunnitelmasta pidetään seuraavat kyläinfot ti klo Valkealan lukion auditorio ke klo Kymenlaakson opisto, Inkeroinen Energiayhtiöjärjestely sai sinetin Kouvolan kaupunginvaltuusto päätti kokouksessaan Energiayhtiöiden jatkojärjestelyistä. Päätöstä edelsi jo keväällä 2.3 tehty periaatelinjaus emoyhtiön ja sen alaisuudessa toimivien neljän tytäryhtiön perustamisesta. KSS Energia Oy sijoittuu jatkossa emoyhtiön paikalle ja nykyiset viisi lämpö- ja kaasuyhtiötä muodostavat yhden tytäryhtiön. Merkittävää päätöksessä oli, että kaupunki päätti perustaa Pääomarahaston johon osa kauppasummasta tuloutetaan. Rahasto on jatkossa työkalu elinkeinotoimen kehittämiseen sekä kaupunki- ja palvelurakenteen uudistamiseen. Kaupungilla on näillä alueilla merkittävät haasteet edessä ja uusia voimavaroja kehitystyöhön tarvitaan. Uusi yhtiökokonaisuus aloittaa toimintansa Toistaiseksi kuntalainen ei näe muutosta arjessa; vanhat sopimukset ovat edelleen voimassa. Ensi vuoden puolella toimintakäytäntöjä päästään uudistamaan ja siitä yhtiö tiedottaa koko asiakaskunnalle asianmukaisella tavalla. Energiayhtiöjärjestelyn tavoitteena on ollut vahvistaa edellytyksiä uuden vahvemman toimijan syntymiselle; tämän tulee näkyä yhtiön asiakkaille yhä parempana palveluna ja kilpailukykyisinä energiahintoina. ES Päivähoitopaikkaa voi hakea sähköisesti alkaen Kouvola marssii eturintamassa maamme kaupunkien joukossa. Tällä kertaa kyse on sähköisestä asioinnista päivähoitopalveluissa alkaen asiakas voi kätevästi hakea lapselleen päivähoitopaikkaa netissä sähköisellä lomakkeella. Kolmen suurimman pankin (Nordea, OP ja Sampo) kanssa on tehty tunnistetietojen varmistusta varten sopimus ja heidän pankkitunnuksillaan asiakas pääsee täyttämään hoitopaikkahakemusta. - Tarvittaessa pankkivalikoimaa laajennetaan, mutta aluksi lähdemme liikkeelle yllä olevilla. Tulevaisuudessa on tarkoitus laajentaa tämä sähköinen palvelu myös esiopetuspaikkojen hakuun. Sähköisenasioinnin rinnalla kulkee tietenkin myös perinteinen hakumenettely, jossa päiväkodit ja yhteispalvelutoimistomme ottavat vastaan hakulomakkeita, kertoo varhaiskasvatuspäällikkö Helena Kuusisto. Hän arvioi, että asiakkaat ottavat uuden sähköisen palvelun innolla vastaan ja tulevaisuudessa 90% Sähköisestä hakemuksesta on saatu hyviä kokemuksia jo muutamalla paikkakunnalla, jossa se on otettu käyttöön. Lomake on helppokäyttöinen, toteavat vasemmalla varhaiskasvatuspäällikkö Helena Kuusisto ja eteläisen alueen palvelupäällikkö Asta Nikander. päivähoitopaikkojen hakemuksista tulee sähköisesti. Onhan asiointi sähköisesti nopeaa, virheiden määrä vähenee ja palvelu on asiakkaan käytössä 24 tuntia vuorokaudessa. - Päivähoitopaikoista on joillain alueilla pulaa ja lisäryhmiä on perustettu. Investointien toivelistalla tulevaisuudessa ovat uudet päiväkodit Myllykoskelle ja Korialle sekä Kuusaan Niskalan päiväkodin laajennus. Päivähoitohakemus kannattaakin tehdä aina hyvissä ajoin. Hakemuksen lisätietosarakkeeseen on hyvä listata runsaasti tietoja esim. vuorohoitotarpeesta, yksilöllisistä erityistarpeista yms. Näin lapselle ja hänen perheelleen saadaan räätälöityä paras mahdollinen hoitopaikkaratkaisu, opastaa varhaiskasvatuspäällikkö Kuusisto. UA Katso netistä: HOITOPAIKKAKOORDINAATTORIT Päiväkodinjohtajat, jotka vastaavat oman koordinointialueensa päivähoitopaikkojen järjestämisestä POHJOINEN ALUE Nimi puhelin Koordinointialue Tuula Sievänen Valkealan kk, Selänpää, Vekaranjärvi Kati Taipale Jokela, Lautaro, Heparo Inkeri Mäki-Paakkanen Valkealan vuorohoito Leena Mielonen Kymintehdas, Mäyränkorpi, Niskala Pirjo Marttinen Kuusaa (Kuusankosken keskusta) Reija Vallentin Vuorohoito Kuusankoski Sari Blomberg Voikkaa, Pilkanmaa Helena Forsell Jaala KESKINEN ALUE Nimi puhelin Koordinointialue Sari Krekula Vuorohoito Koria Leila Lehtola Koria Tiina Hänninen Utti, Kaipiainen, Tirva, Aitomäki Pauliina Pakarinen Mielakka, Vahtero, Eskolanmäki Olli Vilkko Kaunisnurma, Kasarminmäki, keskusta Jaana Keronen Torniomäki, Käpylä, Lehtomäki Helena Suojalehto Vuorohoito Kouvolan keskusta / entinen Kouvolan kaupungin alue) ETELÄINEN ALUE Nimi puhelin Koordinointialue Tarja Puhakka Anjala, Muhniemi Outi Eskolin Inkeroinen, Liikkala Kirsi Lehtonen Myllykoski, Ummeljoki Pirkko Kanto Sippola, vuorohoito Anjalankosken alue Päivi Hasu Elimäen kk, myös vuorohoito\n11 KODIKAS KOUVOLA 11 Bioenergia-alan koulutus kiinnostaa Seuraava ryhmä aloittaa lokakuussa Kouvolan seudun ammattiopiston bioenergiaalan aikuiskoulutus on herättänyt paljon mielenkiintoa ulkomaita myöten. Anjalaan rakennettu alan koulutuskeskus kiinnostaa etenkin ulkomaisia teknologiayrityksiä ja kouluja. Uusi koulutuskeskus on valmistunut Anjalaan. Koulutuskonsepti haluttaisiin ostaa mm. Kiinaan, Intiaan, Chileen, Kanadaan ja Saksaan. Monipolttoteknologiaan perustuva koulutus antaa eväät hajautettuun bioenergiayrittäjyyteen ja energiaomavaraisuuteen. Se on suunnattu uusiutuvista energioista kiinnostuneille, lähienergiayrittäjiksi aikoville sekä maanviljelijöille. Koulutus on herättänyt valtavasti kiinnostusta. Koulukonseptille tuntuu olevan maailmalla kysyntää ja kohdemaat ovat hyvin erilaisia - ei pelkästään kehittyvät maat, kertoo projektivastaava Juha Solio. Koulutuskeskusta voitaisiin myös hyödyntää tutkimusyksikkönä, laboratoriona vaikkapa biokaasulaitosta perustettaessa, Solio kaavailee. Maatilojen sivuvirtatuotteet käyttöön Jo nyt koulutuskeskus toimii eräänlaisena laboratoriona ja kaikki mahdollinen biologinen materiaali pyritään muuttamaan energiaksi. Bioenergiaksi kelpaa mikä tahansa orgaaninen aine. KSAO on mm. saanut poikkeusluvan hevosenlannan termiseen kaasutukseen. Maatalouden sivuvirtatuotteista kuten oljista ja lannasta sekä puutyötuotteista tehdään brikettikoneella brikettejä. Alueella on myös tuulivoimala. Toisen sivuvirtatuote on toisen energia, mutta raaka-aineita ei kannata kuljettaa pitkiä matkoja. Parhaimmillaan maatilalta ei jää käyttämättä mitään biologista materiaalia, ja ylijäämäenergia voidaan myydä sähkönä markkinoille, Solio summaa. Uusi