Selvittämätön murhamysteeri – Yksi Viron valtion perustajista kuoli Suomessa, mutta kukaan ei tiedä, miten ja miksi | Yle Uutiset | yle.fi\nSelvittämätön murhamysteeri – Yksi Viron valtion perustajista kuoli Suomessa, mutta kukaan ei tiedä, miten ja miksi\nViron varapääministerin Jüri Vilmsin kuolema on yksi Suomen ja Viron yhteisen historian dramaattisista käänteistä. Maiden diplomaattisuhteet täyttävät tänään 100 vuotta.\nJüri Vilms oli kuollessaan vasta 29-vuotias, mutta hänellä oli takanaan intensiivinen ura Viron itsenäistymisvaiheen politiikassa. Kuva: Eesti Rahvusarhiiv\nTALLINNA Mitä tapahtui Jüri Vilmsille, Viron varapääministerille, joka katosi jäljettömiin Suomessa vuonna 1918?\nVirallisen tarinan mukaan Vilms kuoli saksalaisteloittajan luotiin Helsingin Töölössä ja hänet haudattiin punakaartilaisten joukkohautaan Pohjois-Haagaan.\nTöölönlahdella, Kansallisoopperan vieressä sijaitsevan punatiilisen rakennuksen seinässä on yhä Vilmsin reliefi sekä muistolaatta, jossa lukee: "Täällä Töölön sokeritehtaan pihalla kaatui Viron tasavallan varapääministeri Jüri Vilms."\nVilmsin ruumista ei kuitenkaan ole koskaan löydetty.\nAsiaan perehtyneet tutkijat uskovat, että tarina saksalaisteloittajista on huijarien keksintöä.\nSuomi tunnusti Viron ensimmäisenä "de jure"\nEnsimmäinen Viron-lähettiläs Suomessa oli Oskar Kallas. Kuva: Eesti Rahvusarhiiv\nTänään maanantaina vietetään Suomen ja Viron diplomaattisuhteiden 100-vuotisjuhlaa.\nSuhteiden lasketaan alkaneen siitä, kun Suomen ulkoministeri Rudolf Holsti allekirjoitti tunnustuksen ja antoi sen ensimmäiselle Viron-lähettiläälle Oskar Kallakselle.\nSuomi oli ensimmäinen valtio, joka tunnusti Viron de jure. Se merkitsee toisen valtion oikeudellista ja peruuttamatonta tunnustamista.\nKoronan aiheuttamien rajoitusten vuoksi juhlaa vietetään tänään pienimuotoisesti kahteen maahan hajautettuna.\nYksi virallisen version haastajista on Viron historiaa kymmeniä vuosia tutkinut emeritusprofessori Seppo Zetterberg. Hän alkoi perehtyä Vilmsin kohtaloon 1980-luvun lopulla, kun Viro avasi kansalliset arkistonsa tutkijoiden käyttöön.\nZetterberg huomasi heti, että Vilmsin kuolemaan liittyvä aineisto oli täynnä omituisuuksia. Huomio kiinnittyi muun muassa Vilmsin teloitusta esittävään valokuvaan, jota oli manipuloitu kömpelösti.\n– Aseen edessä seisovalle miehelle on selvästi siirretty jostakin toisesta valokuvasta Jüri Vilmsin pää, Zetterberg kertoo Ylelle.\nTutkittuaan kuvaa tarkemmin Zetterberg huomasi, etteivät siinä esiintyvät teloittajat ole edes saksalaisia, kuten kuvan tiedoissa väitettiin; heillä on suomalaiset kypärät ja asepuvut.\nZetterbergin kiinnostus Vilmsin tapausta kohtaan kasvoi. Miksi joku halusi levittää varapääministerin kuolemasta väärää tietoa?\nKuva Jüri Vilmsin teloituksesta on Seppo Zetterbergin mukaan retusoitu. Kuva Zetterbergin kirjasta Jüri Vilmsin kuolema (Otava, 1997). Kuva: Silja Massa\nVilms lähetettiin Suomeen hakemaan apua Virolle\nViro julistautui itsenäiseksi 24. helmikuuta 1918, mutta jo seuraavana päivänä, 25. helmikuuta, saksalaiset miehittivät Tallinnan ja pysäyttivät maan itsenäistymispyrkimykset. Maaliskuun alkuun mennessä saksalaiset olivat saaneet koko Viron haltuunsa.\nViron väliaikainen hallitus päätti lähettää joukon poliitikkoja länteen levittämään sanaa maan itsenäistymisestä ja etsimään tukea Viron pelastamiseksi.\nMaaliskuun 24. päivänä matkalle kohti Suomea lähtivät varapääministeri ja oikeusministeri Jüri Vilms, valtiovarainministeri Juhan Kukk sekä heidän matkakumppaninsa, virkamiehet Arnold Jürgens ja Johannes Peistik.\nMiesten oli määrä ylittää Suomenlahti jään yli ja pyrkiä maihin Kotkan, Loviisan tai Haminan suunnalla. Suomesta seurueen oli tarkoitus jatkaa matkaa kohti Ruotsia.\nMatkalla miehet kuitenkin katosivat. Virallisen tarinan mukaan seurue joutui saksalaisten vangeiksi Suomenlahdella sijaitsevassa Suursaaressa ja heidät kuljetettiin laivalla Helsinkiin teloitettaviksi.\nTämä totuus on kuitenkin vain pienen porukan keksintöä, sanoo Zetterberg.\nJüri Vilms (eturivissä, kolmas oikealta) kuului Viron kansankongressin johtoon. Vilmsin vieressä vasemmalla on valtionpäämies Konstantin Päts. Kuva on vuodelta 1917. Kuva: Eesti Rahvusarhiiv\nHuijaritutkijat rahastivat Viron valtiota\nTärkeän valtiomiehen katoaminen oli Virolle shokki, ja tapaus kylmensi Suomen ja Viron suhteita merkittävästi.\nSuomessa riehunut sisällissota vaikeutti tapauksen tutkimista. Tutkimukset aloitettiin kunnolla vasta vuonna 1920, jolloin kolme virolaismiestä tarjoutui ottamaan Vilmsin tapauksen tutkittavakseen.\nNäiden miesten taustat ja motiivit ovat Zetterbergin mukaan epäilyttäviä.\n– He alkoivat nyhtää Viron valtiolta rahaa niin sanotun tutkimuksensa tekemiseen. Viro maksoikin heille avokätisesti, sillä varapääministerin kuoleman selvittämiselle oli kova tarve, Zetterberg kertoo.\nTutkimustuloksia syntyi nopeasti – Zetterbergin mielestä liiankin nopeasti.\nVirallinen totuus Helsingin sokeritehtaalla tapahtuneesta teloituksesta nieltiin Virossa helposti, sillä mikä tahansa ratkaisu tuntui paremmalta vaihtoehdolta kuin epätietoisuus kadonneen ministerin kohtalosta.\nSe, että esitetty ratkaisu oli Saksa-vastainen, oli Zetterbergin mukaan omiaan sumentamaan virolaisten arvostelukykyä.\n– Virolaiset ja saksalaiset olivat vihollisia, joten Saksa-vastaisen totuuden löytymiselle oli suorastaan kansallinen tarve. Jüri Vilms sai tarinassa marttyyrin roolin, Zetterberg sanoo.\nLue lisää: Virolainen kirjallisuudentutkija: Saksalaisviha oli keskeistä virolaisten identiteetissä\nNeljä ruumista nostettiin Pohjois-Haagan joukkohaudasta joulukuussa 1920 ja kuljetettiin Viroon, jossa Vilmsille ja kumppaneille järjestettiin suuri hautajaisseremonia. On mahdollista, etteivät ruumiit kuitenkaan kuuluneet kadonneille virolaispoliitikoille.\nVilmsille järjestettiin Virossa suuret hautajaiset vuonna 1920. Kuva: Eesti Rahvusarhiiv\nSuomen ja Viron suhteet ovat olleet myrskyisät\nVilmsin kuolema on vain yksi esimerkki Suomen ja Viron suhteiden dramaattisista vaiheista.\n– Tykkäämme ajatella, että Suomi ja Viro ovat olleet aina rakkaita veljeskansoja, mutta historian varrella mailla on ollut myös paljon erimielisyyksiä, Zetterberg sanoo.\nErimielisyyksiä aiheutti muun muassa kieltolaki, joka oli Suomessa voimassa vuosina 1919–1932. Virossa kieltolakia ei ollut, ja viinaa hinattiin suurissa merisäiliöissä Virosta Suomen puolelle. Salakuljetus ei tietenkään miellyttänyt Suomea.\nZetterberg muistuttaa, että Viro ja Suomi olivat myös monissa asioissa toistensa kilpakumppanit. 1920- ja 1930-luvuilla kaksi pientä valtiota kilpaili esimerkiksi maataloustuotteiden länsikaupasta.\nVakavin diplomaattinen kriisi maiden välille puhkesi vuonna 1935, kun Viroa diktaattorimaisesti hallinneen Konstantin Pätsin poliittinen vastustaja Artur Sirk pakeni vankilasta Suomeen ja sai Suomesta oleskeluluvan.\nTilanne kärjistyi epäonnistuneeseen vallankaappausyritykseen, jonka suunnitteluun Sirk sai apua myös suomalaisilta. Tämän seurauksena presidentti Konstantin Päts uhkasi katkaista maiden diplomaattiset suhteet kokonaan.\nSuomelle lähetetyssä nootissa valitettiin "veljeskansan maaperällä nähdyistä vihanilmauksista Viron Valtionpäämiestä ja Hallitusta vastaan".\n"Olemme samaa perhettä"\nMyrskyistä huolimatta Suomen ja Viron suhteet ovat olleet aina läheiset.\n– Olemme samaa perhettä, kuin saman puun kaksi eri oksaa, Zetterberg sanoo.\nVaikka Suomen ja Viron diplomaattisten suhteiden lasketaan alkaneen sata vuotta sitten, esimerkiksi kauppa- ja kulttuurisuhteet ulottuvat paljon pidemmälle historiaan.\nZetterberg on tutkinut paljon muun muassa 1800-lukua, jolloin Viron kansallisen heräämisen johtohahmot kuten Johann Voldemar Jannsen ja Lydia Koidula kiertelivät ahkerasti Suomessa ja Elias Lönnrot puolestaan teki pitkiä tutkimusmatkoja Virossa.\nSuomi nähdään usein Viron isoveljenä, mutta vaikutteet ovat kulkeneet toiseenkin suuntaan. Vielä 1930-luvulla suomalainen kulttuuriväki kävi etsimässä Virosta Eurooppaa. Suomalaisrunoilija Eino Leino, oman aikansa estofiili, kertoi aistivansa Virossa sen, millaiset tuulet Euroopassa puhaltavat.\nNeuvostoaikana Viro sulkeutui, ja tietoa lännestä tihkui maahan lähinnä Suomen television kautta.\nSuomen ja Viron välinen laivaliikenne loppui vuonna 1939, mutta käynnistyi uudelleen heinäkuussa 1965. Vanemuine-laivan kyydissä olleiden suomalaisten mukana Viroon tuli suomalaisia lehtiä, kirjoja ja länsimaisia ajatuksia. Kuva: Eesti Rahvusarhiiv\nViron uudelleenitsenäistymispyrkimyksissä Suomella oli auttajan rooli. Viimeisten kolmenkymmenen vuoden aikana Viro on kasvanut autettavasta Suomen tasavertaiseksi kumppaniksi.\nMaiden välinen yhteistyö on nyt tiiviimpää kuin koskaan, ja sen uskotaan lisääntyvän tulevaisuudessa entisestään. Tulevaisuuden visioissa toistuvat suunnitelmat Helsingin ja Tallinnan muodostamasta kaksoispääkaupungista, jonka merenalainen tunneli yhdistää.