Säännöt :: Solo ry\nSolo ry:n säännöt 2021\nSuomessa levyttävien ja esittävien solistien, solististen muusikkojen ja kapellimestareiden yhdistys\nYhdistyksen nimi on Solo ja kotipaikka Helsinki\nYhdistyksen tarkoituksena on valvoa ja edistää jäsentensä yhteisiä ammatillisia etuja sekä mainituissa asioissa edustaa jäsenistöänsä ulospäin. Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys toimeenpanee kokouksia ja harjoittaa tiedotustoimintaa jäsenilleen näitä koskevissa tärkeimmissä yhteisissä asioissa. Solistityön tunnetuksi tekemiseksi ja tukemiseksi jäsenilleen yhdistys voi harjoittaa tulonhankintaa anomalla apurahoja, myymällä toimialaansa liittyviä tuotteita ja palveluja, järjestämällä arpajaisia tai muita toimialaansa liittyviä tuotteita kuten järjestää konsertteja, tanssitapahtumia ja alan koulutuksia ja seminaareja. Toimintansa tukemiseksi yhdistys voi ottaa vastaan lahjoituksia ja testamentteja, omistaa toimintaansa varten tarpeellista kiinteää omaisuutta.\nYhdistys voi jakaa avustuksia ja apurahoja sekä myös harjoittaa arvopaperikauppaa. Yhdistyksen tarkoituksena ei ole voiton tai muun välittömän taloudellisen edun hankkiminen siihen osallisille eikä sen toiminta saa muodostua pääasiassa taloudelliseksi.\n3. Jäsenet ja jäsenen erottaminen\nYhdistykseen varsinaiseksi jäseneksi voidaan hyväksyä jokainen 15 vuotta täyttänyt musiikin alalla toimiva esittävä taiteilija, joka hyväksyy yhdistyksen toimintaperiaatteet. Kannattavaksi jäseneksi voidaan hyväksyä yksityinen henkilö tai oikeuskelpoinen yhteisö, joka haluaa tukea yhdistyksen tarkoitusta ja toimintaa. Yhdistyksen jäsen suorittaa yhdistykselle liittymismaksun ja vuotuisen jäsenmaksun, jonka suuruuden yhdistyksen vuosikokous vahvistaa kullekin toimintavuodelle.\nVarsinaisten jäsenien lisäksi yhdistyksellä voi olla kunniapuheenjohtaja, kunniajäseniä, vapaajäseniä ja kannatusjäseniä. Kunniapuheenjohtajalta, kunnia- ja vapaajäseniltä ei peritä jäsenmaksua. Yhdistyksen hallitus hyväksyy hakemuksesta yksimielisellä päätöksellä varsinaiset jäsenet ja kannattavat jäsenet. Vuosikokous vahvistaa kannatusjäseniltä perittävät maksut, joiden suuruus on oltava varsinaisten jäsenten suorittamia maksuja merkittävästi suuremmat.\nHallitus voi erottaa jäsenen yhdistyksestä, jos jäsen on jättänyt erääntyneen jäsenmaksunsa maksamatta kaksi kautta tai muuten jättänyt täyttämättä ne velvoitteet, joihin hän on yhdistykseen liittymällä sitoutunut tai on menettelyllään yhdistyksessä tai sen ulkopuolella huomattavasti vahingoittanut yhdistystä tai ei enää täytä laissa taikka yhdistyksen säännöissä mainittuja jäsenyyden ehtoja.\nVarsinaisilta jäseniltä ja kannattavilta jäseniltä perittävän liittymismaksun ja vuotuisen jäsenmaksun suuruudesta erikseen kummallekin jäsenryhmälle päättää vuosikokous. Kunniapuheenjohtaja, kunniajäsenet ja vapaajäsenet eivät suorita jäsenmaksuja.\nYhdistyksen asioita hoitaa kahdeksi vuodeksi kerrallaan valittava hallitus, johon kuuluu vuosikokouksessa valitut puheenjohtaja ja 4-8 muuta varsinaista jäsentä. Hallituksen jäsenet valitaan porrastetusti puolet ja puolet kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Hallituksen toimikausi on vuosikokousten välinen aika. Hallitus valitsee keskuudestaan yhdistykselle varapuheenjohtajan sekä ottaa keskuudestaan tai ulkopuoleltaan sihteerin, talousvastaavan ja muut tarvittavat toimihenkilöt.\nHallituksen jäsenillä on jäsenmaksuvelvoite, mutta vuosikokous voi ilman sääntömuutosta päättää asiasta. Hallitus kokoontuu puheenjohtajan tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtajan kutsusta, kun he katsovat siihen olevan aihetta tai kun vähintään puolet hallituksen jäsenistä sitä vaatii. Hallituksen kokous voidaan pitää myös etänä tietoliikenneyhteyden tai muun teknisen apuvälineen avulla, puhelin- tai sähköpostikokouksena. Kokouspöytäkirjan allekirjoitukset voivat olla myös sähköisessä muodossa, vaikka nimi kerrallaan. Hallitus on päätösvaltainen, kun vähintään puolet sen jäsenistä, puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja mukaan luettuna on läsnä. Äänestykset ratkaistaan ehdottomalla ääntenenemmistöllä. Äänten mennessä tasan ratkaisee puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa.\nYhdistyksen nimen kirjoittaa hallituksen puheenjohtaja, varapuheenjohtaja, sihteeri tai talousvastaava, kukin yksin.\n7. Toimihenkilöt ja asiamiehet\nHallitus voi ottaa yhdistykselle asiamiehen ja tarpeelliset toimihenkilöt ja määrätä heidän palkkionsa talousarvion rajoissa.\nYhdistyksen tilikausi on kalenterivuosi. Tilinpäätös tarvittavine asiakirjoineen ja hallituksen vuosikertomus on annettava toiminnantarkastajalle hyvissä ajoin ennen vuosikokousta. Toiminnantarkastajan tulee antaa kirjallinen lausuntonsa hallitukselle hyvissä ajoin ennen vuosikokousta.\nYhdistyksen kokoukseen voidaan osallistua hallituksen tai yhdistyksen kokouksen niin päättäessä myös postitse, sähköpostilla taikka tietoliikenneyhteyden tai muun teknisen apuvälineen avulla kokouksen aikana tai ennen kokousta. Yhdistyksen vuosikokous pidetään vuosittain hallituksen määräämänä päivänä toimintavuoden kevätkaudella. Yhdistyksen kokouksissa on jokaisella varsinaisella jäsenellä, kunniapuheenjohtajalla, kunniajäsenellä ja vapaajäsenellä yksi ääni. Kannattavalla jäsenellä on kokouksessa läsnäolo- ja puheoikeus mutta ei äänioikeutta. Yhdistyksen kokouksen päätökseksi tulee, ellei säännöissä ole toisin määrätty, se mielipide, jota on kannattanut yli puolet annetuista äänistä. Äänten mennessä tasan ratkaisee kokouksen puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa.\nHallituksen on kutsuttava yhdistyksen kokoukset koolle vähintään 7 vuorokautta ennen kokousta jäsenille sähköpostilla jäsenen ilmoittamaan sähköpostiosoitteeseen. Lisäksi vuosikokouksesta ilmoitetaan Solo ry:n virallisilla sosiaalisen median kanavilla ja vuosikokouskutsu voidaan esittää myös Solo ry:n virallisilla nettisivuilla.\nKokouksen paikan ja ajankohdan määrää hallitus.\nYlimääräinen yhdistyksen kokous on kutsuttava koolle, jos yhdistyksen hallitus katsoo sen tarpeelliseksi tai jos vähintään 1/3 yhdistyksen jäsenistä sitä kirjallisesti pyytää yhdistyksen hallitukselta erityisesti ilmoitettua asiaa varten. Kutsu yhdistyksen ylimääräiseen kokoukseen on lähetettävä sähköpostilla viimeistään 7 päivää ennen kokousta. Kokouksessa käsiteltävät asiat on mainittava kutsussa.\n12. Jäsenen eroaminen\nYhdistyksen jäsen on oikeutettu eroamaan yhdistyksestä siitä ilmoitettuaan kirjallisesti yhdistyksen hallitukselle tai sen puheenjohtajalle tai suullisesti yhdistyksen kokouksen pöytäkirjaan ja tulee hallituksen tiedottaa sille tapahtuneesta eroamisilmoituksesta yhdistyksen kokoukselle. Yhdistyksestä eronneella tai erotetulla ei ole mitään oikeutta yhdistyksen rahavaroihin.\n13. Kunnia- ja vapaajäsenet\nVuosikokous voi kutsua kunniajäseneksi yhdistyksessä ansiokkaasti toimineen henkilön. Hallitus voi kutsua vapaajäseneksi henkilön, joka on täyttänyt 80-vuotta sekä yhdistyksen jäsenen, joka on suorittanut jäsenmaksunsa yhtäjaksoisesti 30 vuotta.\nPäätös sääntöjen muuttamisesta ja yhdistyksen purkamisesta on tehtävä yhdistyksen kokouksessa vähintään kolmen neljäsosan (3/4) enemmistöllä annetuista äänistä. Kokouskutsussa on mainittava sääntöjen muuttamisesta tai yhdistyksen purkamisesta. Yhdistyksen purkautuessa käytetään varat yhdistyksen tarkoituksen edistämiseen purkamisesta päättävän kokouksen määräämällä tavalla. Yhdistyksen tullessa lakkautetuksi käytetään sen varat samaan tarkoitukseen.


Sukututkijan loppuvuosi: Sunnuntai Göteborgissa\nAamun aluksi koukkasin tarkistamaan lähietäisyydeltä edellisen illan kanava-ajelulla Hagan alueelta silmään pistäneen kruunun eli puolustusrakenteen Skansen Kronan. Se valmistui vuoden 1700 paikkeilla eikä koskaan joutunut/päässyt tositoimiin.\nToisin kuin seuraava kohde: Nya Älvsborg. Sinne matkattiin laivalla puoli tuntia ja ensi vaikutelma toi mieleen Suomenlinnan. Tarkemman tutustumisen perusteella linnoitus on Suomenlinnaa varhaisempi ja pienempi.\nPakettiin kuului draamaopastus eli esittäjien mukaan "show". Se alkoi alkuperäisen Älvsborgin ensimmäisistä ja toisista lunnaista, jotka 1500- ja 1600-luvun taitteeseen päätyneille sukututkijoille ovat tuttuja. Mutta vasta nyt yhdistin ne viikinkiajan danegeldiin, jonka saatuaan tanskalaiset lupasivat lähteä Englannista kotiin. Ja tulivat myöhemmin uudelleen. Neljä sataa vuotta myöhemmin lupasivat ruotsalaisille Älvsborgin linnoituksen rahaa vastaan. Ja valtasivat sen sitten uudelleen.\nMantereelle palattuani vingutin kaupunkikorttiani päästäkseni minijunalla kaupunkikierrokselle. Aikamoista rytyytystä mukulakivillä! Sitten kipin kapin taideteolliseen Röhsska museetiin, jossa kehdattiin rahastaa vaihtuvasta näyttelystä, vaikka 2/3 museosta oli kiinni. Kipin kapin pois.\nRatikalla Klippanille, jossa ehdin piipahtamaan Röda Sten Konsthallissa. Kannatti. Koettavana oli Janet Cardiffin The Forty Part Motet, jossa 40 kaiuttimesta kaikuu kuorosävellys vuodelta 1573. Ei aivan keskiaikaista, mutta mieleen tuli, että Vapriikin pyhiinvaellusnäyttelyn "saapuminen kohteeseen" -vaiheessa joku musiikkipläjäys olisi voinut kohottaa tunnelmaa.\nVarsinainen syy ratikoida Klippanille oli palata aamun puolustusrakenneteemaan katsastamalla sen lunnaiden arvoisen Älvsborgin jäänteet. Onneksi olin löytänyt historiablogin kuvauksen paikasta ja ottanut tulosteen mukaan. Muuten en olisi astunut tälle pihalle...\nlähtenyt nousemaan näitä portaita...\nseurannut tätä polkua...\nVasta mutkan takana olleissa portaissa oli pieni infokyltti.\nJa tältä ylhäällä näytti. Useista tägeistä päätelleen ainakin joku ryhmä käy rauniolla toisinaan.\nAiheita: arkeologia, museot, retket, Ruotsi\n▼ 12/7 - 19/7 (8)\nRetkeilyä tiistaina enimmäkseen Eurassa\nKesälomakokemuksia kotimaassa (torstaista maananta...\nTänä maanantaina Porissa


Livetallenteet - Kirjastokaista\nKoti / Livetallenteet\nLivetallenteet pitää sisällään sekä Kirjastokaistan että paikallisten kirjastojen ja muiden Kirjastokaistan kumppaneiden tuottamien suoralähetysten ja webinaarien tallenteita. Kirjastokaistan suorana lähettämien koulutuspäivien ja seminaarien esitykset julkaistaan tilaisuuksien jälkeen jokainen esitys omana videona. Tuossa vaiheessa tilaisuuden pitkä tallenne laitetaan piiloon ja sen korvaavat saavutettavuusvaatimusten mukaisesti tekstitetyt videot. Tämä tehdään kahden viikon sisällä tilaisuudesta. Esitykset ovat katsottavissa toistaiseksi\n45 min\t2 vuotta sitten\t/ 3750 katselukertaa / Kirjallisuusohjelmat, Kirjailijahaastattelut ja lukuvinkit, Lastenohjelmat, Lukuvinkit lapsille, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nJohanna Vehkoo: Misinformaatio verkossa – miksi siihen uskotaan ja miten sitä voisi vastustaa\n40 min\t5 vuotta sitten\t/ 3013 katselukertaa / Koulutuskanava, Livetallenteet, Mediakasvatus, Sananvapaus / Ääniraita : suomi / Tekstitys cc: suomi\nLive-streamtallenne keskuskirjastokokouksesta, jossa toimittaja Johanna Vehkoo piti esityksen ”Misinformaatio verkossa – miksi siihen uskotaan ja miten sitä voisi vastustaa”. Keskuskirjastokokous pidettiin Pasilan kirjastossa 19.1.2017, ja sen teemana oli ”Maa on […]\n15 min\t10 vuotta sitten\t/ 2707 katselukertaa / Lastenohjelmat, Viittomakieliset satutunnit, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nLive-stream tallenne Tammikuun 2012 viittomakieliseltä satutunnilta, jossa satutäti Maija Koivisto tarjoili Tove Appelgrenin kirjoittaman ja Salla Savolaisen kuvittaman kirjan “Vesta-Linnea ja hirviö-äiti”. Mukana Kallion kirjastossa Helsingissä järjestetyllä satutunnilla oli myös tulkki […]\n17 min\t4 vuotta sitten\t/ 2605 katselukertaa / Kirjallisuusohjelmat, Kirjailijahaastattelut ja lukuvinkit, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nSari Siikander: Nauru ei ole vieläkään kiellettyä – Poikkeusolojen luovat vuorovaikutustaidot\n38 min\t2 vuotta sitten\t/ 2043 katselukertaa / Koulutuskanava, Livetallenteet, Viestintä ja markkinointi / Ääniraita : suomi\nNäyttelijä Sari Siikander pitää esityksen ”Nauru ei ole vieläkään kiellettyä – Poikkeusolojen luovat vuorovaikutustaidot”. Esitys on osa Suomen kirjastoseuran 29.4.2020 järjestämää Kirjastojen tulevaisuus -webinaaria. Webinaarin aiheina olivat kirjastojen avautuminen poikkeusolojen […]\nAnneli Ketonen: Kirjastojen avautuminen poikkeusolojen jälkeen – ohjeistusten taustat ja seuraukset\n24 min\t2 vuotta sitten\t/ 2021 