ryhmä aloittaa syksyllä Seuraava aikuisryhmä aloittaa opintonsa Hakuaika kolutukseen päättyy Koulutus on ilmainen hankkeen aikana. Hanketta rahoittavat EAKR sekä lääninhallitus. TH Lisätiedot ja sähköinen hakulomake löytyvät KSAO:n netistä aikuiskoulutus -> luonnonvaraja ympäristöala. Nuorisokeskus Anjala lisää palvelutarjontaansa kouvolalaisille! kuva Jaana parkkali Nuorisokeskus Anjala on osa Suomen kattavaa yleishyödyllisten nuorisokeskusten verkostoa. Nuorisolaissa nuorisokeskusten tehtäväksi on annettu tukea kasvattajien ja kouluttajien työtä. Matkailijat ovat löytäneet Anjalaan yhä enenevässä määrin perustamisvuodesta 2000 lähtien. Kiireisintä aikaa eletään leirikoulusesonkeina maaliskuusta toukokuun loppuun ja koulujen alkamisesta lokakuulle. Pääosin ryhmät tulevat pääkaupunkiseudulta nauttimaan idyllisestä Ankkapurhan kartanomiljööstä. Ankkapurhan alue on historiallinen ja lähes ainutlaatuisen kaunis. Alue ja Nuorisokeskus Anjalan tilat mahdollistavat monenlaisten tilaisuuksien järjestämisen. Nuorisokeskuksessa onkin pohdittu kuluneen vuoden aikana keinoja, joilla saisi kaupunkilaiset nauttimaan paitsi alueen idyllisyydestä, myös maistuvasta ruuasta, hyvästä ohjelmasta ja tunnelmasta. Keskuksen väki on kehitellyt kokous- ja virkistyspaketteja työyhteisölle, ympäristökasvatuksellisia koulutusohjelmia myös aikuisille sekä juhlapalveluja tilanteeseen kuin tilanteeseen. Kauniit tilat, ammattitaitoinen henkilökunta ja hyvin suunnitellut ja toteutetut ohjelmat ovat resepti, jolla asiakastyytyväisyys on taattu olipa kyse sitten perhejuhlasta tai yrityksen kokouspäivästä. Kevään ja kesän aikana Nuorisokeskus Anjalassa, Ankkapurhan Helmessä onkin juhlittu monet perhejuhlat elämänkaaren eri vaiheista. Epäilemättä innokkaimman osallistujajoukon keräsivät lasten ohjelmalliset syntymäpäivät, jotka on suunniteltu täyden palvelun paketiksi helpottamaan vanhempien elämää! saapui joukko innokkaita pikku-prinsessoja Prinsessa Katariinan avuksi etsimään kadonnutta kruunua. Prinsessa Katariina oli kadottanut kruununsa juuri vuoden tärkeimpien prinsessajuhlien alla ja siksi tämä olikin kutsunut pienet kollegansa etsinnässä auttamaan ja juhlistamaan Neija Niemen 5-vuotissyntymäpäiväjuhlia. Kruunun etsintäretki alkoi osallistujien askarrellessa helmirannekkeet, joiden avulla pääsy Taikametsään onnistuu. Korujen valmistuttua joukko lähti etsimään hyvän haltijattaren piilottamia vihjeitä. Matkan varrella olikin joukko visaisia arvoituksia ja tehtäviä ratkottavana ennen ratkaisevan vihjeen löytymistä. Pienet neidot selvisivät tehtävistä hyvin ja osasivat antaa Katariinallekin hyviä vihjeitä kruunuvarkailta suojautumiseksi. Kun kruunu vihjeiden ansiosta löytyi, prinsessa Katariina oli niin kiitollinen avusta että päätti lahjoittaa sen päivänsankarille! Etsintäretken jälkeen Katariina järjesti juhlat prinsessatarjoiluineen ja leikkeineen. Lopuksi Saara Punakivi muistutti prinsessa Katariinaa lukitsemaan aina ovet iltaisin, etteivät kruunuvarkaat enää yllätä! 4.8. puolestaan Atte Pesonen sai juhlistaa 5-vuotispäiviään merirosvoseikkailun merkeissä. Kapteeni Mustasilmä oli saanut vihiä Ankkapurhan alueelle kätketystä aarteesta. Saatuaan reippaan joukon apulaisia, Mustasilmän piti kastaa joukko ihka aidoiksi merirosvoiksi, jotta päästiin seikkailuun. Kasteen jälkeen ryhmä sai kuva-arvoituksen ratkaistavakseen paikasta, josta seuraava vihje voisi löytyä. Vihjekääröjä saikin etsiä kiikaroiden ja luuppien avulla ympäristöä tarkastellen. Merirosvoradalla tuli suoritettavaksi tehtäviä kuten tukkikävelyä ja apinakiikkua ja muita merirosvotaitoja vaativia temppuja. Päivänsankari Atte valoi uskoa sekä itseensä että muihin ennen tehtäviä lausumalla taikasanat: Mä oon sitten tosi hyvä tässä, en tarvi apua!. Mustasilmä oli valmiina auttamaan pieniä apulaisiaan, mutta jokaiselle tuntui olevan kunnia-asia selviytyä itse! Sokkokävely köyttä seuraamalla johdatti etsivät vihdoin aarteen luo ja jokainen palkittiin kultarahalla. Aarteen löytymisen ja päivänsankarin kunniaksi Mustasilmä kattoi merirosvoille pitopöydän ja viihdytti vieraitaan juhlien loppuun asti! JT Kiperää tehtävää pohtimassa Milla Tani, Saara Punakivi, Neija ja Noora Niemi. Atte Pesonen, Pinja ja Veeti Pesonen, Roope Martikainen sekä kapteeni Mustasilmä tutkivat vihjettä. kuva katri nuutinen\n12 12 KETTERÄ KUMPPANI Kuvat ympäristöpalvelut Vinkkejä syksyn puutarhatöihin Jäteasemilla omenat ovat haravointijätettä Omakotitalojen pihoissa on nyt menossa sesonki: omenapuut ja muut hedelmäpuut varistavat maahan ylimääräisen satonsa, joka pilaantuu pian. Puunlehdet ja ohuet risut on helppo kompostoida itse omassa pihassa ja niitä voi käyttää ruokajätekompostissa seosaineena. Iso määrä omenoita tarvitsee seosaineeksi runsaasti muuta puutarhajätettä. Puutarhajätteen saa kompostoida aumassa, mutta lämpöeristämätön kompostori tai kehikko helpottaa kasan siistinä pitämistä. Kompostoinnista löytyy tarkempaa tietoa alan kirjoista tai netistä. Pihan siivoajan on hyvä tietää, että jäteasemille tuotaessa omenat ja muut varisseet hedelmät kelpaavat niin sanottuun haravointijätteeseen. Siihen kuuluvat lisäksi muun muassa puunlehdet, neulaset ja kävyt. Kouvolan ja Iitin alueella jäteasemalle tuotu haravointijäte on maksullista (5 e/irto-m 3 ). Ahlmannintien jäteasemalla se kerätään omalle lavalleen, josta se päätyy Keltakankaan jätekeskukseen biojätekompostin seosaineeksi. Jos haravointijäte on säkitetty kuljetusta varten, tulee se Ahlmannintien jäteasemalla purkaa säkeistä lavalle. Muille jäteasemille sitä tuodaan vain vähän ja niillä se laitetaan säkkeineen kaatopaikkajätelavalle. Keltakankaalla haravointijäte ohjataan suoraan jätekeskukseen. Ruohonleikkurilla pihanurmelle silputut puunlehdet hajoavat kokemusten mukaan lähes kokonaan kevääseen mennessä. Risujätettä otetaan vastaan maksutta Haketuskelpoinen risujäte on Kouvolan ja Iitin jäteasemilla maksutonta. Myös Jokelassa Teollisuustiellä sijaitseva Hyötypaperin toimipiste ottaa maksutta vastaan haketuskelpoista risua. Kotipihassa