\nTämänkaltaiset ideat eivät ole uusia. Valtionpäämies Konstantin Päts kehitteli jo Viron vapaussodan aikana vuosina 1918–1920 unionia tai kaksoisvaltiota Suomen kanssa. Pätsin haaveissa mailla olisi omat hallitukset ja lainsäädäntölaitokset, mutta myös useita yhteisiä laitoksia ja elimiä.\nVirossa Pätsin ideat saivat laajaa kannatusta, mutta Suomi ei niistä innostunut.\nVoisiko kaksoisvaltiosta tulla vielä joskus todellisuutta? Seppo Zetterberg ei usko tähän.\n– Suomenlahden ylittävä kaksoisvaltio olisi naapurillemme Venäjälle kauhistus. Sen sijaan Helsingin ja Tallinnan muodostama kaksoiskaupunki, Talsinki, on enemmän tai vähemmän todellisuutta jo nyt, hän sanoo.\nLue lisää: Helsingin ja Tallinnan välinen kaksoiskaupunki on arkea yhä useammalle\nEnnen puhuttiin Suomen ja Viron yhdistävästä heimosillasta. Nämä puheet ovat Zetterbergin mukaan nyt vaihtuneet puheisiin tunnelista.\n– Kyllä minä uskon, että ennemmin tai myöhemmin tunneli yhdistää maat toisiinsa.\nSuomen ja Viron presidentit vierailevat säännöllisesti toistensa luona. Viron kielen taidostaan tunnettu presidentti Tarja Halonen osallistui Tallinnan laulujuhlille vuonna 2004. Kuva: Eesti Rahvusarhiiv\nMutta miten Jüri Vilmsin kävi?\nJos tarina Helsingin sokeritehtaalla tapahtuneesta teloituksesta on tosiaan valhetta, miten varapääministeri Jüri Vilms sitten kuoli?\nSeppo Zetterberg tai kukaan muukaan ei ole onnistunut selvittämään mysteeriä. Erilaisia teorioita tapahtumien kulusta on paljon.\nKuolemasta on epäilty niin Suomen punaisia kuin valkoisiakin. Yksi vaihtoehto voisi Zetterbergin mukaan olla sekin, että huijaritutkijat tappoivat Vilmsin itse päästäkseen rahastamaan Viron valtiota "tutkimuksillaan".\nJotkut ovat myös veikanneet, että virolaispoliitikot putosivat jäihin ja hukkuivat Suomenlahdella jo ennen kuin pääsivät maihin.\nMysteeri on Zetterbergin mielestä esimerkki siitä, että diplomaattisuhteet voivat parhaimmillaan olla kaikkea muuta kuin tylsiä.\n– Tämä tapaus on jännittävämpi kuin moni dekkari!\nSeppo Zetterberg: Jüri Vilmsin kuolema (Otava, 1997)\nSeppo Zetterberg: Kaksoisvaltion haaveilija. Konstantin Päts ja Suomi (Docendo, 2020)\nUlkoministeriö: Suomen ja Viron diplomaattiset suhteet 100 -aikajana (siirryt toiseen palveluun)\nVirolainen historioitsija: "Viro oli taloudellisesti Suomea vahvempi"\nViroUlkomaatSuomiBaltian maatBaltiaJüri VilmsPohjoismaatVirolaiset poliitikotHelsinkiViron politiikkaSuomenlahtipääministeritKonstantin Päts


Pysäytetään vieraspeto supikoiran leviäminen Lapissa – Suomen riistakeskus\nPysäytetään vieraspeto supikoiran…Pysäytetään vieraspeto supikoiran leviäminen Lapissa\nPysäytetään vieraspeto supikoiran leviäminen Lapissa\nMetsästyskauden alkaessa Suomen riistakeskus muistuttaa vieraspeto supikoiran pyynnin tärkeydestä erityisesti Pohjois-Suomessa. Supikoira on Suomen luontoon kuulumaton vieraslaji ja haitallinen alkuperäisluonnon monimuotoisuudelle. Tutkimusten perusteella supikoira saalistaa maassa pesiviä lintuja – erityisesti pesiä.\nSyksyllä ja talvella supikoiran metsästys on tehokasta koirilla muun pyynnin yhteydessä, loukkupyynnillä ja haaskoilta väijymällä. Kun maastossa on metsästyskauden alussa paljon metsästäjiä, saadaan pienpetojen määriä yleisesti vähennettyä. Syksyn ja talven onnistunut pyynti luo perustan menestyksekkäälle lopputalven ja alkukevään tehopoistolle.\nKäynnissä olevan Pohjoismaisen supikoirahankkeen tavoitteena on pysäyttää vieraspedon leviäminen Norjaan ja Ruotsiin. Päätoimenpiteenä on tehopyynti Pohjois-Suomessa sekä Merenkurkussa. Hanke tukee paikallisia metsästäjiä koulutuksen ja neuvonnan keinoin sekä tarjoaa kalustoa pyyntiin. Supikoirahanketta toteuttaa toiminimi Juha Mäkimartti. Häneen kannattaa olla yhteydessä, jos metsästysseuraanne kiinnostaa supikoiran pyyntikoulutus tai Kanu-loukkujen teko alueelle. Myös supikoirahavainnoista voi ilmoittaa Mäkimartille.\nSuomen riistakeskus kerää havainto- ja saalistietoja Lapin supikoirista. Lapissa ja Pohjois-Pohjanmaan pohjoisosissa on 10–15 pannoitettua Judas-supikoiraa tilanteen seurantaan ja yksilöiden poistamiseen laajoista erämaista. Hyvä tilannekuva supikoiran esiintymisestä on tärkeää, jotta tehopyynti voidaan kohdentaa oikein. Pantasupikoiran pyydystämisestä saa 50 euron lahjakortin Retkitukkuun.\nSupikoiran tehopyyntiin kannattaa osallistua myös tulevana metsäkanalintukautena. Lappiin suuntaavia metsästäjiä kehotetaan poistamaan havaitut supikoirat luonnosta ja ilmoittamaan saaliista. Supikoiran pyynnin lisäksi nyt kannattaa panostaa myös ketunpyyntiin, mikä tukee esimerkiksi kanalintu- ja metsähanhikannan elpymistä.\nEerojuhani Laine, riistasuunnittelija, Suomen riistakeskus Lappi\nJuha Mäkimartti, p. 050-3011 676


Kari ja Nooa Kakkosen Lauttasaaren kalliot vaihtuvat väliaikaisesti Lapin maisemiin. Kakkosen perhe aikoo viettää vuoden pituisen sapattivapaansa Lapissa.\nHyvinvoiva isä on motivoitunut, energinen ja tuottava työntekijä.\nTeksti Aku Karjalainen Kuva Helena Hagberg\nKun Kari Kakkosen Nooa-poika syntyi viisi vuotta sitten, Kakkoselle oli selvää, että hän ei halua missata pojan ensimmäisiä vuosia.\n– Uskon, että varhain rakennettu side kantaa kaikkina tulevina vuosina. Ja sen rakentaminen onnistuu vain viettämällä aikaa yhdessä pojan kanssa.\nIsän aikaa Nooa on myös saanut. Isyysvapaasta kolme viikkoa kului heti syntymän jälkeen kotona perheen totutellessa uuteen arkeen. Loput kuusi viikkoa Kakkonen yhdisti pitämättömiin vapaisiinsa, ja näistä muodostuneet kaksi kuukautta hän vietti Nooan kanssa kahdestaan.\nKaikki normijutut, kuten vaipan vaihtaminen, syöminen, kahdestaan oleminen ja nukkumaan laittaminen olivat jo hallussa, joten Kakkosen laskeutuminen uuteen sujui ongelmitta.\n– Arki oli rentouttavaa. Kävimme puistoissa, retkillä ja kahviloissa sekä luimme kirjoja. Aina ei tarvinnut tehdä mitään erikoista. Makoiltiin vain sohvalla ja möyrittiin eli kiipeiltiin isän jalkoja pitkin, Kakkonen muistelee.\nJa tietenkin oltiin läsnä Nooan elämän käännekohdissa. Esimerkiksi ensiaskeleet ja kävelemään oppiminen osuivat Kakkosen isyysvapaalle. Eikä omia harrastuksiakaan tarvinnut laittaa telakalle lapsen vuoksi.\n– Jos Nooa ei nukahtanut juoksurattaisiin, hän vain huusi, että lisää vauhtia. Sama juttu oli polkupyörän istuimella, Kakkonen naurahtaa.\nKakkonen työskentelee konsultointiyritys Knowitilla konsulttina ja kouluttajana. Lisäksi hän johtaa osaamisen kehittämisen tiimiä. Knowitilla isyysvapaat ovat jo arkea.\n– Kaikki, ketkä keksin, ovat pitäneet isille merkityt vapaat – ja monet enemmänkin. Työnantaja kannustaa etsimään tiimin ja esimiesten kanssa keinoja, joilla perheelle saisi enemmän aikaa.\nKaikki, ketkä keksin, ovat pitäneet isille merkityt vapaat.\n– Aluksi se oli melko shokeeraavaa. Ehkä totuttelen edelleen siihen, miten yhdistetään hyvin työ ja perhe-elämä, kuvailee ohjelmistoinsinööri Gábor Juhász isyyden ensi metrejä.\nMutta ei Juhász shokissa olevalta näytä, vaan onnelliselta lähes puolitoistavuotiaan Fanni-tyttären isältä. Vala GROUPilla työskentelevä Juhász on iloinen siitä, että hänellä oli mahdollisuus tutustua tyttäreensä ja tottua uuteen elämäntilanteeseen kunnolla heti Fannin syntymän jälkeen.\nHän oli poissa töistä lähes neljän kuukauden ajan – aluksi isyysvapaalla ja sen jälkeen palkattomalla vapaalla.\n– Näin pitkä vapaa oli uskomattoman mahtava juttu. Oli hienoa, että sain viettää enemmän aikaa kotona perheen kanssa, ja nähdä Fannin kasvavan ja oppivan uusia asioita. Myös itselle uusia opeteltavia ja järjesteltäviä asioita oli paljon, kuten miten ollaan lapsen kanssa ja miten aikaa jää myös omille harrastuksille.\n– Kun palasin töihin, uuden tilanteen kanssa eläminen ei ollut enää lainkaan hankalaa.\nBreikki toimi myös hyvänä siirtymänä uusiin tehtäviin.\n– Halusin vaihtaa asiakasprojektia ja ladata akkuja pitkän työrupeaman jälkeen. Harrastin myös liikuntaa ja kehitin osaamistani, Juhász kertoo.\nTöihin Juhász palasi entistä ehompana työntekijänä. Vanhemmuus on tuonut työpäivään lisää tehokkuutta.\n– Kaverimme ovat kysyneet, että onko meillä nyt enää vapaa-aikaa. Sitä ei ole yhtään vähemmän kuin aiemmin, sillä osaan aikatauluttaa paremmin päivän ohjelmaa.\nTyö joustaa arkeen sopivaksi\nEnnen isyysvapaalle jäämistä Kakkonen pohti, seuraavatko työt mukana vapaalle.\n– Paria lyhyttä asian tarkistamista lukuun ottamatta näin ei käynyt.\nJuhászia puolestaan askarrutti, vanhentuuko osaaminen.\n– Näin ei tapahtunut, vaan uusi asiakkaani oli tyytyväinen työpanokseeni.\nTutkimukset osoittavat, että paluu arkeen saattaa olla hankalaa. Viime vuonna valmistuneen Aula Researchin selvityksen mukaan yksi neljästä parhaassa työiässä olevasta miehestä kokee hankaluuksia työn ja muun elämän yhteensovittamisessa.