Saaren Taika - Särkisalo Suolasaippua | Flinkki\nKosteuttava, hellästi kuoriva, hoitava ja luonnollinen saippua\nSaaren Taika - Särkisalon Suolasaippua auttaa kuivaan ja kutisevaan ihoon. Se on tuonut avun myös voimakkaasta hienhajusta kärsiville.\nEn ollut aiemmin käyttänyt Saaren Taika -merkin tuotteita, mutta heti ensimmäisen käyttökerran jälkeen olin myyty. Särkisalon suolasaippuan tuoksu on hurmaava, ja tuote jättää ihanan puhtaan mutta kosteutetun tunteen iholle. Ihoni hilseily on loppunut ja iho tuntuu todella pehmeältä käytön jälkeen. Tämä kuten muutkin tähän mennessä kokeilemani sarjan tuotteet ovat kerrassaan huippulaatuisia enkä voi kuvitellakaan käyttäväni enää muita. Ympäristöystävällisen mutta laatutietoisen kuluttajan paras valinta!\nTuli todella puhdas olo eikä iho kiristänyt yhtään suihkun jälkeen ja tuntui, että kosteusvoide imeytyi paremmin kuin ikinä ja iho pysyi kosteana kauan.\nSuolasaippuaa käyttäessä ihosta tuli ihanan pehmeä ja kosteutetun tuntuinen. Ihan loistava tuote koko kropan pesuun. Mies on myös tykästynyt tuotteeseen, koska se poistaa tehokkaasti hien hajun. Tästä tuli kerralla meidän perheen suosikki!!\nOlen testannut kaikki Saaren Taijan suolasaippuat ja nyt löytyi se minun ehdoton suosikki. Tuoksu on aivan ihana ja vaikka olen hajusteherkkä niin tässä on juuri sopivasti tuoksua. Ruususuola tuntuu alkuun karhealta, mutta on kuitenkin todella hellävarainen. Suolasaippuan käytön myötä olen oikeastaan kokonaan lopettanut ihoni rasvaamisen, koska sille ei enää ole ollut tarvetta. Luulenpa tietäväni mitä hankin tutuille joululahjaksi.\nKangasmaskit olisi luontoystävällisempiä, mutta ihoystävällisiä ne eivät ole. Suolasaippualla sain nenänympäryksen kuntoon alle viikossa. Suosittelen lämpimästi!\nIhanan mieto tuoksu. Vaahtoaa sopivasti ja kuorii ihoa hellästi. Iho jää pehmeäksi. Ihon kuivuus esim säärissä ja kainaloissa helpottanut, eikä kuivuuden aiehuttamaa kutinaa ole. Huipputuote!\nSe on juuri niin kosteuttava, hellästi kuoriva, hoitava ja hyvä saippua kuin teidän mainoskertoo. Tämä on jo toinen saippua jonka tilasin, vanha ei vielä loppu muttei pääse loppumaankaan. kiitos.\nKuivalle iholle loistavasti sopiva saippua ja ihana raikas tuoksu. Pitää myös hienhajua loitolla. Ollut jo useampi käytössä.\nOstin saippuan sivuston suosituksien mukaan (kuivalle iholle) osana pikku hiljaa rakentuvaa ihonhoitorutiiniani. Tuoksu on mieto ja saippua tuntuu kuorivan hellästi ihoa, pesen sillä kasvot kerran päivässä. Toimitus oli todella nopea ja hinta sopiva! Suosittelisin.\nSyväpuhdistaa ihon, niin että sen tuntee.\nNiin tykkään suolasaippuan tuoksusta, raikas. On ollut riittoisa ja mieluisa tuote. Iho jää pehmeäksi eikä tarvitse rasvoilla pelata suihkun / saunan jälkeen. Aluksi ”raapii” ihoa, mutta ei tullut näkyviä jälkiä. En vaihtais ees pakon edessä.\nTämä saippua on ollut käytössä jo kesän yli. Kuiva ihoni on ollut huippu kunnossa. Varmasti pysyy minun suosikkina.\nSuolasaippuan suolakiteet kuorii ihanasti ihoa ja vaahto on pehmeää.\nPuhdistaa hyvin ja atoopikolle hyvä\nErittäin hyvä herkälle iholle, näppylät ja kainaloiden hikoilu vähentyneet huomattavasti. Plussaa myös ihanasta tuoksusta �\nRaikas ja pehmeä iho! Särkisalon suolasaippualla ihosta tulee todellakin puhdas ja hyväntuoksuinen. Viides tähti jäi puuttumaan siitä, että jos pesee ihoa suoraan saippualla,tulee ihoon välillä naarmuja. Mutta on tavallista suolasaippuaa silti paljon pehmoisempi. Tätä tilaan jatkossakin, toinen saippua nyt menossa.\nIho ei enää kutise niin kovin. Tuoksu miellyttävä.\nPesun jälkeen iho tuntuu kosteutetulta ja pehmeältä.\nIhana tuote! Tekee ihon puhtaaksi, pehmeäksi ja tuoksuvaksi. Pitää kylpyhuoneen myös raikkaan tuoksuisena odottaessaan seuraavaa suihkukertaa.\nOlen käyttänyt tuotetta reilun viikon ja todella hyvältä tuntuu. Yleensä ihoni on suihkun jälkeen kutiseva kuivuuden takia, mutta tämän tuotteen kanssa tuo ongelma on poistunut.\nIhosta jää ihanan pehmeä ja puhtoisen oloinen pesun jälkeen.\nLoistotuote päivittäiseen ihonpesuun. Kutina atooppisella iholla vähentynyt.\nOikein ihanan oloinen suolasaippua!\nAivan mahtava tuote! Iho jää ihanan pehmeäksi.\nIhana tuoksu, vaahtoaa hyvin ja on riittoisa. Jättää ihon pehmeäksi. Suosittelut tälle tuotteelle!\nIho on puhdas ja pehmeä. Huuhtoutuu pois hyvin. Vaahtoaa helpostikin, ihanan tuoksuinen. Tämä jää ehdottomasti vakikäyttöön.\nIhana saippua ja myös tuoksuukin tosi hyvälle. Iho on pesun jälkeen pehmeä ja säärien kutinakin loppunut.\nEhdottomasti paras saippua, mitä olen ikinä käyttänyt.\nKoko perheemme on käyttänyt nyt viikon ja kaikki tykkäävät. Etenkin 16- vuotias poikani jolla on akne. Olemme pitäneet hänen ihonsa aika hyvässä kunnossa ravinnolla, eli maito pois, mutta nyt se on vielä parempi.\nHei. olen ehtinyt vasta muutaman kerran kokeilla, todellakin pidän. Iho jää mukavan sileän tuntuiseksi ja ei tarvii kosteusvoidetta. Miellyttävä tuoksu. kiitos. ostan toistekin.\nTuote on erinomainen. Yhden käyttökerran jälkeen jo huomasi kuinka tehokas tuote on. Ehdottomasti jatkossakin tilaan tuotteita Saaren Taialta.\nTätä käytän kyllä jatkossakin! Todella miellyttävän tuntuinen eikä kuivata jo kuivaa ihoa. Toivon, että saan tästä apua punoitukseen ja oireilevaan ihoon.\nSaippua sopi, vaikka olen hajusteyliherkkä! Pehmeä ja helposti vaahtoava.\nTästä taitaa tulla perheen luottosaippua! Aivan ihanan raikas ja hoitava!\nTällä on mukava pestä kroppa ja kasvot. Tuoksu on mieto ja miellyttävä. En kärsi mittavista iho-ongelmista, mutta iho tuntuu silti entistä paremmalta kun olen käyttänyt tätä saippuaa. Jatkoon!\nLoistava saippua niin kasvoille kuin koko keholle.\nIlman en voi enää olla �\nPidin suolasaippuasta iho tuntuu jotenkin raikkaammalta ja kaikki epäpuhtaudetkin paranevat nopeammin. Kiitos tuotteesta\nPuhdistaa ihon ilman, että iho tuntuisi kuivalta. Kiva tuoksu.\nYksinkertaisesti, vaan niin hyvä. Iho ei tunnu kuivalta pesun jälkeen. Iho tuntuu raikkaalta ja puhtaalta. Saippua vaahtoa, mutta ei liikaa ja saippuan saa helposti pestyä iholta pois.\nAuttoi välittömästi hilseilevään ihoon. Laadukas ja miellyttävän tuoksuinen tuote.\nApu atooppisen ihon akneen! Toimii! Kasvot tuntuvat pesun jälkeen pehmeiltä ja kasvorasva imeytyy hienosti. Tuloillaan olleet näpyt ovat myös pysyneet aisoissa ja kasvojen kutina on helpottunut.\nHyvä, kuoriva saippua atooppiselle iholle, sekä urheilijalle. Ihana tuoksu.\nIhanin saippua ikinä! Saippuan tuoksu on mielestäni yks parhaimmista tuoksuista mitä tiedän. Ulkosaunassa kylpiessäni se kruunaa koko hetken. Iho jää pehmeäksi ja tuntee itsensä puhtaaksi ja energiseksi.\nTuoksu on ihana. Ensimmäisellä kerralla ihanan kimaltava saippua eli suolakiteet naarmuttivat ihoa, mutta suola pehmeni seuraavalla kerralla. Pesee hyvin, eikä iho tarvitse rasvaa pesun jälkeen.\nHyvin vaahtoutuva ja tehokas suolasaippua luontaiseen ihon hoitoon.\nRaikkaan tuoksuinen saippua, joka selkeesti hellii ihoa. Suihkun jälkeen ei ole yhtään kiristävä tunne iholla. Muuhun en enää vaihda!\nMiellyttävä tuoksu ja ihana tunne jää kasvoihin\nParas suolasaippua! Aivan ihanan tuoksuinen. Oikeasti vaahtoaa eikä ole sellainen kivikova kuin jotkut muut suolasaippuat. Tästä tuli mun uus luottotuote!


Metallin 3D-tulostaminen kiinnostaa? Näin pääset alkuun! ✔ 3D Formtech\nHyppäys perinteisistä valmistusmenetelmistä 3D-tulostamiseen ei ole iso. Tässä tekstissä kerromme miksi ja miten tuo hypähdys otetaan. Tämä on metallin lisäävään valmistukseen keskittyvän blogisarjamme kuudes osa. Edellisessä osassa esittelimme erilaisia materiaalivaihtoehtoja.\nLisäksi metallin 3D-tulostaminen mahdollistaa kustannussäästöjen saavuttamisen ja valmistettavan kappaleen paremman optimoinnin haluttujen funktioiden osalta. Käytännössä 3D-tulostamisen kautta saatavat kustannussäästöt syntyvät esimerkiksi valmistettavia kappaleita ja osia integroimalla – näin vältytään useiden eri osien kokoamistyöltä ja samalla myös toimintavarmuus paranee, kun useampi eri osa integroidaan yhdeksi saumattomaksi kokonaisuudeksi. Valmistettavien kappaleiden funktionalisuuden optimoinnin näkökulmasta 3D-tulostaminen on usein perinteisiä valmistusmenetelmiä parempi vaihtoehto. Koska 3D-tulostaessa valmistusmenetelmä itsessään ei juurikaan rajoita metallikappaleen muotoa, pystytään esimerkiksi sen keveyteen, lujuuteen ja virtausteknisyyteen liittyvät ominaisuudet optimoimaan juuri halutuiksi. Lopputuloksena on siis toimivampi kappale.\nHyppäys perinteisistä valmistusmenetelmistä 3D-tulostamiseen ei ole järin iso. Oikeastaan liikkeelle pääsee hyvin niinkin pienellä vaivannäöllä kuin kysymysten esittämisellä. Esimerkiksi me 3D Formtechillä vastailemme mielellämme kaikenlaisiin kysymyksiin ja kerromme, mitä asioita 3D-tulostamisessa kannattaa ottaa huomioon ja millaisia metallikappaleita kannattaa 3D-tulostaa. 3D-tulostuksen asiantuntijoina osaamme myös sanoa, että kannattaako jokin tietty kappale valmistaa kokonaan 3D-tulostamalla, vai voitaisiinko siinä kenties hyödyntää hybriditulostamista.\nMiten valita metallin 3D-tulostustukseen kumppani?\nKaikesta edellä kerrotusta voidaan vetää sellainen johtopäätös, että sopivan 3D-tulostuspalveluja tarjoavan kumppanin löytäminen on yksi tärkeimmistä askeleista matkalla metallin 3D-tulostamisen hyödyntämiseen. Mitä sitten kannattaa huomioida kumppaniyrityksen valinnassa? Itse asiassa kirjoitimme tästä aiheesta kattavan artikkelin ”Näin valitset 3D-tulostuksen kumppanin” ja siinä esittämämme pointit pitävät edelleen paikkansa.\nEikä tietenkään sovi unohtaa 3D-tulostamisen kumppanin asiantuntemusta – jotta metallin 3D-tulostuksesta saadaan ns. kaikki tehot irti, on kumppaniyrityksen pystyttävä myös toimimaan asiantuntijaroolissa. Asiantuntemus monesti myös korreloi saavutettavien kustannussäästöjen kanssa. Sopivaa kumppania etsiskellessä kannattaa siis tutkailla ehdokkaiden verkkosivuja, tutustua referensseihin ja käydä keskusteluja palveluntarjoajien kanssa (keskustelut ovat hyvä tapa asiantuntijuuden ja palveluinnokkuuden selvittämiselle).


Tatjaanan Tekeleet: Pikkuveljen kakku\nTämän kakku tehtiin yhteistyössä nuorimman pikkuveljeni kanssa! Hän leipoi kääretorttupohjan, kun halusi tehdä kääretortun, mutta pohjasta tuli hieman paksu ja kova, niin sitä ei saatu käärittyä rullalle, niin teimme kääretortusta tällä kertaa tällaisen version =) Harjoitus tekee mestarin! Ei tämä veli kyllä ihan niin "tumpelo" ole miltä saattaa kuulostaa, sillä hän teki aivan itse nämä liljat, jotka kakkuun laitettiin! Ei ollenkaan huono lopputulos! Kakku on tehty jo melkein pari viikkoa sitten, mutta vielä ajattelin sen tänne kuitenkin laittaa, kun veljeni vähän siinä toivossa kysyi, että laitanko tämän sinne blogiin! :) No nyt on! =P Terveisiä vaan Tom-Eerikille! <3\nTässä kukat vielä läheltä. Kukat ei ollut ehtineet kunnolla kuivua ennenn kakun päälle laittoa, niin tämä etummainen kukka hieman "levahti" kakun päälle, mutta ihan nätti oli silti! Nämä siis teki 12-vuotias pikkuveljeni! (ensimmäiset sokerimassakukat!)\nLähettänyt Tatjaana klo 12.00


Stihl hsa 66 Akkupensasleikkuri – Konetalo Vainikka\nPensasleikkurit / Stihl hsa 66 Akkupensasleikkuri\nStihl hsa 66 Akkupensasleikkuri määrä\nKäytännöllinen ja hiljainen akkukäyttöinen pensasleikkuri tehokkaalla ja kestävällä EC-moottorilla. Optimaalisesti muotoillun terän ansiosta, jopa 30 mm oksat leikkaantuvat vaivatta. Akkukäyttöinen pensasleikkuri, joka käyttää koko akun kapasiteetin hyödykseen ilman tehohävikkiä. Täydellinen työväline omassa puutarhassa tai kesämökillä. Ilman akkua ja laturia. AP akuille\nTerälevyn pituus 500mm/20″\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “Stihl hsa 66 Akkupensasleikkuri” Peru vastaus


Tilaa uutiskirje - Kansalaisareena\nKansalaisareenan uutiskirje välittää tiedot vapaaehtois- ja vertaistoiminnan tuoreimmista trendeistä, tärkeimmistä tapahtumista, tutkimuksista ja toimintaympäristön kehityksestä. Uutiskirje on ajankohtainen tietopaketti kaikille vapaaehtois- ja vertaistoiminnasta kiinnostuneille. Täällä voit lukea viimeisimmät uutiskirjeet ja tiedotteet. Tutustu myös verkkosivuillamme ajankohtaisiin uutisiin ja tapahtumiin.\nValikkoverkoston sähköpostilista on tarkoitettu vapaaehtoistoiminnan koordinaattoreiden verkoston toiminnasta kiinnostuneille ja alueellisiin valikkoryhmiin kuuuluville. Listalla olevat saavat ensimmäisenä tiedon Valikkoverkoston koulutusseminaareista ja muuta ajankohtaista, hyödyllistä tietoa. Valikkoverkostossa muun muassa kehitetään vapaaehtoistoimintaa sekä saadaan vertaistukea muilta koordinaattoreilta.\nVerkkoAreena on Kansalaisareenan verkkolehti, joka käsittelee vapaaehtois- ja vertaistoimintaa, kansalaistoimintaa sekä kaupunkiaktivismia. VerkkoAreena tekee uutta journalismia – verkostoitunutta, avointa, läpinäkyvää ja keskustelevaa. Lue VerkkoAreenaa.\nTilaa Kansalaisareenan uutiskirje Liity Valikkoverkoston sähköpostilistalle Tilaa VerkkoAreena\nJulkaisemme Kansalaisareenan valtakunnallisessa uutiskirjeessä yleishyödyllisiä kansalais-, vapaaehtois- ja vertaistoimintaan liittyviä ajankohtaisuutisia. Lähetä aineisto osoitteeseen info@kansalaisareena.fi.