risut voi hakettaa kompostin seosaineeksi, ja se onkin erinomainen karkeampi lisä puunlehtien joukkoon sillä se tuo kompostiin lisää kuohkeutta. Oksahake sopii myös hyvin kateaineeksi pensaiden juurelle. AS Lisätietoja: puh. (05) Ekokaari 50, Keltakangas Pilaantuvat omenat ovat haravointijätettä. Maksullinen puutarhajätteiden noutopalvelu alkaa Kymenlaakson Jäte Oy järjestää tutun maksullisen puutarhajätteiden noutopalvelun 28. syyskuuta alkaen pientaloille ja taloyhtiöille. Palvelua tarjotaan entisiin kuntien keskustaajamiin. Palvelu jatkuu viisi viikkoa, eli saakka. Nouto tilataan suoraan Jätehuolto E. Parkkinen Ky:ltä, p. (05) Tilattaessa asiakkaan tulee ilmoittaa, kumpi jäte on kyseessä sekä yli 5 m 3 :n eristä. Tarvittaessa asiakkaan tulee auttaa myös jätteiden kuormauksessa. Keräysautoon otetaan: l haketuskelpoiset oksat ja risut 5 e/ irto-m 3 l haravointijäte 10 e/ irto-m 3 Käteissuoritus kuittia vastaan. Laskutettaessa laskutuslisä 5 euroa. Hinnat sis. alv 22 %. Oksajäte ja haravointijäte noudetaan erikseen. Mikäli haravointijäte on pakattu jätesäkkeihin, pyritään se purkamaan kuormaamisen yhteydessä. Vesien kunnossa riittää haasteita. Runsasjärvisessä Kouvolassa vesistöjen kuntoa kannattaa tarkkailla silloinkin, kun ne ovat vielä hyvässä tilassa. Työtä paremman ympäristön hyväksi Ympäristöasioiden kannalta Kouvola on mielenkiintoinen kokonaisuus. Kaupungin alueella on paljon vesistöjä mökkiläisineen ja maataloutta, isoja liikenneväyliä, VR rataverkostoineen, suuri varuskunta sekä monipuolista teollisuutta. On Repoveden erämaa-alueet ja toisaalta monta tiheästi asuttua taajamaa. Nämä kaikki yhdessä tuovat monipuolisia haasteita ympäristönsuojelutyöhön. - Yhteistyö on valttia kaupungin ympäristöasioiden hoidossa mm. maankäytön, kaavoituksen ja yhdyskuntatekniikan välillä. Yksittäisillä hokkuspokkustempuilla ei ympäristöasioissa pitkälle pötkitä, vaan työtä tehdään pitkäjänteisesti. Tiivis yhteistyö mahdollistaa asiantuntemuksen käytön siten, että saadaan aikaan ympäristön, terveyden ja turvallisuuden kannalta hyviä ratkaisuja ja voidaan ottaa huomioon mm. joukkoliikenteen järjestämismahdollisuudet sekä liikennemelun haittavaikutukset, kuvailee ympäristöjohtaja Kyllikki Ala-Huikku. - Teollisuus on panostanut ja investoinut jo pitkään ympäristöasioihin. Se näkyy selvästi parantuneena ilmanlaatuna, jota mitataan ja kartoitetaan säännöllisesti. Kouvola on ollut jo 90-luvulta asti mukana kuntien ilmastonsuojelukampanjassa. Olemme valmistelemassa myös työja elinkeinoministeriön kanssa tehtävää energiatehokkuussopimusta. Siinä energiankulutusta vähennetään tavoitteellisesti. Vesistöjemme tilan seurantaan on vireillä hanke. Rautatie- ja tiemelua on selvitetty ja sen vähentämiseen pyritään yhteistyöllä. Eli Kouvolan ympäristöasiat maalla, vedessä ja ilmassa ovat jatkuvasti mietinnässä ja työn alla, listaa ympäristöjohtaja. - Haja-asutusaluilla viemäriverkostojen ulkopuolisilla talouksilla jätevesiasioissa pitäisi olla jo vipinä päällä. Vuoteen 2014 mennessähän niiden on saatettava jätevesihuolto vaatimusten mukaiseksi. Maatalouden ja haja-asutusalueiden vesistön kuormittamisen vähentämiseksi on jo tehty ja tehdään edelleen työtä. - Ympäristöasioissa tavallinen kansalainen voisi useammin katsoa peiliin. Roskia ja romua heitellään tien varsille, vaikka jätehuolto, hyötikset ja jäteasemat ovat toimiva kokonaisuus. Myös energian kulutuksessa ja liikennevalinnoissa ja kasvavissa kulutustottumuksissa kansalaiset kaipaisivat asennemuutosta. Kun me jokainen kannamme kortemme kekoon ympäristöasioissakin, niin Kouvolamme on entistä parempi paikka elää, kiteyttää ympäristöjohtaja Kyllikki Ala-Huikku. UA Ympäristöpalveluiden tehtävänä on tiedottaa ja neuvoa kuntalaisia erilaisissa ympäristöasioihin liittyvissä kysymyksissä, kuten tässä Jaalan mökkimessuilla.\n13 KETTERÄ KUMPPANI 13 Espoolaiset toivat uutta vipinää Elimäen Koskistoon Koskiston meijeri heräsi henkiin taidekeskuksena Viisilapsinen espoolaisperhe kyllästyi siihen, että omakotitalonsa hiekkalaatikolla istuessa lasten varpaat olivat melkein naapurin puolella. Perhe unelmoi isosta talosta ja vielä isommasta pihamaasta, jollaisen netistä viisi vuotta sitten löysivätkin. Saapuminen Elimäen Koskistoon aikanaan Euroopan suurimman emmental-tehtaan, Koskiston meijerin pihaan oli rakkautta ensisilmäyksellä. Nyt perheellä on tilaa. Meijerissä reilut 3000 ja ulkorakennuksissa 2200 neliötä. Meijerin aikaiset asunnot täyttävät kakkoskerroksen. Kellaritiloja on 1000 neliötä. Kaiken kruunaa seitsemän hehtaarin piha. - Naapurusto oli innoissaan, kun vuonna 1971 meijeritoiminnan ja vuosia sitten muun teollisen toiminnan kuoltua meijeri heräsi taas henkiin. Muutettaessa meitä oli seitsemän henkeä. Nyt lisää kaksi lasta, kolme kissaa, Bernhardin paimenkoira ja marsut. Olemme kotiutuneet todella hyvin. Ensimmäinen talvi meni pimeyttä ihmetellessä ja upeaa tähtitaivasta ihastellessa. Kesät täällä ovat aivan ihania, mutta talvet isossa talossa kylmiä, kertoo äiti Tia Tajakka. - Tia on ammatiltaan ortodoksisen uskonnon ja historian opettaja ja toimii lähikouluissa vakituisena sijaisena. Hän on opiskellut myös matkailuyrittämistä. Koulutukseltani olen rakennusinsinööri ja työnantajani on edelleen Helsingissä. Teen 90% töistä täältä kotoa käsin. Ei me tänne vain asumaan tultu isoihin tiloihin. Matkailuyrittäminen meitä tänne veti. Kolme kesää olemme pyörittäneet meijerissämme kahvilaa ja kaksi kesää taidekeskusta. Hitaasti kiiruhtaen olemme lähteneet liikkeelle, mutta tavoitteena on laajentaa toiminta ympärivuotiseksi. Meijerin asuntokerros soveltuu majoitustiloiksi, kokous- ja kurssitilojakin löytyy riittämiin. Monenlaisia visioita löytyy lastemmekin toteutettavaksi, suunnittelee isä Juha Tuomainen. - Koskiston-Ratulan alueella on isoja elinvoimaisia maatiloja ja nuoriakin tilallisia. Ratulan alaaseella on yli 40 oppilasta ja tästä on sinne matkaa vain viisi kilometriä. Ylä-asteelle on 13 kilometriä. Kauppaan on vain kilometrin matka ja postipalvelutkin pelaavat. Martat