katselukertaa / Johtaminen ja päätöksenteko, Asiakaspalvelu ja demokratiatyö, Koulutuskanava, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nKirjastotoimen ylitarkastaja Anneli Ketonen aluehallintovirastosta pitää esityksen ”Kirjastojen avautuminen poikkeusolojen jälkeen – ohjeistusten taustat ja seuraukset”. Esitys on osa Suomen kirjastoseuran 29.4.2020 järjestämää Kirjastojen tulevaisuus -webinaaria. Webinaarin aiheina olivat kirjastojen avautuminen […]\nVille Vaarne: Digital Travelers -projektin esittely\n12 min\t2 vuotta sitten\t/ 1985 katselukertaa / Digituki ja tiedonhaku, Koulutuskanava, Kansainvälinen yhteistyö ja IFLA, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nViestintäpäällikkö Ville Vaarne Suomen kirjastoseurasta pitää esityksen ”Digital Travelers -projektin esittely”. Esitys on osa Suomen kirjastoseuran 29.4.2020 järjestämää Kirjastojen tulevaisuus -webinaaria. Webinaarin aiheina olivat kirjastojen avautuminen poikkeusolojen jälkeen, e-aineistojen tulevaisuus […]\nMarja Hjelt: E-aineistojen status ja tulevaisuus valtakunnallisella tasolla\n22 min\t2 vuotta sitten\t/ 1958 katselukertaa / E-aineistot ja digitointi, Koulutuskanava, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nSuunnittelija Marja Hjelt Yleisten kirjastojen konsortiosta pitää esityksen ”E-aineistojen status ja tulevaisuus valtakunnallisella tasolla”. Esitys on osa Suomen kirjastoseuran 29.4.2020 järjestämää Kirjastojen tulevaisuus -webinaaria. Webinaarin aiheina olivat kirjastojen avautuminen poikkeusolojen […]\n4 vuotta sitten\t/ 1944 katselukertaa / Koulutuskanava, Livetallenteet, Pelaaminen / Ääniraita : suomi\nPelin paikka LIVEn neljännessä osassa on aiheena nuorten suosikkipelit. Neljäs Pelin paikka LIVE lähetettiin 6.6.2018, jolloin Heikki Marjomaan kanssa keskustelemaan ja pelaamaan saapui nuorten pelaamisen ja pelikasvatuksen tutkija ja asiantuntija Mikko […]\nLaura Hokkanen: Hypätään kirjaan sisään! Lukukulttuuriin innostamista\n59 min\t2 vuotta sitten\t/ 1923 katselukertaa / Koulutuskanava, Livetallenteet, Lukemaan innostaminen / Ääniraita : suomi / Tekstitys cc: suomi\nLaura Hokkanen pitää esityksen ”Hypätään kirjaan sisään! Lukukulttuuriin innostamista”. Laura Hokkanen on FT, yhteisöpedagogilehtori, Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulusta. Esitys on osa Lukulystit / Läsfest -webinaaria, joka järjestettiin 25.-26.11.2020. Webnaarin esitykset pitävät sisällään […]\nJuli-Anna Aerila: Sytytä lukukipinä – käytäntöjä lasten lukuharrastuksen edistämiseksi\n63 min\t2 vuotta sitten\t/ 1858 katselukertaa / Koulutuskanava, Livetallenteet, Lukemaan innostaminen / Ääniraita : suomi / Tekstitys cc: suomi\nJuli-Anna Aerila pitää esityksen ”Sytytä lukukipinä – käytäntöjä lasten lukuharrastuksen edistämiseksi”. Juli-Anna Aerila on yliopistonlehtori, KT, dos. Turun yliopistossa. Hän on mukana useissa lukemista edistävissä hankkeissa. Esitys on osa Lukulystit […]\nMaija Puska: Pelit ja pelillisyys lukemisen edistämisessä\n34 min\t2 vuotta sitten\t/ 1822 katselukertaa / Koulutuskanava, Livetallenteet, Lukemaan innostaminen / Ääniraita : suomi / Tekstitys cc: suomi\nMaija Puska pitää esityksen ”Pelit ja pelillisyys lukemisen edistämisessä”. Maija Puska on mediakasvatusasiantuntija Mediakasvatuskeskus Metkassa. Esitys on osa Lukulystit / Läsfest -webinaaria, joka järjestettiin 25.-26.11.2020. Webnaarin esitykset pitävät sisällään niin […]\nEeva Jäppinen: Parasta palvelua omatoimisesti\n18 min\t3 vuotta sitten\t/ 1821 katselukertaa / Arkkitehtuuri ja tilasuunnittelu, Koulutuskanava, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nLivestream-tallenne, jossa kirjastopalvelupäällikkö Eeva Jäppinen Espoon kaupunginkirjastosta pitää esityksen ”Parasta palvelua omatoimisesti”. Sääntöviidakosta kansalaistoimintaan? Kirjaston todellisuus ja kirjastolain tavoitteet -koulutuspäivä pidettiin 19.2.2019 Pasilan virastotalossa Helsingissä. Koulutuksen järjestivät aluehallintovirastojen kirjastotoimet. Lainsäädännöllä […]\nPirjo Suvilehto: Oi ihana satu! – terapeuttinen lastenkirjallisuus, kirjavinkkejä kirjastotyöhön\n53 min\t2 vuotta sitten\t/ 1752 katselukertaa / Koulutuskanava, Livetallenteet, Lukemaan innostaminen / Ääniraita : suomi / Tekstitys cc: suomi\nPirjo Suvilehto pitää esityksen ”Oi ihana satu! – terapeuttinen lastenkirjallisuus, kirjavinkkejä kirjastotyöhön”. Pirjo Suvilehto on kirjailija ja yliopistonlehtori, FT, dosentti, Oulun yliopistosta. Esitys on osa Lukulystit / Läsfest -webinaaria, joka […]\nPirkko Ilmanen ja Jani Nieminen: Maahanmuuttajataustaisten lasten lukemisen edistäminen\n62 min\t2 vuotta sitten\t/ 1743 katselukertaa / Koulutuskanava, Livetallenteet, Lukemaan innostaminen / Ääniraita : suomi / Tekstitys cc: suomi\nPirkko Ilmanen ja Jani Nieminen pitävät esityksen ”Maahanmuuttajataustaisten lasten lukemisen edistäminen: monta kieltä – monta mieltä”. Pirkko Ilmanen on FM, kirjastopedagogi Espoon kaupunginkirjastosta ja Jani Nieminen runoilija ja erikoiskirjastonhoitaja Espoon […]\nMinna Männikkö: Omatoimikirjaston käytössäännöt\n46 min\t3 vuotta sitten\t/ 1742 katselukertaa / Arkkitehtuuri ja tilasuunnittelu, Koulutuskanava, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nLivestream-tallenne, jossa alueellinen kirjastopalvelupäällikkö Minna Männikkö Oulun kaupunginkirjastosta pitää esityksen ”Omatoimikirjaston käytössäännöt”. Sääntöviidakosta kansalaistoimintaan? Kirjaston todellisuus ja kirjastolain tavoitteet -koulutuspäivä pidettiin 19.2.2019 Pasilan virastotalossa Helsingissä. Koulutuksen järjestivät aluehallintovirastojen kirjastotoimet. Lainsäädännöllä […]\nMervi Heikkilä: Ajankohtaista Seinäjoen ertestä 2020\n25 min\t2 vuotta sitten\t/ 1703 katselukertaa / Koulutuskanava, Livetallenteet, Lukemaan innostaminen / Ääniraita : suomi / Tekstitys cc: suomi\nMervi Heikkilä pitää esityksen ”Ajankohtaista Seinäjoen ertestä”. Esitys on samalla avauspuheenvuoro Lukulystit / Läsfest -webinaarille, joka järjestettiin 25.-26.11.2020. Mervi Heikkilän kanssa webinaaria juontamassa ovat Seinäjoen erten muutkin työntekijät eli Pirjo […]\nPäivi Savinainen: Yleisen kirjaston maksut uuden ja vanhan kirjastolain valossa\n33 min\t3 vuotta sitten\t/ 1670 katselukertaa / Koulutuskanava, Lainsäädäntö ja tekijänoikeudet, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nLivestream-tallenne, jossa kirjastotoimenjohtaja Päivi Savinainen Kuopion kaupunginkirjastosta pitää esityksen ”Yleisen kirjaston maksut uuden ja vanhan kirjastolain valossa”. Sääntöviidakosta kansalaistoimintaan? Kirjaston todellisuus ja kirjastolain tavoitteet -koulutuspäivä pidettiin 19.2.2019 Pasilan virastotalossa Helsingissä. […]\n4 vuotta sitten\t/ 1590 katselukertaa / Koulutuskanava, Livetallenteet, Pelaaminen / Ääniraita : suomi\nPelin paikka LIVE:n ensimmäisessä osassa on aiheena sarjakuviin perustuvat pelit. Ensimmäinen Pelin paikka LIVE lähetettiin 7.3.2018, jolloin Heikki Marjomaan kanssa pelaamaan saapui sarjakuva-asiantuntija Renni Honkanen Helsingin kaupunginkirjastosta. Pelien alkamiskohdat:– The Walking […]\n18 min\t4 vuotta sitten\t/ 1572 katselukertaa / Kirjallisuusohjelmat, Kirjailijahaastattelut ja lukuvinkit, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nJanne Saarikivi kertoo Turun Kirjamessuilta suoralähetetyssä haastattelussa kirjastaan Suomen kieli ja mieli (Teos, 2018). Saarikiven haastattelijana on Jussi Tiihonen. Mistä Suomi tulee? Entä suomi? Minkälaisten ristiriitaisten myyttien ja käsitysten varaan […]\nAntti Seppänen: Sääntöviidakosta kansalaistoimintaan? Kirjaston todellisuus ja kirjastolain tavoitteet\n14 min\t3 vuotta sitten\t/ 1564 katselukertaa / Koulutuskanava, Lainsäädäntö ja tekijänoikeudet, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nLivestream-tallenne, jossa ylitarkastaja Antti Seppänen Etelä-Suomen AVI:sta pitää johdantoesityksen ”Sääntöviidakosta kansalaistoimintaan? Kirjaston todellisuus ja kirjastolain tavoitteet” -koulutuspäivään. Sääntöviidakosta kansalaistoimintaan? Kirjaston todellisuus ja kirjastolain tavoitteet -koulutuspäivä pidettiin 19.2.2019 Pasilan virastotalossa Helsingissä. […]\nAntti Seppänen: Sääntöviidakosta kansalaistoimintaan? -koulutuspäivän päätös\n9 min\t3 vuotta sitten\t/ 1552 katselukertaa / Koulutuskanava, Lainsäädäntö ja tekijänoikeudet, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nLivestream-tallenne, jossa ylitarkastaja Antti Seppänen Etelä-Suomen AVI:sta vetää päätösosuuden ”Sääntöviidakosta kansalaistoimintaan? Kirjaston todellisuus ja kirjastolain tavoitteet” -koulutuspäivässä. Päivän viimeinen ohjelmanumero oli kertoa palautteena kolme keskeisintä päivästä mieleen jäänyttä asiaa. Sääntöviidakosta […]\nLukuliike koulussa -kampanjan avaus\n4 vuotta sitten\t/ 1548 katselukertaa / Lukuvinkit nuorille, Kirjallisuusohjelmat, Lukukampanjat, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nLivestream-tallenne Lukuliike koulussa -kampanjan avaustapahtumasta Lahden Mukkulan koulusta 17.10.2018 klo 10-11. Mukkulan koulun yhteiseen lukufestariin osallistuivat tubettaja Miklu sekä kirjailijat Roope Lipasti ja Magdalena Hai. Kirjastokaista oli paikalla suoralähettämässä tilaisuuden. Lukuliike […]\nKeskustakirjaston arkkitehtuurikilpailun aloitusseminaari 20.1.2012 osa 1/3\n82 min\t10 vuotta sitten\t/ 1500 katselukertaa / Arkkitehtuuri ja tilasuunnittelu, Koulutuskanava, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nLive-stream tallenne Keskustakirjaston arkkitehtuurikilpailun aloitusseminaarista. 20.1.2012. OPENING Tuula Haatainen, Helsinki Deputy Mayor, competition jury chairperson CHANGES IN LIBRARY OPERATIONS – THE NEW OPERATIONAL CONCEPT OF THE CENTRAL LIBRARY Maija Berndtson, Library […]\nAura Nurmi, Elsa Tölli, Juho Kuusi & lavarunous\n65 min\t4 vuotta sitten\t/ 1483 katselukertaa / Kirjallisuusohjelmat, Kirjailijahaastattelut ja lukuvinkit, Livetallenteet / Ääniraita : suomi\nLivestream-tallenne Vuosaaren kirjastossa Helsingissä 17.4.2018 järjestetystä Lukuviikon yleisötilaisuudesta. Miltä lavarunous näyttää ja kuulostaa ja miten sitä voi itse luoda? Kolme kiitettyä lavarunouden ammattilaista, Aura Nurmi, Elsa Tölli ja Juho Kuusi, […]\nHanna Kaisti: Hämeenlinnan pääkirjasto remontin jälkeen\n19 min\t2 vuotta sitten\t/ 1459 katselukertaa / Arkkitehtuuri ja tilasuunnittelu, Koulutuskanava, Livetallenteet / Ääniraita : suomi / Tekstitys cc: suomi\nInformaatikko Hanna Kaisti Hämeenlinnan kaupunginkirjastosta pitää esityksen ”Kirjastotiloista kuuluu!: Hämeenlinnan pääkirjasto remontin jälkeen”. Hanna Kaisti kertoo esityksessään 1.9.2020 peruskorjauksen jälkeen avautuneesta pääkirjastosta. Esitys on osa aluehallintovirastojen järjestämää Kirjastotilat 2020 -webinaaria, […]\nJarna Hara: Nokian uusi pääkirjasto\n17 min\t2 vuotta sitten\t/ 1450 katselukertaa / Arkkitehtuuri ja tilasuunnittelu, Koulutuskanava, Livetallenteet / Ääniraita : suomi / Tekstitys cc: suomi\nKirjastopalvelupäällikkö Jarna Hara Nokian kaupunginkirjastosta pitää esityksen ”Kirjastotiloista kuuluu!: Nokian uusi pääkirjasto”. Jarna Hara kertoo esityksessään 1.6.2020 avatusta Nokian uudesta kirjasto- ja kulttuuritalosta. Virrassa on pääkirjasto, nuorisotila Nuksu, uusi kahvila […]\nSaara Ihamäki: Miten kirjastotiloja muunnellaan?\n46 min\t2 vuotta sitten\t/ 1445 katselukertaa / Arkkitehtuuri ja tilasuunnittelu, Koulutuskanava, Livetallenteet / Ääniraita : suomi / Tekstitys cc: suomi\nAluekirjastopalvelujenjohtaja Saara Ihamäki Helsingin kaupunginkirjastosta pitää esityksen kirjaston muuttuvista tiloista. Esitys on kierros Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteissä kuvien ja niiden kautta avautuvien kirjastotiloja koskevien näkökulmien kautta. Esitys on osa aluehallintovirastojen järjestämää […]