Toko - Australianpaimenkoirat ry\nToko, eli tottelevaisuuskoulutus tai tottelevaisuuskoe, on laji, jonka tarkoituksena on opettaa koiralle asiallista ja hallittua käytöstä ohjaajan kanssa. Tokokoe on mittari, jonka avulla testataan koiran koulutustasoa.\nKilpailulajina toko koostuu neljästä tasoluokasta, alokas-, avoin, voittaja-, ja erikoisvoittajaluokasta (lyhennetään luokkajärjestyksessä ALO, AVO, VOI, EVL). Jokainen tasoluokka sisältää ennalta määritellyt liikkeet, joita ovat esimerkiksi seuraaminen, paikallaanolo ja noutaminen. Kokeen jokainen liike arvostellaan pistein nollasta kymmeneen ja ennalta määrätyllä kertoimella kerrotut pisteet lasketaan yhteen koirakon loppupistemäärän selvittämiseksi. Kokeesta voi saada joko ykkös-, kakkos- tai kolmostuloksen tai ei tulosta laisinkaan. Tulos määräytyy saadun pistemäärän perusteella. Ykköstuloksella voi siirtyä seuraavaan tasoluokkaan. Kolmella ykköstuloksella luokasta saa koulutustunnuksen (TK1, TK2, TK3 tai TK4) ja silloin on pakko vaihtaa luokkaa. Valionarvon saavuttamiseksi koiralla tulee olla EVL:stä koulutustunnus ja näyttelyarvostelu, joka on vähintään H. Toko on SPKL:n alainen kilpailulaji.\nToko on parhaimmillaan saumatonta yhteistyötä koirakon ja ohjaajan välillä. Jokaiseen liikkeeseen on kokeissa ennaltamäärätty määrä käskyjä ja koiran tulee totella käskyjä halukkaasti. Suoritusvauhdiksi riittää, että koira etenee innokkaasti. Vaikka tokossa ei haluaisikaan kilpailla, vahvistaa se koiran hallintaa ja koirakon välistä suhdetta.\nSuomi on pärjännyt maailmalla erinomaisesti tokon arvokisoissa ja on voittanut useita PM- ja MM-mitalisijoituksia niin joukkueena kuin yksilönäkin.\nAussie soveltuu tokoon erinomaisesti työmotivaationsa, toistonkestävyytensä ja nopean oppimiskykynsä ansiosta. Suomessa aussieita kilpailee kaikissa tokon tasoluokissa ja vuosina 2014-2018 15 koiraa on saavuttanut Suomen tokovalion arvon. Aussieita näkee myös tokon arvokisoissa säännöllisesti.\nVuonna 2018 aussiet kilpailivat tokoa yhteensä 249 tuloksen verran. 61 tulosta oli EVL:stä, 25 voittajaluokasta, 83 avoimesta luokasta ja 80 alokasluokasta.\nLisätietoa tokosta saa SPKL:n sivuilta ja Virkusta.


Kännykkä tauolle ajon ajaksi | Liikenneturva\nKännykkä tauolle ajon ajaksi\nSuurin osa kuljettajista pystyy ajamaan ja käyttämään puhelinta samanaikaisesti, uskoo moni Liikenneturvan kyselyyn vastanneista. Jos kuljettajan huomio on puhelimessa, jää turvallinen ajaminen toiselle sijalle. Etenkin älypuhelinta käsitellessä voi ajaa sokkona useita sekunteja.\n”Älypuhelin on merkittävä osa ihmisten arkea. Jatkuvaa tarvetta kurkata puhelinta voi verrata riippuvuuteen. Koskaan ei tiedä, milloin puhelimessa odottaa mielihyvää tuottava viesti, sosiaalisen median päivitys tai koukuttava uutisotsikko. Koska tavoitettavissa pitää olla jatkuvasti, kiusaus kurkkia kännykkää myös ajon aikana on monelle liian suuri”, Liikenneturvan tutkimuspäällikkö Juha Valtonen kertoo.\nPeräti neljäsosa Liikenneturvan kyselyyn* vastanneista uskoo, että suurin osa kuljettajista pystyy ajamaan ja käyttämään puhelinta samanaikaisesti. Aivot kuitenkin pystyvät keskittymään tietoisesti vain yhteen tehtävään kerrallaan.\n”Asioiden samanaikaisessa tekemisessä on itse asiassa kyse keskittymisen nopeasta siirrosta asioiden välillä. Kun kahta asiaa yrittää tehdä samaan aikaan, toinen kärsii väistämättä. Jos kuljettajan huomio on puhelimessa, jää turvallinen ajaminen toiselle sijalle”, Valtonen selventää.\nKuljettajan kännykän käyttö kismittää\nMonet kuitenkin tiedostavat älypuhelimen ajonaikaisen käytön aiheuttamat ongelmat. Useampi kuin neljä viidestä Liikenneturvan kyselyyn vastanneesta pitää viestittelyä ratin takaa vakavana rikkomuksena. Puhelimeen puhumisen ilman hands free -laitetta tuomitsee puolet.\nJoka neljäs haluaisi pyytää puhelinta käyttävää kuljettajaa keskittymään ajamiseen.\n”Oma lähipiiri on yksi tärkeimmistä turvallisen käyttäytymisen tukijoista. Jos kyydissä on matkustajia, kartturin paikalla tai takapenkillä istuva voi tarjoutua kuljettajan kännykkäsihteeriksi ajon ajaksi. Yksin matkaava voi puolestaan toivottaa paussin kännykästä tervetulleeksi. Liikennettä tulisi ajatella kännykkävapaana alueena, jossa on lupa keskittyä vain ajamiseen”, Valtonen kertoo.\nTarkkaamattomuudella tarkoitetaan sitä, että kuljettajan huomio on jossain muussa kuin ajamisessa: katse on poissa liikenteestä, käsi irti auton hallintalaitteista tai keskittyminen jossain muualla kuin ajotilanteessa. Vaikka kännykän käyttö ei ole ainoa kuljettajan tarkkaamattomuutta aiheuttava asia, etenkin kosketusnäytöllisen älypuhelimen toiminnallisuus ja käyttö vaativat enemmän huomiota.\nTarkkaamattomuus esillä SuomiAreenassa ja Twitterissä\nLiikenneturvan kolmivuotinen kampanja Kun ajat, aja muistuttaa kuljettajia siitä, että ajon aikana on syytä keskittyä ajamiseen. Osana kampanjaa järjestetään tarkkaamattomuusteemainen Twitter-chat. Keskustelu käydään Twitterissä tiistaina 14.7. klo 14.45–15.30. Löydät kaikille avoimen keskustelun Twitteristä tunnisteella #liikennechat.\nEnnen Twitter-chatia liikenneturvallisuudesta keskustellaan livenä SuomiAreena-tapahtumassa Porissa. Kirsi Alm-Siiran juontamassa keskustelussa tieliikenteen turvallisuustilanteesta puhumassa ovat liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner, kansanedustaja Jyrki Kasvi, tuleva poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen ja Liikenneturvan toimitusjohtaja Anna-Liisa Tarvainen. Keskustelu alkaa BePopissa tiistaina 14.7. klo 14.\ntutkimuspäällikkö Juha Valtonen, Liikenneturva, 040 727 7776\ntoimitusjohtaja Anna-Liisa Tarvainen, Liikenneturva, 040 197 9140\nLiikenneturva edistää tieliikenteen turvallisuutta vaikuttamalla ihmisten liikennekäyttäytymiseen ja liikennekulttuuriin. Liikenneturva on valtakunnallinen liikenneturvallisuustyön keskusjärjestö, jolla on 58 jäsenyhteisöä. Toiminta ulottuu koko maahan 12 toimipisteen kautta.\ntarkkaamattomuus, KunAjatAja, kännykkä


St.. Catherine Gdańskissa | Opas Gdańskiin\n← Gdansk – Podmłyńska-katu ja sen ympäristö\nGdansk – Saksalaiset myllyt →\nEi hieno, 76-mittari (yhdessä kypärän kanssa) Pyhän kirkon torni. Catherine panoraamassa – Gdańsk ei olisi itse. Kuinka paljon köyhemmät kaupungin äänet olisivatkin ilman katari-kellojen melodiaa. Kirkko tunnetaan nimellä Matrona Loci (kirkkojen äiti tai kaupungin äiti); sen neliö juuressa, goottilaisen tornin päällä on leveä kahden lyhdyn kupoli (varhainen barokki 1634 r.) koristeellisilla kulmatorneilla. Rakennus näyttää erityisen kauniilta toisen kirkon tornista katsottuna – sitten monimutkainen arkkitehtuuri on selvästi näkyvissä. Korkeudestaan huolimatta se näyttää olevan filigraaninen, koska temppelin iso, suhteettoman pitkänomainen runko valtaa sen.\nArkisin Pyhän kirkon sisätilat. Katariinaa voi ihailla vain kuistilta, koska käytävä – aamu- ja iltapalvelujen ulkopuolella – suljetaan ritilällä. Syynä on riittämätön karmeliittipappien määrä, jotka huolehtivat temppelistä, ja viime vuosina toistetut pikkutavaroiden varkaudet., mutta alttarien kallisarvoiset palaset. Kirkko on avoinna sunnuntaisin ja palveluaikoina, munkkeja voidaan myös pyytää sallimaan kiertoajelut – luostarin sisäänkäynti on rakennuksen takaosassa.\nTehdä 1342 r. kirkko oli ainoa seurakunta Gdańskissa ja kuului prinssiin, joka päätti seurakunnan papin valinnasta. Täällä 1200-luvulla. kaupungissa pidettiin ensimmäiset suuret hautajaiset, yhdistettynä arvostetun herttua Świętopełek II: n ruumiin paljastamiseen yleisölle, joka antoi elämänsä aikana Gdańskille kaupungin oikeudet 1240 r. ja hän toi dominikaanit Krakovasta. Katarzyna jakoi muiden Gdańskin kirkkojen kohtalon, kulkee 1500-luvulla. katolisten käsistä evankelikaalien käsiin, a 400 vuosia myöhemmin – palaa sisään 1945 r. Sodan jälkeen nykyiset isännät huolehtivat täydellisestä jälleenrakennuksesta – Karmeliitit.\nKUVA JUMALAN BOLSHOWIANIN ÄIDISTÄ\nTämä kuva, kuten legenda sanoo, verisissä taisteluissa 1600-luvulla tataarien kanssa. oli kalastanut Dniesteristä Hetman Marcin Kazanowskin koira. Hetman antoi tämän epätavallisen löydön itäisen rajamaan Bołszowiecin karmeliiteille. Siitä lähtien muotokuva mietteliäs Madonna, jonka karmeliitit toivat Gdańskiin, hänestä tuli kuuluisa ihmeistään.\nSuuri tila, jossa on suhteellisen vähän alttareita, maalauksia ja muita antiikkivälineitä, suljettu raakaseinillä, antaa vaikutelman kirkon sisustuksen epätäydellisyydestä ja satunnaisuudesta. Voit aloittaa kiertueen laivasta, mikä mahdollistaa temppelin koon asianmukaisen arvioinnin.\nKävely keskeltä, on parasta pysähtyä aivan presbiterian edessä, olla lähellä hienoimpia sisustussuunnittelun elementtejä. Pääalttarin yläpuolella on upean Gdańskin taidemaalarin maalaus, Antoni Molière,\nRistiinnaulitseminen 1610 r. Raamatun kohtauksen taustalla taidemaalari sijoitti Gdańskin panoraaman pengerryksillä ja linnakkeilla sekä Ylämaan portin. Alttarin predellassa on saman taiteilijan toinen maalaus, kuvaa viimeistä ehtoollista.\nMolièren kuoleman jälkeen toinen kuuluisa Gdańskin taidemaalari viimeisteli ristiinnaulitsemisen, Izaak van den Blocke, kuka on myös kirjoittanut kolme soikeaa maalausta alttarin päällä (keskellä, ylösnousemus, ja sivuilta Pyhän Hengen laskeutuminen ja ylösnousemus). Nosta pääni, voit ihailla sateenkaarisädettä ristiinnaulitsemisryhmän kanssa 1510 r., jonka Kristuksen puuhahmo, Marian ja Johanneksen kasvot ovat täynnä kipua; heitä katsotaan parhaiten juuri tästä paikasta. Hieman alttarin oikealla puolella on Gdańskin tähtitieteilijän ja neuvonantajan hauta – Jan Heweliusz. Hautaan löytyi sensaatiomainen vasta vuonna 1986 r.; tänään täällä on hautakivi, marmorinen epitaafi ja tähtitieteilijän arkun kannen palaset, jotka on suojattu lasikotelossa, hyvin säilyneillä kullatuilla kirjaimilla.\nMuutama askel haudan oikealle puolelle, keski- ja eteläisten käytävien välillä, kastekeskukseen johtavat portaat antavat sinun sukeltaa "keskiajan pimeyteen". Yleisölle avoimessa kryptassa näet arkkia, jotka on kaiverrettu puuhirkeisiin, luut ja palvonnan kohteet, löydetty kaivausten aikana 1986 r. kirkossa St.. Catherine, jonka aikana löydettiin Heweliuszin hauta ja esislaavilainen hautausmaa.\nPääkallessa, vasemman pylvään kohdalla, on varhainen barokkityylinen saarnatuoli 1638 r. koristeltu hieman haalistunut, mutta monimutkaisilla barreljeefeillä, jotka edustavat joitain kohtauksia evankeliumista, kuten esimerkiksi. nämä, kun pieni Jeesus riitelee kirjanoppineiden kanssa temppelissä. Eteläisen käytävän etuosassa kaksi esinettä herättävät huomiota. Ensimmäinen on kultainen alttari 1520 r. rahoittama teurastajakilta, kuvaa polvistuvaa Madonnaa pyhien ympäröimänä, jonka kauniit ja hienovaraiset kasvot on veistetty poikkeuksellisen hallitsevasti. Toinen on kaste alkaen 1585 r. ulkoisesti harvinaisilla tarkkuudella. Tornin alla olevassa eteläisessä kappelissa on fragmentteja goottilaisesta freskosta, joka kuvaa St.. Stanisław by Bolesław the Bold. Tänään, ajan kulumisen vuoksi, maalaus on epäselvä.\nSiirtyminen pohjoiseen käytävään pääsisäänkäynniltä, kannattaa nähdä nykyaikainen Ristitie, joka ansaitsee huomiota ei niin paljon sen poikkeuksellisen taitavuuden vuoksi, mikä Szymon Cyrenejczykin hahmon vuoksi, jonka kasvot ovat uskollinen kuva Lech Wałęsan kasvoista. Pohjoisella seinällä on maalaus 1654 r. mitoista 3 päällä 11 m, jonka otsikkona on Bartholomew Militz Kristuksen pääsy Jerusalemiin.\nSt.. Catherine on myös oma upea maalaus. Se on maalattu 1400-luvun alussa. Bołszowiecin Neitsyt Marian kuva, roikkuu sivukappelissa (vasemmalla puolella) kirkon sisäänkäynnillä.\nKoostuu 37 kellokellot, Kirkko ja maalliset melodiat soivat joka tunti Katarzynan tornista, se on edelleen vetovoima tänään, ja sillä on samalla hyödyllinen toiminto – mittaa aikaa, soi tunti. Aikaisemmin karilloneja, jotka soivat tunneittain monista Gdańskin kirkoista, he soittivat erilaisia melodioita kerralla. Carillons ovat lyömäsoittimia, jotka koostuvat erikokoisten kellojen kokonaisuudesta, liikkeelle kellomekanismin avulla. Ne olivat tyypillisiä piirteitä hollantilaisille kirkotorneille ja kaupungintaloille, kutsuu soittolistojen ja kappaleiden melodioita.\nPyhän kirkon ensimmäinen piirakka. Catherinen kello soi 1500-luvulla. Laajennettu 1700-luvulla. se suli w: n kypärän kanssa 1905 r. salamaniskun takia. Viisi vuotta myöhemmin soitin luotiin uudelleen, joka kuitenkin jo vuonna 1942 r. vietiin Lyypekiin sotasaalina. Nykyään musiikin äänet soivat kirkon tornista – Puolan ja Saksan komitean ponnistelujen ansiosta, mikä auttoi uuden karillonin perustamisessa vuonna 2004 1983 r.\nVieraasi kannattaa suunnitella tällä tavalla, olla täällä. 13.00, kun kauniin Odan äänet soivat Beethovenin iloksi. Sinun on kuitenkin lähestyttävä temppeliä, St. carillon laulusta. Katariinaa hukuttaa katumelu ja muiden kirkkojen soittaminen.