ja urheiluseura järjestävät toimintaa, samoin Ratulan koulun vanhempainyhdistys, johon itsekin kuulun, sanoo Tia Tajakka. - Kesällä vietimme meijerin praasniekan, juhlapäivän, yhteistyössä Kotkan ortodoksiseurakunnan kanssa. Se oli kaikille alueemme asukkaille avoin. Palautteen perusteella teemme siitä kyläämme uuden perinteen. Vielä olemme pyörittäneet toimintaa kahdestaan, mutta uudet suunnitelmat tarvitsevat jatkossa lisää työvoimaa, pohtii Juha Tuomainen meijerinsä tulevaisuutta luottavaisena. Espoolaisperhe on herättänyt jo meijerin henkiin. Lähistöllä vantaalaisperhe kunnostaa perintötaloa itselleen kesäpaikaksi ja helsinkiläisperhe on ostanut alueelta vanhan talon. Joten uutta vipinää riittää Elimäen Koskisto-Ratula -alueella jatkossakin. UA Kartta ja lisätietoja Koskiston meijerin kellaritilat tarjoavat upeat puitteet Taidekeskuksen taiteelle, joka halutaan pitää korkeatasoisena. Tajakka-Tuomaisen perhepotretista tytöt livistivät kylille ja eläimen päiväunille. Kuusaan torialueen myllerrykset valmistumassa Liikenne rullaa jo erittäin joustavasti kiertoliittymissä Työkoneille ja -miehille riittää vielä toviksi myllerrettävää Kuusankosken torialueella ja sen ympäristössä. Tälle vuodelle suunnitellut työt ovat edenneet ripeästi aikataulussaan. Kuusankosken keskustan liikennejärjestelyt ja torin alue ovat vielä tovin työkoneiden näyttämönä. Tällä erää loppuvuodesta valmistuvan alueen uskotaan miellyttävän siellä liikkuvia. - Uusien kiertoliittymien liikenteelliset järjestelyt on tällä erää valmiit. Liikenne niissä rullaa erittäin sujuvasti ja risteysalueiden entisenlaiset ruuhkat ovat vähentyneet selvästi. Kiertoliittymien keskustojen luonnonkiveykset valmistuvat syyslokakuussa. Liittymien lopullinen somistaminen esim. keskustojen kukkaistutuksin jää ensi vuodelle. Torin kiveys on valmis, samoin Kymenlaaksonkadun päällystystyöt, toteaa rakennuspäällikkö Matti Toivonen tyytyväisenä. - Rakentamista riittää vielä uuden torin ja tulevan Hesburgerin välisessä parkkialueessa. Myös Hesburgerin alle jäävät kaapelit siirretään suotuisampaan paikkaan, joten myllerrys silläkin saralla kestää vielä tovin. Kun hyvään vauhtiin on päästy, niin vielä tämän vuoden puolella laitetaan Kansantalon edustan pysäköintialue uusiksi. Uskon, että kun tämä kaikki pian valmistuu, on lopputulos jalankulkijoiden, autoilijoiden ja alueen kauppaliikeidenkin mielestä onnistunut kokonaisuus, arvioi aluepalvelujohtaja Jari Horppu. - Kuusaan keskustan liikennejärjestelyjen rakennustyöt ovat olleet iso ja näkyvä urakka, mutta kyllä muuallakin Kouvolaa teiden saneerausrakentamista on tehty ja tehdään kilometrikaupalla. Mm. Prisman luona Tommolankadun ja Korjalankadun kiertoliittymän rakentaminen on päässyt vauhtiin ja se valmistuu lokakuussa. Myös Korian sillan länsipuolelle valmistuu kiertoliittymä. Kouvolan keskustan tuntumassa rakennetaan tiejärjestelyitä ja parkkialueita Marjoniemen palvelukeskuksen ympäristössä, luettelee Horppu. - Liikennerakentamiseen nykyisin olennaisena osana kuuluvia erilaisia meluvallejakin on rakenteilla. Valtatie kuudelle Ravilehdon kohdalle tehdään meluvallia. Alakyläntien ja Kaitilankadun kiertoliittymän välistä meluvallia korotetaan meluaidalla. Myös Ratahallintokeskus rakentaa meluaitoja Kouvolan alueella mm. Kymenlaaksonkadun, Korian ja Kullasvaaran alueilla. - Tälle vuodelle suunnitellut liikenteeseen liittyvät rakennushankkeet ovat sujuneet mainiosti. Katsotaan mielenkiinnolla millaisia resursseja saamme ensivuodelle. Isompia ja pienempiä rakennustarpeitahan löytyy aina, arvio Jari Horppu. UA\n14 14 KETTERÄ KUMPPANI Asiakkaat äänestivät Valkealan kirjaston voittoon Valkealan kirjasto menestyi hyvin- Tähtitaajamat-hankkeen kyselytutkimuksessa sijoittumalla I-sijalle. Millainen tuo tutkimus oli, kirjastonjohtaja Kirsti Pohjonen? - Kouvolan seudun taajamissa toteutettiin keväällä 2009 palvelututkimus, jossa kartoitettiin asiakkaiden tyytyväisyyttä seudun yrityksiin ja julkisiin palveluihin. Tutkimuksen olivat tilanneet mm. Kouvolan seudun aluekeskusohjelma sekä Kouvola Innovationin Tähtitaajamahanke. Tutkimus tehtiin nyt ensimmäistä kertaa Pohjois- Kymenlaaksossa. Miten tutkimus toteutettiin? - Tutkimuksessa oli tavallaan kaksi osaa. Kyselyssä tutkittiin asiakastyytyväisyyttä tietyllä palvelusektorilla ja toisaalta tietyn taajaman asiakastyytyväisyyttä. Yllättävää Pohjois- Kymenlaaksossa oli kirjastojen sijoittuminen kärkeen. - Valkealan kirjasto saavutti Valkealan alueen asiakastyytyväisyydessä I- sijan. Kirjaston henkilökunnalle ojennettiin kesäkuussa saavutuksesta kunniakirja Korialla järjestetyssä juhlatilaisuudessa, selvittää Valkealan kirjaston toiminnasta vastaava kirjastonjohtaja Kirsti Pohjonen. Valkealan kirjasto sai tunnustusta hyvästä asiakaspalvelusta. Mitkä ovat mielestänne Valkealan kirjaston palvelun vahvuudet? - Meillä on asiansa osaavaa, pitkään talossa palvellutta ja asiakkaisiin ystävällisesti asennoitunutta henkilökuntaa. Pitkän työkokemuksen myötä henkilökunta tuntee paikallisen väestön ja heidän tarpeensa. Monet asiakkaat saavat meiltä räätälöityä palvelua, koska heidät tunnetaan vuosien ajalta, toteaa Kirsti Pohjonen. - Asiakkaat kohdataan meillä tavalla, joka saa kirjastossa kävijän tuntemaan itsensä tervetulleiksi. Olemme joustavia ja suhtaudumme ymmärtäväisesti asiakkaiden erheisiin, jatkaa Pohjonen iloisena saadusta tunnustuksesta. - Perinteisesti entisen Valkealan kunnan aikana kirjaston kokoelmat Kirjastovirkailija Erja Koskelainen valmiina palvelemaan asiakkaita Valkealan kirjastossa. ovat olleet erinomaiset ja määrärahat riittävät. Nyt kuntien yhdistymisen jälkeen on ollut hieman pelkoa siitä, että taso laskisi, kun määrärahat pienenevät ja henkilökuntaa on vähennetty. On vielä liian aikaista sanoa, onko tämä pelko oikeutettua. Hieman ihmetellään uutuuksien puuttumisesta hyllyistä, mutta toisaalta koko Kymenlaakson yhteiset kirjavarannot ovat entistä helpommin saavutettavissa. Vaikka itsenäisiä haluttaisiin olla, niin yhteistyössä on voimaa. Miten tunnustuksen