\nKakkonen kiittelee sitä, että hän on itse pystynyt järjestelemään töitään paremmin perheellisen arkeen sopivaksi. Esimerkiksi palaverit järjestetään ydintyöaikaan, ja työmatkoja sumplitaan kollegojen kanssa sen mukaan, kenelle ne parhaiten sopivat. Yllättävissä sairastapauksissa kalenterin putsaaminen ei aina onnistu, mutta monesti kyllä.\n– Tämä on ennen kaikkea johtamis- ja resurssointikysymys. Perhevapaat tai sairaan lapsen hoitaminen ovat vain yksi asia muiden järjesteltävien asioiden – kuten sairauslomien, lomien ja harrastusten – joukossa.\n– Knowitilla esimiehet keskustelevat asiantuntijoiden kanssa säännöllisesti, millaisia asiakashaasteita on tulossa, onko suunnitelmia perhevapaista ja pitäisikö nämä jo varamiehittää hyvissä ajoin.\nMyös Juhász korostaa kulttuurin merkitystä: se näkyy niin työpaikan käytännöissä kuin asenteissakin. Hän ottaa esimerkiksi sijaisjärjestelyt.\n– On ollut tärkeää, että yrityksessä on sellaista osaamista, että omalle työlleni pystytään järjestämään sijainen. Se on helpottanut perhevapaalle jäämistä.\nKulttuuri näkyy myös esimiehen asenteessa.\n– Esimiehelläni on kaksi lasta, joten hän ymmärtää hyvin, mitä on tapahtumassa ja mitä tämä elämäntilanne vaatii. Olemmekin puhuneet joskus perheeseen liittyvistä asioista.\nKun palasin töihin, uuden tilanteen kanssa eläminen ei ollut enää lainkaan hankalaa.\nViimeisen puolen vuoden aikana Kakkosen sumplimistaitoja on tarvittu erityisesti. Hän oli haaveillut jo vuosia pidemmästä sapattivapaasta perheen kanssa. Elokuun alussa Kakkonen suuntasikin perheensä kanssa Kittilään, jossa he aikovat viettää suurimman osan vuoden vapaasta.\n– Uran ollessa puolessa välissä halusimme hengähtää vaimon kanssa ja viettää enemmän aikaa perheen kanssa. Nyt siihen oli hyvä mahdollisuus, sillä Nooa menee ensi vuonna esikouluun, Kakkonen kertoo.\n– Kaikista vuodenajoista nauttimista, ulkoilua, melomista, vaeltamista ja hiihtämistä pojan ehdoilla, Kakkonen luettelee suunnitelmiaan.\nTöiden delegointi ja uudelleenjärjestely kestivät lähes puoli vuotta.\n– Työnantaja suhtautui ehdotukseen heti tosi hyvin. Kun on ollut talossa pitkään, tällaisia mahdollisuuksia järjestetään mielellään.\nJuhászilla on vielä osa isyysvapaista pitämättä.\n– Pidän viiden viikon loman tammikuussa.\nSuomalaisen systeemin fani\nUnkarilaistaustaisesta Juhászista on tullut suomalaisen perhevapaamallin ja työnantajien perheystävällisyyden fani.\n– Monien muiden Euroopan maiden pitäisi ottaa mallia Suomesta. Esimerkiksi Unkarissa isyysvapaa on vain yksi viikko.\nPerhevapaat perustuvat lakiin, mutta esimerkiksi palkallinen isyys- ja äitiysvapaa tulevat liittojen neuvottelemista työehtosopimuksista. Jotkut edelläkävijäyritykset tosin maksavat palkkaa pidemmältä ajalta kuin työehtosopimuksessa on määritelty.\nTEK on myös tehnyt viime vuosina kovasti töitä sen eteen, että Suomeen luotaisiin perhevapaamalli, jossa perhevapaat jakautuisivat tasaisemmin molempien vanhempien kesken.\nKakkosen mielestä on hyvä, että isille on omat korvamerkityt vapaansa.\n– Kiva olisi, jos perhevapaat kannustettaisiin jakamaan puoliksi isän ja äidin kesken. ×\nLue lisää isien perhevapaista: Lakitieto s. 20.\n”Miten voimme jeesata sinua?”\nSiili Solutionsilla työntekijöiden perheenlisäys on myös työnantajalle iloinen asia. Siilillä uskotaan, että kun kotipesä on kunnossa, voidaan myös töitä tehdä hyvin.\n– Ensimmäinen reaktio on, että miten voimme jeesata, jotta työntekijä pärjäisi hyvin uudessa elämäntilanteessa. Jos joku nuori isä ei aio pitää isyysvapaita, niin kysymme ennemmin, miksi et käytä ainutkertaista mahdollisuuttasi, palvelukehitysjohtaja Teemu Torvelainen sanoo.\nVaativassa ja hektisessä asiakastyössä pidemmät poissaolot saattaisivat vaarantaa projektin. Siilillä ongelma on ratkaistu niin, että henkilöstöllä on mahdollisimman laaja-alainen osaaminen. Siitä huolehditaan esimerkiksi työnkierrolla ja monipuolisella osaamisen kehittämisellä.\n– Meillä on jo sen verran kokoa, että pystymme ajamaan projektiin sisään uusia työntekijöitä, Torvelainen kertoo.\nTorvelainen vakuuttaa, että haasteelliset ja mielenkiintoiset tehtävät eivät katoa mihinkään puolenkaan vuoden aikana.\n– Pidempi vapaa voi toimia hyvin luontaisena siirtymänä toisesta asiakasprojektista toiseen. Kulman takana on aina jotain odottamassa.\nTilastot osoittavat, että Siilillä isät myös haluavat viettää aikaa lastensa kanssa. Viime vuonna isien pitämistä kaikista perhevapaista viidesosa oli vanhempain- ja hoitovapaita. Tänä vuonna trendi on ollut kasvava.\nLisäksi joustavat työajat helpottavat ruuhkavuosia elävien selviytymistä arjessa.\n– Mahdollistamme työnteon itselle järkevänä aikana. Jos ollaan asiakkaan tiloissa, silloin toimitaan yhteisten pelisääntöjen mukaan, Torvelainen sanoo.\nHän uskoo, että perhe-elämä koulii sellaisia elämäntilannetaitoja, joita tarvitaan myös työelämässä.\n– Suhtautuminen yllättäviin tilanteisiin, epävarmuuden sietäminen, toisten huomioon ottaminen ja pienten eleiden tulkitseminen, Torvelainen havainnollistaa.\nPerhevapailla tärkeintä on kuitenkin lapsi. Muut taidot tulevat sivussa, jos ovat tullakseen.\n– Se aika on varattu isälle ja lapselle. En missään tapauksessa neuvo opettelemaan jotain uutta teknologiaa tai ajattelemaan töitä. Jos aikaa jää, niin se pitää käyttää omaan hyvinvointiin.\nItsekin kolmen lapsen isä Teemu Torvelainen on nähnyt, miten nuorten miesten arvot ovat muuttuneet työpaikoilla. Nyt halutaan sekä haastava työ että tiiviit perhesuhteet.\n– Aina ei tarvinnut tehdä mitään erikoista. Parasta oli Nooan kanssa yhdessä hengailu, Kari Kakkonen muistelee perhevapaataan.\nVaikka välillä väsyttää, Gábor Juhász nauttii uudesta elämäntilanteestaan. Parasta ovat hetket perheen ja Fannin (kuvassa) kanssa.\nGábor Juhászin mielestä perhevapaalle jääminen on helpompaa, kun sijaisjärjestelyt ovat työpaikalla kunnossa.\nKari Kakkonen uskoo, että varhain rakennettu side Nooan kanssa kantaa kaikkina tulevina vuosina.\n#Isähaaste on heitetty – Tehdään yhdessä työelämästä isäystävällisempi\nVaikka isyysvapaat ovat olleet arkipäivää jo pitkään, elää monilla työpaikoilla edelleen vanhakantaiset ja perinteiset asenteet.\nEsimerkiksi tuoreen tasa-arvobarometrin mukaan työpaikoilla koetaan edelleen, että naisten on helpompaa jäädä perhevapaille kuin miesten. Ja se näkyy siinä, kuinka paljon miehet pitävät perhevapaita.\nKelan tilastojen mukaan yhdeksän viikon isyysvapaasta kolme viikkoa pitää neljä viidestä isästä. Jäljelle jäävän kuuden viikon pätkän pitää reilu puolet. Hoitovapaalle puolestaan jää enää alle kymmenen prosenttia isistä.\nMyös arjessa työn ja perhe-elämän yhteensovittaminen koetaan haastavaksi. Tilastokeskuksen mukaan esimerkiksi kouluikäisten lasten vanhemmat tekevät eniten ylitöitä.\nSiksi TEK on aloittanut yhdessä Siili Solutionsin ja Knowitin kanssa Isähaasteen, joka kannustaa työnantajia kehittämään kulttuuriaan ja käytäntöjään isäystävällisemmiksi. Mukana on jo kymmenen työnantajaa.\n– Poliittinen päätöksenteko etenee omia latujaan, mutta me kaikki voimme vaikuttaa siihen, että asenteet ja kulttuuri muuttuvat, korostaa TEKin toiminnanjohtaja Jari Jokinen.\nKiinnostuitko? Lue lisää ja ilmoita työnantajasi mukaan.\nTule tekemään yhdessä muutosta: WWW.ISÄHAASTE.FI


Pöytäkirja 16.06.2016 Pykälä 45\n2485/2016 Hakemus poikkeamista ja rakennuslupaa varten 2.3.2016\n2485/2016 Asemapiirustus 10.11.2014\n2485/2016 Pohjapiirustus, leikkaus, julkisivut 5.1.2015\n2485/2016 Rakennetekninen arviointi 29.2.2016\n2485/2016 Poikkeamishakemuksen täydennys\n2485/2016 Selvitys keskuskentän kuplahallin tarpeesta talvikausille 2016-2018\nPoikkeaminen / 8-9904-0 / Kaartokatu 6 / tilapäisen rakennuksen pysyttäminen paikallaan 30.5.2018 saakka sekä poikkeaminen maankäyttö- ja rakennuslain 117 a -117 e §:ien säännöksistä ja Suomen rakentamismääräyskokoelman osien E1 ja D3 määräyksistä\nKiinteistötunnus 8-9904-0, Kaartokatu 6, 70620 KUOPIO (keskuskenttä)\nRakennuslautakunta on ensimmäisen kerran 6.9.1983 § 951 myöntänyt tilapäisen rakennusluvan viideksi vuodeksi keskuskentän ylipainehallille. Tämän jälkeen 11.12.1989 § 1290 tilapäiselle luvalle on myönnetty jatkoaikaa kymmeneksi vuodeksi 6.9.1999 saakka.\nTekninen lautakunta on 5.9.2001 § 260 myöntänyt poikkeamisen tilapäisen harjoitushallin paikallaan pysyttämiseksi kymmenen vuoden ajan, johon perustuen rakennustarkastaja on 8.10.2001 § 594 myöntänyt ylipainehallille tilapäisen rakennusluvan kymmeneksi vuodeksi. Lupa on ollut voimassa 1.10.2011 saakka.\nKuopion Tilakeskus haki 1.12.2014 saapuneella hakemuksella jatkolupaa hallille kymmeneksi vuodeksi. Kuopion ympäristö- ja rakennuslautakunta hylkäsi 12.3.2015 § 29 Kuopion Tilakeskuksen poikkeamishakemuksen perustellen päätöstään seuraavasti:\n”Maankäyttö- ja rakennuslain 176 §:n mukaan rakennusvalvontaviranomainen voi 172 §:ssä säädetyin edellytyksin ja rajoituksin myöntää rakennusluvan, jos kysymys on tilapäisen rakennuksen rakentamisesta enintään viiden vuoden ajaksi. Tekninen lautakunta on aiemmin 5.9.2001 § 260 myöntänyt poikkeamisen kyseisen hallin pysyttämiseksi paikallaan kymmenen vuoden ajan, johon perustuen rakennustarkastaja on 8.10.2001 § 594 myöntänyt tilapäisen rakennusluvan ylipainehallille kymmeneksi vuodeksi.