missä jatkot? | sivu 3 | Overdrive.fi\nkaveria ei bannata, kaveria tuetaan,\njoskus vähän karkeallakin käellä ravistellaan.\nPertti K, Rex King, Kartsu ja 5 muuta käyttäjää tykkäävät tästä.\nMillähän hinnalla overdrive olisi ostettavissa joukkorahoituksella käyttäjäyhteisölle? Luulen että hetken päästä hinta on aika alhainen.\nHuomasin juuri että 14 vuotta itse ollut täällä jauhamassa asiasta ja sen vierestä. Tää on ollut meikäläisen somehuipentuma, kiitos kaikille neuvoista ja fiksuista ja tyhmistä vastauksista\n12345678910, Elky70, Classic1964 ja 10 muuta käyttäjää tykkäävät tästä.\nMe pellet lähdettiin mutta.... sirkus jäi\nClassic1964, lojo80, Pertti K ja 5 muuta käyttäjää tykkäävät tästä.\nTänne kirjauduin eetä heippa vaan ja moro ylläpidon runkkareille\nGary Grand, Classic1964, Mokaman ja 3 muuta käyttäjää tykkäävät tästä.\nMiten suljettu FB-ryhmä eroaa suljetusta foorumista?\nFB:n käyttöliittymä on syvältä ja poikittain. Tosin ehkä en vaan osaa kun olen vasta n. 10 v harjoitellut.\nPertti K, 10.1.2020\nNo ei sillä oo kun vasta 108 jäsentä vaikka jo melkeen vuorokauden ollut pystyssä.\nClassic1964, Gary Grand, Mokaman ja 1 muu tykkäävät tästä.\nLähinnä siten, että olisi valmis pohja, mistä lähteä. Ei siis olisi tarvinnut mitään erillistä foorumia laittaa pystyyn.\nMutta tietysti uuden foorumin värkkääjällä on se oma lehmäkin ojassa. Tarpeeksi liikennettä, niin alkaa saamaan mainoksista tuottoa, vapaaehtoiset lahjoitukset jne jne.\nMäkin kirjauduin tonne.\nGary Grand, A.Naali, DX ja 1 muu tykkäävät tästä.\nVittu Jimi HendriXXXille heti miljuunaa rahea, ei käy kateeks. Ansainnut on enemmänkin. Kaikkea maailmassa ei sentään raheilla mitata.\nPoke, cutlass cruiser, jariha ja 4 muuta käyttäjää tykkäävät tästä.\n8.2.2007 asti notkunut ,jotain jopa tämänkin kautta hankkinut osto ilmoilla silloin kun nekin vielä toimi.\nMutta ei muuta kuin hyvää jatkumoa OD,n seriffien valitsemalle tielle.\nGary Grand ja Rex King tykkäävät tästä.\nVaikka itsekin facebookissa olen, niin on se ainakin meikäläisen taitotasolle erittäin epäkäytännöllinen alusta verrattuna perinteiseen foorumiin, missä aihealueet löytyy helposti kun ovat listattuna.\nMyönnän etten facebookia ole käyttänyt ns. tehokkaasti, joten tehokäyttäjillä voi olla eriävä mielipide. Joissakin ryhmissä olen jäsenenä ja jos haluan joskus palata lukemaan vanhempaa postausta, niin melko selaaminen on jos ei muista erityisen tarkkaan mitä siinä on kirjoiteltu, että voisi hakutoimintoa hyödyntää. Jos ajatellaan esimerkkinä viestiketjua missä on esim muutama tuhat viestiä, niin facessa kommenttien selaaminen on lievästi hanurista. Foorumilla voi siirtyä mille sivulle hyvänsä suoraan.\nMutta onneksi on vaihtoehtoja, tuskin kaikki harrastajat ovat overdrivellakaan, joten sikäli mikään ei muutu.\nMarko Nykänen, 10.1.2020\nLPV, Gary Grand, DX ja 3 muuta käyttäjää tykkäävät tästä.\nMotor & Parts Gearhead\nMeitsi löytyy myös tuolta foorumilta\nMotor & Parts, 10.1.2020\nA.Naali ja DX tykkäävät tästä.\nKiitos monista vuosista ja neuvoista ja jutuista ja hyvistä tyypeistä ja heippa ja haistakaa paska fokusmedia.\nMr Banner, 10.1.2020\nImpJay, Poke, 12345678910 ja 13 muuta käyttäjää tykkäävät tästä.\nEn lähde ovetpaukkuen mutta vakavasti sitä harkitsen.... edellisellä kerralla kun uudistuksia tällä sivustolla tehtiin, tehtiin toimiva myyntipalsta kyvyttömäksi vaikka moni käyttäjistä toivoi vain sitä ettei tunnin välein voisi uppailla omaa ilmotusta... no palsta pois ja toimimaton v8paskamarketti tilalle, mulla oli vissiin toinen ilmotus koko marketissa sillon uutuuttan mutta sen jälkeen en ole onnistunut sinne läpiasti saamaan vissiin ku yhen ilmotuksen jonka poistelin melkein samontein kun ei sinne kuvaa ilmaantunu! Ylläpidolle olen asiasta maininnut muttakun heitä ei ole kiinnostanut homman korjaaminen viimesen kahenvuojen aikana niin v8paskamarketti ei ole minun juttu. Elmeri vihulaiselle se voi olla paikka missä voi vetää sutilla mäihää mutta en mää\nPoke, Marklin, puu ja 5 muuta käyttäjää tykkäävät tästä.\nMotor & Parts sanoi: ↑\nOnko siellä deittipalsta ????\nMotor & Parts ja Jooli tykkäävät tästä.\nei, ku siellä näemmä on "Kutunurkka".\nClassic1964 ja Jooli tykkäävät tästä.\nBeryl sanoi: ↑\nOnhan siellä deittipalsta ja minäkin olen siellä\nMotor & Parts, 1.2.2020


Ratkaistu: Kuinka käsitellään pienet suorituserot? - Visma Community\nKuinka käsitellään pienet suorituserot?\nMyyntisuorituksissa tulee joskus senttieroja käteisalennuksissa ja pyöristyksissä, voiko ne kirjata automaattisesti reskontraan?\ntekijä Tuula Lampinen (Päivitetty 06-03-2018 10:29 tekijä Tuula Lampinen )\nOhjaustiedot |Asiakkaat ja toimittajat- sivulla tulee määritellä raja-arvot suorituksen tai käteisalennuksen poikkeamalle!\nSuorituseroille tulee antaa kirjanpidon tili ja suorituseron enimmäismäärään suurin hyväksyttävä poikkeama laskun summasta. Samoin määritellään käteisalennusten erotili ja käteisalennusten suorituserojen enimmäismäärä.\nLisäksi Ohjaustiedot | Kirjanpito |Kirjanpito kohtaan Kirjanpitokäsittely ja Tositepäivitys määritellään kuvan mukaiset optiot Poista jäännösarvo:\nOhjelma tekee automaattisesti suorituserosta tositteen päivittämättömiin eriin, josta se tulee tarkastuksen jälkeen päivittää kirjanpitoon. Tosite kuittaa tällöin reskontrasta avoinna olevan jäännössaldon pois. Jos tositetta ei kirjata kirjanpitoon, ohjelma toistaa sitä automaattisesti niin kauan kuin reskontrassa on kyseinen suoritusero avoinna.


Ipswich Suomessa kesällä 1996 - FutisForum2\n05.07.2020 klo 21:52:31\nFutisForum2 > Yleinen > Jalkapallokulttuuri > Aihe: Ipswich Suomessa kesällä 1996\nKirjoittaja Aihe: Ipswich Suomessa kesällä 1996 (Luettu 3043 kertaa)\nIpswich Suomessa kesällä 1996\n: 02.08.2006 klo 17:20:27\nIpswich pelasi kesällä -96 kolme harjoitusmatsia Suomessa: muistaakseni murjoi Visan Pallon 10-2, pelasi Ilveksen kanssa tasan 1-1, ja pelasi Oulun joukkueista koottua yhdistelmää "Oulu Select XI" tai "Oulun Kaupunkijoukkue":a vastaan, mutta tuon Oulun matsin tulosta ei tunnu löytyvän mistään. Muistaako ja tietääkö joku?\nVs: Ipswich Suomessa kesällä 1996\nVastaus #1 : 03.08.2006 klo 10:14:27\nVastaus #2 : 03.08.2006 klo 11:22:13\nItsekin tuon ottelun olin katsomassa, mutta sen verran nuori olin, että pysyviä muistikuvia tuosta ottelusta ei ole jäänyt edes tuloksen muodossa.\nVastaus #3 : 03.08.2006 klo 12:25:13\nItse en ollut katsomassa mutta hämärä muistikuva on että olis ollut 2-1 Ipswichille.\nZorbas, mistä tuo 0-0, olitko itse paikalla vai mistä tieto on peräisin?\nVastaus #4 : 03.08.2006 klo 12:47:43\nLainaus käyttäjältä: Osborne 1-0 - 03.08.2006 klo 12:25:13\nEn ollut paikalla eikä tuo ole missään tapauksessa tieto. Muistelen vaan kaverini kanssa kyseisestä ottelusta tuolloin etukäteen jutelleeni ja hän odotti jotain 10-0-murskajaista, jollaista ottelusta ei todellakaan tullut. Joka tapauksessa se oli vähämaalinen, melko tasainen ottelu, mutta tuo 0-0 voi kyllä mennä metsään, on ihan mutua.\nVastaus #5 : 03.08.2006 klo 13:32:32\nItse kävin katsomassa Ipswichiä Vaasassa pelaamassa VPS:ää vastaan (olikohan tuo sama kesä, ei voi muistaa). Aika kauan siitä kuitenkin jo on. Tuolloin Ipalla pelasi muutama sittemmin valioliigaympyröissäkin uraa tehnyt pelaaja (Richard Wright, Jamie Scowcroft, Marcus Stewart...). Ottelu taisi päättyä 2-3.\nVastaus #6 : 03.08.2006 klo 13:41:44\nIpswich pelas Vepsua vastaan 2000 (voitti 2-0) ja 2001 (voitti 3-2). Ipswich pelas 1991-2001 yli 20 harjotusmatsia Suomessa ja toi Oulun tulos on ainoa mikä multa puuttuu, grrr\nVastaus #7 : 03.08.2006 klo 15:29:28\nLähetä Miikalle s-postia ja pyydä kysymään paikallisilta vanhoilta parroilta.\nSuosikkijoukkue: Gorilla gorilla gorilla\nVastaus #8 : 04.08.2006 klo 10:59:28\nZorbas taitaa olla vahingossa oikeassa:\nIpswich Town v Oulu Select XI\nSun 21/7/1996 F/T: 0-0 Competition: Friendly Attendance: Unknown Manager: George Burley\nVastaus #9 : 04.08.2006 klo 11:21:40\nKatsoin jo aikaisemmin tuon Prideofanglian mutta siellä nimenomaan sanotaan, itse asiassa kaikista kesän 1996 harjoitusmatseista, alaviitteessä: "score unknown", joten tuloksen metsästys jatkuu vaikka 0-0 voi tietty olla oikeinkin.\nVastaus #10 : 04.08.2006 klo 17:23:07\nEihän tämä nyt elämää suurempi asia ollut mutta kun kerran selvittämään rupesin niin...\nKyselin AC Oulun toimistosta ja Tervareilta, Ipswichiltä ja erilaisilta fanisivustoilta\nja sähköpostilistoilta. Vastaus löytyi lopulta puolivahingossa Oulun kirjastosta jossa on vanhoja Kaleva-lehtia kattava arkisto. 22.7.1996 lehdessä oli juttu ottelusta. Tulos oli Ipswichille 6-1 (4-1), ja otteluraportin mukaan ero olis voinut olla suurempikin. Hmm, jollakin vastanneella muisti pettää hiukan


Yhdysvaltalainen TikTokin haastaja haastoi kilpailijansa myös oikeuteen | Mobiili.fi\nPetri Tapala | Julkaistu 3.8.2020, klo 08:52\nHittisovellus TikTokin yhdysvaltalainen kilpailija Triller haastaa TikTokin myös oikeusteitse. Bloomberg Lawin mukaan TikTokia syytetään patenttirikkomuksista.\nTriller-sovelluksen kehittäjien mukaan kiinalaisen ByteDancen omistama TikTok rikkoo Trillerin musiikin toistamiseen liittyvää patenttia. TikTokissa voi tätä nykyä nauhoittaa useamman lyhytvideon ja synkronisoida ne toistumaan peräjälkeen saman musiikkikappaleen tahdissa, mikä Trillerin mukaan rikkoo sille myönnettyä patenttia.\nHaaste on annettu Teksasin osavaltiossa, ja siitä on jo tiedotettu TikTokia viime viikolla.\nLisäksi Trilleriä hiertaa TikTokiin loppuvuodesta 2019 lisätty ominaisuus, jossa myös vihreää kuvaustaustaa voi hyödyntää videoiden kuvaamiseen ja musiikin kanssa synkronoimiseen.\nTechCrunchin tietojen mukaan Triller aikoo myöhemmin käydä myös muiden kilpailijoidensa kimppuun samankaltaisin patenttisyytöksin. Markkinoilla on useita TikTokin kaltaisia kilpailevia sovelluksia, ja lisää oikeushaasteita saattaakin olla luvassa.\nKuhina TikTokin ympärillä on viime aikoina käynyt kuumana. Yhdysvallat väittää kiinalaisen ByteDancen omistaman hittisovelluksen olevan vaaraksi yhdysvaltalaisille, minkä TikTok itse on kieltänyt jyrkästi. TikTokia kaavaillaan myös kiellettäväksi Yhdysvalloissa, mikä luonnollisesti sataisi kilpailijoiden, kuten Trillerin, laariin.\nRaportti: TikTokin kiinalaisomistajan sijoittajat valmistelevat suunnitelmaa TikTokin enemmistön hankinnasta – vo...22.7.2020\nYhdysvallat otti tarkasteluun TikTokin kiinalaisen omistajuuden – ByteDance saatetaan jopa pakottaa myymään hitt...2.11.2019\nLue seuraavaksi: Huawei toi myyntiin Wi-Fi AX3 -reitittimensä – sisältää tuen Huawein erikoisnopealle Wi-Fi 6+ -yhteydelle