saaminen otetaan huomioon kirjastonne toiminnassa jatkossa? - Olemme iloisia, kun meidät on huomattu ja toki haluaisimme jatkossakin säilyttää ensimmäisen sijan! Ei ole tietoa koska seuraava tutkimus tehdään, mutta yritämme aina parhaamme. Teillä on paljon lapsiperheitä alueellanne. Miten tuo seikka vaikuttaa kirjastonne toimintaan? Totta, meillä on paljon lapsiperheitä ja Valkealan alueen väkiluku on nousussa. Taajamissa väkiluvut kasvavat ja maaseudulla väki vähenee. Näin se on Valkealassakin. Valkealan alueella on kuitenkin kasvava asukasennuste. Miten kirjastonne pystyy vastaamaan tuohon haasteeseen? Monet kasvavat taajamat, kuten Jokela, Niinistö ja Lautaro sijaitsevat niin lähellä uuden Kouvolan keskustaa, että näiden taajamien asukkaiden on luontevaa asioida Kouvolan pääkirjastossa. Välttämättä asukasluvun nousu näissä taajamissa ei kuitenkaan nostata Valkealan kirjaston käyttömäärää. Millainen kuluva vuosi on ollut lainausten ja kävijämäärien osalta? - Joissakin Kouvolan kirjastoissa lainaluvut ovat laskussa ja toisissa nousussa. Valkealassa ollaan hivenen nousussa, toteaa Kirsti Pohjonen. Nousuihin ja laskuihin on vaikea nähdä mitään yksittäistä syytä. Mutta saattaahan asiakaspalvelun taso olla yksi lainauslukuihin vaikuttava tekijä. Kouvolaan tarvitaan lisää matkailuoppaita Kouvolassa toimii tällä hetkellä 15 Suomen Opasliiton auktorisoitua matkailuopasta. Uuden Kouvolan myötä oppaiden tarve on kasvanut ja sen johdosta järjestetään Kouvolassa 10 vuoden tauon jälkeen matkailuoppaan peruskurssi. Kuluvan syyskuun ja ensi toukokuun välisenä aikana pyritään kouluttamaan 15 uutta matkailuopasta Kouvolaan. Matkailuoppaan peruskurssi toteutetaan osana Kouvola Innovation Oy:n Matkalla Kasvuun -hanketta. Kurssi järjestetään yhteistyössä Kouvolan Matkailuoppaat ry:n kanssa. Matkalla Kasvuun -hankkeen rahoittaja on Kaakkois- Suomen TE-keskus. Opaskurssi sisältää valtakunnallisen ja paikkakuntakohtaisen tieto-osuuden sekä käytännön opastustaitoon liittyviä tehtäviä. Opintoihin kuuluu luentojen lisäksi etätyöskentelyä, käytännön harjoituksia ja tenttejä. Kurssi on tarkoitettu kaikille matkailusta ja opastoiminnasta kiinnostuneille; erityisesti kielitaitoisia oppaita tarvitaan. Kurssin hyväksytysti suorittaneet saavat Suomen Opasliiton auktorisoinnin paikalliseksi matkailuoppaaksi. Kurssi toteutuu jos ilmoittautuneita on vähintään 15. Matkailuoppaan peruskurssi alkaa tiistaina klo 18 Kouvolatalolla. Aloitustilaisuuteen ovat tervetulleita kaikki opastoiminnasta kiinnostuneet. KL Lisätietoja: Tiina Laine, puheenjohtaja, Kouvolan matkailuoppaat ry Puh (myös ilmoittautumiset) Paula Miettinen, projektipäällikkö, Kouvola Innovation Oy Puh Millaiseksi haluaisitte Valkealan kirjastoa kehittää? Kirsti Pohjonen selvittää aluksi kirjastonsa palvelurakennetta toteamalla, että Valkealan kirjastoon kuuluvat myös Utin ja Kääpälän kirjastot. Niiden lisäksi alueella liikennöi kirjastoauto, joka palvelee uuden Kouvolan pohjoisen puolen kouluja, päiväkoteja ja haja-asutusalueen asukkaita. Kirjastonjohtaja toteaa toivovansa, että Utin ja Kääpälän kaltaiset sivupisteet saisivat säilyä. - Mutta säilyminen on epävarmaa nyt, kun kustannustehokkuutta mitataan joka paikassa. - Aukioloajat ovat nykyisin jo niin pitkät, ettei niitä juuri ole tarvetta lisätä. Kuntaliitoksen myötä henkilökunta lähes puolittui, joten en panisi pahakseni, jos henkilökunnan määrää nostettaisiiin. Valkealan kirjaston henkilökunta toivottaa kaikki entiset ja uudet asiakkaat lämpimästi tervetulleiksi kirjastoon. Nyt syksyllä on mukavaa piipahtaa tänne hakemaan lukemista, musiikkia tai elokuvia pimenevien iltojen ratoksi. TH Kouvola Innovation Oy - KINNO on Kouvolan kaupungin omistama kehitysyhtiö, jonka tavoitteena on yritysten toimintaedellytysten ja koko asukkaan kaupungin kilpailukyvyn parantaminen. Kehittämistyössään KINNO painottaa metsä-, energia- ja ympäristöliiketoimintaa sekä matkailuun ja vapaa-aikaan ja digitaalisiin sisältöpalveluihin keskittyvää liiketoimintaa. Toiminnassaan KINNO korostaa palvelua, markkinoiden tuntemusta ja luotettavuutta. Kouvolan kirjastojen aukioloajat lähtien Kouvolan pääkirjasto ma - pe la 9-15 Elimäen kirjasto ma - pe la 9-15 Haanojan kirjasto ma-to pe Huhdasjärven lainausasema parittoman viikon to Inkeroisten kirjasto ma - pe Jaalan kirjasto Ma, ke, pe ti to Korian kirjasto ma, ti, to, pe ke la 9-15 Kuusankosken kirjasto ma - pe la 9-15 lehtilukusali su Kääpälän kirjasto Ti To Lehdokin kirjasto ma - to pe Myllykosken kirjasto ma - pe 9-19 aattoina 9-15 Pilkanmaan kirjasto ma ti, ke to, pe Utin kirjasto ti Kouluaikoina myös parillisen viikon to klo 9-11 Valkealan kirjasto ma - to pe la 9-15 Voikkaan kirjasto ma - pe 11-18\n15 KETTERÄ KUMPPANI 15 Yhteispalvelutoimistoista monenlaista apua Pirkko Nokelainen poikkesi passiasioissa Kuusankosken yhteispalvelutoimistoon. Varsinaisia passiasioita Kuusaalla ei enää hoideta, mutta Nokelainen sai hyödyllisiä tietoja passiasiointinsa pohjaksi poliisilaitokselle. - Aina jos olen tarvinnut jotain kaupunkiin liittyvää tietoa, niin olen poikennut tänne. Ruveta nyt netistä selailemaan sivutolkulla kun täältä tieto löytyy heti kuin apteekin hyllyltä. Täältä saa tiedon lisäksi mm. hyödyllisiä esitteitä ja lomakkeita. Nytkin nappasin mukaan uuden bussiaikataulun ja seniorioppaan, kertoo Nokelainen. - Meillä käydään paljon maksamassa kaupungin lähettämiä laskuja, onhan meillä pankkikorttilukijakin. Keltakankaan ja Kuusaan yhteispalvelutoimistoilla on poliisin kanssa sopimus. Voimme varata asiakaskäyntiaikoja poliisille. Meillä on myös erilaisia poliisin lomakkeita ja neuvomme asiakkaita niiden täytössä. Elokuussa meillä kävi reilut 30 asiakasta poliisiasioiden tiimoilta. Päivittäin autamme mitä erilaisemmissa kaupungin asioissa noin 50 asiakasta, sanoo Viljakainen. -Otamme vastaan ja välitämme edelleen kaupungin toimialoille tarkoitettua postia kuten hakemuksia. Meille palvelusihteereille on tärkeää, että asiakas löytää meiltä tarvittavat tiedot ja neuvot kaupunkiin liittyvissä