\nAiemman poikkeamispäätöksen perusteluissa jatkotoimenpiteinä on ollut, että myönnettävän tilapäisen rakennusluvan voimassaoloaikana tulee hallin sijoitus ratkaista pysyvästi.\nPoikkeamishakemuksesta pyydetyt lausunnot ovat kaikki kielteisiä.\nMRL 176 §:n mukaan tilapäisenä pidetään rakennusta, joka sen rakenne, arvo ja käyttötarkoitus huomioon ottaen on katsottava tarkoitetun pysytettäväksi paikallaan enintään viiden vuoden ajan. Tutkittaessa tilapäisen rakennuksen rakentamista koskevaa lupahakemusta on otettava huomioon rakennuksen tarkoitus sekä lujuuden, terveellisyyden, liikenteen, paloturvallisuuden ja ympäristöön sopeutuvuuden vaatimukset.\nYlipainehalli ei täytä maankäyttö- ja rakennuslain 117 a–117 g §:ssä tarkoitettuja pysyvälle rakennukselle asetettuja olennaisia teknisiä vaatimuksia eikä Suomen rakentamismääräyskokoelman määräyksiä E1 Rakennuksen paloturvallisuus ja D3 Rakennuksen energiatehokkuus.\nSuomen rakentamismääräyskokoelman E1 paloturvallisuus määräykset ja ohjeet 2002 (kohta 5.2.1) mukaan paloluokassa P3 palo-osaston enimmäisala voi olla enintään 400 m2, kyseisessä tapauksessa 6000 m2 palo-osaston koko ylittää palo-osaston enimmäisalan moninkertaisesti eikä siksi ole määräysten mukainen. Lisäksi ylipainehallin sisäpuoliset pintakerrokset ei täytä E1 kohdan 8.2.2 mukaisia luokkavaatimuksia.\nSuomen rakentamismääräyskokoelman D3 Rakennusten energiatehokkuus määräykset ja ohjeet 2012 mukaan kyseinen rakennus kuuluu luokkaan 7 liikuntahallit. Ylipainehallista ei ole tehty energiaselvitystä D3 kohdan 5.1.1.1 mukaisesti. Energiaselvityksellä osoitetaan määräysten mukaisuuden toteutuminen.\nOttaen huomioon maankäyttö- ja rakennuslain 176 §:n säännös, hallin käyttäjien turvallisuuteen liittyvät seikat sekä se, että halli on ollut tilapäisenä paikoillaan jo yli 30 vuoden ajan, poikkeamisen myöntämiselle ei ole enää erityisiä syitä eikä hakija ole esittänyt riittäviä perusteita poikkeamiselle.\nPoikkeamisen on pääsääntöisesti johdettava parempaan tulokseen esimerkiksi kaupunkikuvan, ympäristön, turvallisuuden, palvelutason, rakennuksen käytön kannalta, kuin mihin päästäisiin säännösten mukaisella rakentamisella. Tässä tapauksessa haettu poikkeaminen ei edistä näitä tavoitteita eikä poikkeamisen myöntämiselle siten ole edellytyksiä.”\nKuopion tilakeskus hakee rakennusvalvontaan 3.3.2016 saapuneella hakemuksella poikkeamista ylipainehallin pysyttämiseksi paikallaan yli viiden vuoden ajan sekä poikkeamista pysyvälle rakennukselle asetetuista vaatimuksista. Jatkolupaa haetaan 30.5.2018 saakka. Liiteasiakirjat ovat muutoin samat kuin 1.12.2014 hakemuksessa, mutta nyt hakija on toimittanut lisäyksenä Sweco Rakennetekniikka Oy:n laatiman rakenneteknisen arvioinnin (päiv. 29.2.2016) ylipainehallista.\nHakemus 2.3.2016, naapurien kuulemiset 24 kpl, Rakennetekninen arviointi 29.2.2016 / Sweco Rakennetekniikka Oy, teknisen tarkastustyöryhmän lausunto 8.3.2016, pääpiirustukset; asemapiirustus päivätty 10.11.2014, pohja- leikkaus ja julkisivupiirustus päivätty 5.1.2015, Poikkeamishakemuksen täydennys 25.5.2016, selvitys keskuskentän kuplahallin tarpeesta talvikausille 2016-2018 3.6.2016.\nRatkaisuvalta Kysymyksessä ei ole vähäinen poikkeaminen rakennusluvan yhteydessä MRL 175 § nojalla, joten ratkaisuvalta on palvelualueiden johtosäännön 7 §:n kohtien 13 a, b ja d mukaan ympäristö- ja rakennuslautakunnalla.\nAlueella on voimassa sisäasiainministeriön 21.10.1954 vahvistama asemakaava, jossa alue on osoitettu puistoalueeksi sekä merkitty alueelle toiminnot ”ravirata” ja ”urheilukenttä”.\nKaupunginvaltuuston 11.12.2000 hyväksymässä keskeisen kaupunkialueen yleiskaavassa ko. alue on merkitty urheilu- ja virkistyspalvelujen alueeksi (VU).\nTekninen tarkastustyöryhmä on antanut hankkeesta kielteisen lausunnon 8.3.2016:\n” -Ympäristö- ja rakennuslautakunta on antanut hankkeesta kielteisen poikkeamispäätöksen 12.3.2015 § 29. Päätös on lainvoimainen.\n-Hankkeesta on annettu 29.2.2016 ulkopuolisenasiantuntijan lausunto\n-Toistetaan edellinen allaoleva lausunto 20.1.2015:\n-Edellisen rakennuslupapäätöksen 8.10.2001 mukaan ylipainehalli ei täytä pysyvälle rakennukselle asetettuja vaatimuksia: kantavien rakenteiden osalta, paloteknisiltä ominaisuuksiltaan (palosuojattu PVC-muovitettu Vinyplan polyesterikangas) sekä energiatehokkuusvaatimuksien osalta\n-Jalkapallohallissa 1 osasto 6000 m2 -> ylittää P3-luokan rakennuksen (400 m2) pinta-alan moninkertaisesti\n-Pintakerrosluokkamerkinnät eivät vastaa nykyisin voimassa olevia RakMK E1 olevia pintakerrosmerkintöjä\n-Pelastuslaitos ei puolla haettua vähäistä suurempaa poikkeamaa rakennusmääräysten vaatimuksiin\n-Terveydensuojeluviranomainen ei puolla hanketta esitetyillä puku-, wc- ja pesutiloilla\nTekninen tarkastustyöryhmä ei puolla haettua poikkeamista.”\nEdellisen poikkeamishakemuksen yhteydessä laajennettu kaupunkikuvatyöryhmä on 15.1.2015 toistanut lausuntonsa vuodelta 2001 seuraavasti: ” Kaupunkikuvallisesti hanke ei ole hyväksyttävissä. Rakennuksen tulee soveltua rakennettuun ympäristöön ja maisemaan sekä täyttää kauneuden ja sopusuhtaisuuden vaatimukset. Hankkeen toteutuksessa tulee pyrkiä pysyvään ratkaisuun. (MRL 1 §, MRL 12 § sekä MRL 117 §)\nKaupunkikuvatyöryhmä edellyttää kaupungin ryhtyvän ensi tilassa seuraaviin toimenpiteisiin: alue siistittävä, aluetta ei saa käyttää varastointiin ja olevat rakennelmat sekä aidat kunnostettava.”\nYlipainehallista on tehty rakennetekninen arviointi Sweco Rakennetekniikka Oy:n toimesta 29.2.2016.\nRakennustarkastaja on pyytänyt täydentämään poikkeamislupahakemusta 11.4.2016.\nHakija on täydentänyt poikkeamislupahakemusta kuplahallin korjaussuunnitelmilla 25.5.2016.\nHakija on toimittanut naapurien kuulemiset 24 lähialueen kiinteistöiltä. Naapureilla ei ole huomauttamista hankkeesta. Laajempaa MRA 86 §:n mukaista kuulemista poikkeamista koskevan hakemuksen johdosta ei edellytetä.\n117 § Rakentamiselle asetettavat vaatimukset\nMRL 117 a § (21.12.2012/958) Rakenteiden lujuus ja vakaus\nMRL 117 b § (21.12.2012/958) Paloturvallisuus\nMRL 117 c § (21.12.2012/958) Terveellisyys\nMRL 117 d § (21.12.2012/958) Käyttöturvallisuus\nMRL 117 e § (21.12.2012/958) Esteettömyys\nEsitys Esitän että, ympäristö- ja rakennuslautakunta myöntää haetun poikkeamisen keskuskentän ylipainehallille 30.5.2018 saakka.\n1 Ylipainehalli korjataan esitettyjen korjaussuunnitelmien 17.5.2016 mukaisesti\n2 Hakijan tulee varmistaa ylipainehallin käyttöturvallisuus korjausten jälkeisillä ulkopuolisen asiantuntijan tarkastuksilla ennen hallin käyttöönottoa siten, että voidaan yksiselitteisesti taata hallin käyttäjien henkilöturvallisuus\n3 Energiaselvitys on esitettävä rakennuslupahakemuksen yhteydessä\nPerustelu Ympäristö- ja rakennuslautakunnan kielteisen poikkeamispäätöksen 12.3.2015 § 29 jälkeen Kuopion Tilakeskus on muuttanut hakemustaan siten, että poikkeamista haetaan lyhyemmälle ajalle 30.5.2018 saakka. Hakija on esittänyt Sweco Rakennetekniikka Oy:n 29.2.2016 laatiman rakenneteknisen arvioinnin hallista. Lisäksi rakennustarkastajan pyytämän lisäselvitysten jälkeen hakija on esittänyt kuplahallin korjaussuunnitelman ja ulkopuolinen asiantuntija on hyväksynyt suunnitelmat. Arviointi, korjaussuunnitelma ja ulkopuolisen asiantuntijan lausunnot ovat kokonaisuudessaan tämän päätökseen liitteenä.\nHakemuksen liitteenä olevassa rakenneteknisessä arvioinnissa hallin käyttöikää on arvioitu olevan 2021 saakka. Tarkempien korjaussuunnitelmien jälkeen annetussa tarkastuslausunnossa on esitetty, että vaurioiden korjauksen jälkeen hallin käyttöikää on huolto ja valvonta huomioon ottaen jäljellä 5 vuotta.\nMaankäyttö- ja rakennuslain 176 §:n mukaan rakennusvalvontaviranomainen voi 172 §:ssä säädetyin edellytyksin ja rajoituksin myöntää rakennusluvan, jos kysymys on tilapäisen rakennuksen rakentamisesta enintään viiden vuoden ajaksi. Tekninen lautakunta on aiemmin 5.9.2001 § 260 myöntänyt poikkeamisen kyseisen hallin pysyttämiseksi paikallaan kymmenen vuoden ajan, johon perustuen rakennustarkastaja on 8.10.2001 § 594 myöntänyt tilapäisen rakennusluvan ylipainehallille kymmeneksi vuodeksi. Poikkeamispäätöksen perusteluissa jatkotoimenpiteinä on ollut, että myönnettävän tilapäisen rakennusluvan voimassaoloaikana tulee hallin sijoitus ratkaista pysyvästi.\nYlipainehalli ei täytä maankäyttö- ja rakennuslain 117 a–117 e §:ssä tarkoitettuja pysyvälle rakennukselle asetettuja olennaisia teknisiä vaatimuksia eikä Suomen rakentamismääräyskokoelman määräyksiä E1 Rakennuksen paloturvallisuus ja D3 Rakennuksen energiatehokkuus.