Happoa sisältävät lääkkeet gynekologisessa käytännössä - Lääkärit\nHappoa sisältävät lääkkeet gynekologisessa käytännössä\nAskorbiinihappo - kuvaus, ohjeet, hinnat\nHuumeiden haku - Askorbiinihappo apteekeissa\nKansainvälinen ei-patentoitu nimi Askorbiinihappo\nLääkkeen latinankielinen nimi Askorbiinihappo\nAskorbiinihappo on ravitseva orgaaninen yhdiste, jonka täytyy olla ihmisravinnossa, jotta luu ja sidekudos toimivat normaalisti. Lääke itsessään on vitamiiniaine, eli C-vitamiini.\nAskorbiinihappo on happama valkoinen kiteinen jauhe. Lääkeainetta on saatavana tabletteina, dražereina, ainejauheena, oraalista antoa varten tarkoitettuna jauheena, liuoksen valmistamiseksi oraalista antamista varten tai liuoksen muodossa lihaksensisäistä, laskimonsisäistä antamista varten.\nAskorbiinihappo osallistuu kollageenin muodostumiseen soluissa. Hän puolestaan on tarpeen vahvistamaan kapillaarien, luut ja hampaiden seinät. Aine on mukana myös tyrosiinin ja raudan metaboliassa, lipidien ja proteiinien synteesissä soluhengityksen prosessissa, foolihapon muuntamisessa foliiniseksi. C-vitamiini on välttämätön hiilihydraattien aineenvaihduntaan, on mukana redoksireaktioissa.\nAskorbiinihapolla on antioksidanttivaikutus, ja koska se on läsnä kehossa oikeassa määrin, se vähentää tarve folio- ja pantoteenihappoihin, E-, A-, B1- ja B2-vitamiineihin. Lääke vahvistaa immuunijärjestelmää ja lisää infektioiden vastustuskykyä. C-vitamiini tekee raudan imeytymisestä paremman, koska se edistää tämän elementin leviämistä vähäisessä muodossa.\nGynekologiassa askorbiinihappo asetetaan emättimeen pH: n alentamiseksi. Lääke auttaa palauttamaan mikroflooran, estää bakteerien kasvua.\nAskorbiinihappo imeytyy kokonaan ruoansulatuskanavasta ja jakautuu laajalti koko kehoon. Aineen normaali pitoisuus plasmassa vaihtelee välillä 10 - 20 µg / ml. Lisäksi pitoisuus plasmassa ja erytrosyytteissä on pienempi kuin verihiutaleissa ja leukosyyteissä. Plasman proteiineihin sitoutumisen taso on 25%.\nAskorbiinihapon käänteisen hapetuksen aikana tuotetaan dehydroaskorbiinihappoa, osa lähtöaineesta muunnetaan askorbaatti-2-sulfaatiksi ja oksaalihapoksi. Ensimmäinen yhteys on inaktiivinen, toinen erittyy virtsan läpi.\nAskorbiinihapolla on metabolinen vaikutus. Lääkeaine on hiilihydraattiaineenvaihdunnan, redoksireaktioiden, veren hyytymisen säätelijä. C-vitamiinilla on hyvä vaikutus kudosten regeneroitumisprosessiin, vahvistetaan immuunijärjestelmää, osallistuu steroidihormonien synteesiin, vähentää verisuonten läpäisevyyttä. Kuumeista sairauksia varten askorbiinihappo kompensoi C-vitamiinin tarvetta ihmiselle.\nLääke on määrätty vitamiinivajauksen, C-vitamiinin hypovitaminosiksen ehkäisyyn ja hoitoon, ja askorbiinihappo täyttää tämän vitamiinin tarpeen kasvun aikana, joten sitä määrätään raskaana oleville ja imettäville naisille. Myös lääke on määrätty väsymystä, lisääntyneitä kuormituksia varten, pitkittyneiden sairauksien jälkeisessä elpymisjaksossa ja kylmänä vuodenaikana infektioriskin vähentämiseksi.\nKun anaerobisen kasviston aiheuttama vaginiitti ja bakteeri-vaginoosi muuttuvat emättimen pH: ssa, askorbiinihappoa annetaan intravagiinisesti muuttuneen mikroflooran palauttamiseksi.\nAinoa vasta-aihe on yliherkkyys lääkkeelle.\nToisen ja kolmannen raskauskolmanneksen raskaana olevien naisten tulee saada 60 mg askorbiinihappoa päivittäin. Lääke voittaa istukan esteen. Kun saat sen, on välttämätöntä ottaa huomioon, että sikiö pystyy sopeutumaan suuriin lääkeannosiin, mikä voi aiheuttaa vastasyntyneen askorbiinitaudin reaktiona vetäytymiseen. Tämän vuoksi raskaana oleville naisille ei määrätä suuria annoksia askorbiinihappoa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa naisen hyöty on suurempi kuin sikiölle aiheutuva riski.\nImetyksen aikana kehon tarve askorbiinihapolle on 80 mg. Aine erittyy maitoon. Samalla äidin ruokavalio, jossa askorbiinihappo on riittävä määrä, on paras tapa estää lapsen puutos. Ei ole selvitetty, onko lapselle vaaraa, jos äiti ylittää määrätyn annoksen, mutta teoriassa se on. Siksi päivittäisen annoksen ylimääräinen määrä on määrätty vain silloin, kun imettävälle naiselle koituvat hyödyt ovat suuremmat kuin lapsen odotettu riski.\nAskorbiinihapon sivuvaikutukset on rekisteröity seuraaviin elimiin ja järjestelmiin:\n• CNS: unettomuus, päänsärky, väsymys.\n• Ruoansulatuskanava: pahoinvointi, vatsakrampit, oksentelu.\n• Allergiset reaktiot: ihoreaktiot ovat mahdollisia ja hengityselimiin on jonkin verran vaikutusta, mutta se esiintyy yksittäisissä tapauksissa.\n• Virtsa-järjestelmä: hyperoksaluria ja munuaiskivien muodostuminen kalsiumoksalaatista, kun lääkettä otetaan suurina annoksina.\n• Lisääntymisjärjestelmä: intravaginaalisesti se voi aiheuttaa kutinaa, polttamista emättimessä, hyperemiaa, vulvian turvotusta, lisääntyneitä eritteitä.\n• Muut: kuuma.\nC-vitamiini on ainoa vitamiini, jonka yliannostusta ei kuvata. Kun annos ylittyy, lääke erittyy yksinkertaisesti muuttumattomana virtsajärjestelmän kautta, tämä tapahtuu, kun otetaan yli 200 mg askorbiinihappoa päivässä.\nEnnaltaehkäisyyn määrätyn 25-75 mg: n askorbiinihappoa päivässä. Kun hoito on määrätty 250 mg: sta ja jaa koko tilavuus annoksiksi.\nAskorbiinihappoa määrätään varoen urolitiikassa, munuaisten vajaatoiminnassa ja potilailla, joilla on hyperoksaluria. Koska lääke parantaa raudan imeytymistä, sitä ei määrätä suurina annoksina potilaille, joilla on hemokromatoosia, sideroblastista anemiaa, talassemiaa, leukemiaa, polysytemiaa. Jos raudan määrä veressä kasvaa merkittävästi, askorbiinihappo on määrätty vähäisinä annoksina. Kun glukoosi-6-fosfaattidehydrogenaasi on puutteellinen, lääke otetaan varoen.\nSuuri annos lääkitystä voi aiheuttaa akuuttia sirppisolun anemiaa. On ristiriitaisia todisteita siitä, että askorbiinihapolla on diabeettinen vaikutus. Siksi, jos lääkettä käytetään pitkään, on suositeltavaa mitata säännöllisesti glukoosin tasoa.\nOn syytä uskoa, että potilas, jolla on laajalti levinnyt tai lisääntyvä kasvainkorbiinihappo, voi pahentaa taudin kulkua. Siksi potilaita, joilla on progressiivinen syöpä, tulisi määrätä lääkkeelle hyvin varoen.\nAlkalinen juoma, juuri puristetut vihannes- ja hedelmämehut estävät askorbiinihapon imeytymisen. Siksi on suositeltavaa välttää nämä tuotteet lääkettä käytettäessä.\nAskorbiinihapon säilyvyysaika on 2 vuotta. Säilytä kuivassa, pimeässä paikassa alle 25 ° C lämpötilassa.\nNaisilla vaihdevuosien aiheuttamien patologisten häiriöiden ehkäisemiseksi ja korjaamiseksi käytetään erilaisia lääkkeitä, lääkkeitä ja hormonaalisia aineita.


Sipilä perui puheitaan kyselytunnilla - Kotimaa - Satakunnan Kansa\nPääministeri Juha Sipilä sanoi viikko sitten, ettei komissio ottaisi käsittelyyn Suomen hakemusta valinnanvapauslain ennakkohyväksynnästä. Kuva: Silja Viitala\n–Jos Suomi kaikesta ohjeistuksesta huolimatta päätyisi siihen, että tämän salin käsittely ei riittäisi, niin totta kai komissio joutuisi asian silloin vastentahtoisesti käsittelemään, Sipilä joutui nyt myöntämään.\n–Siksi tällaista järjestelmää ei tulisi notifioida, vaan pyrkiä varmistamaan, että järjestelmä itsessään on kilpailuneutraali.\n–Viime viikolla te väititte, että komissio ei suostuisi ottamaan sote-mallia käsittelyyn, Rinne ihmetteli ja vaati lisätietoja.\n–Myös omasta kabinetistani erityisavustaja on ollut yhteydessä komissioon, ja sieltä on saatu samansuuntainen vastaus.\n–Koska komissio toivoo, että tällaiset asiat käsiteltäisiin kansallisesti, meidän pitää ratkaista sote Suomessa ja tässä salissa.\n–Valitettavasti tähän en pysty vastaamaan. Ainoa, joka voi kertoa luottamuksellisesta keskustelusta vastapuolen nimen, on se, joka on sen keskustelun käynyt.\n–Mitään muuta perustelua, että tässä olisi kiellettyä valtiontukea, en ole kuullut.


Kraftwerkin perustajajäsen Florian Schneider on kuollut 73-vuotiaana | OHO Live TV Suomi\nSaksalaisen Kraftwerk -yhtyeen perustajajäsen Florian Schneider on menehtynyt syöpään 73-vuotiaana. Schneider perusti Krafwerkin opiskelukaverinsa Ralf Hütterin kanssa vuonna 1970 ja hän soitti yhtyeessä muun muassa syntetisaattoria, huilua ja vokooderia.\nKraftwerkiä pidetään laajalti elektronisen musiikin keksijöinä ja pioneereina, sekä yhtye on yksi ensimmäisistä jotka tekivät genrestä suositun. Länsi-Saksasta kotoisin oleva yhtye aloitti ensin duona tehden kokeellista krautrockia 1970-luvun alkupuolella ennen kuin se omaksui täysin elektroniset instrumentit, mukaan lukien syntetisaattorit, rumpukoneet ja vokooderit. Kraftwerk kehitti tyylin jota he itse kuvasivat olevan “robottipoppia“, jossa yhdistyi elektroninen musiikki hypnoottisiin rytmeihin ja minimaalisiin sovituksiin.\nEdesmennyt David Bowie nimesi Heroes -albuminsa instrumentaali kappaleen “V-2 Schneider” Schneiderin mukaan, sillä Kraftwerk vaikutti Bowien tuotantoon voimakkaasti hänen “Berliinin aikakautenaan”, hänen kertomansa mukaan. Blondien jäsenet ovat kertoneet useaan otteeseen Kraftwerkin olleen tärkeä inspiraatio, kun he työskentelivät Parallel Lines -albumin parissa. Maailmanlaajuinen hitti “Heart of Glass” oli alunperin reggae -vaikutteinen, mutta yhtye päätti jäljitellä Kraftwerkin albumien elektronista lähestymistapaa antaen kappaleelle sen nykyisen muotonsa.\nSchneider ei ole esiintynyt Kraftwerkin konserteissa vuoden 2006 jälkeen ja virallisesti hän erosi yhtyeestä 21. marraskuuta 2008. Florian Schneider esiintyy Kraftwerkin jokaisella kymmenellä studioalbumilla ja yhtye ei ole julkaissut uutta studioalbumia vuoden 2003 Tour de France Soundtracks – levyn jälkeen.\nEdellinen Huutokaupattavana käsinkirjoitetut Beatles-lyriikat sekä Princen kitara\nSeuraava Äitienpäivälahjan voi tehdä myös itse – Instagramin parhaat lahjaideat


Pois työpöydältä: Jäljet umpihangessa\nEräässä takavuosien stand up show'ssa Ulla Tapaninen kuvaili maaseudun elämää. Julkisuudessa oli suuri huoli syrjäseudun mummojen selviytymisestä, Tapanisen syrjäseudun mummo oli puolestaan suivaantunut naapureihin ja kylän miehiin. Joka päivä oli joku ovelle kolkuttelemassa ja peräänkatsomassa. Ja jos ei avannut, niin pihassa seisoi kohta poliisi ja ambulanssi. Mummo suunnitteli muuttavansa pääkaupunkiseudulle, jossa saisi vaikka muumioitua kotiinsa rauhassa.\nJuttu tuli mieleen hiihtolomaseudun viimeaikaisista tapahtumista. Ahkionlahden kanavan rannalle umpihankeen oli ilmestynyt jalanjäljet. Palo- ja pelastuslaitoksen voimin tarkastettiin, ettei kukaan ollut hukkunut. Paikallinen mullikka uutisoi tapahtumat. "Kukaan ei ole kateissa Maaningalla".\nPiti lomalaisenkin käydä tutkailemassa jälkiä. Salaperäiset jäljet olivat saaneet rinnalleen toiset, paikallinen mies oli käynyt tarkistamassa kävelysuunnan. Pois sulasta askeleet johtivat.\nTäten naapureille ja kyläläisille kerrottakoon, että Myllylahteen johtavat umpihangessa olevat jäljet ovat tekemäni. Kävin Nallikalliolla tarkastamassa paljonko venevajan katolla on lunta (vähän oli, ei tarvinnut pudottaa). Palasin omia askeleitani myöten, joten saattaa parin päivän päästä näyttää siltä, että hangessa on vain menojäljet.\nTerveenä ja kunnossa ollaan, hengen ja ruumiin puolesta.\nTunnisteet: julkisuus, Maaninka\nsijainti Pielavedentie 654, 71760 Kuopio, Suomi


F/G-juniorit « Vesta-bandy\nKaikki ‘F/G-juniorit’-kategorian uutiset\nVesta F jääpallokoulusarjan voittoon\n10. maaliskuuta, 2010 Kommentit pois päältä artikkelissa Vesta F jääpallokoulusarjan voittoon\nVestan F pojat (-00-01) lähtivät kauden viimeiseen otteluun jännittävästä asetelmasta. Minimissään tasapeli HIFK/F joukkuetta vastaan toisi voiton kauden sarjassa. Oulunkylässä oli kevättä ilmassa kun oltiin selvästi plussan puolella mutta jää oli siitä huolimatta erinomaisessa kunnossa.\nVesta lähti otteluun tutulla miehistöllä. Filip oli maalissa ensimmäistä kertaa, pakkeina häärivät Aaro, Kalle ja Niklas. Eero joutui valitettavasti jättämään pelin väliin flunssan takia. Keskikentällä touhusi Aaron, Joel, Emil ja Kevin sekä toinen Kevin, kun kärjessä viiletti Simo. Vesta sai vahvan alun otteluun ja aika nopeasti oltiin 3-1 johtotilanteessa Simon, Kevinin ja Joelin maaleilla. Mahtoi poikia kuitenkin jännittää ottelun alkuasetelma kun pallot karkailivat ajoittain mailan lavasta minne sattui. Toisella jaksolla peli tasaantui, IFK pääsi niskan päälle ja kuittasi pari maalia Vestan useista hyvistä maalintekopaikoista huolimatta. Tuomarin viheltäessä pilliin pelin päättyessä lukemat olivat kuten edellisessä pelissä tasan 3-3.\nVestan jääpallokoululaiset varmistivat tasapelillä voiton kauden jääpallokoulusarjassa. Onnittelut ! Mitalit jaetaan kauden päättäjäissä myöhemmin keväällä ja niistä ilmoitetaan erikseen.\nVoittoa tärkeämpää on kuitenkin todeta se peli ilo ja innostunut asenne mitä pojat ovat osoittaneet kauden aikana. Pojat ovat selvästi kehittyneet pelaajina ja joukkueena. Kun on hauskaa myös oppiminen on helpompaa ja kivaa. Tästä on hyvä jatkaa ensi kauteen.