TMI - The Philosophy of Jouni Vilkka: Hatuttomuus hatuttaa\nTampereen Normaalikoulussa (ja varmaan muissakin kouluissa) on käytössä pukeutumiskoodi. Oikeastaan siellä on opettajille muistaakseni oma pukeutumiskoodi myös, mutta nyt tarkoitan oppilaiden pukeutumiskoodia. Tarkemmin sanottuna päähineen (joiksi lasketaan ainakin lippikset, pipot ja huput) käyttökieltoa sisätiloissa.\nEtenkin (aineen)opettajaksi opiskelevan näkökulmasta tämä on erikoista, koska kyseessä on harjoittelukoulu, jossa tulevia opettajia koulutetaan. Tulevia opettajia opetetaan samalla siis noudattamaan ylläpitämään tätä pukeutumiskoodia. Tämä on nähdäkseni ristiriidassa muun opettajien saaman opetuksen kanssa, jossa puhutaan sellaisista asioista kuin kasvattaminen kriittiseen ajatteluun, yhteiskunnalliseen osallistumiseen ja aktiivisuuteen, sekä painotetaan moniarvoisuutta, yksilöllisyyden arvostamista ja ainakin opettajan roolia jonkinlaisena intellektuellina ja kansankynttilänä.\nTällainen pukeutumiskoodi vaikuttaa kuitenkin perinteiseltä passiivisten, nöyrien ja ajattelemattomien alamaisten kasvattamiselta, jota nationalisessa hengessä aiempina vuosikymmeninä ja satoina on pidetty koulun tehtävänä. Samaiseen ajatteluun kuuluu myös yhteiskuntaluokkien ylläpitäminen, eli köyhien työläisten lapset pysyköön köyhinä työläisinä, varakkaampien lapsille olkoon korkeampi asema yhteiskunnassa. Olisihan se kamala, jos köyhällistökin uskaltaisi ajatella ja olla yhteiskunnallisesti aktiivista. Koulujärjestelmän toiminta työttömien, sekä lasten ja nuorten varastona voisi vaikeutua. Ties millä muilla tavoilla voisi yhteiskuntarauha (status quo, eli oikeasti vallanpitäjien valta-asema) järkkyä.\nSamalla kun pukeutumiskoodilla kielletään päähineiden käyttö sisätiloissa lähes kaikilta (tosin naisille ehkä sallitaan jotkin pukuun kuuluvat päähineet mielenkiintoisena ja paljastavana poikkeuksena), perinteeseen vedoten, sallitaan epäilemättä kuitenkin joillekin toisille tiettyjen päähineiden pitäminen uskontoon, kulttuuriin tai toisiin perinteisiin vetoamalla. Samalla relativistisella tavallahan perustellaan myös tyttöjen ympärileikkausta, joten eipä ole ihme jos sitä päähineasiassakin käytetään. Mutta vakuuttaako tuo argumentti ketään? Ja missä suhteessa se on esimerkiksi perustuslakiimme? Perustuslain mukaanhan Suomessa kaikki ovat tasa-arvoisia riippumatta muun muassa sukupuolesta ja uskonnosta tai vakaumuksesta. Jos kuitenkin uskonnollinen päähine sallitaan, mutta uskonnotonta hattua ei, osoitetaan koululaisillekin selvästi kuinka toiset ihmiset ja asiat vain ovat eriarvoisia. Hienoa kasvatustyötä kouluilta todellakin.\nOlen tämäntapaisia ajatellut jo aika kauan, enkä voi uskoa olevani ainoa tai edes ensimmäinen näin ajatteleva. Mistä sitten johtuu että tämä käytäntö kouluissa kuitenkin jatkuu? Ovatko intellektuellit eli toisinajattelijat opettajien keskuudessa edelleen niin harvoja poikkeuksia?\nPosted by Jouni Vilkka at 14:38\nLabels: koulutusjärjestelmä, kriittinen ajattelu, opettajankoulutus, periaatteet, tasa-arvo, yhteiskuntakritiikki


Pikku Kakkosen viikkokalenteri | Kalenterit\nLasten oma viikkokalenteri uudelleen kiinnittyvillä kuvakkeilla.\nUusi, parannettu painos nyt saatavilla!\nViikkokalenterin avulla lapsi voi aktiivisesti osallistua päivä- ja viikko-ohjelman suunnitteluun. Kuvien tuella voi puhua tulevista tapahtumista ja harjoitella ajan hahmottamista sekä viikonpäiviä. Vaihdettavilla kuvakkeilla voi merkitä lapsen päivän askareet helposti näkyville.\nKuvakkeet on painettu muoville, jonka tarrapuolella on mikroskooppisen pieniä silikoni-imukuppeja. Kuvakkeet kestävät hyvin käyttöä: ne voi pestä lämpimällä saippuavedellä, jos tarrapintaan kertyy esim. pölyä tai muuta likaa. Kalenteripohjan voi pyyhkiä kostealla liinalla.\n95 erilaista kuvaketta + 10 tyhjää kuvakepohjaa, joihin voi itse piirtää tai kirjoittaa.\nKoko avattuna 52 x 32 cm.\nToimitetaan kirjekokoisena lähetyksenä kotiin, toimitusaika on noin 1 viikko.\nPikku Kakkonen on Yleisradio Oy:n rekisteröity tavaramerkki.\nKalenteripohja kiinnitetään seinään esim. sinitarralla. Voit halutessasi ostaa meiltä sinitarrapaketin samaan tilaukseen.


Aihe: Farewell Sydney\nKirjoittaja Aihe: Farewell Sydney (Luettu 6804 kertaa)\n« : Kesäkuu 30, 2006, 01:59 »\nNyt on tullut se hetki, jolloin yksi merkittava ajanjakso elamassa paattyy ja on aika luoda talla haavaa viimeinen katse Tasmanian meren aaltoihin...Kamat on muuttoliikkeen hoivissa, huomenna Qantas kumppaneineen lennattaa Helsinkiin ja kuukauden loman jalkeen alkaa uusi tuntematon tulevaisuus Singaporessa!\nSamalla on aika myos kiittaa kaikkia dunderilaisia - ja muutamia nimeltamainitsemattomia eritoten! - ikimuistoisista ja antoisista ja joskus mielta kuohuttavistakin keskusteluista seka valtavasta maarasta informaatiota ja vaikutelmia, joita olen saanut. Olen nauttinut seurastanne suunnattomasti ja pyrkinyt ja pyrin hyodyntamaan kaikkea sita antia jatkossa tyossani ja muutenkin.\nPiakkoin Suomi-Seuran muuttajien opas -sarjassa pitaisi ilmestya myos Australia, jonka sisallossa dunderilla ja dunderilaisilla on oma osuutensa, mika on myos oppaassa mainittu.\nNyt ei kenenkaan kuitenkaan pida nuolaista ennekuin tipahtaa! Piipahdan foorumilla varmaan vastakin, ja nythan minulla sitten on entista enemman vertailupohjaa osallistua vaikkapa keskusteluun 'Huonointa' tai 'Parasta Australiassa', jaaritella Timon kanssa Singaporen ja Australian eroista, tai ehkapa keskusteluun 'Jarkky ikava Australiaan takas'...TAi jos oikein pahaksi aityy, niin 'Mika viisumi minulle'!\nSilla elamastahan ei koskaan nakojaan tieda mihin se heittaa ja miten se riepottaa. Viimeiset vuodet Australiassa muodostuivat varsin erilaisiksi kuin edes osasin kuvitella ja sisalsivat yhta aikaa valtavia ilon aiheita kuin mittaamatonta luopumista ja suruakin. Elamassa ei kuitenkaan ole sen enempaa kenraaliharjoitusta kuin palautusoikeuttakaan, joten se enimmakseen menee niin kuin on mennakseen. Kuitenkin jokainen hetki onnistumisine ja haasteineen, jotka tama reissu sinallaan on tarjonnut, on ollut 'excellent, beautiful, lovely, fabulous, brilliant' ja mita muita ylistysanoja taalla nyt tavataankaan kayttaa!\nSee you guys! XO\nterveisin Aikis, joka niiaa ja kiittaa erityisesti tasta nimesta, josta ei enaa luovu...\n« Vastaus #1 : Kesäkuu 30, 2006, 02:44 »\nMahtavaa Aikis! Kiitos myös sinulle haastavista ja rakentavistakin mielipiteistä! Vai että Singaporeen? Pieni kateudun häivä käväisee mielessä. Siitäkin huolimatta, etten halaja kiireistä suurkaupunkielämää, on välillä pieni ikävä sinne. Käy ehdottomasti täällä kertomassa kokemuksistasi kun sinne pääset. Ja tottakai kysymyksiinkin voin yrittää vastata, tai hankkia vastauksen, ainakin kertoa mielipiteeni.\nSinulle ja koko perheelle hyviä lomia ja loistavaa tulevaisuutta toivottaen!\n« Vastaus #2 : Kesäkuu 30, 2006, 03:55 »\nOnnea matkaan Aikis! Ja kiitoksia tähänastisista väännöistä :roue, vaikka vasta muutaman kuukauden olen täällä vaikuttanut eikä vielä ole paljon ehditty vääntämään. Hienoahan se on, että aikaihminen ei jää laakereilleen lepäilemään. Singaporesta tuleekin sitten varmaan uutta näkökulmaa, kuten sanoit. Täältähän meidät löytää...\n« Vastaus #3 : Kesäkuu 30, 2006, 04:48 »\nNeljän tunnin kokemuksella singapore on tosi kiva paika :roue\nps. päästiin tutustumaan oikein kunnolla aussiterveysjärjestelmään kun Lassi jäi auton alle eilen. Että ollaan vaan pelätty kuristajakärmeksiä ja tappajahämppyjä ja tässä nyt ollaan, poika käsi paketissa...\n« Vastaus #4 : Kesäkuu 30, 2006, 07:11 »\nAlkuperäinen postittaja Merja Että ollaan vaan pelätty kuristajakärmeksiä ja tappajahämppyjä ja tässä nyt ollaan, poika käsi paketissa...\nNäinhän se menee liikenne on vaarallisempi kuin nuo em. oliot. Varsinkin jos ei vielä ole täysin sisäistänyt liikenteen suuntaa.\n« Vastaus #5 : Kesäkuu 30, 2006, 10:47 »\nHyvää matkaa Aikis!!!\nKiitos kaikista älykkäistä ja terävistä kirjoituksistasi, niitä on todellakin ollut ilo lukea. Luulenpa, että kun katsoo sanakirjasta "sisupussi", niin siellä lukee "aikaihminen, tunnetaan myös nimellä aikis".\nMyötätuulia sinulle ja perheellesi!\n« Vastaus #6 : Kesäkuu 30, 2006, 12:29 »\nLykkya tyko Aikis seuraavaan elaman vaiheeseen...\n... ja kiitos sanavalmiista ja monipuolisista kirjoituksistasi. Olet saanut monet meista ajattelemaan asioita monilta erikantilta.\nHyvaa matkaa ja nauti Singaporesta ja kaikista uusista elaman kokemuksista mita eteesi tulee!\n« Vastaus #7 : Kesäkuu 30, 2006, 15:57 »\nOnnea vaan matkaan ja nauttikaahan kesälomastanne ennen Singaporen tropiikkia! Niin ja muistakaa sitten ettei syljeskellä Singaporessa ksylitolipurkkaa pitkin katuja. Pysyhän kanavalla...\n« Vastaus #8 : Kesäkuu 30, 2006, 21:24 »\nLycka till, uuden jakson alulle elämässäsi, toivottavasti pidät meihin yhteyttä sieltä uudesta asuinmaastakin! ja tietysti suur-kiitos panoksestasi foorumiin, odotamme innolla muuttaja opastasi.\n« Vastaus #9 : Heinäkuu 01, 2006, 10:17 »\nKun ekan kerran tulit keskuuteemme, muistutit meikäläisen mielestä parhaiten 'Asterixin Riidankylväjää' :itke\nSitten kun katsoin että miten sait Jaaxin jakamaan mielipiteitään yksimielisesti tuli mieleeni 'Arto Paasilinnan 9 3/4 riivinrautaa' :roue\nKun sitten tavattiin ja vaihdettiin mielipiteitä hetken, tuli mieleeni taas 'Asterixin Riidankylväjä' :itke\nNyt kun olet tehnyt lähdön ilman varoitusta tulee mieleeni 'Heikki Turusen Simpauttaja'\nKun kuitenkin mietin miten mielipiteesi jakautui Suomalaisten elossa maailmalla ja sen vaikutuksesta uusiin 'etäsuomalaisiin' tulee mieleeni 'Loka Laitisen Tamminiemen pesänjakajat'\nJoten summa summarum?\nLaitetaan perään meikäläisen lempibiisi 'Froikkareiden ikiihana 'tilkkutäkki' :eureka :eye: :sorry\nHauskaa menneisyyden peittelyä toivottaa\nHeippa äiskä :roue\n« Vastaus #10 : Heinäkuu 03, 2006, 04:46 »\nTervemenoa Aikis munkin puolesta ja toivottavasti viihdytte perheesi kanssa Singaporessa! En ole omilta muuttokiireiltani kerennyt paljon dunderissa aikaa viettaa, joten tuli sinun lahtosi ihan yllatyksena - vai oletko edes sita taalla mainostanutkaan?\nMe olemme puolestamme muuttamassa Warrnambooliin (south west Victoria). En ole siis itse maata saati edes osavaltiota vaihtamassa, mutta silti hirvea tohina ollut paalla jo monta viikkoa ja muuttoon on viela pari viikkoa. Tervetuloa siis tutut (ja vaikka tuntemattomatkin) meita moikkaamaan valaanbongausreissuillanne tai Great Ocean Road - turneella! Ei taida sielta maailman kolkasta muita suomalaisia loytya... :?\n« Vastaus #11 : Heinäkuu 03, 2006, 11:32 »\nOnnea uusiin koteihin molemmille muuttajille, Aikikselle ja Heidille!\n« Vastaus #12 : Heinäkuu 03, 2006, 17:59 »\nHeidi, eipä se Aikis kovin paljoa lähtöään mainostanut, mitä nyt vähän joskus vihjaisi.\nKerropa, minkälaisiin olosuhteisiin te olette muuttamassa. Maaseudulle ilmeisesti edelleenkin?\nMeidän muuttomme ensimmäiseen omaan taloon, noin viiden kilometrin päähän nykyisestä paikasta, alkaa jo tänä torstaina.\n« Vastaus #13 : Heinäkuu 04, 2006, 00:51 »\nKiitos toivotteluista Jouni ja onnea myos Timolle ja Nancylle uuteen kotiin!\nEi se meidan tuleva kotipaikka ihan maaseutua ole, Warrnambool on noin 30 000 asukkaan kaupunki. Syyna muuttoon on se, etta aloimme kaipaamaan vahan sukua ymparillemme ja mieheni on kotoisin Warrnamboolista ja hanen vanhempansa ja muita sukulaisia asuu siella. Sopiva tyopaikkakin miehelle loytyi nopeammin kuin osasimme kuvitella ja talon ostamme anopilta, joten kaikki on jarjestynyt katevasti. Ilmasto siella etelarannikolla on aika mieto, ei siis ole kovia helteita mutta ei pakkasiakaan, usein kylla tuulee ja sataa, mutta sehan ei suomalaiselle ole mitaan uutta!!!\nLaitan tahan linkin, jossa kerrotaan Warrnamboolista kaikki mahdollinen! Tosi kiva kaupunki ja paljon tekemista, ainoa miinuspuoli on ehka se, etta se on vahan kuin maailman aarilaidalla, siis kaukana kaikesta muusta...\n« Vastaus #14 : Elokuu 04, 2006, 16:40 »\nNyt on kohta lomat pidetty ja kiinnostus dunderiakin kohtaan taas virinnyt...\nKiitos kaikille mielenkiintoisista kommenteista muuttoni suhteen. Tytot, tytot, pienta rajaa, serlapaketti alkaa olla loppumaisillaan.\nRAiwolle erityiskiitokset syvallisesta analyysista, jonka loppupaatelmasta en ihan saanut kiinni, osittain siksi etta en oikein siita itseani tunnistanut ja siksi etta en valitettavasti olen kaikkia noita kotimaisia kaunokirjallisia ja musiikillisisa saavutuksia tunne. Taytyy yrittaa tutkia itseaan niiiden valossa myohemmin. Mutta siihen asti otan kaiken kohteliaisuutena...\nSita jain miettimaan, etta milloin olemme tavanneet..\nJoka tapauksessa, ensi viikolla uudet kujeet ja uusi ymparisto. Perasta kuuluu.\n« Vastaus #15 : Elokuu 05, 2006, 00:54 »\nAikis, mihin päin Singaporea olet muuttamassa? (Anteeksi uteluni. Jos et halua vastata, ihan ok...). Kyllä nyt kuitenkin kateeksi käy kun jo ensi viikolla pääset maistelemaan tuoretta duriania. Siellähän on noita herkkuja niin paljon omasta takaa, että ruisleivät ja salmiakit unohtuvat kuin itsestään, eikä niitä tarvitse metsästää tai mukanaan raahata\nMielenkiinnolla jäämme kuvittelemaan, minkälainen olisi ollut tämänkertainen tapaamisesi Raivon kanssai. Olisi moderaattorimme tunnistanut sinut samaksi henkilöksi, joka esiintyi siinä hänen painajaisunessaan :?\nHeidi, kiitos toivotuksista - jos en muualla ole muistanut kiittää, en muista, olenko. Ja onnittelut ja menestyksen toivotukset myös teidän uuteen kotiin. Varmaan jo alkaa teilläkin olemaan huusholli jo jonkinlaisessa kunnossa niin kuin meilläkin, vaikka tekemistä vielä riittääkin pitkäksi aikaa.\n« Vastaus #16 : Elokuu 05, 2006, 11:17 »\nJoo kiitti vaan kans Timo toivotuksista taas, suurin piirtein alkaa olla elama taas jarjestyksessa, vaikka nurkissa pyorii viela avaamattomia pahvilaatikoita ja pihalla olisi moottorisahalle toita, mutta kerkeehan sita... Entinen talokin taitaa olla menossa kaupaksi, saimme tarjouksen josta ei voinut kieltaytya ja nyt vain odotellaan, silla ostajat tekevat "pest ja building inspection" ja sitten toivottavasti allekirjoitetaan paperit... Haikeat on tunnelmat silta osin, mutta nyt vaan ajatukset kohti tulevaisuutta ja vedetaan vahan henkea ennen kuin uusi remonttirumba taas alkaa...\n« Vastaus #17 : Helmikuu 03, 2007, 10:36 »\nAnteeksipyyntöni vastaukseni hitaudesta\nMutta ei siitä että et muista tapaamistamme\nAnnan vinkin naamastani, jos olit Tammikuussa Brightonissa lounaalla pikavisiitilläsi, tapasit vaimoni.\nJa jos tunnistat siitä niin muistat ehkä Suomiseuran jouluteatterin Paddington RSL clubilla?\nTai sitten joku on esiintynyt väärällä nimellä\n« Vastaus #18 : Helmikuu 03, 2007, 11:53 »\nRakas hyvä RAivo,\nensiksikin hienoa että karhu on herännyt talviuniltaan!\nToiseksi, että kyllä MIE tiiän kuka sinä olet, mutta olenkin minä puolestani tässä koko puoli vuotta tuuminut, että sinä et taida tietää kuka minä olen...\nAnteeksi nyt muut dunderilaiset tämä henkilökohtaisuus.\nMuistan kyllä joulupippalot Paddingtonissa ja sen lämpimän halauksen...Tunne oli ainakin minun osaltani molemminpuolinen (sanois varmaan Nykäsen Masa). Eli tavattu on. Ja jo ohimennen aiemminkin edellisilläkin Sutherland Suomi Sheilojen pikkujoulukutsuilla...Jolloin keskustelit pitkään paremman puoliskoni kanssa joka kotiin tultua sinusta sanoi, että ensimmäinen järkevä ihminen täällä Aussilassa, jonka hän on tavannut!!!\nMutta sitten jätin sinut siellä Paddingtonissa keskustelemaan jonkun minulle tuntemattoman naishenkilön kanssa, joka (pyysi minua viemään hänet sinun puheillesi ja) käsittääkseni esitti jotain kritiikkiä Dundernewsia tai mitä lie kohtaan...Olenko oikeassa?\nJa nyt siis luulen, että olitkohan jo sen verran viihteen puolella, että sekoitat nyt minut tuohon ihmiseen, kun minua 'Riidankyläväksi' oikein tituleeraat...\nHyvä jos tämäkin asia selviää, kun on vähän tuo sinun analyysisi minua jäänyt vaivaamaan - siis tuolta osin. Muutenhan se taitaa olla aika nappi, myönnetäään. Ja annetaan Raivolle papukaijamerkki ja vaikka hali.\n« Vastaus #19 : Helmikuu 04, 2007, 00:26 »\n...paremman puoliskoni kanssa joka kotiin tultua sinusta sanoi, että ensimmäinen järkevä ihminen täällä Aussilassa, jonka hän on tavannut!!!\nHeh heh, joko miehesi oli tuohon mennessä ollut hyvin vähän aikaa Ossilassa tai sitten hän oli liikkunut jokseenkin kummallisissa piireissä.\n« Vastaus #20 : Helmikuu 04, 2007, 04:39 »\nNjaa, ehkä ne on vaan samalla tasolla.\nTai sit oli pahin kulttuurikriisin vaihe meneillään...