asioissa. Olemme pelastaneet monen asiakkaan päivän, kun olemme osanneet auttaa kiireistä asiakasta, vaikka hän ei tavoittelemansa virkamiehen luo juuri silloin olekaan Kuusankosken yhteispalvelutoimistossa palvelusihteeri Tuula Viljakainen saa positiivista palautetta hyvästä palvelusta Pirkko Nokelaiselta. päässyt, kertoo palvelusihteeri Sirkka-Liisa Jyräs. Jaalan yhteispalvelutoimiston asiakasmäärät ovat kasvaneet alkuvuodesta, parhaimmillaan lähes viiteen sataan kuukaudessa. Se on hyvin 1800 asukkaan Jaalassa. - Toki mökkiläisetkin asioivat ahkerasti. Nytkin on meneillään mökkiläisten tienumeroiden jako. Rakennuspuolen asioissa poiketaan useimmin ja perjantaisinhan meillä käy rakennustarkastajakin. Myös vesihuolto ja asuntoasiat tuovat asiakkaita. Meiltä saa esim. radon- ja vesinäytepulloja. Sosiaaliohjaajan päivystää meillä tiistaisin. Jonkin verran asiakkaat surffaavat virallisten asiakirjojen parissa asiakaspalvelupäätteellä. Usein minä etsin asiakkaille tietoja ja lomakkeita ja lähetän niitä tarvittaessa heille. Näin asiakkaan ei tarvitse liikkua kymmeniä kilometrejä kaupungin virastoihin, vaan asia hoituu toimistomme kautta kätevästi. Olen oikeastaan kaupungin tietotoimisto täällä Jaalassa, kiteyttää palvelusihteeri Liisa Nieminen. Kouvolan kaupungin yhteispalvelut ovat mukana valtakunnallisessa Sosiaali- ja terveysturvan keskusliiton yhteispalvelun kehittämisprojektissa. Hankkeen palvelusihteeri Heidi Puumalainen mm. jakaa tietoja sosiaali- ja terveysjärjestöjen toiminnasta, ohjaa niiden pariin, opastaa viranomaisten kanssa asioinnissa ja lomakkeiden täytössä sekä organisoi eri järjestöjen päivystyksiä ja teemapäiviä yhteispalveluihin. - Tiistaisin päivystän Kuusankosken ja keskiviikkoisin Jaalan yhteispalvelutoimistoissa. Asiakkaiden tarpeiden pohjalta voin ohjata heitä erilaisten harrastusten tai järjestöjen toiminnan pariin sekä vertaistukiryhmiin. Neuvon sosiaalialan kysymyksissä. Myös monet ammattitahot ovat kysyneet erilaista tietoa laajasta järjestökentästä tätä kautta, kertoo Puumalainen. UA Kuusankosken toimitila Etapista yhdeksän yhdistystä antoi näytteitä toiminnastaan Jaalan yhteispalvelutoimistolla. Heidi Puumalainen ja Liisa Nieminen (keskellä seisomassa) totesivat, että taas saatiin yhteistyöllä vipinää Jaalaan. Kaupunginhallituksen ja -valtuuston kokoukset syyskaudella 2009 Kokousaikataulu Valtuuston kokoukset, maanantaisin klo Kaupunginhallituksen kokoukset, maanantaisin klo Lisätietoja: Hallintojohtaja Jari Niemelä, puh , Palaute Kouvolan kaupungille Kuntalainen voi antaa Kouvolan kaupungin internet-sivujen kautta palautetta monella eri tavalla. Hän voi käyttää kunnan www-sivujen yleistä palautelomaketta (www. kouvola.fi/palaute) tai palvelun yhteydessä olevaa palautelomaketta (esimerkiksi koulutuspalvelupalaute). Kysymyksiä voi myös lähettää Kansalaiskioskiin. Sekä kysymys että vastaus julkaistaan Kansalaiskioskissa joko nimellä tai nimimerkillä. Kysymyksiä ja vastauksia voi hakea hakusanoilla tai aihealueittain. Uusimmat kysymykset listautuvat palvelun etusivulle. Kansalaiskioski on -etusivulla kohdassa Huomaa nämä (palaute.fi/kansalaiskioski/kouvola/index.phtml). Yhteyttä voi myös ottaa sähköpostitse tai puhelimitse suoraan viranhaltijaan tai luottamushenkilöön. Viranhaltijoiden yhteystiedot löytyvät ko. palvelun sivulta tai puhelinluettelosta (www.kouvola.fi/ puhelinluettelo). Sähköpostiosoitteet ovat muotoa opettajilla etunimi. Lisäksi on yleisosoitteita, esimerkiksi kouvola.fi, Palautteiksi tulkitaan myös asukas- ja asiakaskyselyt sekä kuntalaisten tekemät viralliset muistutukset ja valitukset.asiakaspalaute on tarpeellista ja hyödyllistä palveluja suunniteltaessa ja kehitettäessä. Palautteisiin vastataan mahdollisimman pian. Lisätietoja: Kouvolan kaupungin viestintä, Virallinen asiointi Mikäli Sinulla on Kouvolan kaupungille asiaa, jonka haluat käsiteltävän kuten virallisen asiakirjan (virallinen asiakirja = asiakirja, joka liittyy esim. asian vireillepanoon), voit lähettää viestisi internet-sivuilla olevalla asiointilomakkeella (www.kouvola.fi/ asiointilomake), sähköpostiin tai tavallisella kirjepostilla. Se kirjataan saapuneeksi ja toimitetaan asianomaiselle viranomaiselle käsittelyyn ja saat kirjauksen jälkeen kirjaamosta palautteen, jossa mainitulla diaarinumerolla voit tiedustella asiasi käsittelyn etenemistä. Kirjaamo lähettää palautteen joko sähköpostilla lähettäjän antamaan sähköpostiosoitteeseen tai kirjeitse lähettäjän osoitteeseen. Muutoksenhaut on lähetettävä kirjallisesti. HV Kunnallinen ilmoitustaulu uuteen paikkaan Kouvolan kaupungin uusi julkisten kuulutusten ilmoitustaulu sijaitsee kaupungintalon edessä pääportaiden vieressä katutasossa osoitteessa Torikatu 10. Laki julkisista kuulutuksista määrää, että jokaisessa kunnassa on oltava julkisille kuulutuksille varattu ilmoitustaulu. Nykykäytännön mukaan viralliset kuulutukset ja ilmoitukset sekä kaupungin ajankohtaiset tiedotteet julkaistaan myös kaupungin www-sivuilla. Ilmoitustaulua hoitaa kaupunginkanslia/kirjaamo. Yhteystiedot: Kouvolan kaupunki, kirjaamo, PL 85, Kouvola käyntiosoite Torikatu 10, Kouvola (A-porras, 3. krs) puh tai\n16 16 KIEHTOVA KAUPUNKI kuvat anette naroma Maastopyöräilyn Marathon SM-kotikisat Kouvolassa Carinalle Välietappi matkalla Lontoon olympialaisiin Keltakankaalta kotoisin oleva Carina Ketonen innostui kaksostyttöjensä hoitovapaan päätteeksi pyöräilystä. Eikä mistään tasaisesta sunnuntaipyöräilystä pyöräteillä, vaan rajusta röykytyksestä maastopyörällä pitkin metsiä. Innostus olikin rajumpaa luokkaa. Vuonna 2001 alkaneen kilpailu-uran tuomisina on jo 20 SM-mitalia, joista 14 kultaa, PMtasolta useampi kulta ja hopea, EM-kisoissa parhaimmillaan 7. ja World Cupissa 6. Heinäkuussa Carina teki kolmevuotisen sopimuksen belgialaisen maastopyöräilytiimin kanssa ja ensikauden kilpailukalenteri täyttyy siis useista ulkomaisista Cross Country-kilpailuista. Buustia bisnekseen sokkotreffeiltä Taantuman alakuloon voi syyskuussa hakea piristystä Kouvolassa järjestettäviltä Yritystreffeiltä. Kouvolan