\nJoukkue O V T H\tTM PM P\nVesta/F 8 5 2 1 40 25 12\nBotnia/F 8 5 0 3 39 16 10\nHIFK/white 8 4 1 3 39 30 9\nHIFK/F 8 2 1 5 23 41 5\nHIFK/red 8 2 0 6 17 46 4\nO=Ottelut, V=Voitot, T=Tasapelit, H=Häviöt, JV=Voitot ja TM=Tehdyt maalit, PM=Päästetyt maalit, P=Pisteet\nklikkaa kuvaa, niin saat sen suurempana\nVesta F- HIFK/white pelasivat tasan 3-3\n7. maaliskuuta, 2010 Kommentit pois päältä artikkelissa Vesta F- HIFK/white pelasivat tasan 3-3\nVestan jääpallokoululaiset ottivat mittaa HIFK/white joukkueesta torstain myöhäiskamppailussa Kalliossa. Olosuhteet olivat ihanteelliset ja jää erinomaisessa kunnossa. Vesta lähti tutulla miehityksellä peliin. Puolustuksessa Kalle, Aaro ja Eero pysäyttivät vastustajien hyökkäyksiä kun taas keskikentällä peliä rakensivat Filip, Aaron, Niklas, Joel, Emil, Kevin sekä uutena pelaajana Sebastian. Kärjessä viiletti Simo ja tolppien välissä seisoi Lauri. HIFK sai hyvän alun otteluun ja johti puoliajalla 2-0 vaikka Vestallakin oli omat tilanteensa ja laukaukset viuhuivat tämän tästä IFK:n maalin ohi ja yli. Ottelussa mentiin hyvällä vauhdilla päästä päähään.\nToisella jaksolla Vesta terästäytyi ja Simo murtautui IFK:n puolustuksen läpi kaksi kertaa tasoittaen pelin lukemiin 2-2. Joel, joka teki paljon työtä kentällä molempiin suuntiin teki hyvän esityön maaliin, vapauttaen Simon läpiajoon. IFK pääsi vielä kerran johtoasemaan 3-2 kunnes Vestan painostus tuotti tulosta kun puolustuksesta hyökkäyksen avuksi noussut Aaro iski paluupallon verkkoon ja peli oli jälleen tasan. Aivan lopussa Vestalla oli vielä muutama paikka ratkaista peli mutta peli päättyi kovan taistelun jälkeen oikeudenmukaiseen pistejakoon 3-3.\nVesta jatkaa sarjakärjessä ja ennen kauden viimeistä ottelua ennakkoasetelma on se että Vesta tarvitsee vielä yhden pisteen sarjavoittoon, joten jännitys säilyy loppuun asti. Viimeinen matsi pelataan Oulunkylässä 10.3 klo 18.30 jolloin vastaan asettuu HIFK/F.\nVesta/F 7 5 1 1 37-22 11\nHIFK/white 7 4 1 2 38-25 9\nBotnia/F 5 2 0 3 23-14 4\nHIFK/F 6 2 0 4 20-33 4\nHIFK/red 7 2 0 5 16 40 4\nVesta F palasi voittojen tielle\n19. helmikuuta, 2010 Kommentit pois päältä artikkelissa Vesta F palasi voittojen tielle\nVestan F (00-01) jääpallokoululaiset ottivat mittaa Hifk/red joukkueesta kevyessä n -10 asteen lumisateessa Oulunkylän hyväkuntoisella jäällä.Poikia oli kiitettävästi paikalla, saimmekin pyörittää vaihtorulettia koko pelin ajan.Pelin alku oli tasaista, kunnes Vesta otti ohjakset käsiinsä ja löi selvät 9-0 lukemat taululle. Maalintekijöinä kunnostautuivat Kevin joka aloitti maalitehtailun kovalla lyönnillä maalin kattoon.Myös Simo kunnostautui maalintekijänä, Aaro viimeisteli irtopallon verkkoon. Ilahduttavaa oli nähdä lyönnistä tehdyt useat maalit. Pelipaikkoja vaihdettiin tiheään mutta puolustuksen lukkona tuttuun tapaan pelasivat pirteästi Niklas, Kalle ja Aaro. Keskikentällä ja kärjessä aktiivisesti pelasivat Joel, Eero, Aaron,Emil, Filip, Kevin sekä Simo. Ottelussa nähtiin myös parissa vaparissa pallonhakua vauhdilla joka lämmitti valmentajan mieltä. Näissä vapareissa useasti Joel antoi syötön vauhdilla olleelle pelaajalle.Maalissa Joonatan piti hienosti nollan. Vesta jatkaa sarjakärjessä kun vielä muutamia matseja on pelaamatta.\nHiihtolomviikolla bandykoulu ma-pe. ML\nVesta F junioreiden neljän ottelun voittoputki katkesi\n11. helmikuuta, 2010 Kommentit pois päältä artikkelissa Vesta F junioreiden neljän ottelun voittoputki katkesi\nVestan jääpallokoululaiset olivat jälleen vauhdissa, tällä kertaa vastassa Oulunkylässä hienossa talvisäässä oli edellisestä kohtaamisesta vahvistunut Botnia/F. Edellisen ottelun tiukka 4-3 voitto kääntyi selvänumeroiseksi tappioksi 2-11.\nBotnia lähti vahvalla luistelulla otteluun, ja kenttätapahtumat olivat pääosin Vestan kenttäpuoliskolla. Vestan pojat eivät oikein olleet hereillä pelin alussa joten Botnia iski taukolukemat 1-7. Vestan ainokaisen ensimmäisellä jaksolla ampui Kevin, hyvällä lyönnillä vastahyökkäyksen päätteksi.\nVestan puolustuksessa tiukasti taistelivat tuttuun tapaan Aaro liberona. Aaro katkoi tyylikkäästi monta vastustajan hyökkäysaaltoa, apunaan Kalle ja Niklas. Maalissa JJ taisteli ja torjui monta kertaa hienosti, valitettavan useasti tosin Botnia pääsi laittamaan kakkospallon maaliin. Keskikentällä hääri uudet pojat Aaron ja Filip sekä tuttuun tapaan Eero, Kevin ja Eemil. Toisella jaksolla peli hiukan tasaantui ja Botnian maalintekotahti laantui. Eemil vastasi upealla läpiajolla Vestan toisesta maalista.\nVesta johtaa edelleen sarjaa 2 pisteen turvin.\nSeuraava ottelu 17.2 klo 18.30 Oulunkylässä, Vesta F -HIFK/reds.


VALMISTEYHTEENVETO. Lapset ja alle 18-vuotiaat nuoret Edronaxia ei tule käyttää lasten ja alle 18-vuotiaiden nuorten hoitoon (ks. 4.4). - PDF\nDownload "VALMISTEYHTEENVETO. Lapset ja alle 18-vuotiaat nuoret Edronaxia ei tule käyttää lasten ja alle 18-vuotiaiden nuorten hoitoon (ks. 4.4)."\n1 VALMISTEYHTEENVETO 1. LÄÄKEVALMISTEEN NIMI Edronax 4 mg tabletti 2. VAIKUTTAVAT AINEET JA NIIDEN MÄÄRÄT Yksi tabletti sisältää 4 mg reboksetiinia. Täydellinen apuaineluettelo, ks. kohta LÄÄKEMUOTO Tabletti. Valkoinen, pyöreä, kupera tabletti, jonka toisella puolella on jakouurre. Jakouurteen vasemmalla puolella on merkintä P ja oikealla puolella U. Tabletin toisella puolella on merkintä Tabletin voi jakaa kahteen yhtä suureen puoliskoon. 4. KLIINISET TIEDOT 4.1 Käyttöaiheet Reboksetiini on tarkoitettu masennuksen/vakavan masennuksen akuuttiin hoitoon sekä parantuneen kliinisen tilan ylläpitoon potilailla, joilla on saatu aikaan hoitovaste. 4.2 Annostus ja antotapa Suun kautta. Aikuiset Suositeltu hoitoannos on 4 mg kahdesti vuorokaudessa (eli 8 mg/vrk) suun kautta. Hoito voidaan myös aloittaa tällä annoksella. Annostus voidaan suurentaa 10 mg:aan vuorokaudessa 3 4 viikon kuluttua, jos kliininen vaste ei ole riittävä. Enimmäisvuorokausiannosta 12 mg ei saa ylittää. Pienintä tehokasta annosta ei vielä ole määritetty. Iäkkäät potilaat Kliinisissä tutkimuksissa iäkkäiden potilaiden annos on ollut 2 mg kahdesti vuorokaudessa. Turvallisuutta ja tehoa ei kuitenkaan ole arvioitu lumekontrolloiduissa tutkimuksissa. Siksi iäkkäille potilaille ei suositella reboksetiinia, kuten ei muitakaan masennuslääkkeitä, joilla ei ole tehty lumekontrolloituja tutkimuksia. Lapset ja alle 18-vuotiaat nuoret Edronaxia ei tule käyttää lasten ja alle 18-vuotiaiden nuorten hoitoon (ks. 4.4). Munuaisten tai maksan vajaatoiminta Aloitusannos munuaisten tai maksan vajaatoimintaa sairastavilla potilailla on 2 mg kahdesti vuorokaudessa. Annostusta voidaan suurentaa potilaan sietokyvyn mukaan. 4.3 Vasta-aiheet Tunnettu yliherkkyys reboksetiinille tai valmisteen jollekin muulle aineosalle. 1\n2 4.4 Varoitukset ja käyttöön liittyvät varotoimet Lapset ja alle 18-vuotiaat nuoret Reboksetiinia ei tule käyttää lasten ja alle 18-vuotiaiden nuorten hoitoon. Lasten ja nuorten kliinisissä tutkimuksissa havaittiin itsetuhoista käyttäytymistä (itsemurhayrityksiä ja itsemurha-ajatuksia) ja vihamielisyyttä (pääasiassa aggressiota, vastustavaa käyttäytymistä ja vihaa) useammin masennuslääkkeitä saaneilla kuin lumelääkettä saaneilla. Jos reboksetiinia silti kliinisen tarpeen perusteella päätetään käyttää, potilasta on seurattava tarkoin itsetuhoisten oireiden varalta. Lisäksi on otettava huomioon, että saatavilla ei ole pitkäaikaisia turvallisuustietoja lasten ja nuorten kasvun, kypsymisen ja kognitiivisen ja käyttäytymisen kehityksen suhteen. Koska reboksetiinia ei ole testattu kliinisissä tutkimuksissa potilailla, joilla on konvulsiivisia häiriöitä ja koska kliinisissä tutkimuksissa on todettu joskus harvoin kouristuskohtauksia, sellaisia potilaita, joilla on anamneesissa konvulsiivisia häiriöitä, on seurattava tarkoin reboksetiinin käytön aikana. Käyttö on lopetettava, jos potilaalla ilmenee kouristuskohtauksia. MAOn estäjien ja reboksetiinin samanaikaista käyttöä olisi vältettävä niiden vaikutusmekanismien aiheuttaman mahdollisen riskin (tyramiinin kaltainen vaikutus) vuoksi. Reboksetiinin ja muiden masennuslääkkeiden (trisykliset masennuslääkkeet, MAOn estäjät, selektiiviset serotoniinin takaisinoton estäjät ja litium) samanaikaista käyttöä ei ole tutkittu kliinisissä tutkimuksissa. Kuten kaikkia muitakin masennuslääkkeitä käytettäessä, kliinisissä tutkimuksissa on esiintynyt heilahtelua masennuksesta maniaan/hypomaniaan. Siksi kaksisuuntaista mielialahäiriötä sairastavia potilaita olisi seurattava tarkoin. Itsemurha/itsemurha-ajatukset tai masennuksen paheneminen Masennukseen liittyy lisääntynyt alttius itsemurha-ajatuksiin, itsensä vahingoittamiseen ja itsemurhiin (itsemurhaan liittyvät tapahtumat). Tämä alttius säilyy kunnes itse taudissa tapahtuu merkittävää paranemista. Koska paranemista ei ehkä tapahdu ensimmäisten viikkojen aikana hoidon aloituksesta, tulee potilaita seurata tarkoin siihen saakka, että paranemista tapahtuu. Kliinisen kokemuksen perusteella tiedetään, että itsemurha-alttius kasvaa taudin paranemisen alkuvaiheessa. Potilaat, joilla on aiemmin ollut itsemurha-ajatuksia tai -käyttäytymistä, tai joilla on merkittävässä määrin itsemurhaan liittyviä ajatuksia ennen hoidon aloitusta, ovat alttiimpia itsemurha-ajatuksille ja - yrityksille, ja heitä tulee tarkkailla erityisesti hoidon aikana. Meta-analyysi lumekontrolloiduilla psykiatrisilla aikuispotilailla tehdyistä masennuslääketutkimuksista osoitti, että alle 25-vuotiailla potilailla alttius itsemurhakäyttäytymiseen lisääntyi masennuslääkettä saaneilla verrattuna lumelääkettä saaneisiin. Riskialttiita potilaita tulee seurata tarkkaan etenkin hoidon alkuvaiheessa ja kun tehdään muutoksia annostukseen. Potilaiden (ja heidän hoitajiensa) tulee kiinnittää huomiota mahdolliseen masennuksen pahenemiseen, itsemurhakäyttäytymisen tai -ajatusten lisääntymiseen tai outoon käytökseen. Jos tällaista esiintyy, tulee välittömästi hakeutua lääkärin hoitoon. Kliiniset kokemukset reboksetiinin käytöstä potilailla, joilla on samanaikaisia vakavia systeemisiä sairauksia, ovat vähäisiä. Potilaita, joilla on merkkejä virtsaretentiosta, eturauhasen liikakasvusta tai glaukoomasta tai joilla on anamneesissa sydänsairaus, on seurattava tarkoin. Kun on käytetty enimmäissuositusannosta suurempia annoksia, on havaittu ortostaattisen hypotension ilmaantuvuuden lisääntymistä verrattuna suositusannoksilla havaittuun ilmaantuvuuteen. Erityistä varovaisuutta on noudatettava, kun reboksetiinia käytetään samanaikaisesti muiden verenpainetta tunnetusti alentavien lääkkeiden kanssa. Kliiniset kokemukset reboksetiinin käytöstä iäkkäiden potilaiden pitkäaikaishoidossa ovat toistaiseksi 2\n3 vähäisiä. Näillä potilailla todettiin keskimääräisen kaliumtason laskua 14. hoitoviikosta alkaen. Kaliumpitoisuus pieneni enimmillään 0,8 mmol/l; se ei kuitenkaan kertaakaan alittanut normaalin vaihteluvälin alarajaa. 4.5 Yhteisvaikutukset muiden lääkevalmisteiden kanssa sekä muut yhteisvaikutukset In vitro -metaboliatutkimukset osoittavat, että reboksetiini metaboloituu ensisijaisesti sytokromi P450 -järjestelmän CYP 3A4 -isoentsyymin, ei CYP 2D6:n, välityksellä. Siksi CYP 3A4:n potentit estäjät (ketokonatsoli, nefatsodoni, erytromysiini ja fluvoksamiini) odotettavasti suurentavat reboksetiinin pitoisuutta plasmassa. Eräässä tutkimuksessa, johon osallistui terveitä vapaaehtoisia tutkimushenkilöitä, todettiin, että CYP 3A4:n potentti estäjä ketokonatsoli suurentaa reboksetiinin enantiomeerien pitoisuuksia plasmassa noin 50 prosentilla. Koska reboksetiinin terapeuttinen leveys on kapea, eliminaation estyminen on huomattava ongelma. Siksi reboksetiinia ei saa antaa yhdessä CYP 3A4:ää tunnetusti estävien lääkkeiden kanssa, kuten atsolijohdoksiin kuuluvien sienilääkkeiden ja makrolidiantibioottien (kuten erytromysiinin) tai fluvoksamiinin kanssa. On raportoitu matalia reboksetiinin seerumitasoja, kun samanaikaisesti annetaan CYP3A4:n indusoijia, kuten fenobarbitaalia ja karbamatsepiiniä. Esimerkkejä muista CYP3A4:n indusoijista, jotka voivat alentaa roboksetiinin seerumitasoja ovat fenytoiini, rifampisiini ja mäkikuisma. In vitro -tutkimukset ovat osoittaneet, ettei reboksetiini estä seuraavien P450-isoentsyymien aktiivisuutta: CYP 1A2, CYP 2C9, CYP 2C19 ja CYP 2E1. Farmakokineettisiä yhteisvaikutuksia ei ole odotettavissa yhdisteillä, jotka metaboloituvat näiden entsyymien välityksellä. Kun reboksetiinin pitoisuus ylittää kliinisessä käytössä saavutettavat pitoisuudet, se estää CYP 2D6:ta ja CYP 3A4:ää. In vivo -tutkimuksista saadut tulokset viittaavat kuitenkin siihen, että yhteisvaikutukset näiden entsyymien välityksellä metaboloituvien muiden lääkkeiden kanssa eivät ole todennäköisiä. Reboksetiinin ja loratsepaamin välillä ei ole todettu merkittävää farmakokineettistä yhteisvaikutusta. Kun näitä lääkkeitä annettiin samanaikaisesti terveille vapaaehtoisille tutkimushenkilöille, todettiin lievää tai kohtalaista tokkuraisuutta ja lyhytaikaista ortostaattista sydämensykkeen kiihtymistä. Reboksetiini ei näytä voimistavan alkoholin vaikutusta kognitiivisiin toimintoihin terveillä vapaaehtoisilla tutkimushenkilöillä. MAOn estäjien ja reboksetiinin samanaikaista käyttöä olisi vältettävä niiden vaikutusmekanismien aiheuttaman mahdollisen riskin (tyramiinin kaltainen vaikutus) vuoksi. Reboksetiinin ja muiden masennuslääkkeiden (trisykliset masennuslääkkeet, MAOn estäjät, selektiiviset serotoniinin takaisinoton estäjät ja litium) samanaikaista käyttöä ei ole arvioitu kliinisissä tutkimuksissa. Ergotjohdosten ja reboksetiinin samanaikainen käyttö saattaa nostaa verenpainetta. Ruoka viivästytti reboksetiinin imeytymistä, mutta ei vaikuttanut merkitsevästi imeytyneen lääkeaineen määrään. Hypokalemian mahdollisuus on otettava huomioon käytettäessä reboksetiinia samanaikaisesti kaliumvarastoja kuluttavien diureettien kanssa, vaikka tätä koskevia tietoja kliinisistä tutkimuksista ei olekaan käytettävissä. Terveillä vapaaehtoisilla suoritetussa in vivo moniannostutkimuksessa ei havaittu kliinisesti merkittävää interaktiota fluoksetiinin ja reboksitiinin välillä. Toisenlaista vaikutusta ja turvallisuusprofiilia ei voida sulkea pois, kun potilaille käytetään samanaikaisesti reboksetiinia ja fluoksetiinia. 