Sensuroimaton Päivärinta tänään: vieraina Petrus Pennanen ja Riku Nieminen\nIL-TV:n Sensuroimaton Päivärinta -ohjelman jaksossa numero 57 on kaksi mielenkiintoista vierasta.\nPetrus Pennanen (vas.) ja Riku Nieminen ovat tänään Susanne Päivärinnan vieraina. IL-arkisto\n20.02.2019 klo 10:43\nErikoistoimittaja Susanne Päivärinta saa studioonsa vieraiksi piraattipuolueen puheenjohtajan Petrus Pennasen sekä näyttelijä Riku Niemisen.\nPetrus Pennanen on ydinfysiikan tohtori ja piraattipuolueen eduskuntavaaliehdokas, joka myi miljoonien arvoisen tekoälyfirmansa amerikkalaisille viime joulukuussa. Kuinka rikas Pennanen nyt on ja miten hän aikoo rahoja käyttää? Kaupan toteuduttua hän tarjosi tuntemattomille ihmisille kuohuviiniä. Hän harrastaa muutenkin tuntemattomille juttelua – miksi? Pennanen on myös ehdottanut, että huumeidenkäyttäjät voisivat saada reseptiä vastaan heroiinia. Mistä tässä oikein on kyse?\nRiku Nieminen on Kajaanista lähtöisin oleva näyttelijä, joka tunnetaan erityisesti sketsihahmo Munamiehenä, Heikoin lenkki -ohjelman juontajana sekä viime vuonna tekemästään Juice Leskinen -roolisuorituksesta. Miten hän lihotti itseään 30 kiloa Juice-rooliin? Entä mitä muuta Nieminen on –onko hän esimerkiksi vielä mukana Zeitgeist-liikkeessä, johon liittyi vuonna 2009?\nSensuroimaton Päivärinta -ohjelman 57. jakso katsottavissa IL-TV:ssä tänään kello 19 alkaen. Hyppää mukaan heti - tai katso kun sinulle sopii.\nKatso tästä viime viikon Sensuroimaton Päivärinta -jakso, jossa vieraina olivat Brother Christmas ja Aino-Kaisa Saarinen.\nTuoreelle miljonäärille sataa rahapyyntöjä tuntemattomilta - Petrus Pennanen hämillään: ”Vähän mahdoton tilanne”Rahalla ei saa rakkautta, mutta entä deittipyyntöjä? – Näin miljonääriksi tullut Petrus Pennanen vastaaPetrus joutui ottamaan kulutusluoton maksaakseen palkkoja – nyt hän on 46-vuotias miljonääriPiraattipuolueen puheenjohtaja Petrus Pennanen toisi kovat huumeet reseptilääkkeiksi


Miltä tuntuu olla Simeoni? – Kalevan Rasti\nHome > Yleinen > Miltä tuntuu olla Simeoni?\nMiltä tuntuu olla Simeoni?\nKalevan Rastin osalta Rovaniemen Jukola ei sujunut suunnitellusti. Venlojen ykkösjoukkue tuli maaliin sijalla 18, veljesten puolella käteen jäi myös vain plaketti sijalla 12. Nuo sijoitukset ovat mallia ”ihan OK”, mutta mahdollisuuksia olisi ollut paljon parempaan.\nTiedämme Jukolan veljekset. Juhani oli lauman johtaja, vahva, suojeleva vaikkakin hiukan hidasoppinen. Tuomas oli kuin härkä, vakaa ja harteikas. Aapo oli harkitseva, järkevä, tasapainoinen. Timo oli kaikkien hyvä kaveri. Lauri viihtyi yksinään metsässä ja oli käsistään kätevä. Eero muistetaan hyvin, hän oli nuorin, pienin, nopein ja nokkelin. Mutta Simeoni, hän oli hiukan jälkijunassa joka asiassa – vaikka olikin veljeksistä paras ruoanlaittaja.\nJukolan viestissä joukkue saattaisi olla hyvin lähellä voittoa, mikäli siinä olisi vaikkapa ensimmäisellä osuudella Tuomas, sitten viisi Aapoa ja lopussa Eero. Mutta harvoin se näin käy. Kalevan Rastin tapauksessa jokaiseen joukkueeseen mahtui myös yksi Simeoni. Rooli on ikävä, enkä soisi sitä kenellekään.\nMinun joukkueessa, KR4:ssa, itselleni napsahti pyytämättä ja yllättäen tuo Simeonin rooli. Olisin kovasti halunnut olla Aapo, jolloin olisin hoitanut oman osuuteni varmasti ja määrätietoisesti (vaikkakin nykyään kovin hitaasti). Mutta aina ei lähe. Nyt kävi niin, että saadessani vaihdossa kartan, en tarkistanut sen numeroa riittävällä huolella. Suunnistin kyllä ihan omalla tasollani, mutta antaessani karttaa seuraavan osuuden juoksijalle oma virheeni paljastui. Hylätty suoritus, sillä olin juossut väärällä kartalla, jolloin olin käynyt väärillä hajontarasteilla. Minusta tuli Simeoni. Epäonnistuja. Luuseri.\nMeidän joukkue ei toki pudonnut palkintosijoilta, mutta tuo juttu harmittaa ja suututtaa edelleen. Nolottaa, hävettää, ja mitä kaikkea vastaavaa suomalaiseen mielenlaatuun kuuluukaan. Uskallanko katsoa seurakavereita enää silmiin? Menenkö peiton alle piiloon? Jos ammutte minut, niin tähdätkää tarkasti etten jää kitumaan. Vieläkin toivon, että Napapiiri-Jukola olisikin ollut KR:n osalta vain pahaa unta.\nOn tapana sanoa, että tämä meidän laji pitää ihmisen nöyränä. Totta, todellakin. Minä ja me muut seuran tämänkertaiset Simeonit teemme aikamme sisäistä surutyötä, kyllä se tunne siitä pikku hiljaa helpottaa. Jos olisin laulumiehiä, saattaisin hyräillä laulua ”tämä ei ole niin haudanvakavaa, muutkin mokaa”. Jopa Thierrykin mokasi joskus, se lohduttaa vähän. Kyllä, kyllä täältä noustaan. Simeonin rooli vaihtuu minulla kohta ehkä ensin Lauriksi, sitten kenties Timoksi. Ehkä aikaa myöten pääsen taas Aapoksi. Tuomaaksi en voi tulla, kun nuo hartiat ovat vähän liian kapeat. Eeroksi olen liian hidas.\nMeidän joukkueet osoittivat molemmissa viesteissä, että kapasiteettia on hyvin lähelle kärkeä. Moni rastilainen teki häikäiseviä yksilösuorituksia, mutta tällä kerralla ne jäivät varjoon.\nOnneksi seuraavaan Jukolaan on enää 10 kuukautta. Varaan itselleni KR7-joukkueesta kakkososuuden, koska yöllä on kiva hölkkäillä häntäpään letkoissa. Lähden Mynämäelle hakemaan revanssia. Ja sitä odotellessa käyn matematiikan kertauskurssilla.\n– roolina seurassa tulisi olla Juhani, mutta tässä näytelmässä oli Simeonina –\nMiika Kirmula Kalevan Rastiin\nAngelniemen Ankkurien kasvatti odottaa hurjaa haastamista kanssasuunnistajilta\nKauden päätöstilaisuus ja syyskokous\nKoko seuran yhteinen kauden päätöstilaisuus ja sääntömääräinen syyskokous järjestetään lauantaina 25.11.2017 Lykynlammen ulkoilumajalla. Ohjelmassa on suunnistus, sauna, lounas, palkitsemisia sekä syyskokous. Muista ilmoittautua!\nAjankohtaisia asioita sisältävän uutiskirjeen pääset lukemaan tästä!


Ruostetta ja pitsiä: Vihreä paketti\nEilen olin ihan into pinkeänä, kun Kauppilan puutarhalta tuli tilaamani kasvi/siemen paketti. Tälläisiä juttuja tuli ostettua (kukkien kukkivat kuvat ovat netistä).\nRiippaverenpisaraa "Fuchsia Pink Galory" 5kpl. Tässä näkyy rasiakin johon taimet oli tukevasti hyvin pakattu.\nRiippapelargonia "Blanche Roche" 5kpl.\nCosmoskukka "Chocamocha" 5kpl ja tässä siis väri ja tuoksu on luvattu olevan suklaamainen...Olisko tämä se lemppari;)\nPelargonia "Appleblossom", jonka kukat muistuttavat omenapuunkukkia.\nPelargonia "Noel Gordon Porslin", jonka kukat on ruusumaisen kerrotut heleän vaaleanpunaiset posliinimaiset.\nSiemenpusseja vielä lisää: puistolemmikkiä, päivänkakkaraa, valkoista törmäkukkaa, kosmoskukka "day dream", iso köynnöskrassi "milk maid" ja salaatti "baby leaf".\nSitten ostin vielä mini mini lintukodon tikun nokassa koristuksesksi vaikka johonkin kukkaruukkuun, voi käyttää myös tukikeppinä...Tykkään niin noista lintukodoista, kunnon mökit vaan on aika hintavia...\nOlen varsin tuore pelargonia harrastaja. Viime keväänä ostin muistaakseni ensimmäiset pelargoniat 5kpl, valkoisia ja kahta vaaleanpunaisen sävyä. Nyt minulla on pelargoneja 8 eri väriä/lajia, toista kymmentä vartta. Värimaailma on valkoisen ja vaaleanpunaisen eri sävyjä, lohenpunaiseenkin menevää löytyy. Tuli viime kesänä huomattua, että pelargoniat on kyllä minun makuuni; kukkivat runsaasti läpi koko kesän melko helpolla hoidolla ja ne voi saada talvehtimaan vuodesta toiseen, niin ei tarvi joka kevät hommata kaikkia uusia kasveja...\nMitäs minulla olis blogiin lähiaikoina tulossa, no ainakin lisää puutarha asiaa perennapenkkin suunitelman muodossa ja lisää pääsiäis juttuja:)\nTervetuluu taas uusille lukijoille, joita aina välillä mukaan ilmestyy...\nTästä lähen herkuttelemaan perheen kanssa tuoreilla korvapuusteilla ja mustikkapiirakalla, hyvää viikonloppua!:)\nLähettänyt sammal airi klo 10.33\nMulla on ihan sama maku kukkien suhteen, ihania pelargonioita sulla tulossa! Me just miehen kanssa eilen tehtiin kukka/siementilausta kesälle! Se vaan lisäs malttamatonta kesän odotusta ja pihan suunnittelua!\n2. huhtikuuta 2011 klo 11.10\nPelakuut ovat minunkin kukkia... helppohoitoisia ja runsaskukkasia..:))\nKaunis tuo vaalenpunainen!\n2. huhtikuuta 2011 klo 13.47\nOletpas tilannut ihania taimia ! Suklaakosmos todellakin tuoksuu suklaalle, kun kukkaa nuuhkaisee. Minulla oli sitä viime kesänä ekaa kertaa ja nyt se talvehtii kellarissa : )\n2. huhtikuuta 2011 klo 21.42\nIhana paketti, ja kaikki yhtä ihania!!\nMuutaman saman taimen olen minäkin ostanut..saas nähdä miten onnistuvat!\n2. huhtikuuta 2011 klo 23.51\nPelakuita ja linnunpönttöjä :)))) Samanlaiset näkyy olevan meillä nämä tykkäämisen kohteet. :)\n3. huhtikuuta 2011 klo 6.26\nSariw: vastasitkin mielessäni olleeseen kysymykseen suklaakosmoksesta. Oliko se sinulla siis ruukussa istutettuna? Kun suunnittelin sen laittoa perennapenkiin, mutta sehän on hankala nostaa sitten talvehtiin maasta kai? Jos laittaisin siinä ruukussa sen sinne perennapenkiin muitten sekaan, niin ei mene suunnittelemani värikartta sekaisin :)\n3. huhtikuuta 2011 klo 8.59\nHyvä postaus, kiitos. Taisit saada minutkin innostumaan Kauppilan puutarhan sivuille! Ihania kukkia. Pelargoniat ovat minunkin lemmikkejä!\nIhanat kuvasi juoksutti palasen kessää meille...Ilosta huhtikuuta:)\n4. huhtikuuta 2011 klo 10.35\nTodella kauniita kuvia! Mukava blogi luettavaksi :)\n4. huhtikuuta 2011 klo 10.51\nHei Karoliina, mukava saada uusia lukijoita :)


Vatsataudit ovat yleinen riesa maailman laivoilla - Kotimaa - Helsingin Sanomat\nUSA:ssa saatetaan viettää risteilijöillä viikkoja, mikä voi vaikuttaa asiaan.\nTallink Siljan norovirusepidemia alkaa olla laantumaan päin, koska sairastuneita on enää vain muutamia, uskoo kliinisen mikrobiologian erikoislääkäri, dosentti Petteri Carlson https://www.hs.fi/haku/?query=petteri+carlsonTikkurilan Diacorista.\nMatkailulääketieteeseen perehtyneen Carlsonin mukaan noroviruksen aiheuttamat vatsatautiepidemiat ovat maailmalla yleinen ilmiö, erityisesti risteilylaivoilla.\n”Ihmettelen sitä, että tällaisia vatsatautiepidemioita ei ole ollut Suomessa enempää, vaikka laivaliikenne Suomen ja Ruotsin välillä on niin vilkasta”, hän sanoo.\nEsimerkiksi yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan vuosina 2008–2014 tehdyillä 30 000 risteilymatkalla vatsatautiepidemioita esiintyi 133:lla, Carlson kertoo. Epidemioista 97 prosenttia oli noroviruksen aiheuttamia.\nCarlsonin mukaan juuri norovirus on erityisen hankala riesa risteilyaluksilla. Se voi pesiytyä laivaan hyvin sitkeästi.\nNoin kymmenen vuotta sitten eräs laiva jouduttiin Yhdysvalloissa tyhjentämään ja desinfioimaan kuusi kertaa, ennen kuin norovirus saatiin talttumaan, Carlson kertoo.\nHän uskoo, että epidemiat voivat olla yleisempiä Yhdysvaltojen risteilylaivoilla kuin ruotsinlaivoilla sen vuoksi, että ruotsinlaivoilla matkustajat viipyvät vain päivän tai pari, kun taas Yhdysvalloissa risteilyillä ollaan jopa viikkoja.\nRisteilijöiden norovirusongelmaan on yritetty maailmalla löytää kovasti ratkaisua, mutta mitään täydellistä keinoa ei ole.\nCarlsonin mukaan tärkeimpiä ovat huolellinen käsihygienia sekä hyvät käsienpesu- ja desinfiointimahdollisuudet. Lisäksi matkustajien kannattaisi ilmoittaa vatsatautioireista henkilökunnalle ja tarvittaessa sairaanhoitajalle.\nTällä ja viime viikolla vatsatautiin on sairastunut Silja Symphonylla yhteensä noin 240 ihmistä ja Silja Serenadella 10–20.\nSymphonylla aloitettiin tehosiivous torstaina, kun laiva saapui satamaan Helsingissä. Tehosiivous on edessä myös Serenadella perjantaina.\nSymphonylla on desinfioinnin lisäksi jouduttu polttamaan esimerkiksi leikkipaikkojen pehmoleluja, kirjoja ja palapelejä sekä risteilyesitteitä ja ruokalistoja.\nNoroviruksen itämisaika on 12–48 tuntia.