Yrittäjät, Kouvolan Nuorkauppakamari ja Kouvola Innovationin Yrityspalvelu ovat järjestäneet uudenlaisen yrittäjille suunnatun, iltapäivän kestävän verkostoitumistapahtuman ja yritysnäyttelyn, johon suurella yleisöllä on vapaa pääsy. Osallistujille tiedossa on sokkotreffejä, sillä treffikumppanit selviävät vasta paikan päällä. Kymijoelta Thamesille Lontoon olympialaisiin on ympäri Eurooppaa Cross Country- ja maastopyöräilykisoja kiertävän Carina Ketosen suuntana. Keltakaankaalainen lähtee hakemaan Kouvolassa ajettavien SMmaastopyöräilyn kotikisojen kirkkainta mitalia. Kouvolalaista Riverside Cycling Clubia edustava Carina toivoo, että 250 kilpapyöräilijän ja useiden huoltajien ja kannattajien saapuminen Kouvolan katukuvaan ja metsiin innostaisi täkäläiset tutustumaan maastopyöräilyyn. SM-kisoista onkin runsaine oheistapahtumineen muodostumassa mielenkiintoinen Perheen yhteinen aika -teemaa viestittävä tapahtuma. Lauantaina kisakeskuksessa Kasarminmäellä on maastopyöräilyyn liittyviä näytöksiä, opastuksia urheilijan ravinnosta varusteiden kautta pyöriin, haastekisoja, yritysten messuohjelmaa sekä yleisömarathonia ja vuotiaiden minimarathon. Sunnuntaina aikuiset kisaavat ympäri Kouvolan metsiä mm. 3x29 kilometrin radalla ja Carina puolustaa Kouvolan pyöräilymainetta. Paikallisväriä ja jännitystä kisoihin tuovat myös hyvin ikäluokkasarjoissa menestyneet Tommi Nieminen ja Jani Turtiainen sekä nuori lupaus Jarno Sarmalahti. - Paikalliset seurat ja yritykset ovat lähteneet innolla yhteistyöhön SM-kisojemme onnistumiseksi. Näin iso tapahtuma voidaan järjestää vain hyvällä yhteistyöllä. Kasarminmäellä on hienot puitteet ja hyvät palvelut. Kymenlaakson Ammattikorkeakoulukin on tärkeä yhteistyökumppanimme. Projektissa mukana olleilla opiskelijoilla on ollut koko kesän ajan mahtava tekemisen meininki kun ovat päässeet soveltamaan oppejaan SM-tapahtumaan. Kisojen rakentamisen aikana on vahvistunut käsitys, että Kouvolalla on todellinen tahtotila osoittaa kaupungin olevan tärkeä urheilukaupunki. Pyöräilykaupunki Kouvola saa tapahtumasta varmasti nostetta, sillä pyöräilylle on nyt olemassa vahva tilaus ihan kansainvälisestikin. Carinan vetämälle kisareitin tutustumislenkille tuli osallistujia joka puolelta Suomea ja puitteista pidettiin kovasti. Kouvolan Varuskunta on mukana tapahtumassa mittavalla panoksella ja lauantaina yleisö pääsee jännittämään minimaratonin lisäksi eri aselajien välistä maastopyöräkisaa ja tutustumaan samalla todella kauniiseen kasarmialueeseen. Jos yleisö kadunvarsilla ja metsissä innostuu maastopyöräilystä yhtä paljon kuin yhteistyökumppanimmekin, niin Kouvolasta on hyvää vauhtia tulossa keski-eurooppalaiseen tapaan pyöräilevä kaupunki, ennustaa Merja Naroma SM-kisojen organisaattori ja Carinan manageri. Merja muistuttaa vielä, että tapahtumaan on molempina päivinä ilmainen sisäänpääsy! UA Lisätietoja ja Treffitapahtumaan sekä yritysnäyttelyyn ilmoittautuneita on satakunta ja yritysten lisäksi mukana on yhteisöjä ja hankkeita. Tapahtumaa on markkinoitu laajasti Venäjän lähialueita myöten eli mukaan uskaltautuville voi olla luvassa rahanarvoisia kohtaamisia ja hyödyllisiä yhteistyötahoja. Tilaisuudesta on mahdollista saada tietoa myös erilaisista yrittäjille suunnatuista neuvontaorganisaatioista. Muun muassa Kinnon Yrityspalvelu on mukana omalla näyttelypöydällään toiminnastaan kertomassa. Yrityspalvelu antaa maksutonta neuvontaa jo toimiville yrityksille sekä yritystoiminnan aloittamista suunnitteleville. Kouvola Innovationin eli Kinnon Yrityspalvelu toimipaikka sijaitsee Kasarminmäellä Päävartiossa. Yritystreffittapahtuman järjestäjät muistuttavat, että tervetulleita mukaan ovat myös uteliaat eli ne, jotka periaatteessa ovat treffitoiminnasta kiinnostuneita mutta joiden nimet eivät vielä tänä vuonna löydy osallistujalistasta. Eli paikan päällä kannattaa pyörähtää vaikka ensi vuoden tapahtumaa silmällä pitäen. KL Kinnon Yrityspalvelu Yritystreffeillä Tykkimäen Paviljongissa klo Yleisöllä vapaa pääsy. Kilpailuissa Carina Ketosella ympäri Eurooppaa rapa roiskuu ja menestystä ropisee. Kotona Kouvolan maisemissa voi välillä fiilistellä fillarin kanssa. (Kuvat Anette Naroma) "


Anna toiselle mahdollisuus, niin saat itse mahdollisuuden - Customer Experience Professionals Association Finland\nAnna toiselle mahdollisuus, niin saat itse mahdollisuuden\nOodi vastuullisuudelle Signmarkin tahdissa\nPositiivinen ilmapiiri ja kuhina täyttivät Finnairin pääkonttorin aulan ennen tapahtuman alkua.\nTilaisuus pääsi vauhtiin kansainvälistä CXPA-organisaatiota luotsaavan asiakaskokemuksen ammattilaisen Diane Magersin videoterveisillä USA:sta.\nSeuraavaksi Ambassadorimme, Finnairin Johanna Jäkälä sekä CXPA Finlandin toiminnanjohtaja ja Shiruten toimitusjohtaja, Sirte Pihlajan toivottivat vieraat tervetulleiksi.\nEnnen kuin tilaisuuden varsinaiset puhujat pääsivät lavalle, Marko Vuoriheimo eli tutummin Signmark, otti lavan hetkeksi itselleen. Palkitsimme Vuoriheimon viime CX Dayssa Suomen paras asiakasteko 2017 -palkinnolla hänen kehittämästään Chabla-mobiilisovelluksesta. Marko toimii yrittäjänä sekä ulkoministeriön erityisasiantuntijana ja tekee päivittäin työtä edistääkseen vähemmistöjen, mm. kuurojen huomioimista yhteiskunnassa. Kaikkien yllätykseksi ja inspiroivan alustuksen päätteeksi saimme kuulla, että tämä taitava esiintyjä ja tarinankertoja juontaisi päivän.\nHyvä bisnes on aina vastuullista\nEnsimmäisenä livepuhujana lavan valloitti Finnairin CMO Johanna Jäkälä merkityksellisyyttä käsittelevällä puheenvuorollaan. Johanna korosti puheessaan sitä, miten ihmiset ovat koko ajan tiedostavampia ja haluavat seistä sellaisten brändien takana, joihin uskovat aidosti. Tämä on huomioitu myös Finnairilla, jossa palveluita kehitetään ”miten kokemuksesta saadaan elämys” -mentaliteetilla. Asiakkaat ovat valmiita maksamaan elämyksistä – odotustensa ylittämisestä. Tämä on helppo uskoa jo sillä perusteella, millaista sisältöä jaetaan esimerkiksi some-kanaviin. Kokemusten topit ja flopit ovat alta aikayksikön somessa vapaasti fanitettavissa tai ruodittavissa.