3\n4 4.6 Raskaus ja imetys Raskaus Kliinistä tutkimustietoa raskaudenaikaisesta altistuksesta reboksetiinille ei ole saatavilla. Markkinoille tulon jälkeen on saatu hyvin vähän turvallisuustietoa raskaudenaikaisesta käytöstä. Tiedot eivät kuitenkaan viittaa siihen, että reboksetiinista olisi haittaa raskaudelle tai sikiön/vastasyntyneen terveydelle. Eläinkokeet eivät osoita suoraa tai epäsuoraa haitallista vaikutusta raskaudelle, alkion/sikiön kehitykselle tai synnytykselle. Joitakin kasvu- ja kehityshäiriöitä on havaittu rotanpoikasilla (ks. 5.3). Reboksetiinia pitäisi käyttää raskauden aikana vain, jos hoidon odotettavissa olevat hyödyt äidille ylittävät sikiölle mahdollisesti aiheutuvat riskit. Imetys Reboksetiinin tiedetään erittyvän äidinmaitoon. Vaikuttavaa ainetta oletetaan siirtyvän äidinmaitoon hyvin vähän. Tietoa ei kuitenkaan ole riittävästi, jotta imeväiseen kohdistuva riski voitaisi poissulkea. Reboksetiinin käyttöä imetyksen aikana voidaan harkita, jos mahdolliset hyödyt ylittävät lapseen kohdistuvan riskin. 4.7 Vaikutus ajokykyyn ja koneiden käyttökykyyn Vaikka reboksetiinin vaikutus psykomotoriseen suorituskykyyn on osoitettu lähes olemattomaksi terveillä vapaaehtoisilla tutkimushenkilöillä, kaikki psyykenlääkkeet voivat heikentää arviointikykyä tai taitoja. Potilasta on kehotettava noudattamaan varovaisuutta autoa ajaessaan tai käyttäessään vaarallisia koneita, kunnes hän on kohtuullisen varma, ettei lääkehoito ole vaikuttanut suorituskykyyn. 4.8 Haittavaikutukset Kliinisissä tutkimuksissa reboksetiinia annettiin yli potilaalle, joista noin 250 sai reboksetiinia vähintään vuoden ajan. Sellaisia yleisiä haittavaikutuksia, jotka aiheuttavat reboksetiinihoidon keskeyttämisen vähintään kaksi kertaa useammin kuin lumehoito, ovat unettomuus, heitehuimaus, suun kuivuminen, pahoinvointi, hikoilu, tunne virtsarakon epätäydellisestä tyhjenemisestä (vain miehillä), hitaasti alkava virtsaaminen (vain miehillä) ja päänsärky. Seuraavat tiedot on saatu lyhytaikaisista kontrolloiduista tutkimuksista. Seuraavassa mainittuja hyvin yleisiä ja yleisiä haittavaikutuksia ilmenee vähintään kaksi kertaa useammin reboksetiinilla kuin lumelääkkeellä. [Hyvin yleiset (>1/10), yleiset (>1/100, <1/10)] Hermosto Hyvin yleiset: unettomuus. Yleiset: kiertohuimaus. Sydän Yleiset: sydämen tiheälyöntisyys; sydämentykytys; vasodilataatio; ortostaattinen hypotensio. Silmät Yleiset: poikkeavuudet silmän akkommodaatiossa. Ruoansulatuselimistö Hyvin yleiset: suun kuivuminen; ummetus. Yleiset: ruokahaluttomuus tai ruokahalun menettäminen. 4\n5 Iho ja ihonalainen kudos Hyvin yleiset: hikoilu. Munuaiset ja virtsatiet Yleiset: hitaasti alkava virtsaaminen; tunne virtsarakon epätäydellisestä tyhjenemisestä; virtsatietulehdus. Sukupuolielimet ja rinnat Yleiset: erektiohäiriöt; kipu siemensyöksyssä; siemensyöksyn viivästyminen; kiveshäiriöt-lähinnä kipu. Yleisoireet ja antopaikassa todettavat haitat Yleiset: vilunväristykset. Spontaanin haittavaikutusten raportointijärjestelmän kautta on ilmoitettu myös agitaatiota, ahdistuneisuutta, ärtyvyyttä, aggressiivista käyttäytymistä, aistiharhoja, kehon ääreis- ja kärkiosien kylmyyttä, pahoinvointia, oksentelua, allergista dermatiittia/ihottumaa, parestesiaa, kohonnutta verenpainetta, Raynaud n ilmiötä, hyponatremiaa ja kipua kiveksissä. Itsemurha-ajatuksia ja -käyttäytymistä on raportoitu reboksetiinihoidon aikana tai pian hoidon lopettamisen jälkeen (ks. 4.4). Pitkäaikaista siedettävyyttä tutkittiin lumekontrolloidussa tutkimuksessa, johon osallistui 143 reboksetiinia saanutta ja 140 lumelääkettä saanutta aikuispotilasta. Pitkäaikaishoidossa uutena esiintyneitä haittavaikutuksia ilmeni 28 %:lla reboksetiiniryhmän potilaista ja 23 %:lla lumeryhmän potilaista. Niiden vuoksi hoito oli keskeytettävä ensin mainitussa ryhmässä 4 %:lla ja viimeksi mainitussa ryhmässä 1 %:lla potilaista. Yksittäisten haittavaikutusten riski oli reboksetiinilla ja lumelääkkeellä suurin piirtein yhtä suuri. Pitkäaikaistutkimuksissa ei esiintynyt yhtään sellaista yksittäistä haittavaikutusta, jota ei olisi todettu lyhytaikaisessa hoidossa. Lyhytaikaisissa kontrolloiduissa tutkimuksissa, joihin osallistui masennuspotilaita, hoidon aikana ilmenneiden oireiden ilmaantuvuudessa ei huomattu kliinisesti merkittäviä eroja sukupuolten välillä, lukuun ottamatta urologisia tapahtumia (esim. tunne virtsarakon epätäydellisestä tyhjenemisestä, hitaasti alkava virtsaaminen ja lisääntynyt virtsaamistiheys), joita ilmoitettiin prosentuaalisesti useammin reboksetiinilla hoidetuilla miespotilailla (31,4 % [143/456]) kuin reboksetiinilla hoidetuilla naispotilailla (7,0 % [59/847]). Sen sijaan lumelääkkeellä hoidetuilla potilailla urologisten tapahtumien ilmaantuvuus oli samaa luokkaa sekä miespotilailla (5,0 % [15/302]) että naispotilailla (8,4 % [37/440]). Iäkkäillä potilailla kaikkien ja yksittäisten haittavaikutusten esiintymistiheys ei ylittänyt yllä mainittuja lukuja. Myyntilupahakemusta edeltäneissä kliinisissä tutkimuksissa hoidon äkillisen lopettamisen yhteydessä ei useinkaan ilmennyt uusia oireita ja merkkejä; niitä ilmeni reboksetiinia saaneilla potilailla harvemmin (4 %) kuin lumelääketta saaneilla (6 %). Valmisteen markkinoille tulon jälkeen spontaanin haittavaikutusten raportointijärjestelmän kautta on ilmoitettu muutamissa tapauksissa vieroitusoireita, kuten pääsärkyä, heitehuimausta, hermostuneisuutta ja pahoinvointia. Näiden ilmoitusten perusteella ei kuitenkaan todettu mitään yhteneväisiä haittavaikutuksia reboksetiinihoidon lopettamisen yhteydessä. Niissä lyhytaikaisissa masennustutkimuksissa, joissa sydämensykettä arvioitiin EKG:llä, reboksetiiniin liittyi sydämensykkeen tiheneminen keskimäärin 6 12 lyönnillä minuutissa lumelääkkeeseen verrattuna. Kaikissa lyhytaikaisissa kontrolloiduissa masennustutkimuksissa pulssin keskimääräinen muutos (sydämenlyönteinä minuuttia kohti) oli reboksetiinilla hoidetuilla potilailla 3,0 seisottaessa, 5\n6 6,4 istuttaessa ja 2,9 selinmakuulla. Vastaavat luvut samoissa asennoissa olivat lumelääkettä saaneilla potilailla 0, 0 ja -0,5. Näissä samoissa tutkimuksissa 0,8 % reboksetiinilla hoidetuista potilaista keskeytti lääkehoidon sydämen tiheälyöntisyyden takia verrattuna 0,1 %:iin lumelääkkeellä hoidetuista potilaista. 4.9 Yliannostus Eläimillä tehdyt akuuttia toksisuutta koskevat tutkimukset osoittavat, että lääkkeen farmakologisesti aktiivisten annosten toksisuus on hyvin vähäinen ja että sen turvallisuusmarginaali on leveä. Kliiniset merkit ja kuolinsyy liittyivät keskushermoston stimulaatioon (lähinnä kouristusoireita). Kliinisissä tutkimuksissa muutamat potilaat saivat suositeltua suurempia annoksia (12 20 mg/vrk) muutamasta päivästä muutamaan viikkoon: uusina ilmoitettuja haittavaikutuksia olivat ortostaattinen hypotensio, ahdistuneisuus ja hypertensio. Iäkkäät potilaat saattavat olla yliannostukselle erityisen herkkiä. Myyntilupahakemusta edeltäneissä kliinisissä tutkimuksissa raportoitiin 5 yliannostustapausta pelkällä reboksetiinilla tai yhdessä muiden lääkeaineiden kanssa. Yksi potilaista nautti pelkkää reboksetiinia suun kautta 52 mg ja toinen potilas otti sitä 20 mg yhdessä muiden lääkeaineiden kanssa. Loput 3 potilasta ottivat reboksetiinia tuntemattoman määrän. Kaikki 5 potilasta toipuivat täysin. Pelkällä reboksetiinilla sattuneissa yliannostustapauksissa ei raportoitu EKG-poikkeavuuksia, koomaa eikä kouristuksia. Valmisteen markkinoille tulon jälkeen on raportoitu muutama yliannostustapaus pelkkää reboksetiinia saaneilla potilailla: yksikään tapauksista ei johtanut kuolemaan. Ei-kuolemaan johtaneissa yliannostustapauksissa potilaiden on raportoitu ottaneen reboksetiinia jopa 240 mg. Yksi kuolemaan johtanut yliannostustapaus on raportoitu, ja siinä potilas oli nauttinut reboksetiinia yhdessä amitriptyliinin kanssa (ei tietoa annoksista). Yliannostustapauksessa suositellaan sydämen toiminnan ja peruselintoimintojen seurantaa. Yleinen oireenmukainen tukihoito ja/tai potilaan oksennuttaminen voi olla tarpeen. 5. FARMAKOLOGISET OMINAISUUDET 5.1 Farmakodynamiikka Farmakoterapeuttinen ryhmä: Muut masennuslääkkeet, ATC-koodi: N06A X18 Reboksetiini on erittäin selektiivinen ja potentti noradrenaliinin takaisinoton estäjä. Sillä on vain vähäinen vaikutus 5-HT:n takaisinottoon eikä lainkaan vaikutusta dopamiinin takaisinottoon. Noradrenaliinin takaisinoton estoa ja siitä aiheutuvia noradrenaliinin saatavuuden lisääntymistä synapsiraossa ja muutoksia noradrenergisessa transmissiossa pidetään tunnettujen masennuslääkkeiden eräinä tärkeimpinä vaikutusmekanismeina. In vitro -tutkimukset ovat osoittaneet, että reboksetiinilla ei ole merkittävää sitoutumistaipumusta adrenergisiin (α 1, α 2, β) eikä muskariinireseptoreihin. Kuvausten mukaan näiden reseptoreiden salpaukseen liittyy muiden masennuslääkkeiden käytön yhteydessä kardiovaskulaarisia, antikolinergisia ja sedatiivisia haittavaikutuksia. Vaikka reboksetiini ei sitoudu in vitro α 1 - tai α 2 - adrenoreseptoreihin, vaikutusta α-adrenoreseptoreiden toimintaan in vivo ei kuitenkaan voida poissulkea suuria annoksia käytettäessä. 6\n7 5.2 Farmakokinetiikka Kun terveille vapaaehtoisille tutkimushenkilöille annetaan 4 mg reboksetiinia kerta-annoksena suun kautta, huippupitoisuus (noin 130 ng/ml) saavutetaan kahden tunnin kuluessa annostelusta. Tutkimustulosten mukaan aineen absoluuttinen biologinen hyötyosuus on vähintään 60 %. Reboksetiinin pitoisuus plasmassa pienenee monoeksponentiaalisesti ja puoliintumisaika on noin 13 tuntia. Vakaan tilan pitoisuus saavutetaan viiden päivän kuluessa. Farmakokinetiikan lineaarisuus on osoitettu suun kautta annetuilla kerta-annoksilla kliinisesti suositellulla annosvälillä. Lääke näyttää jakautuvan elimistön koko nestetilaan. Reboksetiini sitoutuu ihmisen plasman proteiineihin 97-prosenttisesti nuorilla ja 92-prosenttisesti iäkkäillä (affiniteetti alfa-1-hapan glykoproteiiniin on selvästi suurempaa kuin affiniteetti albumiiniin). Lääkkeen pitoisuus ei vaikuta merkittävästi sitoutumisasteeseen. Reboksetiini metaboloituu pääasiassa in vitro sytokromi P4503A:n (CYP 3A4) välityksellä. In vitro -tutkimukset ovat osoittaneet, ettei reboksetiini estä seuraavien sytokromi P450 -isoentsyymien aktiivisuutta: CYP 1A2, CYP 2C9, CYP 2C19 ja CYP 2E1. Reboksetiini estää sekä CYP 2D6:ta että CYP 3A4:ää ja sen sitoutumisaffiniteetti on vähäistä. Sillä ei kuitenkaan ole osoitettu vaikutusta näiden isoentsyymien kautta metaboloituvien lääkkeiden puhdistumaan in vivo. Varovaisuutta on noudatettava, jos reboksetiinia määrätään samanaikaisesti potenttien CYP 3A4:n estäjien kanssa. Radioaktiivisesti merkitystä annoksesta 78 % kulkeutui virtsaan. Vaikka lääke esiintyy yleisessä verenkierrossa ensisijaisesti muuttumattomassa muodossa (70 % kokonaisradioaktiivisuudesta AUCarvona mitattuna), vain 10 % annoksesta kulkeutuu virtsaan muuttumattomana lääkeaineena. Nämä löydökset viittaavat siihen, että reboksetiini eliminoituu pääosin biotransformaation kautta ja että metaboliittien muodostuminen rajoittaa niiden erittymistä. Tärkeimmät tunnistetut metaboliareitit ovat 2-O-dealkylaatio, etoksifenoksirenkaan hydroksylaatio ja morfoliinirenkaan oksidaatio ja sen jälkeen osittainen tai täydellinen glukuro- tai sulfokonjugaatio. Lääke on saatavana raseemisena seoksena (kokeellisissa malleissa molemmat enantiomeerit ovat aktiivisia): kiraalista inversiota tai enantiomeerien välistä farmakokineettistä interferenssiä ei ole havaittu. Potentimman SS-enantiomeerin pitoisuus plasmassa on noin kaksi kertaa pienempi ja kulkeutuminen virtsaan kaksi kertaa suurempaa kuin vastaenantiomeerin. Näiden kahden enantiomeerin terminaalisissa puoliintumisajoissa ei todettu merkittäviä eroja. Munuaisten ja maksan vajaatoimintaa sairastaneilla potilailla on havaittu, että systeeminen altistus ja puoliintumisaika noin kaksinkertaistuvat. Samankaltaisia löydöksiä tai hieman suurempia (3-kertaisia) systeemisiä altistuksia esiintyy myös iäkkäillä potilailla verrattuna nuoriin terveisiin vapaaehtoisiin tutkimushenkilöihin. 