ITUC vaatii koronatoimia: Työtunteja vähennettävä, vuokranmaksua helpotettava – Proletaarit\nAmmattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö ITUC vaatii koronakriisissä ihmisten terveyden, tulojen ja työpaikkojen suojelua keskeisinä reaalitalouden vakauden ylläpitäjinä.\n– Tukipaketteihin on sisällyttävä kiireellisiä investointeja kansanterveyteen ja toimenpiteitä kaikkien työntekijöiden tukemiseksi heidän työsuhteestaan riippumatta, mukaanlukien epävirallisen talouden työntekijät, vaatii Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestö ITUC.\nMaailman rikkaimmat maat käsittävän G20-ryhmän johtajille osoitetussa kirjeessään ITUC esittää kuusi avaintoimenpidettä koronakriisiin vastaamiseksi:\nMaksettu sairausloma heti ensimmäisestä päivästä lähtien;\nPalkkojen / tulotason suojaaminen;\nHallittu työtuntien vähentäminen tarvittaessa, jossa hallitukset huolehtivat tuloturvasta;\nAsuntolainojen, vuokrien ja muiden lainojen helpotukset;\nUniversaali sosiaaliturva ja terveydenhuollon maksuton saatavuus; ja\nLastenhoito eturintaman työntekijöille terveydenhuollossa, supermarketeissa, apteekeissa ja muilla tärkeillä aloilla.\nLisäksi kehitysavulla on tuettava terveyspalveluiden saatavuutta kaikille ja maksettava perusta sosialiturvajärjestelmien muodostamiselle, mukaan lukien työttömyysturva, lastensuojelu, äitiyden suojelu ja eläkkeet niissä maissa, joista se vielä puuttuu.\nG20-ryhmän johtajille osoitetun vetoomuksen on ITUC:n lisäksi allekirjoittanut myös OECD-TUAC, Ammattiyhdistysten neuvoa-antava komitea OECD:lle.\nITUC:n ja sen ammattiliittojen päivityksiä COVID-19-tilanteeseen liittyen voi lukea täältä.\n26. maaliskuuta, 2020 27. maaliskuuta, 2020 asuminen, ay-liike, COVID-19, G20, ITUC, sosiaaliturva, työaika, työterveys\nEdellinen Edellinen artikkeli: Koronakriisin tuttu lääke: miljardeja yrityksille, heikennyksiä työläisille\nSeuraava Seuraava artikkeli: MAL: Työnantajat käyttävät pandemiaa hyväkseen työehtojen heikennyksissä


Kummiohjelma poistaa eriarvoisuutta – 2016/2 - Kehitysmaiden lasten koulutustuki ry\nLehma on opiskelijatyttö Jaigaonista, Koillis-Intiasta. Viime keväänä hän valmistui lukiosta ja sai syksyllä opiskelupaikan yliopistosta. Lehman ollessa pikkutyttö hänen isänsä kuoli ja äiti jätti perheen. Kodinomainen koululaisasuntola Jaigaonissa on ollut Lehman koti yli kymmenen vuoden ajan. Asuntolaa ylläpitävistä sijaisvanhemmista ja toisista asuntolan lapsista ja nuorista on tullut hänen perheensä. Lehman asuminen asuntolassa, samoin kuin koulunkäynti ja pääsy jatko-opintoihin, on ollut mahdollista suomalaisten koulukummien tuella.\nKehitysmaiden lasten koulutustuki ry (KLK) aloitti koululaisten tukemisen Intiassa Himalajan Vapaakirkon (HVK) työyhteydessä 1980-luvun lopulla. Aluksi tuettiin vain muutamia koululaisia, mutta 2000-luvulla kummilapsitoiminta alueella on huomattavasti laajentunut. Koulutustukea saavat ovat vaatimattomalla kannatuksella työskentelevien HVK:n työntekijöiden lapsia ja muita seurakuntien toiminnan piirissä olevien vähävaraisten perheiden lapsia.\nSuurperheille lasten koulutus on ylivoimaista\nPerheet Intiassa ovat melko suuria. Kristityt pitävät usein huolta myös sairaista ja vanhoista sukulaisistaan, jotka asuvat heidän kodeissaan. Siten lasten koulutus muodostuu suurelle perheelle ylivoimaiseksi tehtäväksi ilman ulkopuolista tukea. Perinteisesti koulutus on katsottu poikien etuoikeudeksi, mutta kummituella yhä useammat tytöt ovat käyneet lukion ja jatkaneet opiskelua senkin jälkeen.\nMaaseutukylissä ei useinkaan ole mahdollisuutta opiskella 10. luokkaa pidemmälle ja joissakin syrjäisissä kylissä on vain alakoulu. Siksi nuoret joutuvat käymään ylemmät luokat suurempien asutuskeskusten yksityiskouluissa. Tämä merkitsee joko pitkiä päivittäisiä koulumatkoja tai asuntolassa asumista.\nValtion kouluissa luokkakoot ovat ylisuuria ja opetuksen taso usein heikko. Yksityiskouluissa opetus on tasokkaampaa, mikä antaa paremmat edellytykset jatko-opinnoille. Luonnollisesti myös koulumaksut ovat niissä suuremmat. Kummituella katetaan koulumaksujen lisäksi koulutarvikkeet ja -puvut, tarvittaessa matkakuluja ja asuntolamaksut.\nLisää kummeja tarvitaan\nKLK:lla on Himalajan Vapaakirkon kummiohjelmassa 77 lasta ja nuorta, joista 15 asuu Jaigaonin asuntolassa ja muutama muualla asuntolassa. Suurin osa käy koulua kotoa käsin. Vuosikymmenten aikana kymmenet nuoret ovat suorittaneet kummituen avulla vähintään peruskoulun oppimäärän – monet myös lukion.\nDawa on 6-vuotias esikoululainen Baksaduarista. Pojan isä työskentelee Himalajan Vapaakirkon evankelistana. Äiti pitää huolta kodista ja lapsista. Dawalla on kaksi veljeä ja sisko. Hän on yksi niistä lapsista, jotka ovat nyt kummia vailla. Hänen lisäkseen kuusi poikaa ja kuusi tyttöä HVK:n kummiohjelmasta odottaa kummitukea Suomesta.