\nFinnairin asiakaskokemuksen kehittämisestä vastaava johtaja Tiina Vesterinen puhui siitä, miten Finnairilla huomioidaan eri asiakasryhmät. Vesterinen kertoi muun muassa siitä, miten jatkuvalla mittaamisella pyritään koko ajan kehittämään eri käyttäjäryhmien palvelukokemusta. Vastuullisuuden näkökulmasta taas pyritään löytämään uusia tapoja tuottaa palveluita ympäristöystävällisemmin sekä kestävämmin. Käytännössä tämä tarkoittaa muun muassa lentokoneiden uusimista vähempipäästöisiin malleihin, lennoilla syntyvän jätemäärän minimointia sekä koneiden kantaman kuorman keventämistä. Vastuullisena\ntoimijana Finnair tekee paljon yhteistyötä eri tahojen kanssa, kuten Paraolympialaiset, Roosa Nauha ja Hurstin apu, jotka ovat kaikki olleet Finnairin arvokumppaneita.\nSekä Johannan että Tiinan puheenvuoroissa kävi selväksi se, että hyvä bisnes tänä päivänä on aina vastuullista. Miten isossa Finnairin tapaisessa organisaatiossa sitten saadaan asiakaskokemuksen kehittäminen jokaisen asiaksi? Finnairilla asia on ratkaistu siten, että jokaisen työntekijän tuloskortissa yksi mittareista on asiakastyytyväisyys ja sen toteutuminen omassa työssä. Luonnollisesti ihmiset myös panostavat tavoitteisiin pääsemiseen.\nVielä ennen ensimmäistä kahvi- ja verkostoitumistaukoa kuulimme Mandatum Lifen Risto Honkaselta, miten finanssiyhtiö voi toiminnassaan ja valinnoissaan olla vastuullinen. Esimerkiksi sitä, mihin yritys maksaa veronsa voidaan pitää yhtenä vastuullisuuden mittarina – siis kuinka paljon veroja maksetaan Suomeen ja\nkuinka paljon muihin maihin. Risto muistutti kuulijoita omien valintojen tärkeydestä, sillä myös sijoittamisessa pystyy tekemään vastuullisia valintoja valitsemalla sijoituskohteiksi esimerkiksi päästöjen vähentämiseen sitoutuneita yrityksiä.\nVuoden paras asiakasteko -palkinto Nordic Business Forumille – kunniamaininta kolmelle\nCX Dayssa palkittiin vuoden paras asiakasteko, joka meni tänä vuonna oikeutetusti Nordic Business Forumin Head of Customer Experience Salla Sepälle. CXPA Finlandin ja Finnairin asiantuntijaraati valitsi voittajan yksimielisesti. Nordic Business Forum kokoaa vuosittain lähes 10 000 yritysjohtajaa yhteen. Tapahtumalta odotetaan aina korkeatasoista palvelua. Sallalle ja muulle järjestäjätiimille ropisi taas ylistävää palautetta tämän vuoden tapahtumasta. Lisää palkinnosta voit lukea tiedotteestamme.\nKolme muuta asiakaskokemuksen ammattilaista saivat myös kunniamaininnat edistyksellisestä asiakaskokemuksen kehittämisestä. Museonjohtaja Kai Kartio Amos Rexilta rikkoo kaikkia ennätyksiä, mitä tulee museokokemukseen ja museon suosioon. Amos Rexin lisäksi kunniamaininnan saivat myös K-\nSupermarket Pohjois-Haagan kauppias Marika Lindfors, joka ennakkoluulottomasti toteutti asiakkaidensa toiveen ja tarjosi asiakkaille mahdollisuuden yöpyä viileässä kaupassaan heinäkuisilla helteillä. Taukoliikuntasovellus Cuckoo Workoutin toimitusjohtaja Veera Lehmonen sai myös kunniamaininnan sekä työntekijäkokemuksesta että yrityskulttuurin muokkaamisesta liikuntapositiivisemmaksi.\nAsiakaskokemus tarvitsee johtamista\nPäivän toinen puolisko aloitettiin kansainvälisen asiakaskokemusgurun Ian Goldingin videotervehdyksellä. Goldingin johdolla yleisö pääsi pohtimaan muun muassa siitä, miksi asiakaskokemuksessa epäonnistutaan. Yksi suurimpia epäonnistumisen syitä on se, että asiakaskokemusta ei johdeta, vaan sitä manageerataan vahingossa. Kun asiakaskokemus pitäisi nähdä yhtenä johdettavana asiana muiden joukossa – laatimalla suunnitelma, toteuttamalla sitä, mittaamalla jokaista vaihetta ja kehittämällä toimintaa tulosten pohjalta. Lisää Ianin vinkkejä asiakaskokemuksen kehittämiseen on saatavilla toukokuussa, kun hän saapuu Helsinkiin pitämään CX Masterclass -valmennusta.\nHeti Goldingin terveisten jälkeen pääsimme sukeltamaan 184-vuotiaan start-upin eli Wärtsilän toimintaan Mikael Lepän astellessa lavalle. Kuten monissa aiemmissakin puheenvuoroissa olimme kuulleet yrityksen tarkoituksen (purpose) tärkeydestä, niin myös Wärtsilässä on ollut käynnissä\nsuuri organisaatiomuutos. Wärtsilä haluaa olla luomassa kestävää yhteiskuntaa älykkään teknologian avulla.\nWärtsilän SEA20 An Oceanic Awakening -hankkeessa maailman johtavat satamakaupungit pyrkivät yhdessä rakentamaan kestävän ekosysteemin, mitä tulee meriteitse kulkevaan rahtiin. Kaikesta maailman rahdista 90% kulkee meriteitse. Se miten älykästä teknologiaa pystytään hyödyntämään, auttaa vähentämään rahtiliikenteen aiheuttamia päästöjä. Inspiroivaa!\nMaailman vastuullisin yritys ja inspiroiva paneeli\nOmassa puheenvuorossaan Dassault Systèmesin Juhana Tormilainen toi suurimman osan yleisöstä täysin uuden liiketoiminnan äärelle. Maailman vastuullisin yritys 2018 -palkinnon pokannut yritys on eittämättä jo konkari tällä saralla. Heidän ydinbisnestään on luoda virtuaalisia maailmoja, joilla simuloidaan tosielämän tilanteita. Pystytään esimerkiksi simuloimaan, miten auton käy törmäyksessä, jolloin säästytään auton romuttamiselta. Voidaan selvittää, miten logistiikkaa eri puolilla maailmaa on järkevin hoitaa. Eli pystytään teknologiaa hyödyntämällä optimoimaan liiketoimintaa ja vähentämään muun muassa ympäristöpäästöjä. Omaan korvaan tämä kuulostaa huikealta mahdollisuudelta.\nPäivän päätti Vuoriheimon vetämä vastuullisuus-teemaa käsitellyt paneelikeskustelu. Paneeliin oli kutsuttu keskustelemaan yrityksiä, joilla vastuullisuus on koko toiminnan ytimessä tai sillä on ainakin iso merkitys yrityksen toiminnassa. Panelisteina kuultiin Globe Hopen perustaja ja omistaja Seija Lukkalaa, Outotecin Susanna Hornia, Hävikkiravintola Loopin Satu Vainiota sekä Elisan yritysvastuujohtaja Minna Krögeriä.\nPainavaa asiaa sisältänyt päivä oli hyvä päättää inspiroivan puheenjohtajan sanoihin: ”Anna toiselle mahdollisuus, niin saat itse mahdollisuuden”. Näiden sanojen siivittämänä oli aika siirtyä iltapalalle verkostoitumaan muiden osallistujien kanssa.\nKirjoittaja toimii CXPA Finland tiimissä vapaaehtoisena.