5.3 Prekliiniset tiedot turvallisuudesta Reboksetiini ei aiheuttanut geenimutaatioita bakteeri- tai nisäkässoluissa in vitro mutta aiheutti kromosomipoikkeavuuksia ihmisen lymfosyyteissä in vitro. Reboksetiini ei aiheuttanut DNA-vaurioita hiivasoluissa eikä rotan maksasoluissa in vitro. Se ei aiheuttanut kromosomivaurioita hiiren mikrotumatestissä in vivo eikä lisännyt kasvainten ilmaantuvuutta hiirillä ja rotilla tehdyissä karsinogeenisuustutkimuksissa. Hemosideroosia ilmoitettiin vain rottien toksisuustutkimuksissa. Tällä yhdisteellä ei ole osoitettu eläintutkimuksissa teratogeenisiä vaikutuksia eikä muitakaan vaikutuksia yleiseen lisääntymiskykyyn. Annostukset, jotka tuottivat ihmiselle hoitopitoisuuden plasmassa, heikensivät rotanpoikasten kasvua ja kehitystä ja aiheuttivat niille pitkäkestoisia käyttäytymismuutoksia. 7\n8 Rotilla reboksetiini kulkeutuu maitoon. 6. FARMASEUTTISET TIEDOT 6.1 Apuaineet Selluloosa, mikrokiteinen Kalsiumvetyfosfaattidihydraatti Krospovidoni Piidioksidi, kolloidinen, vesipitoinen Magnesiumstearaatti 6.2 Yhteensopimattomuudet Ei oleellinen. 6.3 Kestoaika 3 vuotta. 6.4 Säilytys Säilytä alle 25 C. 6.5 Pakkaustyyppi ja pakkauskoot Tabletit ovat joko meripihkanvärisessä tyypin III lasipurkissa, joka on suljettu alumiinisella sinetöidyllä kierrekorkilla, jossa on polyeteenistä valmistettu aluskorkki, tai läpikuultamattomissa Al- PVDC/PVC-PVDC-läpipainoliuskoissa. Yksi pakkaus sisältää: 10, 20, 50, 60, 100, 120 tai 180 tablettia läpipainopakkauksessa ja 60 tablettia lasipurkissa. Kerrannaispakkaukset: 3 x 60, 5 x 60 ja 10 x 60 tablettia läpipainopakkauksessa; ja 3 x 60, 5 x 60 ja 10 x 60 tablettia lasipurkissa. Kaikkia pakkauskokoja ei välttämättä ole myynnissä. 6.6 Erityiset varotoimet hävittämiselle Ei erityisvaatimuksia. 7. MYYNTILUVAN HALTIJA Pfizer Oy Tietokuja Helsinki 8. MYYNTILUVAN NUMERO\n9 9. MYYNTILUVAN MYÖNTÄMISPÄIVÄMÄÄRÄ/UUDISTAMISPÄIVÄMÄÄRÄ Myyntiluvan myöntämispäivämäärä: Myyntiluvan uudistamispäivämäärä: TEKSTIN MUUTTAMISPÄIVÄMÄÄRÄ


weapon Archives - KaaosZine\nWeapon – ”Embers And Revelations”\n31.10.2012 Juha Attola\nBangladeshilaisen Vetis Monarchin Kanadassa perustama Weapon on pistänyt pihalle uuden ”Embers And Revelations” -nimisen albumin. Kyseessä on tummasävytteistä death metallia soittava yhtye. Julkaisusta vastaa Relapse Records.\nPäivän uudet kappaleet 14.9.2012\nA Life Once Lost – ”Something Awful” Caspian – ”Procellous” Cradle Of Filth – ”For Your Vulgar Delectation” Defiler – ”Metamora” Fight Amp – ”Creepy Kicks” Weapon – ”Vanguard Of…\nWeaponsilta uusi albumin lokakuussa\nYhdysvaltalainen death metallia soittava Weapon on asettanut uuden albuminsa nimeksi ”Embers And Revelations”. Albumi tullaan julkaisemaan lokakuun 9. päivä Relapse Recordsin kautta. Lue lisää nähdäksesi traileri levyyn liittyen.


PYN: THAIMAAN TULVA\nThaimaata koettelee vuosikymmenien pahin tulvatilanne. Tulva vie Thaimaan tehdastuotannon, viennin ja kulutuksen reippaasti alaspain loppuvuoden aikana. Mm. elektroniikkateollisuus, Hondan autotehdas ja riisinviljely ovat saaneet ison kolauksen ja niilla on jo maan talouskehityksen kannalta suuri merkitys.\nVaikka Bangkok on toistaiseksi viela kuiva, niin kauppa ei kay missaan. Kadut, ravintolat ja ostoskeskukset ovat hiljentyneet kun huomio on kohdistunut tulvauutisiin, oman ja sukulaisten tilanteen arviointiin ja omaisuuden suojaamiseen. Ajoin tanaan autolla ylatasanteelle rakennettua moottoritieta pitkin kohti pohjoista, missa tilanne on pahin ja jouduin jattamaan tutkimusmatkani kesken. Moottoritien reunakaistat tayttyvat nyt seisovista autoista, joita parkkeerataan sinne ylos turvaan tulvavedelta.\nSateet ovat lakanneet, mutta aivan Bangkokin reuna-alueilla ja Bangkokista 100 km pohjoiseen pain on valtava maara vetta mika pitaa juoksuttaa mereen ja nahtavaksi jaa kuinka paljon vetta tulee Bangkokin lahioihin ja saastyyko kaupungin keskusta vedelta. Tulvatilanne on varmastikin ohi marraskuun aikana, mutta mm. tehdasteollisuuteen ja mm. riisin vientiin se vaikuttaa useamman kuukauden ajan hyvin negatiivisesti.\nUskon myos Thaimaan porssin pysyvan heikkona ainakin siihen saakka, kunnes on tiedossa, etta vesimassa on turvallisesti valunut mereen.


Oikaisuvaatimus rakennustarkastajan päätöksestä | Padasjoki\nOikaisuvaatimus rakennustarkastajan päätöksestä\nRakennus- ja ympäristölautakunta, 2.7.2020\nOIKAISUVAATIMUS RAKENNUSTARKASTAJAN PÄÄTÖKSESTÄ 2018-0012\nRakennus- ja ympäristölautakunnalle on osoitettu oikaisuvaatimus rakennustarkastajan päätöksestä 2018-0012. Oikaisuvaatimus on saapunut oikaisuvaatimusaikana, joten se käsitellään.\nMRL 187 § 1,2 mom:n mukaan ”Viranhaltijan päätökseen asiassa, joka kunnan rakennusvalvontaviranomaiselta tai muulta kunnan viranomaiselta on siirretty hänen ratkaistavakseen, ei saa hakea muutosta valittamalla. Päätökseen tyytymättömällä on oikeus saada asia asianomaisen viranomaisen käsiteltäväksi (oikaisuvaatimus). Oikeus vaatimuksen tekemiseen määräytyy samojen perusteiden mukaan kuin asianosaisen valitusoikeus.\nOikaisuvaatimus on tehtävä kirjallisesti viranhaltijalle 14 päivän kuluessa päätöksen antamisesta. Päätökseen on liitettävä ohjeet oikaisuvaatimuksen tekemisestä. Vaatimus on viipymättä otettava asianomaisen viranomaisen käsiteltäväksi”.\nAsia koskee maisematyöluvan myöntämistä Iso-Römön saareen.\nMRL 187 §:n mukaan oikaisuvaatimus tulee ottaa viipymättä viranomaisen käsittelyyn. Oikaisuvaatimusta ei ole viety viipymättä lautakunnan käsittelyyn, koska asiassa on yritetty sovittelevaa menettelyä käyden saaressa hakijan ja oikaisuvaatimuksen tehneiden naapureiden kanssa. Asiasta on pyritty neuvottelemaan ja selventämään naapureille mitä vaikutuksia hankkeesta on maisemaan ja naapureihin. Saaressa on käyty kaksi erillistä kertaa: 31.8.2018 ja 17.5.2019. Lisäksi asiasta on käyty keskustelu hakijan edustajan, naapureiden edustajan ja rakennustarkastajan toimesta 19.11.2018.\nKatselmuskäynneillä saaressa ja keskusteluilla on pyritty selventämään hankkeesta aiheutuvia vaikutuksia saaren luontoon ja maisemaan. Naapureille on näytetty maastossa hakattavien alueiden paikat ja minkälainen toimenpide mitäkin aluetta koskee. 17.5.2019 käynnillä sovittiin, että luvan hakija toimittaa selvityksen hankkeen vaikutuksista maisemaan naapureille tähän perehtyneen asiantuntijan toimesta. Tällaista selvitystä ei ole toimitettu ainakaan rakennusvalvontaan tiedoksi.\nVaatimukset: Vaadimme että rakennustarkastajan päätös kumotaan ja myönnetty maisematyölupa hylätään.\nTehin selän saaressa, jossa on 22.11.1993 hyväksytty Lehtisten rantakaava. Hakkuut kohdistuvat M-alueelle.\nPäijänteen ranta-alueiden osayleiskaavassa alue on merkitty MU-alueeksi: ”Maa- ja metsätalousvaltainen alue, jolla on ulkoilun ohjaamistarvetta tai erityisiä ympäristöarvoja. Alueella on sellaisia luontoon tai maisemaan liittyviä arvoja, joiden perusteella alueella on voimassa rakennuslain 124 a §:ssä tarkoitettu toimenpidekielto”\nRantakaava on laadittu nykyisen omistajan isän toimesta, joka on myynyt alueen RA-alueet loma-asuinkiinteistöinä. Hakemuksen tarkoittama hakkuu kohdistuisi jäljempänä kuvatulla tavalla lomakiinteistöjen ulkopuoliseen rakentamattomaan alueeseen kokonaisuudessaan.\nRantakaavan selostusosassa kuvataan maisemaa ja maastoa seuraavasti: ”Saaret ovat pääsääntöisesti puolukkatyypin männikköä, joka paikoitellen muuttuu rehevämmäksi mustikkatyypin sekametsäksi. Eräin paikoin esiintyy vanhoja kilpikaarnoittuvia männiköitä ja vanhaa tervaleppää kasvavia rantavyöhykkeitä. Alueen pienmaisemalle ovat tyypillisiä sammaloituneet louhikot ja rantojen kivikkoisuus…\nLoivasti nousevasta rantamaastosta johtuen avautuu useasta kohdasta kauniita näkymiä järvelle. Erityinen näköalapaikka Tehinselälle sijaitsee Selkäsaaren pohjoisrannan kallioilla.”\nKaavaselostuksessa korostuvat myös tuuliolosuhteet, jotka määrittävät alueen käyttöä loma-asutukseen, virkistykseen ja myös metsätalouteen varsinkin metsän uudistamisen kannalta keskeisellä tavalla:\n”Kesäaikana vallitsevat tuulensuunnat ovat etelästä ja lounaasta. Etelätuulten osalta Lehtisten saariryhmä on Virmailan katveessa suojassa, mutta muut tuulensuunnat suurilta seliltä osuvat saariin niiden mataluudesta johtuen avoimesti. Talvella saariryhmä on avoin ja kylmiltä pohjoistuulilta suojaton… Erityisen epäsuotuisia ilmansuuntia ovat taas Tehinselän puolella sijaitsevat koilliset ja itäiset rannat.”\nKuvaus on varsin osuva, sillä Lehtisten saaret Iso-Römön saari mukaan lukien rajautuvat Tehinselkään, joka on Päijänteen suurin selkä ja lukeutuu Suomen suurimpiin avoimiin sisävesialueisiin. Lehtisten saaret sijaitsevat täysin poikkeukselllisissa ilmasto- ja tuuliolosuhteissa, joissa metsän uusiutuminen suojapuuston tuhouduttua on poikkeuksellisen hidasta, vaikeaa ja jopa epätodennäköistä. Varaamme mahdollisuuden täydentää oikaisuvaatimustamme mm. asiantuntijalausunnolla, jossa käsitellään metsän uusiutumisen edellytyksiä po olosuhteissa.\nLupapäätöksen mukaan hakkuut kohdistuvat 9,1 ha:n alueelle. Kun saaren rakentamattoman alueen pinta-ala on 9,6 ha (ks. rakennuskaavan kaavaselostus) hakkuut kohdistuisivat käytännössä saaren rakentamattomaan osaan kokonaisuudessaan eli 95 %:iin loma-asutuksen ulkopuolella olevasta maa-alueesta. Pienehkön saaren lomakiinteistöjen ulkopuolelle ei jätettäisi käytännössä lainkaan luonnonmukaista virkistysaluetta.\nLuvan tarkoittama hakkuu kohdistuisi kuviolla 1.0 kokonaisuudessaan alueelle, joka rajoittuu loma-asutukseen osoitettuihin tontteihin (ks. hakkuusuunnitelma). Tällä alueella poistettaisiin ylispuusto kokonaisuudessaan lukuun ottamatta joitakin siemenpuita. Samoin lomakiinteistöihin rajoittuvalla kuviolla 4 poistettaisiin kaikki ylispuut. Myös kuviolla 3 ja 5 ylispuut poistettaisiin. Kuvioille 7 jätettäisiin muutamia siemenpuita. Ainoastaan kuvioilla 2 ja 6 hakkuut tapahtuisivat harvennushakkuina. Hakkuiden kokonaisvaikutukset saaren olosuhteisiin avautuvat hakkuusuunnitelmasta epäselvästi. Luvan tarkoittamien hakkuiden totaalisen vaikutuksen hahmottaminen edellyttääkin, että oikaisuvaatimusta käsiteltäessään tutustuu mm. hakkuualueen olosuhteisiin ja lähistöllä toteutuneiden hakkuiden todettavissa oleviin vaikutuksiin. Tämä on perusteltua alueen erityisolosuhteiden ja hankkeen tuhoisien vaikutusten laajuuden, pysyvyyden ja yleisenkin merkityksen kannalta.\nHakkuu muuttaisi erityisen räikeällä tavalla viereisten lomakiinteistöjen ympäristöä ja maisema sekä koko saaren olemusta ja profiilia kaukaakin katsottuna. Saaren maisemakuvalle ominainen mäntymetsä katoaisi käytännössä kokonaan. Muutos olisi luonteeltaan myös pysyvä eikä korvaavaa puustoa muodostuisi vallitsevissa sää- ja tuuliolosuhteissa nykyisten kiinteistönomistajien elinaikana, ainakaan kymmeniin vuosiin. Suojametsän kadotessa myös lomakiinteistöillä olevat puut altistuvat tuulituhoille.\nPuun korjuu sammalpeitteisessä kivikkopohjaisessa metsässä tuhoaisi samalla nyt luonnonmukaisen metsäpohjan. Ulkopuolelta tarkasteltuna saari hahmottuisi lähinnä avohakkuuraiskiona rikotuin metsäpohjin. Alueen erityiset ilmasto- ja luonnon olosuhteet eivät heijastu hakkuusuunnitelmaan ja myönnettyyn maisematyölupaan käytännössä millään tavoin.