\nOttaen huomioon maankäyttö- ja rakennuslain 176 §:n säännös, hallin käyttäjien turvallisuuteen liittyvät seikat sekä se, että halli on ollut tilapäisenä paikoillaan jo yli 30 vuoden ajan, poikkeamiselle ei olisi enää erityisiä syitä. Hakija on kuitenkin esittänyt perusteelliset korjaussuunnitelmat ja asiantuntijan lausunnot joilla voidaan varmistua hallin käyttäjien turvallisuudesta.\nMaankäyttö- ja rakennuslain 150 c §:n nojalla rakennusvalvontaviranomainen voi lupahakemusta käsitellessään tai rakennustyön aikana vaatia rakennushankkeeseen ryhtyvältä riippumattoman ja pätevän asiantuntijan lausunnon siitä, täyttääkö suunniteltu ratkaisu tai rakentaminen sille säädetyt vaatimukset. Rakennusvalvontaviranomainen voi vaatia lausunnon, jos rakentamisessa käytetään sellaisia rakennuksen turvallisuuteen, terveellisyyteen tai pitkäaikaiskestävyyteen merkittävästi vaikuttavia suunnittelu- ja toteutusmenetelmiä tai tuotteita, joiden toimivuudesta ei ole yleisesti varmuutta tai aikaisempaa kokemusta. Ulkopuolista tarkastusta voidaan vaatia myös jos rakentamisessa havaitaan tai epäillään tapahtuneen virhe tai laiminlyönti, jonka vaikutuksia tai korjaamista ei voida luotettavasti arvioida tai toteuttaa ilman ulkopuolista tarkastusta.\nKyseiset asiat huomioiden voidaan katsoa, että hakija on esittänyt riittävät perusteet poikkeamiselle.\nMaksu Tästä päätöksestä peritään rakennusvalvonnan taksan 11.1 §:n mukainen maksu (400 euroa).\nToimivalta Palvelualueiden johtosääntö 7 § kohdat 13 a, b ja d\nRakennusvalvonnassa on vireillä poikkeamispäätöstä edellyttävä rakennuslupahakemus 16-143-R. Tämän poikkeamispäätöksen lainvoimaiseksi tulon jälkeen rakennuslupahakemuksen käsittely jatkuu viran puolesta rakennustarkastajalla, jonka toimivaltaan rakennusluvan ratkaiseminen kuuluu.


Aktia selvitti: Turku on Suomen sijoituspääkaupunki - Työ - Aamuset\nAktia selvitti: Turku on Suomen sijoituspääkaupunki\n3.7.2019 17:40 Aamuset\nSuomalaiset voidaan jakaa Aktian teettämän tutkimuksen mukaan neljään eri säästämisen arkkityyppiin: tallettajiin, osakkaisiin, omistajiin ja hajauttajiin. Suomalaisten sijoitustottumuksissa on selvityksen perusteella huomattavia alueellisia eroja. Varsinaissuomalaiset sijoittavat muuta Suomea innokkaammin. Tallettajan säästöistä ja sijoituksista 94 % on talletuksia. Osakkaan säästöistä ja sijoituksista 88 % on osakkeita tai rahasto-osuuksia. Omistaja luottaa erityisesti sijoitusasuntoihin tai metsään (83 % sijoituksista). Hajauttaja jakaa varansatasaisesti kaikkiin edellämainittuihin.\n– On ilo huomata, että Varsinais-Suomessa elää vahva sijoittamiskulttuuri. Alueella menee taloudellisesti hyvin, mikä vahvistaa ihmisten tulevaisuuden uskoa. Tällä voi osaltaan olla vaikutusta sijoitusintoon ja halukkuuteen ottaa riskiä. On hyvä muistaa myös, että tutkimuksemme mukaan säästäminen ja sijoittaminen luovat uskoa tulevaisuuteen kaikissa tuloluokissa, kertoo Aktian Turun aluejohtaja Christer Nyback.\nAktian teettämän kyselyn toteutti Prior. Kysymyksiin vastasi 1199 18–75-vuotiasta suomalaista. Kysely on kansallisesti edustava.


Kuvat: Sota-alus kuin ruotsinlaiva – yli 6000 harjoittelee maihinnousua Hankoon Naton johdolla - MTVuutiset.fi\nKuvat: Sota-alus kuin ruotsinlaiva – yli 6000 harjoittelee maihinnousua Hankoon Naton johdolla\nU-700, eli "jehu"-luokan maihinnousuvene telakoitumassa hollantilaisen Johan De Witt -aluksen sisään Hangon Syndalenissa maanantaina 6. kesäkuuta 2016.\nTelakoituminen kuvattuna suoraan veneestä.\nSuomalaissotilaita ohjaamassa venettä hollantilaislaivaan.\nHollantilainen sota-alus Johan De Witt on ruotsinlaivan kokoinen.\nSuomi toimii Ruotsin kanssa isäntämaana Baltops 2016 -harjoituksille. Suomessa harjoitukset tapahtuvat Hangossa Syndalenissa.\nSotilaita matkalla harjoituspaikalle kevyen kranaatinheittimen osien kanssa.\nPuolustusministeri Jussi Niinistö (ps.) Syndalenissa maanantaina 6. kesäkuuta 2016. Naton Baltops-sotaharjoitus alkoi maanantaina Hangossa.\nRuotsalainen sotilas Hangon Syndalenissa maanantaina 6. kesäkuuta 2016.\nRuotsalaisia sotaveneitä parkissa.\nJoukkojenkuljetusveneitä Hangon Syndalenissa maanantaina 6. kesäkuuta 2016.\nHollantilaiskopteri Cougar harjoittelee Johan de Witt -alukselle laskeutumista.\nU-700 -luokan maihinnousuvene ja Cougar helikopteri Hangon Syndalenissa\nU-700, eli "jehu"-luokan maihinnousuvene Hangon Syndalenissa.\nU-700, eli "jehu"-luokan maihinnousuvene ja suomalaismiehistöä Hangon Syndalenissa maanantaina 6. kesäkuuta 2016.\nJulkaistu 07.06.2016 18:32\nPuolustusministeri Jussi Niinistö (ps.) ei usko, että maanantaina alkanut Nato-johtoinen Baltops-sotaharjoitus herättää poliittisia intohimoja.\n– Emme ole osa Naton puolustussuunnittelua, sanoi Niinistö harjoituksen yhteydessä pidetyssä tiedotustilaisuudessa.\nBaltops-harjoitus toteutetaan Itämerellä vuosittain. Nyt on ensimmäinen kerta, kun osa siitä järjestetään Suomessa. Noin 600 miestä aloitti eilen Hangon Syndalenissa harjoituksen, joka kestää keskiviikkoon asti.\nBaltops-harjoitukseen osallistuu yli 6000 henkeä\n– Baltops-sotaharjoitus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1971.\n– Suomi on ollut mukana vuodesta 1993.\n– Harjoitusta johtaa Naton merellinen osasto eli Naval Striking and Support Force Nato.\n– Suomesta mukana on noin 160 rannikkojääkärin komppania Uudenmaan prikaatista sekä miinalaiva Uusimaa sadan hengen miehistöineen.\n– Maihinnousun yhteistoimintaharjoitus Hangon Syndalenissa toteutetaan 6.–8. kesäkuuta.\n– Maihinnousun harjoitteluun Hangossa osallistuu sotilaita Suomesta, Ruotsista, Saksasta, Italiasta, Hollannista, Britanniasta ja Yhdysvalloista.\n– Baltops-harjoitus jatkuu Ruotsin Utössä. Harjoituksen loppuosa toteutetaan eteläisellä Itämerellä. Suomi ei osallistu harjoituksen loppuosaan.\n– Tämänkertaiseen Baltops-harjoitukseen osallistuu kaikkiaan noin 6 100 henkilöä.\nNiinistö ei usko, että harjoitus aiheuttaa ongelmia Venäjän kanssa, vaikka se alkoikin nyt poikkeuksellisen lähellä sitä.\n– Venäjä on aiemmin osallistunut Baltops-harjoituksiin, viimeisen kerran vuonna 2012. Vaikea kuvitella, että he protestoisivat harjoitusta, jossa ovat itsekin olleet mukana, sanoi Niinistö.\nVenäjän ulkoministeri Sergei Lavrov arvosteli kuitenkin maanantaina harjoitusta. Lavrovin mukaan Venäjä ei salaa kielteistä suhtautumistaan Naton linjaan edetä kohti sen rajoja.\nNiinistön mukaan Baltops-harjoitus on hyvä tilaisuus oppia muiden maiden armeijoilta ja myös tuoda suomalaisten osaamista esille.\n– Syvimmälle yhteistyö menee ruotsalaisten kanssa, mutta ei haittaa että mukana on muitakin, sanoi Niinistö.\nSaaristo on haastava ympäristö\nMaihinnousun harjoitteluun Hangossa osallistuu sotilaita Suomesta, Ruotsista, Saksasta, Italiasta, Hollannista, Britanniasta ja Yhdysvalloista. Hangon osuuden jälkeen Baltops-harjoitus jatkuu ensin Ruotsin Utössä ja sen jälkeen eteläisellä Itämerellä.\n– Kyseessä on Suomen suurin sotaharjoitus tänä vuonna, kertoi harjoituksen Suomen-osuuden johtaja, komentaja Tuomo Mero.\nSuuri – ruotsinlaivan kokoinen – on myös Hangon vesille saapunut hollantilainen alus Johan De Witt.\nMeron mukaan suomalainen saaristo on erinomainen harjoitteluympäristö. Etuna on myös kustannustehokkuus: suomalaisten varusmiesten, ammattisotilaiden ja kaluston ei tarvitse lähteä matkojen taakse kansainväliseen harjoitukseen.\n– Harjoittelemme vain puolustusvoimien alueella, emme mene luonnonsuojelualueelle tai muuallekaan minne ei saa mennä, sanoi Mero.\nYhdysvaltalainen amiraali James Foggo Hangon Syndalenissa maanantaina 6. kesäkuuta 2016.\nViime vuoden Baltops-harjoituksen johtaja, amiraali James Foggo kehui myös Hangon harjoittelupaikkoja.\n– Lupasimme viime vuonna, että seuraavaksi järjestämme vielä vaativamman harjoituksen. Uskon, että täällä onnistumme lisäämään harjoituksen vaativuutta ja monimutkaisuutta, sanoi Foggo.\nKriisinhallinta on yhä vaativampaa\nBaltops-harjoitus sijoittuu kuvitteelliseen Arnlandin valtioon, joka on hiljattain itsenäistynyt. Valtio on heikko. Aseita salakuljetetaan ja terroriorganisaatio häiritsee meriliikennettä. Naton merioperaatio on aloitettu YK:n päätöslauselman perusteella.\n– Harjoittelemme kriisinhallintaoperaatiota. Ne tehtävät ovat vuosien saatossa muuttuneet yhä haastavammiksi. Tehtävänä on siviilien suojelu, evakuointi sekä humanitaaristen kuljetusten turvaaminen, kertoi komentaja Mero.\nMaanantaina yhden varusmiesryhmän tehtävänä oli toimia lääkintäjoukkona. Jääkäri Lauri Lähteenmäki odotteli loukkaantuneita hoidettaviksi.\n– Yhteistyö on sujunut hyvin, vaikka eri maiden armeijoilla on vähän erilaiset toimintatavat. On ollut mielenkiintoista nähdä vähän isompaa kalustoa kuin meillä Uudenmaan prikaatissa, sanoi Lähteenmäki.\nKatso video Baltops-harjoituksen avajaispäivästä tästä.