Ulle: minimilämmöntuonnin määrittäminen EN H C700 - PDF\nDownload "Ulle: minimilämmöntuonnin määrittäminen EN H C700"\n1 Ulle: minimilämmöntuonnin määrittäminen EN H C Johdanto Lujitusvalssattujen ruostumattomien terästen hitsaamisessa täytyy ottaa huomioon, että hitsauksessa syntyvä lämpö pyrkii kumoamaan lujitusvalssaamisen vaikutuksen rekristallisaation kautta. Tämä pehmenemisreaktio vaatii edetäkseen tarpeeksi suuren lämpötilan ja hehkutusajan. Seurauksena hitsauksen lämmöntuonnista perusaineen lujuus pyrkii siis laskemaan. Liitoslujuuden maksimoinnin kannalta on siis tärkeää pyrkiä hitsaamaan mahdollisimman pienellä lämmöntuonnilla. Testeissä pyrittiin selvittämään suurin asettelulla saavutettavissa oleva liitoslujuus. Tässä raportissa esitellään Oulun yliopiston ULLE-projektissa tehtyjä MIG-hitsauskokeita ja niissä saatuja tuloksia kylmävalssaamalla lujitetulle teräkselle EN (AISI 304L). Teräs oli EN :2005 normin mukaisesti luokkaan C700 lujitusvalssattu, jolloin teräksen murtolujuus on yli 700 N/mm 2. Aiemmin tehdyissä hitsauskokeissa verrattiin kolmen eri valssauksen ja niissä eri suuntaan laserilla ja mekaanisella levyleikkurilla leikattujen perusaineiden hitsattuja lujuuksia. Lämmöntuonti ja koejärjestely pidettiin kaikissa liitoksissa samana. Liitoksista tehtyjä vetosauvoja vedettiin kuvullisina ja kuvut pois hiottuina. Vetokokeissa kaikki kuvulliset vetosauvat murtuivat perusaineesta ja kaikki kuvuttomat hitsistä. Tämän perusteella liitosten heikoin kohta on hitsiaine, ja HAZ on vasta seuraavaksi heikoin. Hitsien kuvut tekevät heikommasta hitsiaineesta perusainetta paksumman ja siten liitoksen HAZ on kuvullisen liitoksen heikonkohta. Hitsauskokeiden perusaineeksi valittiin lujin valssauserä, jotta hitsaamisen pehmentävä vaikutus tulisi mahdollisimman konkreettisesti esille. Kaikki hitsaukset tehtiin siten sulatuksen (1) ensimmäiselle rullalle pituussuuntaan mekaanisesti leikatuille levyille. 2. Materiaalit Tutkimuksessa käytettiin perusaineena EN (AISI 304L) sulatuksen 1 rullaa (3,2 mm) toimitustilassa 2H C700. Käytetyt levyt oli merkitty projektin merkinnällä UH1-1-[1-52]. Hitsauslisäaineena oli duplex-teräksille tarkoitettu AVESTA LDX2101 (1 mm). Perusaineen mekaaniset ominaisuudet selvitettiin, ainestodistuksen lisäksi, vetämällä kolme vetosauvaa itse. Perusaineen mekaaniset ominaisuudet ovat taulukossa 1. Käytetyn lisäaineen ilmoitetut mekaaniset ominaisuudet ovat Rp0.2 = 520 N/mm 2, Rm = 710 N/mm 2, A5 = 30 %. Taulukko 1. Perusaineen mekaaniset ominaisuudet ainestodistuksen ja oman testaamisen mukaan 1(12)\n2 3. Hitsaus Laitteisto ja asettelu: Tehdyt hitsaukset suoritettiin Kemppi Pro Evolution 4200 laitteistolla johon oli kytketty WeldData ja WeldScan laitteistot. WeldData järjestelmä listaa käytetyt parametrit sekunnin välein ja WeldScan toimii oskiloskooppina, jolloin 3500 Hz parametrien tallennus on mahdollista. Kuumakaarella (0 mm ilmaraolla) hitsattaessa parametrit otettiin ylös WeldData järjestelmällä ja pulssikaarella WeldDatan lisäksi WeldScan laitteistolla. Lämmöntuonnit laskettiin pulssittamalla hitsatuille kahdella tavalla, keskiarvojen perusteella ja tarkan oskilloskooppikäyrän perusteella. Hitsausten kuljetusliike suoritettiin mekaanisella kuljettimella. Hitsauksissa käytetyt levyt olivat 500X200 mm kokoisia jolloin hitsattuina kokonaisleveydeksi muodostui ~400 mm. Levyt silloitettiin kummastakin päästä sekä noin 1/3 päästä reunoista. Tällöin silloitus tapahtui noin 150 mm välein. Hitsaukset suoritettiin kolmella erilaisella ilmaraolla. Kaikissa ilmarako vaihtoehdoissa hitsaus suoritettiin yhdeltä puolelta mekaanisesti leikattuun I-railoon, 1,0 mm paksulla umpilangalla, suojakaasuna Ar+2%CO2-seos ja juurensuojana Ar-kaasu. Mekaanisesti leikatut levyt aseteltiin hitsauskuntoon siten, että leikatessa yläpintana ollut pinta pysyi hitsatessa yläpintana. Hitsauksissa ei käytetty juuritukia tai vastaavia apulaitteita. Toteutuneiden lämmöntuontien laskenta Kuumakaarella hitsattujen liitosten lämmöntuonnit laskettiin perinteisiä kaavoja käyttäen WeldDatan ilmoittamien virta [A], jännite [V] ja kuljetusnopeuden [mm/min] perusteella. Hitsauksen hyötysuhteena käytettiin tyypillistä 0,8 kerrointa. Q ja E yksikkö on [kj/mm] Q = E k = [ A] [ V ] [ mm / min] ,8 Pulssikaaren lämmöntuonti laskettiin peruskaavalla sekä kaavalla: Q = E k = [ A ] [ V ] [ s ] + [ A ] [ V ] [ s ] T T ([ s ] + [ s ]) T T P P P mm min P 0,8 Jossa alaviite kertoo, että kyseessä on joko pulssin P tai taustan T virran, jännitteen ja kestoajan. Oskilloskoopin tallentamista virta arvoista käy konkreettisesti ilmi kuumakaaren ja pulssikaaren ero. Pulssikaaren lämmöntuoniin laskeminen oskilloskooppikäyrästä on sinällään haasteellinen asia. Pulssin nousuaika maksimiin ja lasku takasin taustan tasolle ei ole suoraviivainen. Tyypillisesti x akselin arvo mitataan käyrän puolivälien kohdalta, jolloin pinta-ala tasoittuu lähes todelliseen arvoonsa. Käytetyillä pulssiarvoilla pulssin aika on 1 1,5 ms välissä, joskin lähempänä 1,5 ms. Pulssiaika vaikuttaa kokolämmöntuontiin merkittävästi, ja 1 ms ajalla laskettuna lämmöntuonniksi tulisi WeldDatan perusteella laskettua pienempi. Toisaalta 1,5 ms käytettäessä lämmöntuonneista tulee hieman WeldDataa suurempia. Esimerkit kuumakaaren ja pulssikaaren mitatuista virta-arvoista ajansuhteen ovat kuvissa 1. ja 2. 2(12)\n3 Kuva 1. Kuumakaaren virta mittaukset ajan suhteen, mittaus 3500 kertaa sekunnissa Kuva 2. Pulssikaaren virta mittaukset ajan suhteen, mittaus 3500 kertaa sekunnissa Lämmöntuonnit: Hitsausten aloituksessa haettiin hyvät ja vakaat hitsausparametrin, joilla itse hitsaaminen saatiin mahdollisimman vaivattomaksi. Parametrit valittiin siten, että ilman pulssittamista hitsattaessa oltiin kuumakaarialueella. Itse lämmöntuontia kontrolloitiin kolvin kuljetusnopeudella. Kuumakaarella perusasetuksina käytettiin ~200 A, ~27 V ja lankaa 7,7 m/min. Pulssikaarella vastaavasti ~150 A, ~20 V ja lankaa 7,1 m/min. Parametrit tapauskohtaisesti liitteenä 1. olevissa pwps:ä Hitsauksien lämmöntuonnit pyrittiin porrastamaan siten, että vetokoetulosten perusteella pystyttäisiin selvästi havaitsemaan hitsaustekninen ikkuna käytetyillä ilmaraoilla. Tarkoituksena oli porrastetusti siirtyä onnistuneista, riittävän lämmöntuonnin, hitseistä vajaan tunkeuman, eli liian pienen lämmöntuonnin, omaaviin hitseihin. Aikaisemmin tehtyjen hitsausten perusteella tiedettiin hyvän ja varman hitsin aikaansaamiseen vaadittava lämmöntuonti, joka on noin 0,45 kj/mm. Suunnitelmassa tavoitteeksi asetetut lämmöntuonnit ja ilmarako variaatiot ovat kuvassa 1. Pulssikaaren 1 mm lisäksi valittavaksi jätettiin toinen kokeiltava ilmarako vaihtoehto. Suunnitelmaan merkityt 1,5 ja 2 mm ilmaraot osoittautuivat hitsausteknisesti epärealistisiksi. Toteutuneet lämmöntuonnit sekä WeldDatan että WeldScanner laitteiston tietojen perusteella laskettuna ovat kuvassa 2. 3(12)\n4 Kuva 3. Suunnitellut WeldDatalla mitatut lämmöntuonnit [kj/mm] Kuva 4. Toteutuneet lämmöntuonnit WeldData ja WeldScan [kj/mm] Vetokokeet: Vetokokeet suoritettiin MTS kn laitteistolla standardin EN mukaan. Kaikista tarkasteluun otetuista hitsausliitoksista tehtiin kolme vetokoetta, joissa kaikissa hitsien kuvut olivat käsittelemättömiä. Vedetyt vetosauvat murtuivat pääsääntöisesti kuvun sularajalta. Poikkeuksen tekevät pienimmillä lämmöntuonneilla hitsatut liitoksen (0 mm ilmarako, Q = 0,26 kj/mm) ja (1 mm ilmarako, Q = 0,13 kj/mm), jotka murtuivat hitsistä. Vertailun vuoksi myös käytetystä perusaineesta tehtiin kolme vetokoetta. Taulukossa 2 on esitetty vetokokeiden myötölujuus Rp0,2 ja taulukossa 3 murtolujuus Rm. Kaikki vetokoetulokset ovat liitteenä 2. Taulukossa 4 on esitetty taulukkojen 2 ja 3 värien merkitykset. Taulukko 2. Kaikkien vetokokeiden myötölujuudet lämmöntuonin ja käytetyn ilmaraon perusteella jaoteltuna. 4(12)\n5 Taulukko 3. Kaikkien vetokokeiden murtolujuudet lämmöntuonin ja käytetyn ilmaraon perusteella jaoteltuna. Taulukko 4. Taulukkojen 2 ja 3 värien merkitys Vetokoetuloksissa myötölujuudet ovat selvästi perusainetta vaatimattomammat. Parhain liitos yltää noin 550 Mpa tasolle kun perusaineen myötölujuus on yli 650 Mpa. Murtolujuuksissa parhaat liitokset yltävät perusaineen tasolle ollen 0,15 kj/mm lämmöntuonnilla ja 1 mm ilmaraolla 758 Mpa. Myötölujuus nousee kaikilla ilmarako vaihtoehdoilla saavutettavissa olevaan arvoonsa kun lämmöntuonti on juuri ja juuri riittävä aikaansaamaan onnistuneen hitsin. Ilmaraottomilla onnistuneen tunkeuman raja on noin 0,3 kj/mm ja 1 mm 0,15 kj/mm. 1,3 mm ongelmaksi muodostuu hitsin valahtaminen railon läpi. Onnistuneita hitsejä onnistuttiin tekemään vain 0,2 ja 0,15 kj/mm lämmöntuonneilla. Isompi tai pienempi lämmöntuonti johtivat sulan läpivalumiseen tai vajaaseen hitsiin. Lisäksi 1,3 mm ilmaraolla hitsaaminen on erityistä tarkkuutta vaativaa. Ilmaraottomien liitosten myötö- ja murtolujuus on parhaita ilmaraollisia matalampi, mutta täytyy muistaa, että ilmaraottomien lämmöntuonnit ovat suurempia. Noin 0,3 kj/mm lämmöntuonnilla ilmaraoton ja 1 mm ilmaraollinen liitos omaavat lähes saman myötölujuuden. Murtolujuudessa ilmaraoton on tällä lämmöntuonnilla jopa 1 mm parempi. Pienentämällä lämmöntuontia vielä 0,3 kj/mm alapuolelle liitoksen lujuus nousee, jos hitsausteknisesti pystytään saavuttamaan moitteeton hitsi. Ilman ilmarakoa tämä ei pienemmällä lämmöntuonnilla onnistu ja siten parhaimmat mekaaniset ominaisuudet saavutetaan ilmaraollisilla liitoksilla. Tämän perusteella voidaan sanoa, että lämmöntuonti, sen ai- 5(12)\n6 kaansaama pehmeneminen, on tärkeä jos ei tärkein myötö- ja murtolujuuteen tällä asettelulla vaikuttava tekijä. Suuremmalla, 1,3 mm ilmaraoilla, myötölujuus on 0,2 kj/mm lämmöntuonnilla 1 mm ilmaraollista suurempi. Kuitenkin murtolujuuksissa 1 mm on parempi. Pienimmällä onnistuneen hitsin aikaansaavalla 0,15 kj/mm lämmöntuonnilla 1 mm on kauttaaltaan 1,3 mm lujempi. Tämän perusteella 1 mm ilmarako on mekaanisesti parempi kuin hieman suurempi 1,3 mm. Lisäksi jo edellä mainittu hitsaamisen vaativuus puhuu 1 mm ilmaraoin puolesta. On kuitenkin muistettava, että asettelujen muutos, esim. juurituki, saattaisi vaikuttaa hitsattavuuteen ja tuloksiin. Lämmöntuonnin vaikutus lujuuteen konkretisoituu hyvin taulukoissa 5 ja 6. Niissä on esitetty onnistuneiden hitsien vetokoetulokset lämmöntuonnin suhteen. Myötölujuuksissa ilmaraolla ei ole käytännössä merkitystä trendin kulmakertoimeen. Lämmöntuonti on ainoa Rp0,2 arvoon vaikuttava tekijä, joten ilmaraolla ja sen liitosteknisillä seikoilla ei ole suoraa vaikutusta saavutettavaan lujuuteen. Toisaalta ilmarako mahdollistaa läpitunkeutuneen hitsin hitsaamisen pienemmällä lämmöntuonnilla ja siten tekee mahdolliseksi suuremman liitoslujuuden. Pienempi lämmöntuonti siis takaa suuremman myötölujuuden. Murtolujuuksissa 0 mm ja 1 mm trendit ovat eri kohdissa ja 1 mm erottuu edukseen vasta 0,2 kj/mm ja sitä pienemmillä lämmöntuonneilla. 0,3 kj/mm lämmöntuonnilla ilmaraoton liitos omaa suuremman murtolujuuden, myötölujuuden jäädessä taas pienemmäksi. Haluttaessa maksimoida myötö- ja murtolujuus on ilmaraon käyttö eduksi. Taulukko 5. Vetokokeiden myötölujuudet lämmöntuonnin suhteen 6(12)\n7 Taulukko 6. Vetokokeiden murtolujuudet lämmöntuonnin suhteen Liitosten poikkileikkauskuvat: Tarkasteluun otetuista liitoksista tehtiin poikkileikkaushieet, jotka syövytettiin ja kuvattiin. Mittausmenetelmänä oli HV5. Valokuvat hitsatuista liitoksista ovat kuvissa Kuva 5. (vasen) Ilmarako 0 mm, Q = 0,39 kj/mm (oikea) Ilmarako 0 mm, Q = 0,36 kj/mm Kuva 6. (vasen) Ilmarako 0 mm, Q = 0,31 kj/mm (oikea) Ilmarako 0 mm, Q = 0,26 kj/mm 7(12)\n8 Kuva 7. (vasen) Ilmarako 1 mm, Q = 0,30 kj/mm (oikea) Ilmarako 1 mm, Q = 0,26 kj/mm Kuva 8. (vasen) Ilmarako 1 mm, Q = 0,21 kj/mm (oikea) Ilmarako 1 mm, Q = 0,15 kj/mm Kuva 9. Ilmarako 1 mm, Q = 0,13 kj/mm 8(12)\n9 Kuva 10. (vasen) Ilmarako 1,3 mm, Q = 0,21 kj/mm (oikea) Ilmarako 1,3 m, Q = 0,15 kj/mm Kuvista nähdään, että lämmöntuonnin pienentyessä liitoksen kuvun korkeus pienenee ja samalla juuri kapenee. Kun lämmöntuonti pienenee liiaksi, on seurauksena juuren kapeneminen liiaksi, kuva 9, jolloin juureen jää virhe vaikkakin sula pystyy suurin piirtein kyseisessä tapauksessa ilmaraon täyttämään, tai kuvan 6 (oikea) ilmaraottomassa tapauksessa tunkeuma jää vajaaksi. Suurempi lämmöntuonti ilmaraollisissa liitoksissa johtaa kuvun muodostumiseen myös juuren puolelle. Jo 1 mm ilmarako riittää suurella energialla aikaansaamaan hieman läpi valahtaneen liitoksen, kuten kuvasta 7 voi havaita. Vielä suurempi 1,3 mm ilmarako tekee hitsaamisesta haasteellista sulan pyrkiessä valumaan läpi niin merkittävästi, että yläpinnan kupu katoaa kokonaan. Kovuusprofiilit: Taulukoissa 7 12 on esitetty kovuusprofiilit yhdestä 0 mm ilmaraon, kolmesta 1 mm ja kahdesta 1,3 mm liitoksista. Kovuusmittaukset suoritettiin parhaimmat lujuusominaisuudet omaaville liitoksille. Poikkeuksen 1 mm ilmaraolla suurin lämmöntuonti. Kovuusmittauksissa mittaukset tehtiin kahdelta eri mittauslinjalta noin 1mm päästä ylä- ja alareunasta. Kummallakin mittauslinjalla sularajalle kohdistettiin kummallakin puolen hitsiä yksi mittauspiste. Tämän jälkeen edettiin molempiin suuntiin mitaten kovuus 1 mm välein. Kovuusprofiileissa linja 1 on yläpinnan puoleinen mittauslinja ja linja 2 alapinnan puolelta. Taulukko 7. Liitoksen kovuusprofiili (Ilmarako 0 mm, Q = 0,31 kj/mm) 9(12)\n10 Taulukko 8. Liitoksen kovuusprofiili (Ilmarako 1 mm, Q = 0,30 kj/mm) Taulukko 9. Liitoksen kovuusprofiili (Ilmarako 1 mm, Q = 0,21 kj/mm) Taulukko 10. Liitoksen kovuusprofiili (Ilmarako 1 mm, Q = 0,15 kj/mm) 10(12)\n11 Taulukko 11. Liitoksen kovuusprofiili (Ilmarako 1,3 mm, Q = 0,21 kj/mm) Taulukko 12. Liitoksen kovuusprofiili (Ilmarako 1,3 mm, Q = 0,15 kj/mm) Liitoksien hitsiaineiden kovuus vaihtelee lämmöntuonnin mukaan ollen 0,21 kj/mm ja sitä pienemmillä välillä HV. Suurempi 0,3 kj/mm lämmöntuonti pudottaa hitsiaineen kovuuden noin 200 HV tai hieman sen alapuolelle. Pehmenemättömän perusaineen kovuus on noin 240 HV. Huomioitavaa on, että lämmöntuonti pehmentää hieman myös lisäaineesta ja perusaineesta muodostuvaa hitsiainetta. Liitosten pehmein ja siten myös heikoin kohta sijaitsee sularajalla ja heti sen jälkeen alkavalla lämpövyöhykkeellä. Kovuus HAZ:ssa 1 mm päässä sularajasta on tyypillisesti noin 180 HV. Perusaineen kovuuden nousu, mentäessä etäämmälle sularajalta, riippuu selvästi hitsauksessa käytetystä lämmöntuonnista. Pienempi lämmöntuonti johtaa kapeampaa pehmeään vyöhykkeeseen ja nostaa samalla liitoksen lujuutta. Pienimmällä 0,15 kj/mm lämmöntuonnilla perusaineen kovuus on jo 3 mm päässä sularajalta pehmenemätön. 0,3 kj/mm lämmöntuonnilla tämä kovuustaso saavutetaan vasta 6 mm päässä. 11(12)\n12 Yhteenveto: Tehtyjen testien perusteella 0 mm ilmarakoa käytettäessä riittävään tunkeumaan päästän luotettavasti noin 0,3 kj/mm lämmöntuonnilla. Tätä pienempi lämmöntuonti ei riitä takaamaan tunkeumaa. Ilmarakoa käytettäessä 0,15 kj/mm lämmöntuonti pystyy sulattamaan juuren vielä luotettavasti, toisaalta liian suuri ilmarako aiheuttaa sulan läpi valumisen. Jos käytettäisiin juuritukea, sulan valuminen ei olisi hitsausta rajoittava tekijä. Lämmöntuonnit laskettiin käyttäen WeldData ja WeldScan järjestelmiä. Käytetyillä pulssi parametreilla laskennalliset lämmöntuonnit olivat hyvin lähellä toisiaan, vaikka Data järjestelmä käyttää sekunnin keskiarvoa ja Scan järjestelmässä pystytään tarkastelemaan toteutuneita parametreja erittäin tarkasti. Tämän perusteella vanhalla nyrkkisäännöllä on yllättävän hyvä tarkkuus laskennallisissa lämmöntuonneissa. Lämmöntuonnilla on suuri merkitys lujitetun EN C700 teräksen saavutettavaan hitsausliitoslujuuteen. Saatujen tulosten perusteella lämmöntuonti määrää myötölujuuden suoraan ja siten hitsaustekninen onnistuminen rajaa saavutettavissa olevan Rp0,2 lujuuden. Ilmaraon käyttäminen mahdollistaa riittävän hitsin tunkeuman pienemmällä lämmöntuonnilla ja siten mahdollistaa suuremman liitoslujuuden kuin jos ilmarakoa ei käytetä. Liian suuri ilmarako, tässä tapauksessa 1,3 mm ilman juuritukea, ei paranna liitoksen ominaisuuksia ja hitsaamisen luotettavuus kärsii. Juurituki estäisi sulan liian läpi valumisen ja saattaisi mahdollistaa nyt saavutettuja liitoslujuuksia paremmat tulokset 1,3 mm ilmaraolla. Verrattaessa perusaineen ja käytetyllä asettelulla saavutettavissa olevia liitoksen mekaanisia ominaisuuksia, nähdään että lujitetuille ongelmallinen lämmön pehmentävä vaikutus on murtolujuuden puolella hallittavissa hitsaustekniikalla. Hitsatuista liitoksista 0,15 kj/mm, 1 mm ilmarako tuotti perusaineen tasoisen murtolujuuden. Paras, saman 0,15 kj/mm, 1 mm liitoksen, myötölujuus jäi selvästi perusaineen vastaavasta, mutta kuitenkin ylitti käytetylle lisäaineelle luvatun tyypillisen 520 Mpa Rp0,2 arvon ollen noin 550 Mpa. Myötölujuudeltaan korkeampi lisäaine saattaisi aikaansaada vielä suuremman liitoksen Rp0,2 lujuuden. Kovuusprofiileista nähdään, että liitoksen pehmein kohta on sularajalla ja heti sen jälkeen alkavalla lämpövyöhykkeellä. Hitsauksessa käytettävä lämmöntuonti vaikuttaa sekä hitsiaineen kovuuteen (lujuuteen) että pehmenneen alueen leveyteen. Pieni, hyvän liitoksen aikaansaava, lämmöntuonti johtaa 3 mm leveään lämpövyöhykkeeseen. Kaksinkertaistamalla lämmöntuonti 0,15 => 0,30 kj/mm kaksinkertaistaa myös pehmeän vyöhykkeen leveyden 3 => 6 mm. Tämän levenemisen seurauksena liitos käyttäytyy eritavalla ja sen murto- ja varsinkin myötölujuus laskevat selvästi. On kuitenkin muistettava, että ilmaraottomalla liitoksella murtolujuus on samalla lämmöntuonnilla hitsattua 1 mm ilmaraollista korkeampi, vaikka myötölujuudessa asia on toisinpäin. 12(12)\n13 Liitteet: pwps nro:82 Kappale nro:ts Menetelmä: MAG Tilaaja: ULLE / OULUN YLIOPISTO Tilaajan kpl nro: UH1-1 Perusaineen Perusaine: sulatusnumero: pi H2 C700 Hitsin pituus (mm): 500 Lisäaineen Heat nro: Lisäaine: AWESTA LDX 2101 Langan Ø (mm): 1,0 Lot nro: Kaasu: SK 2 Ar+2C Kaasun virtaus (l/min): 18 Jauheen: Lot nro: Kone: kuljetin/kemppi pro Suutin Ø: 1 Hitsari: J. Kettukangas Pvm: Lisätiedot: Ohjelma:kemppi pro Duplex ArHEO2 Ilmarako 0,0mm Hitsataan leikattuun pintaan..argon juurikaasuna 18l/min Hitsataan 0,45kJmm lähtien0,05kjmm pudotuksella kunnes ei enää juuri sula. Hitsaus yhdeltäpuolen ilman juuritukea Palko nro Virta (A) ka Kaarijännite (V) ka Langansyöttönopeus (m/min) Kuljetusnopeus (mm/min) ka Alku/loppu lämpötila ( C) Suutinetäisyys (mm) Lämmöntuonti Q (kj/mm) ka Kallistuskulma ( ) Vajaata (mm) ,1 7, , :39 Alussa ja lopussa lieviä langansyöttöhäiriöitä. Pinta ok. Juuri aaltoilee, mutta on muuten sulanut koko matkalta. Pinnan puolella runsaasti pientä roisketta ,2 7, , :16 Valokaari pätki muutamassa kohti. Pientä roisketta. Juuri ei tullut läpi parilla pätkällä häiriöiden kohdalla. Levyt olivat etenkin alkupuoliskolla eri tasossa ,2 7, , :10 Pinta ok, aika paljon roiskeita. Juuri suli koko matkalta ,1 7, , :08 läpi. Hitsi onnistui hyvin ja juurikin suli vielä koko matkalta, tosin alussa oli häiriöitä ja juuri ei tullut niiltä osin ,1 7, , :00 Lanka paloi hyvin tasaisesti, mutta levyt menivät pahasti eri tasoon ensimmäisen puoliskon matkalla, ,1 7, , :20 ProWeldData unohtui kytkeä päälle, mutta hitsausarvot tallentui Weld Scannerille. Pinta ok,paloi hyvin. Näin pienellä lämmöntuonnilla ilman ilmarakoa juuri ei enää tule läpi. 1(3)\n14 pw P S nro: 83 K ap pale nro:t S M enetelm ä: pm AG Tilaaja: U LLE / O U LUN YLIO PISTO Tilaajan kpl nro : U H1-1-1 Perusaineen Perusaine: sulatusnum ero: pi H2 C700 H itsin pituus (m m ): 500 Lisäaineen Heat nro: Lisäaine: AW ESTA LDX 2101 Langan Ø (m m ): 1,0 Lot nro: Kaasu: SK 2 Ar+2Co2 Kaasun virtaus (l/m in): Jauheen : Lot nro: Kone: kuljetin/kem ppi pro Suutin Ø : 1 Hitsari: J. Kettukangas Pvm : Lisätiedot: O hjelm a:kem ppi pro D uplex A rh EO 2 Hitsataan leikattuun pintaan juurikaasulla.(argon) Kpl:t ,0m m ilm arako. Kpl:t ,3-1,4m m ilm arako. Hitsaus yhdeltäpuolen ilm an juuritukea Palko nro V irta (A ) ka K aarijännite (V ) ka Langansyöttönopeus (m /m in) Kuljetusnopeus (m m /m in) ka A lku/loppu läm pötila ( C ) Suutinetäisyys (m m ) Läm m öntuonti Q (kj/m m ) ka K allistuskulm a ( ) Vajaata (m m ) esikoe , , : Levyjen leikkuupinta oli aika loiva ja hitsi vajosi ja suli läpi m uutam assa kohtaa. Ilm arako oli 1,2-1,3m m Ilm arako 1,0m m , , : Lanka paloi tosi tasaisesti ja pinta onnistui hyvin. Ei roiskeita. Juuri tuli sopivasti läpi koko m atkalta. Ilm arako 1,0m m , , : Lanka paloi edelleen hyvin ja roiskeita tuli vähän. Pinta onnistui hyvin ja juurikin suli sopivasti koko m atkalta. Näin pienellä läm m öntuonnilla levyt eivät "vetele" juuri ollenkaan. Ilm arako 1,0m m ,7 7, , : P inta ok, vaikkakin hiem an korkea ja jyrkkä liittym ä. T ällä vauhdilla jo roskii enem m än kuin nopeam m illa. Juuri onnistui hyvin.ilm arako 1,0m m ,1 7, , : P inta ok. Juuri tuli ehkä hiem an liikaa läpi. Ilm arako 1,0m m ,3 7, , : P aloi hyvin, pinta ok. N äin pienellä läm m öntuonnilla juuri ei enää sula kunnolla.ilm arako 1,0m m ,6 7, , : Hitsi paloi alkukolm anneksen m atkalta läpi m onta kertaa, m uuten ok, hitsi hiem an hapettui. Roiskeita tuli aika paljon ja juuri tuli turhan paljon läpi , , : ,4m m ilm arako näyttäisi olevan turhan iso. Jouduin nostam aan nopeutta 640>740 jottei hitsi palaisi läpi. Alku neljännestä lukuun ottam atta hitsi on ok, niin pinnan kuin juurenkin puolelta , , : Näin pienellä läm m öntuonnilla ja näin suurella ilm araolla hitsi ei enää sulata railoa täyteen. 2(3)\n15 Liitokset: Rp0,2 Rp1,0 Rm A A50 Ag Q A ,0 10,9 6,2 0, B ,3 10,7 4,9 0,386 C ,0 12,0 5,6 0,386 Kesk 447 0, ,4 11,2 5,6 0,386 A ,2 15,6 9,0 0, B ,5 14,0 8,2 0,359 C ,5 15,9 9,1 0,359 Kesk 487 0, ,4 15,2 8,8 0,359 A ,2 13,1 7,4 0, B ,6 12,8 8,3 0,307 C ,4 17,6 10 0,307 Kesk 489 0, ,1 14,5 8,6 0,307 A ,5 8,3 3,2 0, B ,4 16,8 8,6 0,257 C ,8 16,9 11,7 0,257 Kesk 493 0, ,9 14,0 7,8 0,257 A ,8 14,1 8,1 0, B ,5 12,8 7,8 0,304 C ,8 15,5 8,8 0,304 Kesk 488 0, ,0 14,1 8,2 0,304 A ,1 13,2 7,7 0, B ,2 13,8 8,1 0,256 C ,4 11,8 7,6 0,256 Kesk 501 0, ,6 12,9 7,8 0,256 A ,9 16,8 11,1 0, B ,6 15,9 10,8 0,208 C ,9 17,7 10,4 0,208 Kesk ,8 16,8 10,8 0,208 A ,6 21,7 12,7 0, B ,1 21,5 13,2 0,153 C ,0 21,6 12,7 0,153 Kesk ,9 21,6 12,9 0,153 A ,0 4,0 1,7 0, B ,3 6,3 2,4 0,13 C ,4 4,1 2,9 0,13 Kesk ,2 4,8 2,3 0,13 A ,6 17,1 9,1 0, B ,0 15,9 9,6 0,207 C ,8 14,6 7,8 0,207 Kesk ,1 15,9 8,8 0,207 A ,7 14,0 7,8 0, B ,1 14,1 8,2 0,15 C ,7 16,6 8,6 0,15 Kesk ,8 14,9 8,2 0,15 3(3)