\nMaisematyöluvan tarvetta koskevan maankäyttö- ja rakennuslain (MRL) 128 §:n siirtymäsäännöksen mukaan kaavoihin, jotka ovat tulleet voimaan ennen nykyisen säännöksen voimaantuloa, sovelletaan po. säännöksen voimaan tullessa voimassa ollutta 128 §:ää. Sen mukaisesti tarvittavan maisematyöluvan edellytyksistä säädetään MRL 140.1 §:ssä seuraavasti:\n”Alueella, jolla on voimassa oleva asemakaava tai yleiskaava, maisematyölupa on myönnettävä, jollei toimenpide vaikeuta alueen käyttämistä kaavassa varattuun tarkoitukseen taikka turmele kaupunki- tai maisemakuvaa.”\nAsemakaavasta säädetty koskee myös käsillä olevaa Lehtisten rantakaavaa.\nOlennaista lupaedellytysten kannalta on, että kenelläkään ei ole yleistä oikeutta ryhtyä toimenpiteisiin, joka turmele maisemakuvaa (ks. esim. teos Maankäyttö- ja rakennuslaki, Ekroos-Majamaa, 2015 s 893-894).\n3.2 Rantakaavan ja yleiskaavan tavoitteista\nKun arvioidaan, vaikuttaako toimenpide kaavan toteutumista, huomiota on kiinnitettävä myös kaavan tavoitteisiin. Lehtisten rantakaavan maisemansuojelun tavoitteita kuvataan em. kaavaselostuksessa seuraavasti:\n”Maisemansuojelutavoitteena (s. 6) o pidetty sitä, että Lehtisten saariryhmä laivaväyliltä katsottuna näyttäisi rakentamattomalta; suurten selkävesien äärelle tuleva rakentaminen on sijoitettu etäälle rannasta riittävän suojapuuston taakse… Kaavan valmistelun keskeisenä tavoitteena onkin ollut yleisen virkistyskäytön edistäminen alueella ja ratakaavan valmistelua on tästä syystä viivytetty useita vuosi. ”/ Korostus kirjoittajan\nMyös kaavaselostuksen kohdassa ”Kaavaratkaisu” (s.7) korostetaan Tehinselälle avautuvan näkymän erityistä merkitystä:\n”Kaavassa osoitetaan 10 rakennuspaikkaa. Niistä yksi sijoittuu Lehtisaareen. Yhdeksän rakennuspaikkaa on keskitetty rakennusoikeuksien siirtojen jälkeen Iso-Römön saaren sen länsi. ja etelärannlle, kun taas Tehinselälle aukeavat koillis- ja pohjoisranta jäävät vapaaksi…”.\nKaavaselostuksessa todetun perusteella on siis selvää, että kaavan tavoitteena on nimenomaisesti turvata saarten maisemallisten arvojen säilyminen. Lehtisten rantakaava on laadittu keskeisesti virkistyskäytön edistämiseksi ja loma-asutuksen järjestämiseksi tavalla, jolla alueen maisema-arvot voidaan säilyttää. Hakemuksen tarkoittama hakkuu johtaisi väistämättä merkittävään ristiriitaan kaavassa osoitettujen muiden maankäyttömuotojen, loma-asumisen ja virkistyskäytön kanssa.\nMyös rantakaavan jälkeen hyväksytty Päijänteen ranta-alueiden osayleiskaava korostaa edelleen alueen maisema- ja virkistyskäyttöarvoja. Siinä hyväksyttävän metsänkäytön edellytyksiä on johdonmukaisesti tarkennettu MU-merkinnällä (Maa- ja metsätalousvaltainen alue, jolla on ulkoilun ohjaamistarvetta tai erityisiä ympäristöarvoja). Yleiskaavan selostuksessa alueen erityiset maisemalliset tavoitteet todetaan seuraavasti ” Linnasaaren-Lehtisaarten muodostama kokonaisuus on maisemallisesti ja ekologisesti edustava.” Lehtisaarilla tarkoitetaan, kuten tekstistä ilmenee (s. 26), ilmeisestikin Lehtisten saaria. Virmailan saaren koillispuolinen saaristo on kaavaselostuksessa todetulla tavalla ”Luonnontilainen, karikkoisten luotojen mosaiikin ja kallioisten saarien muodostama kokonaisuus, kasvillisuus aarniometsämäinen ja melko merkittävä.”\nSuuri osa hakkuualueesta sijaitsee alueella, joka yleiskaavassa on osoitettu merkinnällä ma (Arvokas maisema-alue) ja lu (Luonto-olosuhteiltaan arvokas alue). Merkinnän ma mukaan ”Rakennusten sijoitteluun tulee kiinnittää erityistä huomiota. Rakennusten tulee olla riittävän kaukana rannasta ja rakennusten ja rannan väliin tulee jättää riittävä suojapuusto”. Merkinnän lu mukaan ”Alueella on kasveihin tai eläimistöön liittyviä eristyisarvoja, joita ei saa vaarantaa. Alueen luonnonolosuhteista johtuvat erityispiirteet on otettava ympäristön hoidossa ja käsittelyssä sekä rakennusten sijoittelussa ja suunnittelussa erityisesti huomioon”. Siltäkin osin kun hakuut tapahtuvat näiden alueiden ulkopuolella toiminnassa on huolehdittava em. tavoitteiden toteutumisesta. Jos aluerajauksen ulkopuolelta kaadetaan metsä laaja-alaisesti em. merkintöjen maisema- ja luonnonsuojelutavoitteet eivät toteudu.\n4. Lupapäätöksen virheellisyydestä\nRakennustarkastaja on myöntänyt hakijalle haetun maisematyöluvan ehdoin, että:\n-ylispuiden ja siemenpuuhakkuiden osalta tulee varmistaa riittävästä suojavyöhykkeestä loma-asuinkiinteistöjen kohdalla.\n-Ranta-alueille on jätettävä riittävä suojavyöhyke.\n-Yleiskaavan mu-rajaus tulee huomioida hakkuurajauksissa.\nKatsomme, että maisematyölupaa koskeva päätös on virheellinen ensinnäkin rakenteellisesti. Siinä ei ole määritelty, mitä riittävällä suojavyöhykkeellä tarkoitetaan ja miten yleiskaavan MU-rajaus tulee ottaa huomioon hakkuurajauksissa. Siitä ei siten ensinnäkään ilmene, mihin lupa oikeuttaa. Luvan perusteella myöskään toiminnan luvanmukaisuutta ei voida valvoa. Näin ollen lupapäätös on ensinnäkin täytäntöönpanokelvoton.\nLupaedellytysten täyttämistä ei ole myöskään perusteltu. Rakennustarkastaja toteaa hakkuiden rajoittuvan RA-tontteihin, joiden väliin ei ole jätetty erityisempää suojavyöhykettä. Tästäkin huolimatta rakennustarkastaja esittää väitteen, jonka mukaan hanke ei vaarantaisi alueiden käyttöä niille varattuun tarkoituksen ja hakkuun vaikutukset jäisivät vähäisiksi. Näitä väitteitä ei ole kuitenkaan millään tavoin perusteltu. Hakemuksessa enempää kuin lupapäätöksen perusteluissakan ei osoiteta, millä tavoin maisemakuva muuttuisi, missä määrin metsäprofiilin muodostavia ylispuita jätettäisiin; montako siemenpuuta hehtaarille jne. Samoin hakkuiden vaikutukset kaavan tavoitteisiin ja lomakiinteistöjen käyttöön on jätetty täysin selvittämättä ja kuvaamatta.\nOn selvää, että hakkuu, jossa saaren rakentamattoman osan täysmittainen puusto poistetaan käytännössä kokonaan, tuhoaa maiseman MRL 140 §:n ja kaavan tavoitteiden vastaisesti. Kun kaikki korjuukelpoinen puusto käytännössä siemenpuita lukuun ottamatta poistetaan ja hakkuu toteutetaan vaikeakulkuisessa metsässä konein, saareen ei käytännössä jää myöskään virkistykseen soveltuvia alueita. Saari avautuu laivaväyliltä avohakattuna raiskiona ilman virkistyskäyttöarvoa. Se ei enää olisi kaavaselostuksen mukaisesti osa ”Luonnontilainen, karikkoisten luotojen mosaiikin ja kallioisten saarien muodostama kokonaisuutta, jonka kasvillisuus on aarniometsämäinen ja melko merkittävä.”\nHakkuiden vaikutusta ei voida pitää vähäisenä myöskään rantakaavan kaavamääräyksen perusteella. Niiden mukaan ”Loma-asuntotonteilla rakennuspaikkojen rakentamaton osa on säilytettävä luonnonmukaisena. Rakennusten ja rannan väliin tulee jättää runsas suojapuusto”. Tähän nähden on räikeää, että muilta osin saaren puuston voitaisiin siis kaataa.\nKun hakkuut rajoittuvat loma-asumiseen varattuihin kiinteistöihin ja tuhoavat koko saaren rakentamattoman osan luonnonmukaisuuden, myös lomakiinteistöjen kaavan mukaisen käytön edellytykset olennaiselta osin menetettäisiin.\nLuparatkaisu ei myöskään osoita, että siinä olisi annettu minkäänlaista merkitystä alueen ilmastollisille erityispiirteille arvioitaessa metsän uudistumisen edellytyksiä. Hakijan asiamiehen esittämä perustelu, jonka mukaan hakkuiden optimointi avohakkuihin olisi saaressa perustelutua ”hakkuiden hankaluuden” takia, kuvaa tavoitetta jossa välitön taloudellinen odotus ohittaa kaavan tavoitteet ja kaavassa turvatut maankäyttöodotukset ja erityisarvot (virkistyskäyttö ja loma-asutus ja alueen seudullinen ilme).\nKatsomme, että hakkuuluvan edellytyksiä arvioitaessa on avoimesti ja vuorovaikutteisesti selvitettävä, voidaanko hakemuksen mukaisessa hakkuussa, joka kohdistuu koko rakentamattomaan saaren osaan (60% koko saaren pintaa-alasta), säilyttää mm. maisemalliset erityispiirteet MRL 140 §:ssä tarkoitetulla tavalla. Tämä edellyttää mm. kuvausta siitä, paljonko puustoa alueelle jätetään ja millaisella kalustolla hakkuut toteutetaan. Liikutaanko saareen luonnonmukaisella sammaloituneella kivikkopohjalla metsäkoneilla, jotka tuhoavat metsäpohjan ja vanhan puuston kaadon ja puuston kuljetuksen yhteydessä jne. Hakkuun kokonaisvaikutuksia ei ole päätöksessä tai sen perustana olevissa asiakirjoissa selvitetty kuitenkaan lainkaan.\nLupaharkinnassa on tiedostettava myös toiminnan vaikutukset alueen luontoon, sen uudistumiskykyyn ja erityisarvioihin. On selvää, että tätä tavoitetta ei voida toteuttaa rantaan jätettävällä 15 metrin suojapuustolla, joka sekin uhanalaistuu muun puuston kaaduttua ja alueen tuulidynamiikan muututtua puuston tuhoutuessa. Lupaharkinnassa on aiheellista tunnistaa mm. nykyisen puuston ikä ja kasvuhistoria, jotta metsän uudistumiskyystä voidaan esittää perusteltuja väitteitä.\nLupapäätös on annettu myös ilman MRL 133 §:ssä tarkoitettua alkukatselmusta. MRL 133.2 §:n mukaan rakennuspaikalla on tarvittaessa toimitettava katselmus rakennuksen ympäristöön soveltuvuuden selvittämiseksi, rakentamisen vaikutuksen arvioimiseksi ja naapurien kuulemiseksi. Katselmus on tarpeellinen ”paikallisista olosuhteista johtuvista erityisistä syistä, suuruudeltaan tai muutoin poikkeuksellisten hankkeiden kohdalla…” (ks esim. teos Maankäyttö- ja rakennuslaki, 2015, Ekroos- Majamaa s 861). Tässä tapauksessa hanke vaikuttaa voimakkaalla tavalla koko hakkuun kohtena olevaan saareen, loma-asumiseen samoin kuin yleiskaavan erityisiin maisematavoitteisiin Tehinselän alueella. Näin ollen hakkuuluvan edellytysten arvioiminen edellyttää ehdottomasti katselmuksen järjestämistä alueen olosuhteiden selvittämiseksi, erityisesti kun otetaan huomioon hakkuun laaja-alaisuus ja sen vaikutusten pysyvyys.\nLupapäätöksessä todetaan luettelomaisesti näkökohtia, joihin saaren kiinteistönomistajat ovat vedonnet lupahakemusta koskevissa huomautuksissaan. Niitä ei ole kuitenkaan otettu päätöksessä huomioon eikä sisällöllisesti käsitelty sen perusteluissa. Päätöksen perustelut ovat siten ilmeisen puutteelliset.\nPerustelujen esittämisen tarkoituksena on ensisijaisesti informoida päätöksen kohdetta siitä, mikä ratkaisijan kanta asiassa on. Perusteluista pitää siksi käydä ilmi, mitkä seikat on katsottu selvitetyiksi ja mikä oikeudellinen merkitys niille on annettu. Näillä tiedoilla on asianosaisen oikeussuojan kannalta keskeinen merkitys. Perustelujen esittäminen mahdollistaa myös viranomaisen toiminnan valvonnan.\nPerusteluvelvollisuuden ydinsisältöön on katsottu kuuluvan perustelujen asianmukaisuus, jolla on tarkoitettu perustelujen kattavuutta, aukottomuutta ja ristiriidattomuutta. Perusteluissa on esitettävä myös syyt sille, kuinka sovellettua säännöstä on tulkittu ja sovellettu. Myös relevanttien argumenttien sivuuttaminen tulee perustella (ks. myös KKO 2008:104). Hallintolainkäyttölaakia koskevassa hallituksen esityksessä todetaan tältä osin mm. seuraavaa:\n”Päätöksen lopputulokseen välittömästi vaikuttavien tosiseikkojen lisäksi olisi eräissä tapauksissa mainittava myös siitä, miksi tällaista seikkaa on pidetty totena ja mahdollisesti myös siitä, miksi tällaista seikkaa on pidetty totena ja mahdollisesti myös siitä, miksi jotain toista asiassa esitettyä seikkaa ei ole otettu ratkaisun pohjaksi. Tähän voisi antaa aihetta esimerkiksi asianosaisten erimielisyys tosiseikan olemassa olosta…”\nTässä tapauksessa huomautuksissamme esittämämme näkökohdat, jotka koskevat hakkuiden haitallisia vaikutuksia ja jotka vaikuttavat lupaedellytysten arviointiin on jätetty huomiotta.\nEdellä esitetyin perustein katsomme, että rakennustarkastajan yllämainittu maisematyölupaa koskeva päätös tulee kumota ja sillä myönnetty maisematyölupa tulee hylätä lupaedellytysten puuttumisen johdosta.\nHaen tällä oikaisuvaatimuksella maisematyöluvan (lupanumero 2018-0012, päätöspäivä 27.3.2018, kiinteistötunnus 576-416-0001-0246/NR:o 1:236, LEHTINEN/Virmaila) peruuttamista tai vaihtoehtoisesti lupaehtojen perusteellista uudelleen arviointia. Oikaisuvaatimuksen perusteet ovat seuraavat:\n1)Maisematyöluvan päätöksessä todetaan, että MRL 133 § mukaista alkukatselmusta ei ole tarpeen. Tätä ei kuitenkaan perustella. Katson, että hakkuusuunnitelman mukainen työ on vaikutuksiltaan niin merkittävä, että alkukatselmus on välttämätön maisematyölupahakemuksessa esitettyjen suunnitelmien vaikutusten arvioimiseksi. Suunnitelmissa ei mm. ole otettu kantaa siihen, millaisella kalustolla hakkuut tehdään, miten tämä kalusto tuodaan kohteeseen ja mitkä ovat koneiden vaikutus.