Nalle on musta tammikuussa 2008 11-vuotias kleinspitz herra. Nallella on vahva oma tahto ja iloinen luonne. Nalle on erittäin seurallinen ja omiikin vieraat itselleen heti ovella. Nalle on kova poika vahtimaan kotia ja postipoika haukutaan lähes joka päivä. Seurallisuudestaan huolimatta Nalle viihtyy hyvin yksin (Fancyn kanssa) kotona päivisin kotiväen ollessa töissä ja koulussa. Nalle on todella leikkisä ja kaikki vinku- ja pehmolelut ovatkin kovassa käytössä päivittäin.\nNalle inhoaa kaikenlaisia tilanteita, joissa täytyy olla paikallaan kuten esimerkiksi kynsienleikkuuta, tassukarvojen siistintää, pesua ja eläinlääkärissä käyntiä. Nallen kanssa on käyty näyttelyssä muutamia kertoja (AVO1), mutta se on niin itsepäinen ettei touhua kannattanut jatkaa (tahtoi vain tähyillä muita kahdella jalalla seisten eikä ollenkaan olla pöydällä tai seistä nätisti paikallaan).\nNalle on ollut varsin terve, mutta lähivuosina kun ikää on karttunut on kremppojakin ilmaantunut. Sydämestä kuuluu sivuääni, johon Nallella on lääkitys. Sen lisäksi Nallen maksa rasittuu helposti ja Nalle syökin nyttemmin maksasairaan koiran ruokavalion mukaan, joka tuntuu tällä hetkellä riittävän. Päälle päin Nallesta ei näitä vaivoja huomaa, koska vauhtia ja vaarallisia tilanteita riittää kuten nuorempanakin.\nCadinan Bingo Boy\nDinky Von Schaumburg-Lippe\nZito V. Holzwiesenhof\nLuzie V. Schaumburg-Lippe\nAnja Vom Haus Sebastiano


Energiavirasto vahvisti ensimmäiset uusiutuvan polttoaineen jakeluvelvoitteen mukaiset vapaaehtoiset jakelijat\nEnergiavirasto on vahvistanut kymmenen ensimmäistä vapaaehtoista jakelijaa jakeluvelvoitteen alaisuuteen 1.1.2022 alkaen. Jakeluvelvoitelain soveltamisrajan alle jäävillä uusiutuvien polttoaineiden jakelijoilla oli vuoden 2022 alusta lähtien mahdollisuus hakeutua ensimmäistä kertaa vapaaehtoisesti jakeluvelvoitteen piiriin.\nAjoneuvojen suuritehoisten latauspisteiden ja uusiutuvan vedyn tankkauspisteiden tuki vuonna 2022\nValtioneuvosto on eilen 17.3.2022 hyväksynyt asetuksen vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurituesta vuosille 2022–2025. Ensimmäiset kilpailutukset Energiavirasto järjestää toukokuu-syyskuussa 2022, jolloin kilpailutetaan tukea ajoneuvojen suuritehoisille latauspisteille ja uusiutuvan vedyn tankkauspisteille. Energiavirasto järjestää informaatiotilaisuuden uuden asetuksen mukaisista kilpailutuksista 21.4.2022.\nEnergiaviranomaiset tukevat Ukrainan liittämistä Euroopan sähköverkkoon\nEurooppalaiset verkkoyhtiöt liittivät 16. maaliskuuta Ukrainan ja Moldovan Keski-Euroopan sähköverkkoon. Energia-alan eurooppalaiset viranomaiset tukevat maiden synkronointia sähköverkkoon osana Ukrainan hätätilaa helpottavia toimia.\nSähkö- ja maakaasuverkon häiriötilanteisiin valmistaudutaan varautumissuunnittelulla\nSähkö- ja maakaasuverkkoyhtiöt ylläpitävät varautumissuunnitelmia, joiden avulla yhtiöt varautuvat verkkoon kohdistuviin häiriötilanteisiin, häiriöiden edellyttämiin säännöstelytoimiin sekä valmiuslaissa tarkoitettuihin poikkeusoloihin. Sähköverkkoyhtiöiden on päivitettävä varautumissuunnitelmat kesäkuun loppuun 2022 mennessä.


Kääpiölinnan köökissä: Heavy horses - heppaa pannulla, paistina ja kebabissa!\nNimetön 1. tammikuuta 2016 klo 7.33\nHevosenliha kannattaa Suolata ensin paripäivää ja siitä tulee mureaa ruokasuola riittää ei mitään mureuttaja salpietaria.\nAnu 4. tammikuuta 2016 klo 12.17\nKiitos vinkistä! Tällaiset tiedot on aina tervetulleita! Viime aikoina ollaan syöty paljon hevosen sisäfilettä, niin pihveinä kuin riimilihanakin. Sisäfile on onneksi ihan mureaa sellaisenaankin. Täytyy kyllä kokeilla tuota suolaustakin.