Vakuudellinen kuukausilyhenteinen yrityslaina - UB Rahoitus Oy\nVakuudellinen kuukausilyhenteinen yrityslaina\nUB Rahoituksen vakuudellinen kuukausilyhenteinen yrityslaina on erinomainen vaihtoehto perinteiselle pankkilainalle. Perinteiseen pankkien myöntämään yrityslainaan nähden korko on kilpailukykyinen ja vaatimukset reaalivakuuksien osalta pankkilainaa joustavammat.\nKiinteisiin kuukausilyhennyksiin perustuva maksusuunnitelma. Lainanlyhennys ja korko jäljellä olevalle lainapääomalle samassa lyhennyserässä.\nReaalivakuudellinen kuukausilyhenteinen yrityslaina on erinomainen vaihtoehto pankkilainalle. Perinteiseen pankkien myöntämään yrityslainaan nähden korko on kilpailukykyinen ja vaatimukset reaalivakuuksien osalta pankkilainaa joustavammat. Vaadittavien reaalivakuuksien osuus on minimissään vain 20 % lainapääomasta.\nUB Rahoituksen kuukausilyhenteisessä yrityslainassa lyhennys ja korko maksetaan kuukausittain tasaerissä. Korko lasketaan vain jäljellä olevalle lainapääomalle.\nKorko pysyy samana koko lainakauden ajan. Näin yrityksen lainakulut ovat ennakoivissa koko lainakauden ajan, mikä helpottaa yrityksen talouden suunnittelua.\nKorko 50 569,40 €\nKuukausierä 5 217,82 € Kuukausierä sisältää pääoman lyhennyksen, lainan koron jäljellä olevalle lainapääomalle ja hallinnointipalkkion.\nTodellinen vuosikorko 11,80 % Todellisessa vuosikorossa otetaan huomioon kaikki lainaan liittyvät kustannukset.\nLainan kokonaiskustannukset 313 069,20 € Kokonaiskustannukset sisältävät alkuperäisen lainapääoman, lainan korkokustannukset, avausmaksun ja lainan hallinnointipalkkion.


Kasitien remontointi puolitti henkilövahinkoihin johtaneet liikenneonnettomuudet – "Mitään muita selittäviä tekijöitä ei löydy" - Paikalliset - Turun Sanomat\nKasitien muutostyöt ovat tältä erää loppusuoralla ja viimeistelyä vaille valmiit. Viimeisin osahanke, Kurjenmäen ohituskaistat Nousiaisissa avataan liikenteelle marraskuun aikana.\n17.11.2019 6:30 4 kommenttia\nValtatie 8:n parannustyöt ovat lisänneet Turun ja Porin välisen tieosuuden liikenneturvallisuutta merkittävästi. Varsinais-Suomen Ely-keskuksen seurannan mukaan henkilövahinkoon johtaneiden onnettomuu...\nSankopantsa 17.11.2019 8:29\nEn ole ajanut siellä tietyön valmistuttua, mutta kommentoin kahdella muulla esimerkillä. Moottoritie Helsinkiin vähensi onnettomuuksia, kun jäljelle jäi vain liukkauden yllättämät ja huonosta liikenteenseurannasta johtuneet peräänajot.\nRantaradalle tehtiin lähes koko matkalle eritasoristeykset, jonka jälkeen onnettomuudet laskivat liki nollaan. Ennen muutosta junan kanssa törmäili useampia tuttuja, joista kahden auton matkustajat junan kylkeen ajaneina selvisivät.\nRainer Kryssi 17.11.2019 10:38\nTku-Hki välillä onnettomuudet keskittyvät 2-tien (Nummela) liittymän jälkeiselle osuudelle. Tosin perässäpainostaminen alkaa jo Lohjan jälkeen. Vaikka ajat 109 km/h (GPS nopeutta talvella) niin valoja vilkutellaan perässä metrin päässä takapuskurista. Liian monet myös ajavat alle autonmitan päässä edelläajavasta (ettei kukaan pääse väliin) ja katse kännyssä, naamakirjaa kun on pakko seurata kokoajan. Kun sitten joku mokaa, niin samassa kasassa on useampi auto. Toinen puoli ovat ne viherhattutädit, jotka tukkivat ohituskaistan ajamalla alle 80 km/h kun heillä on mielestään siihen oikeus (kesään 2020 juridisesti onkin).\nKommentattori 17.11.2019 8:41\nToki hienoa että asiasta on varmaa tutkimustietoa, mutta tämän olisi älykäs ihminen osannut kertoa jo etukäteen. Hyvät tiet, liittymät ja tiemerkinnät parantavat liikenneturvallisuutta. Lisäksi keskinopeuden nousun myötä ne parantavat kansantaloutta, kun tavara sekä tekijät kulkevat nopeammin ja näin resursseja jää enemmän tuottamiseen sekä kuluttamiseen.\nSakotukseen tarkoitettujen valvontakameroiden yhteyttä turvallisuuden paranemiseen taas ei ole osoitettu, koska siitä tehdyissä vertailuissa on jätetty huomioimatta autojen turvallisuuden kehittymisen vaikutukset vammoihin ja kuolemiin. Autojen turvallisuus on kuitenkin vuosi toisensa perään parantunut tasaisesti ja niiden ansiosta kuolemat ovat vähentyneet vaikka ihmiset joutuvat nykyään siirtämään keskittymistä yhä enemmän liikenteen ennakoinnista mittarin tuijottamiseen.\nHusseli 17.11.2019 19:21\nPanostukset omaan alueeseen ovat viisaita\nTunnin junan sijasta maakunnan ja sen kuntien pitäisikin kohdistaa voimat alueen sisäisen liikkumisen parantamiseen. Meillä on vahvaa teollista kasvua Varsinais-Suomen - eteläisen Satakunnan alueella. Sen kehittymistä tukisi tiestön ja työvoiman liikkumisen edistäminen alueen sisällä. Turha tukea Helsingin talouskasvua ja yritysten keskittymistä, se jääköön pääkaupungin politikoille.


Vetovihje: Poissaolot hämmentävät Tappara–Kärpät-pelin voimasuhteita\nPoissaolot hämmentävät Liigan kärkikamppailun voimasuhteita – Tappara syyttä suotta suosikki\nIllan mielenkiintoisin kamppailu löytyy Liigasta. Kärkipelissä pidän Kärppiä vieraissakin suosikkina Tapparaa vastaan.\nJuhliiko Kärpät Liigan kärkikamppailussa? Jaakko Stenroos/AOP\nperjantai 7.2.2020 klo 15:54\nLiigan kiistaton kärkikamppailu pelataan tänään Tampereella Hakametsässä, kun sarjaykkönen Kärpät hakee kauden ensimmäistä voittoaan kakkosena olevasta Tapparasta.\nVaikka Tappara onkin voittanut kauden kaikki kolme aiempaa keskinäistä kohtaamista, pidän Kärppiä tänään niukkana suosikkina voittamaan pelin. Aivan viime pelien otteiden perusteella pidän Kärppien virettä tällä hetkellä Tapparan vastaavaa parempana.\nVaikka yksittäiset tulokset ovatkin vain yksittäisiä tuloksia, kertovat Kärppien muutaman viime murskavoitot joukkueen olevan taas pienen suvantovaiheen jälkeen matkalla kohti parempaa.\nTapparalla on ollut nihkeämpää, ja joukkue onkin voittanut viidestä viime pelistään varsinaisella peliajalla vain yhden (kotonaan heikossa hapessa olevan JYP:n 1–0).\nTänään kokoonpanotekijöillä on normaalia suurempi vaikutus joukkueiden voimasuhteisiin, sillä eri maajoukkuekomennukset rokottavat aika lailla molempia joukkueita.\nTapparalta puuttuu erinäisistä syistä avainpelaajista Veli-Matti Vittasmäki, Jere Karjalainen, Valtteri Kemiläinen ja Patrik Virta. Takaisin askiin tamperelaiset saavat sen sijaan sekä Sami Moilasen että erittäin tärkeän Kristian Kuuselan.\nKärpiltä poissa ovat Julius Junttila, Jakub Krejcik, Michal Kristof ja Topi Niemelä. Vaikka Kuuselan paluusta kuuluukin laskea Tapparalle plussaa, en saa näistä kokoonpanoista sille niin paljon etua, että se voittaisi Kärppien vire-edun. Lopullisen voiton osalta Kärpät on itselläni 51-prosenttinen suosikki.\nVedonlyönnillisesti kahden hyvän maalivahdin otteluun vähämaalisuus maistuu lähtökohtaisesti aina. Ylikertoimiksi ei undereista tällä kertaa ole, mutta jännitysvetoon paras tapaus on kohteen 6803 alle 5,5 maalia kertoimella 1,43.\nPerjantain paras pitkävetohaku on yli 5,5 maalia Mestiksen Hermes–SaPKo-otteluun. Molemmilla joukkueilla on tänään sen verran vahvistuksia hyökkäyspäissä, että ottelun maaliodottamaan kuuluu laittaa hitunen lisää.\nHermestä vahvista Kärppien Tino Metsävainio ja SaPKoa Lukon Mikko ja Ville Petman. Kovia ukkoja kaikki Mestis-tasolle.\nVaikka sen paremmin Hermes kuin SaPKokaan eivät kuulu aivan Mestiksen runsasmaalisimpien joukkueiden kastiin, on niidenkin otteluissa 5,5 maalin raja ylittynyt varsin usein.\nHermeksen kaikista otteluista 63 prosenttia ja kotiotteluista 67 prosenttia on päätynyt yli 5,5 maalin tuloksiin ja SaPKolla vastaavat lukemat ovat kaikki pelit 67 prosenttia ja vieraspelit 80 prosenttia.\nNyt overista kohteessa 4020 tarjottu 1,63-kerroin on rajatapaus; otetaan se mutumaistuvuudella aina kupongille asti.\nPäivän pelit: 4020 Hermes–SaPKo, yli 5,5 maalia (kerroin 1,63).\nNäkökulma: SM-liigan onneksi on olemassa Leijonat – muuten maine olisi mennyttä