\n2)Hakijan asiamies on esittänyt, että ”Hakkuusuunnitelma sisältää ratkaisuja, jotka tukevat maisema- ja virkistysarvojen säilymistä ja joilla pyritän ehkäisemään tuulikuorman lisääntymistä.” Suunnitelmassa ei ole esitetty tämän kaltaisia konkreettisia toimia maisema- ja virkistysarvojen säilyttämisestä voimassa olevien kaavamääräysten lisäksi.\n3)MRL 140.1 § mukaan maisematyölupa on myönnettävä ”…jollei toimenpide vaikuta alueen käyttämistä kaavassa varattuun tarkoitukseen taikka turmele kaupunki- tai maisemakuvaa.” Katson, että suunnitelman ja päätöksen mukaiset hakkuut 1) heikentävät merkittävästi RA-alueella olevien vapaa-asuntojen käyttöä kaavan mukaiseen tarkoitukseen ja 2) merkittävällä tavalla heikentävät alueen maisema- ja luontoarvoja.\nOikaisuvaatimus koostuu vaatimuksesta ja perusteluista. Vaatimuksessa selvitetään naapureiden vaatimus suhteessa myönnettyyn lupaan. Perusteluissa on neljä erillistä asiakokonaisuutta: 1. Hakkuualueen kuvaus 2. Hankkeen kuvaus 3. Maisematyöluvan edellytyksistä 3.1 Yleistä 3.2 Rantakaavan ja yleiskaavan tavoitteista 4. Lupapäätöksen virheellisyydestä.\nRakennus- ja ympäristölautakunta muuttaa rakennustarkastajan päätöksen 2018-0012 ehtoja seuraavasti:\n-Ylispuiden ja siemenpuuhakkuiden osalta tulee varmistua riittävästä suojavyöhykkeestä loma-asuinkiinteistöjen kohdalla. Hakkuun etäisyys rajaan tulee olla vähintään 5 metriä.\n-Ranta-alueille on jätettävä riittävä suojavyöhyke, joka on vähintään 20 metriä.\n-Yleiskaavan mu/luo-rajaus tulee huomioida hakkuurajauksissa, niin että luonto- ja maisema-arvot tulee säilyä harvennushakkuista huolimatta. Työ tulee tehdä tältä osin erityistä tarkkuutta noudattaen.\n-Hakkuutähteet tulee korjata pääosin hakkuualueelta hakkuun päätyttyä.\nMuutoin rakennustarkastajan päätös jää voimaan ja oikaisuvaatimus hylätään muilta osin. Lisäksi lautakunta toteaa, että toimenpiteellä ei tule olemaan maisemaa turmelevaa vaikutusta.\n-Oikaisuvaatimuksen kuvaus hakkuualueesta on varsin selkeä ja oikea. Tuuliolosuhteet ovat haastavat, mutta MRL 140 § ei ota kantaa tuuliolosuhteisiin. Maisematyölupa on myönnettävä, jollei toimenpide vaikeuta alueen käyttämistä kaavassa varattuun tarkoitukseen taikka turmele kaupunki- tai maisemakuvaa. Tuuliolosuhteilla ei voida katsoa olevan vaikutusta harvennusluontoisen hakkuun vuoksi alueen käyttämisestä jatkossa maa- ja metsätalousmaana, eikä loma-asuntotontteina.\nTuulen vaikutusta on huomioitu kaavassa sijoittamalla tontit saaren länsi ja etelärannoille. Saariryhmä on avoin pohjoistuulille, mutta Iso Römön saari on hieman suojassa suoraan pohjoistuulelta, kun Lehtisaari ja Torppasaari suojaavat sitä ainakin osittain. Iso-Römön pohjoisosaan tehdään myös ainoastaan harvennushakkuu, jolloin tuulella ei katsota olevan suurta vaikutusta loma-asuntojen viihtyisyyteen. Kun otetaan huomioon loma-asuinpaikkojen sijoitus suhteessa rantaan, ovat ne suhteellisen lähellä rantaviivaa, jolloin tuulivaikutus on tietyllä tuulensuunnalla varmuudella suurempi, kuin harvennushakkuun/ylispuiden poiston/siemenpuuhakkuiden läpi tulevan tuulen vaikutus. On täysin luonnollista, että saariolosuhteissa ja ison järven rannalla olevien loma-asuntojen pihapiirissä tuulee.\n-Lähivirkistysalueena käytetään aluetta, jossa voi viettää vapaa-aikaa. Vaikka alueella suoritetaan hakkuutoimintaa, ei alueen varausta voida pitää menetettynä. Yleisesti kaupunkikuvassakin oleville virkistysalueille tehdään metsähoidollisia toimenpiteitä. Kaava ei varsinaisesti määrää jätettäväksi alueelle luonnonmukaista lähivirkistysaluetta. Myöskään kaavassa ei ole osoitettu erillisiä VL-alueita. Alueella suoritetaan metsähoidollista hakkuuta, jonka jälkeen aluetta voidaan edelleen käyttää kaavan tarkoittamana lähivirkistysalueena.\nSaaressa on tehty kaksi erillistä maastokäyntiä luvan myöntämisen jälkeen. Katselmuksilla on käyty kuvioittain läpi aiotut metsänhakkuualueet ja hakijan asiamies on kertonut kunkin alueen jäljelle jäävän puuston osuuden olemassa olevaan puustoon verrattuna. Ylispuiden poistoa koskeville alueille jätetään 1/3 osa nykyisestä puustosta. Näitä puita ei poisteta taimivaiheessakaan. Siemenpuuhakkuiden osalta lukumäärä on sama kuin ylispuiden osalta jätettävien puiden suhteen. Ainoastaan saaren keskivaiheilla oleva ylispuiden poisto tarkoittaa isojen kuusten poistamista lähes kokonaisuudessaan. Tällekin alueelle jätetään isot männyt pystyyn.\nLautakunta ei katso enää tarpeelliseksi saaressa käyntiä. Saaressa on suoritettu kaksi erillistä katselmusta, joissa toisessa on mukana ollut luvan hakijan asiamies, mökkiläisiä, rakennustarkastaja ja rakennuslautakunnan puheenjohtaja. Hakkuualueeseen on tutustuttu huolella ja alue on kierretty lähes kokonaan.\nPuun korjuun osalta luo/am alueille on suotavaa suorittaa hakkuu erityistä tarkkuutta noudattaen.\nOikaisuvaatimuksessa esitetty ”ulkopuolelta tarkasteltuna saari hahmottuisi lähinnä avohakkuuraiskiona rikotuin metsäpohjin” väite on hyvinkin radikaali ja arvio ei perustu mihinkään. On luonnollista, että metsäkone jättää luontoon jäljen. Jälki korjaantuu ajan kanssa. Huomioitavaa on kuitenkin, että jälki tuskin tulee näkymään missään muodossa järveltä päin katsottuna saareen päin.\nMaisematyöluvan arvioinnissa ja käsittelyssä on huomioitu oikaisuvaatimuksessa selitetyt asiat MRL 128 §:än siirtymäsäännöksestä sekä MRL 140.1 §:n luvan edellytykset. Myös asia ”kenelläkään ei ole yleistä oikeutta ryhtyä toimenpiteisiin, joka turmelee maisemakuvaa” -on huomioitu päätöksenteossa.\nKHO 2013:157 päätöksessä todetaan alueen käyttämisestä MU-alueena. Onko MU-alueen määräys kohtuuton maanomistajalle, metsätalouden harjoittamisen kannalta? Päätöksessä todetaan, ettei sitä pidetä kohtuuttomana koska metsätalouden harjoittamista voidaan suorittaa, mutta toiminta edellyttää MRL 128 §:n mukaista maisematyölupaa. Tässäkin pääharkintana on nimenomaan se, turmeleeko työ maisemaa vai ei. Päätöksessä todetaan myös, että MU-alueen pääkäyttötarkoitus on maa- ja metsätalouden harjoittaminen.\n3.2Rantakaavan ja yleiskaavan tavoitteista\nRakentaminen on kaavassa osoitettu saaren länsi ja etelärannoille. Saarta ei ole tarkoitus hakata puhtaaksi ja rakennuspaikkoja ei olla siirtämässä maisematyöluvan yhteydessä, joten vaikutus laivaväylältä rakennettuun ympäristöön jää olemattomaksi. Saaressa on sen verran korkeuseroja, että senkään vuoksi laivaväylältä katseltuna rakennetut tai rakentamattomat rakennuspaikat eivät tule erottumaan ympäristöstään häiritsevästi (kts. hakkuusuunnitelman kuviot). Saaren virkistyskäyttö puolukka/mustikka/sienimaastona tulee varmuudella kärsimään hakkuutoimenpiteen seurauksena. Alueen virkistysarvot tulevat kuitenkin jatkossa olemaan yhtä lailla olemassa riippumatta marjastus- tai sienestysmahdollisuuksista. On kuitenkin selvää, että MU-alue on lähtökohtaisesti tarkoitettu maa- ja metsätalouden harjoittamiseen. Voimassa olevassa rantakaavassa alue on merkitty M-alueeksi (maa- ja metsätalousalue). Suoranaista vaikutusta RA-tonttien käyttämisestä kaavan osoittamaan käyttötarkoitukseen ei tule hakkuulla olemaan. Hakkuita ei uloteta koskemaan loma-asuinpaikkoja.\nHakkuun vähäisyyden ja jäljelle jäävien ylispuiden ja siemenpuiden ansiosta alueen maisema-arvot ei näilläkään alueilla tule merkittävästi muuttumaan. Näistä puista poistetaan 66%, mutta jäljelle jäävä 33 % takaa sen, että saaren muoto ja maisema ei tule turmeltumaan tai ratkaisevasti muuttumaan. On selvää, että maisema muuttuu. Ilman maiseman muuttumista alueelle ei tarvittaisi maisematyölupaa.\nAlueelle hyväksytyssä yleiskaavassa on merkintä MU.\nOikaisuvaatimuksessa esitetty kuvaus hakkuualueesta ja kaavamääräyksistä on selkeä ja aluetta hyvin kuvaava. Sen sijaan tuuliolosuhteiden vaikutuksen selvitys jää hieman vajaaksi. Oikaisuvaatimuksessa todetaan kuitenkin, että he varaavat mahdollisuuden täydentää oikaisuvaatimusta asiantuntijan tekemällä lausunnolla.\nVaatimus siitä, että rakennustarkastajan päätös tulisi kumota ja myönnetty maisematyölupa hylätä, rakennus- ja ympäristölautakunta toteaa, että lupapäätöstä tehdessä on harkittu MRL 128 §:ssä mahdollinen maiseman turmeltuminen.\nHakkuusuunnitelman pohjalta tehty harkinta osoittaa, että alueella ei tehdä avohakkuita, tai muitakaan aukkohakkuita. Myös myöhempien käyntien perusteella on tullut selväksi, että esim. ylispuiden poistoalueella n. 1/3 puista jätetään pystyyn. Samoin Siemenpuuhakkuiden osalta. Harvennushakkuu ei tule juuri muuttamaan maisemaa. Harkintakysymys on nimenomaan siitä turmeleeko maisematyö maiseman vai ei. On hakijan kannalta kohtuutonta vaatia erillinen maisemaselvitys, joka on kustannuksellisesti kohtuuton.\nPääkysymyksenä on siis MRL 140 §:n mukaisten maisematyöluvan edellytysten täyttyminen. Rantakaavan ja yleiskaavan selostuksissa on mainittu alueen maisema-arvoista ja selitetty yksityiskohtaisesti maisema- ja luontotyypit. Ne ovat sinänsä arvoja alueella, mutta arvio siitä mitä voi tehdä ja mitä ei voi tehdä, kaavat ei ota kantaa. Arvio maiseman turmeltumisesta on lähtökotaisesti oikeusharkintaa. MRL 140 §: ssä ei mainita erillisitä tuuliolosuhteista. Se aiheuttaako haettu maisematyö maiseman turmeltumista on ratkaistu hakemuksen liitekartan perusteella. Harvennushakkuut yleensäkin eivät ole juuri maisemaa muuttavaa toimenpidettä. Tämä ei yleensä edellytä edes luvan hakemista ko. alueella (MRL 128 § ja 140 §). Arvio siitä aiheuttaako ylispuiden poisto tai siemenpuuhakkuu maiseman turmeltumista on perustunut lupaharkinnassa arvioon siitä minkä tyyppinen metsä alueella on ja kuinka paljon suhteessa olemassa olevasta puustosta on tarkoitus poistaa. Nämä alueet on suunniteltu tarkoin olemassa olevien metsärajausten pohjalta (käynnit saaressa). Ylispuiden poistolla, joka kolmas puu jää pystyyn ei katsota olevan maiseman turmeltumiseen johtavaa merkitystä. Maisemakuva harvenee ja metsä väljenee, mutta ei turmellu. Sama koskee myös siemenpuuhakkuualueita. Tällä alueella siemenpuut jäävät pystyyn.\nMU-alueelle jää toimenpiteistä huolimatta runsas puusto, eikä sitä olla hakkaamassa tyhjäksi tai muutoinkaan raiskaamassa. Hakkuusuunnitelmassa on käytetty hyvää harkintaa maisemakokonaisuus ja vallitseva puusto huomioiden. Hakijan lähtökohtanakin on ollut maiseman kunnioittaminen ja sen arvojen säilyttäminen (hakkuusuunnitelma).\nEhdotus hyväksyttiin muutoksilla;\n- Kohta "Hakkuutähteet tulee korjata pääosin hakkuualueelta hakkuun päätyttyä" poistetaan kokonaan\nsillä perusteella että hakkuutähteitä korjataan pääosin vain uudistushakkuilta (avohakkuu). Suosituksena on, että hakkuutähteestä 1/3 jätetään keräämättä. Hakkuutähteiden keruun aiheuttama ravinnepoistuma vaikuttaa jäävän puuston kasvuun. Keruu lisää ajokertoja, jolloin maapohja vaurioituu ja kiintoaineen huuhtoutuminen lisääntyy. Jäljelle jääneiden puiden juuristovauriot lisääntyvät. Hakkuutähde ylläpitää myös mm. maaperän hiilivarastoa. Hakkuutähteiden keruu saarista ei ole taloudellisesti kannattavaa.\n- Suojavyöhyke muutetaan 10 metriin rantaviivasta.\nMetsänomistajaa velvoittaa kaikessa metsänkäsittelyssä metsälaki sekä metsänhoidon suositukset. Lisäksi metsäsertifiointi PEFC tai FSC asettaa vielä luontoa ja ympäristöä huomioivia käsittelykriteereitä. FSC-sertifioinnin mukaan kaikilla lammilla ja järvillä suojavyöhyke vähintään 10 metriä. PEFC mukaan suojakaistan leveys on rannan kasvillisuus ja maaston muoto huomioon ottaen vähintään 5-10 metriä.\nValitus Hämeelinnan hallinto-oikeuteen maisematyölupapäätöksestä.\nRakennustarkastajan maisematyölupapäätöksestä 2018-0012 on tehty oikaisuvaatimus, joka käsiteltiin Padasjoen rakennus- ja ympäristölautakunnassa 2.7.2020 § 20.\nOikaisuvaatimus hylättiin, josta on tehty valitus Hämeenlinnan hallinto-oikeuteen. Hämeenlinnan hallinto-oikeus pyytää asiasta lausuntoa Padasjoen rakennus- ja ympäristölautakunnalta.\nRakennus- ja ympäristölautakunta antaa lausuntonaan Hämeenlinnan hallinto-oikeudelle oheismateriaalina olevan lausunnon maisematyölupaa 2018-0012 koskevassa valitusasiassa.


varainhankintakampanja | Ryhmä Lex\nHaaste heitetty – osallistu varainhankintaan!\nKategoriassa Yleistä\tby Tuomas\nSyyskuun toisessa kokouksessa Ryhmä Lex päätti kantaa oman kortensa kekoon ja osallistua varainhankintakampanjaan 20 eurolla kutakin edustajaansa kohden. Varsinaisten jäsenten lisäksi mukaan ovat jo lupautuneet Joel Uusi-Oukari TYYn hallituksesta sekä entinen ryhmäpuheenjohtaja Oksanen.\nHaastamme myös muut edustajistoryhmät osallistumaan kampanjaan ylioppilaskunnan esimerkkiä seuraten.\nHelpoiten se onnistuu täältä!\nvarainhankintakampanja\t2 kommenttia