Ulkoverhous | Puuinfo\nPuu on ollut vuosikymmenien ajan suosituin ulkoverhousmateriaali Suomessa. Suosion syitä ovat mm. ulkonäkö, ekologisuus, helppo rakennettavuus ja uusittavuus. Puuverhousta suunniteltaessa ja rakennettaessa tulee ottaa huomioon muutama perusvaatimus, että verhous kohtuullisin kustannuksin kestäisi suunnitellun käyttöiän. Tältä sivulta saat tietoa laatu-ulkoverhouksesta ja sen tekemisestä.\nPuu on oikein käytettynä pitkäikäinen ja toimiva ulkoverhousmateriaali. Julkisivuverhoukseen suositellaan käytettäväksi kuusta, männyn sydänpuuta, lehtikuusta, lämpökäsiteltyä kuusta tai mäntyä. Verhouslautojen suositellut paksuudet vaihtelevat välillä 23 - 28 mm. Paksumpi verhouslauta kestää paremmin kosteuden vaihteluja.\nErittäin hyvä vaihtoehto on käyttää teollisesti pohjamaalattua ulkoverhouslautaa, jolloin verhouslautojen pinta on suojassa sateelta ja UV-säteilyltä alusta asti. Puujulkisivun teolliset pintakäsittelyt takaavat hallitut ja optimaaliset maalausolosuhteet kosteuden, lämpötilan ja puhtauden kannalta. Oikeaoppinen ja -aikainen huoltomaalaus on ehdoton edellytys puu-ulkoverhouksen pitkäaikaiskestävyydelle.\nAsennusvaiheessa ulkoverhoukseen käytettävän puutavaran kosteuspitoisuuden tulee olla alle 20 %, koska puu kutistuu kuivuessaan. Tämä saattaa aiheuttaa ongelmia erityisesti pontattuja verhouslautoja käytettäessä (pontit saattavat aueta puun kutistuessa). Maalattavan puuverhouksen kosteuspitoisuus saa enimmillään olla 15...18 % maalityypistä riippuen.\nHyvin suunniteltu, tehty, pintakäsitelty ja huollettu puujulkisivu kestää kymmeniä vuosia, Suomessa on lukuisia esimerkkejä jopa yli 100 vuotta vanhoista, edelleen hyväkuntoisista puujulkisivuista.\nEsitetyillä perusvaatimuksilla tavoitellaan julkisivuverhoukselle 10–15 vuoden uudelleenkäsittelyväliä, paremmilla vaatimuksilla jopa pidempää. Teolliset pintakäsittelyt takaavat hallitut ja optimaaliset maalausolosuhteet kosteuden, lämpötilan ja puhtauden kannalta. Oikeaoppinen ja -aikainen huoltomaalaus on ehdoton edellytys puu-ulkoverhouksen pitkäaikaiskestävyydelle.\nkäytä päätypontattua ja sormijatkettuja verhouslautoja\npuuverhous pääsee kastuttuaan vapaasti kuivumaan, eikä sadevesi pääse imeytymään rakenteisiin (viistot pinnat, tippanokat, suojapellitykset)\nhuolehditaan ulkoverhouksen rakenteellisesta suojauksesta, esim. räystäät ja verhouksen alalaidan riittävä etäisyys maasta (suositus > 500 mm)\nasennukset, kiinnitykset ja pintakäsittelyt on tehty huolellisesti\nulkoverhous tarkastetaan, korjataan ja huolletaan riittävän usein\nPuu pystyy tasaamaan säätilan vaihteluista aiheutuvia kosteuspitoisuuden muutoksia sitä paremmin mitä paksumpaa puutavaraa käytetään. Siten kosteuseläminen ja mahdollinen halkeilu on sitä vähäisempää mitä paksumpaa verhouslautaa käytetään. Ulkoverhouslaudan suositeltava vähimmäispaksuus on 28 mm.\nMuotoon höylättyjen ulkoverhouslautojen käyttölape (näkyviin jäävä pinta) on hienosahapintainen, takalape on tavallisesti karkeaksi höylätty. Niiden ohella ulkoverhous voidaan tehdä myös tavanomaista sahatavaraa käyttäen (lähinnä 22 tai 32 mm paksu hienosahattu kuusilauta).\nKuva 1 Ulkoverhouslautojen vakioprofiilit\nTasapainoisen ja rauhallisen lopputuloksen kannalta verhouksissa tulisi välttää pysty- ja vaakaverhouksien yhdistämistä samalla julkisivulla, koska se johtaa tavallisesti runsaisiin listoituksiin ja teknisesti hankaliin yksityiskohtiin. Valitse rakennuksen ja ympäristön luonteeseen soveltuva pysty- tai vaakaverhousratkaisu ja pyri konstailemattomaan ja selkeään yleisilmeeseen!\nKäyttäessäsi hienosahattua puutavaraa pystyverhouksissa, asenna laudat sydänpuoli ulospäin (poikkeuksena teollisesti pintakäsitellyt riittävän paksut laudat). Ota myös huomioon oikea lustosuunta sekä mahdollinen sahauksessa muodostunut nukka siten, että lustokuvio ja ”sahausnukka” ovat alaspäin.\nKuva 2 Verhouslautojen asennusperiaate. Pystyverhouslaudat asennetaan lustokuvion suunta alaspäin.\nPeiterima- ja lomalaudoitus ovat perinteisiä pystyverhouksia. Loma-laudoitus tehdään yleensä sahatuista laudoista asentamalla laudat lomittain toistensa päälle. Peiterimalaudoituksessa asennetaan kapea rima vierekkäisten lautojen välisen raon päälle. Tee alimmaisten lautojen maalaus tai vähintään pohjustus ennen pintalautojen asennusta, tai käytä teollisesti pohjamaalattua puutavaraa.\nPystyverhouksessa käytetään muotoon höylättyjä puoli- tai täyspontilla varustettuja verhouslautoja. Näitä ovat lähinnä UTS- ja UYS-lautaprofiilit. Myös UTV-profiili sopii pystyverhoukseen.\nKuva 3 Esimerkki peiterimaverhouksesta. Lautojen ja rimojen alapäät katkaistaan viistoon tippanokaksi.\nKuva 4 Esimerkki lomalaudoituksesta. Lautojen alapäät katkaistaan viistoon tippanokaksi.\nKuva 5 Esimerkki pystyverhouksesta. Verhouslauta UTS 28x170. Lautojen alapäät katkaistaan viistoon tippanokaksi.\nVaakaverhouslaudat ovat muotoon höylättyjä puoli- tai täyspontillisia vaakasuuntaiseen ulkoverhoukseen tarkoitettuja lautoja. Näitä ovat lähinnä UTV-, UYV-, UTK- ja UYL-lautaprofiilit. Viimemainittu UYL-verhouslauta on tarkoitettu ns. limilaudoitukseen. Sen vakiopaksuus on hieman pienempi kuin edellä mainittu vähimmäissuositus.\nKuva 6 Esimerkki vaakaverhouksesta. Verhouslauta UTV 28x170.\nKuva 7 Esimerkki vaakaverhouksesta. Verhouslauta UTK 28x170.\nKuva 8 Esimerkki vaakalimilaudoituksesta. Verhouslauta UYL 23x120.\nKuva 9 Pystyverhouksen alareuna/tuuletusrako. Lautojen alapäät katkaistaan viistoon tippanokaksi ja suojataan maalaamalla huolellisesti.\nKuva 10 Vaakaverhouksen alareuna/tuuletusrako. Myös verhouksen alareuna suojataan maalaamalla huolellisesti.\nVerhouksen alareuna ja sokkeli\nRakennuksen sokkelikorkeus tulee mitoittaa siten, että verhouksen alareunan korkeudeksi maanpinnasta jää vähintään 300 mm. Muotoile maanpinta rakennuksen ympäriltä siten, että se viettää rakennuksesta ulospäin (suositeltava kaltevuus on vähintään 15 cm kolmen metrin matkalla).\nTee pystyverhouslautojen alapäihin tippanokka. Myös vaakaverhouksiin voi alimman laudan alareunan työstää tippanokan muotoon. Muista maalaustyön yhteydessä käsitellä myös tippanokka erityisen huolellisesti. Ulkoverhouksen alareuna jätetään muutama sentti sokkelin yläpintaa alemmaksi. Huolehdi lisäksi siitä, että verhouksen taakse jätettävä noin 22…25 mm tuuletusrako jää alhaalta avoimeksi ilmankiertoa varten.\nVerhouksen yläreuna ja räystäs\nRäystäät suojaavat ulkoverhousta tehokkaasti sadevedeltä. Suositeltava räystään vähimmäisleveys on noin 600 mm. Vesikatteen alapinnan ja verhouksen yläreunan väliin jätetään vähintään 20 mm korkea yhtenäinen tuuletusrako, joka mahdollistaa ilmankierron sekä verhouksen taustan tuuletusraossa että yläpohjarakenteessa. Jos laudoitat räystään alapuolen, jätä lautojen väliin noin 10 mm raot, jotta em. tuuletusjärjestelyt toimivat.\nKuva 11 Pystyverhouksen liittyminen räystääseen. Jos räystäs jätetään kuvan mukaisesti alapuolelta avoimeksi, tulee pystyverhouslautojen yläpäät viimeistellä huolellisesti.\nKuva 12 Vaakaverhouksen liittyminen räystääseen. Räystään alapuolinen harvalaudoitus tehdään siten, ettei se estä ulkoverhouksen taustan tai yläpohjan tuuletusta.\nHarkitse nurkkalautojen tarve ja niiden leveys. Nurkkalautojen avulla viimeistelet nurkat helposti etenkin vaakaverhouksissa, mutta samalla ne myös korostavat rakennuksen kulmia. Erityisesti, jos ne maalataan muusta verhouksesta poikkeavaan väriin.\nEtenkin pystyverhoukset voidaan varsin helposti toteuttaa ilman varsinaisia nurkkalautoja. Laske verhouslautojen menekki ko. julkisivulle, jotta laudoitus voidaan jakaa tasaisesti ja nurkkiin tuleville laudoille jää riittävästi leveyttä.\nKuva 13 Nurkka/peiterimaverhous. Nurkka voidaan tehdä myös ilman nurkkalautoja, jolloin verhous vain ikäänkuin ”kiertyy” nurkan ympäri.\nKuva 14 Nurkka/pystyverhous UTSverhouslaudoin. Laudoitus ”kiertyy” nurkan ympäri.\nKuva 15 Nurkka/vaakaverhous UTKverhouslaudoin. Nurkka voidaan tehdä myös ilman nurkkalautoja, jolloin lautojen päät katkaistaan jiiriin.\nKuva 16 Jiiriin tehty nurkka UYLverhouslaudoin. Ratkaisu edellyttää huolellista lautojen mitoitusta ja sahausta. Nurkka voidaan varustaa myös nurkkalaudoin, jolloin lautojen päät katkaistaan kohtisuoraan.\nKuva 17 Vaakaverhouslautojen ulkonurkan jiiriliitos, vaakaleikkaus. Laudat sahataan siten, että taustapuolelta sauma jää noin 2 mm auki.\nVaakaverhouksen teko ilman nurkkalautoja edellyttää huolellisuutta lautojen sahaamisessa sekä jiiriin että tarkasti oikeaan pituuteen. Jiirisaumasta saadaan ulospäin tiivis, kun sahaat laudat siten, että taustapuolelta sauma jää noin 2 mm auki. Maalaa jiirisaumat samoin kuin muutkin jatkoskohdat ennen lautojen kiinnitystä.\nIkkunan liittyminen ulkoverhoukseen on hieman samantapainen yksityiskohta kuin nurkatkin. Rakennuksen yleisilmeestä ja verhouslautojen tyypistä ja suunnasta riippuen kyseinen liittymä voidaan tehdä erilevyisiä vuorilautoja käyttäen tai mahdollisesti asentamalla vain vesipelti ikkunan alareunaan. Puutaloissa ikkunat ovat perinteisesti sijainneet likimain verhouksen ulkopinnan tasolla.\nKuva 18 Ikkunan sovitus peiterimaverhoukseen. Verhouslaudat ja peiterimat toimivat samalla ikkunan vuorilautoina. Ikkuna voidaan ympäröidä myös levein vuorilaudoin. Ikkunan ylä- ja alareunassa on ulospäin kallistetut vesilaudat tai -pellit.\nKuva 19 Ikkunan sovitus pystyverhoukseen (esim. UTS). Verhouslaudat toimivat samalla ikkunan vuorilautoina. Ikkunan yläreunassa verhouslautojen päät tulee katkaista vinoon tippanokaksi. Ikkunan alareunassa on ulospäin kallistettu vesilauta tai -pelti.\nKuva 20 Ikkunan sovitus vaakaverhoukseen (esim UTK) levein vuorilaudoin. Ylä- ja alareunassa on lisäksi ulospäin kallistettu vesilauta tai -pelti.\nKuva 21 Ikkunan sovitus vaakaverhoukseen (esim UTV) kapein vuorilistoin/-laudoin. Ylä- ja alareunassa on lisäksi ulospäin kallistettu vesilauta tai -pelti\nKuva 22 Pystyverhouslautojen jatkos. Halkeamisen estämiseksi porataan kiinnitysreijät lautojen päihin naulausta varten.\nOsto-, asennus- ja työstöohjeita\nVerhouslautoja ostaessasi ilmoita ainakin seuraavat asiat:\nlautaprofiilin tyyppi (esim. UTS)\npuulaji (yleensä kuusi)\nlaudan poikkileikkausmitat (mm x mm)\nlaudan pituus, jos halutaan määrämittaan katkaistua puutavaraa\nkäyttölappeen työstötapa (esim. hienosahaus)\nmahdollinen teollinen pohjamaalaus ja sen väri\nmahdollinen sormijatkettu tai päätypontattu puutavara\nVerhouslaudat suojataan kuljetuksen ja varastoinnin ajaksi kastumiselta, likaantumiselta, auringon valolta, maakosketukselta, kolhiintumiselta ja naarmuuntumiselta. Varastoi laudat lappeellaan suoralle alustalle käyttäen 60 cm:n välein asetettuja aluspuita. Poista lautanippujen ympärillä olevat teräsvanteet ja peitä laudat suojalevyllä tms. keinoin.\nVerhouslautoja työstetään tavanomaisin puun työstöön tarkoitetuin työvälinein. Mahdollisten jiirien teko ja katkaisu täsmälleen oikeaan pituuteen onnistuu parhaiten, jos käytössä on sähkötoiminen kallistettavalla terällä varustettu katkaisusaha sekä pyörösaha.\nVerhouslaudat kiinnitetään alustaansa tavallisesti kuumasinkityin lankanauloin. Sopiva naulojen pituus on tavallisesti vähintään 75 mm (katso Naulausopas). Kiinnityspisteiden (kiinnityslautojen) keskinäinen etäisyys on tavallisesti 600 mm. Lauta naulataan jokaisesta kiinnityskohdasta kahdella naulalla, joiden etäisyys laudan reunasta on noin 20…25 mm. Vaakaverhouksen kiinnitystä varten asennetaan pystysuuntaiset kiinnityslaudat (paksuus 22…25 mm) tuulensuojan läpi tukevasti ulkoseinän runkotolppiin. Pystyverhouksissa kiinnityslaudat asennetaan vaakasuuntaan ja ne kiinnitetään tuuletusvälin ilmankierron varmistavien korotusrimojen tai -lautojen ja tuulensuojan läpi tukevasti runkotolppiin.\nKuvien 3 … 12 esimerkkien yhteydessä on esitetty myös kiinnityslaudat ja verhouksen taustan tuuletus. Kuvassa 23 on lautojen naulausohje.\nJos käytät paineilmanaulainta huolehdi, ettei naula uppoa liian syvälle ja riko puun pintaa. Naulan kanta ei saa jäädä kuopalle, koska se edesauttaa sadeveden imeytymistä puuhun. Käytä ulkoverhoukseen tarkoitettua naulainta ja täysikantaisia kampanauloja, jotta voit säätää naulaussyvyyttä työn aikana.\nMikäli naulaat lähempää kuin 70 mm laudan päästä, poraa kiinnitysreiät ennen naulausta halkeamisen estämiseksi.\nKuva 23 Verhouslautojen naulausperiaate. Naulojen etäisyys laudan reunasta on noin 20…25 mm ja laudan päästä vähintään 70 mm. Jos naulausetäisyys laudan päästä on vähemmän kuin 70 mm, porataan naulausta varten kiinnitysreiät halkeamisen ehkäisemiseksi.\nVältä lautojen jatkoksia mikäli mahdollista. Asiantuntevalta puutavarakauppiaalta voit tiedustella sormijatkettuja verhouslautoja. Myös päätypontattuja verhouslautoja on saatavissa, jolloin jatkoksia ei tarvitse sijoittaa kiinnitystuen kohdalle ja hukka jää hyvin vähäiseksi. Mikäli jatkoksia ei voida välttää, tee ne siten, että sadeveden imeytyminen puuhun katkaisupinnan kautta on tehokkaasti estetty. Tee jatkoksesta mahdollisimman tiivis käyttämällä esim. päätypontattua lautaa tai suojaa jatkoskohta listoituksella tai -pellityksellä sekä maalaa katkaisupinnat huolellisesti asennustyön yhteydessä.\nMaalaa puuverhous mahdollisimman pian asennuksen jälkeen. Maalauskäsittelyihin saat tietoa alan kirjallisuudesta kuten RT-ohjekorteista sekä maalinvalmistajien tuoteselosteista.\nVerhous voidaan tehdä myös teollisesti valmiiksi pohjamaalattuja lautoja käyttäen. Pohjamaalaus suojaa osaltaan jo työn aikana verhousta sateelta ja auringonvalolta sekä jouduttaa maalaustöitä, koska verhouksen asennuksen jälkeen voidaan siirtyä suoraan pintamaalaukseen. Selvitä jo lautoja ostaessasi pohjamaalauksen kanssa yhteensopivat pintamaalityypit.\nTeollisesti maalatut ulkoverhouslaudat\nKäyttämällä valmiiksi teollisesti pohjamaalatut ulkoverhouslautoja vähennät kustannuksia työmaalla. Pohjamaalaus suojaa osaltaan jo työn aikana verhousta sateelta ja auringonvalolta sekä nopeuttaa maalaustöitä, koska verhouksen asennuksen jälkeen voidaan siirtyä suoraan pintamaalaukseen. Teollinen pohjamaalaus suoritetaan hallituissa olosuhteissa 60 tunnin sisällä höyläyksestä ja hienosahauksesta. Maalauksessa on otettu huomioon niin materiaalin kosteus kuin maalaus- ja kuivauslämpötilat. Ulkoverhouslautoja saa myös tilauksesta täysin valmiiksi maalattuna.\nTeollisen pohjamaalauksen edut:\nUlkoverhouslautojen profiilit,mitat ja laatuvaatimukset\nLisätietoa Puu-ulkoverhousesitteestä ja teknisestä tiedotteesta: Pitkäikäinen puujulkisivu.\nKestävät puujulkisivut esite


Maksutapahtumia veloitettu kahteen kertaan S-ryhmän toimipisteissä - ePressi\nMaksutapahtumia veloitettu kahteen kertaan S-ryhmän toimipisteissä\nS-ryhmän maksujärjestelmissä ilmenneen teknisen häiriön johdosta joitakin S-ryhmän toimipaikoissa 16.1. tehtyjä ostoksia on veloitettu virheellisesti kahteen kertaan asiakkaiden tileiltä.\nOngelma koskettaa noin 39 000 maksutapahtumaa, jossa asiakas on maksanut ostoksensa S-Etukortilla, Amex- tai Diners-kortilla. Ylimääräiset veloitukset tullaan korjaamaan tämän ja huomisen päivisen aikana ilman asiakkaan toimenpiteitä.\nJohtaja Juha Ahola, SOK Rahoitus


ALILUOKKAMME Pakoputki / Aänenvaimentimet\nPakokaasujärjestelmä pitää sisällään paljon erilaisia osia, jotka eivät ole suoranaisesti näkyvillä. Viisiosainen pakokaasujärjestelmä on yksi auton pisimmistä osista, ja se ulottuu lähes koko auton pituuteen. Pakokaasujärjestelmä kuuluu auton eniten kuluviin osiin, ja näin ollen se vaatii paljon huoltoa –koko järjestelmä voi ennen pitkään olla vaihdon tarpeessa. Viallisen pakokaasujärjestelmän osa näkyy myös ulospäin, sillä se saattaa aiheuttaa kovaa melua sekä savuttamista, erityisesti dieselautoissa.\nPakosarja: Pakosarja kiinnittyy sylinterinkannen pakoaukkoihin ja kerää pakokaasut yhteen, johdattaen ne ulkoilmaan pakoputkea pitkin. Pakosarjaa tarvitsee harvoin vaihtaa, mutta se voi esimerksiksi alkaa vuotamaan.\nHappitunnistin: Happitunnistin, eli lambda-anturi sijaitsee pakoputken alkupäässä, ja kertoo auton ajotietokoneelle polttoaineen lisäämisen, tai vähentämisen tarpeesta pakoputkessa olevan happimäärän perusteella. Vika happitunnistimessa voi vaikuttaa koko moottoriin, ei pelkästään pakokaasujärjestelmän toimintaan, joten sen on syytä olla kunnossa.\nPakoputkisto: Pakoputkisto siirtää pakokaasut auton takaosasta ulkoilmaan.\nKatalysaattori: Katalysaattori muuntaa ihmisille ja ympäristölle haitalliset kaasut vähemmän haitallisiksi, kuten hiilimonoksidin hiilidioksidiksi sekä vesihöyryksi. Katalysaattori on yksi pakoputkiston kalleimmista osista.\nÄänenvaimennin: Äänenvaimennin vaimentaa polttomoottorin äänen miellyttävämmälle tasolle.\nMerkkejä pakokaasujärjestelmän huonosta kunnosta\nOn helppo huomata milloin pakokaasujärjestelmä pitää uusia. Jos auton sisällä yllättäen haisee pakokaasu, on se melko varma merkki pakoputken vuodosta. Tässä tilanteessa ikkunoiden avaaminen on tarpeellista. Myös paukkuminen sekä bensankulutuksen kasvu ovat merkkejä pakoputken vaihtamisen tarpeesta. Auton pitämä ääni voi myös nousta moninkertaiseksi kun pakoputki vuotaa pahasti. Pakoputkisto voi kuitenkin hyvin hoidettuna kestää jopa yli 200 000 ajokilometriä.\nPakoputki on yksi auton nopeimmin kuluvista osista. Kylmässä ja kosteassa säässä pakoputken huuhtelu pidentää sen käyttöikää. Kun pakoputkesta on kyse tulee pienistä ongelmista helposti isoja, joten on syytä antaa ammattilaisen tarkistaa putken kunto aika ajoin. Pahimmassa tapauksessa auton pakoputki ruostuu kokonaan puhki; veden, kuumuuden, sekä tiesuolan vaikutuksesta. Jos reikää ei paikata ajoissa se suurenee ja vuoto pahenee. Lopulta koko putkisto pitää vaihtaa, mikä voi tulla kalliiksi. Myös pakoputkistosta erillään olevien kiinnikkeiden kunto olisi hyvä tarkistaa tasaisin väliajoin ja vaihtaa aina tarvittaessa. Kiinnikkeiden vaihdon tarpeen tunnistaa pakoputken kolinasta, ja niiden pettäessä pakoputki voi laahata maassa.\nPakokaasujärjestelmän uusiminen Mister-Autolta\nPakokaasujärjestelmän tai sen osien ollessa vaihdon tarpeessa, Mister-Auto voi auttaa!\nMister-Autolta löytyy jokaiseen merkkiin ja malliin osia. Voit myös olla varma, että osamme ovat Euroopan laatu- ja turvallisuusstandardien mukaisia. Vuonna 2007 perustettu Mister-Auto on yksi Manner-Euroopan, sekä erityisesti Ison-Britannian, johtavista autotarvike- ja varaosien myyjistä. Yrityksen valikoimaan kuuluu yli 300 000 laatutuotetta suurimmilta autonvalmistajilta ja varaosamerkeiltä. Mister-Auton avulla on myös helppo varmistua siitä, että tilattu osa osa juuri sinun autoosi. Mister-Autolla on myös takuu, sekä 15 päivän palautusoikeus kaikissa tuotteissa. Mister-Autolta pakoputkiston uusiminen on nopeaa, helppoa sekä edullista.\nYhteensopivat Pakoputki / Aänenvaimentimet kaikkiin suosituimpiin automalleihin


Etusivu Imukudos Imusolmuke\nImusolmuke, kuva 1\nImusolmuke, kuva 2\nImusolmuke, Kuva 3\nImusolmuketta ympäröi tiheästä sidekudoksesta muodostuva kotelo (engl. capsule), josta työntyy sidekudosseinämiä (engl. trabeculae) imusolmukkeen sisäosiin. Verkkomainen imusolmukkeen parenkyymi voidaan jakaa kahteen osaan: korteksiin eli kuorikerrokseen ja medullaan eli ytimeen. Korteksissa erotetaan ulompi ja sisempi alue. B-soluja esiintyy tyypillisesti ulomman ja T-soluja sisemmän korteksin alueella.\nLymfosyytit muodostavat ulomman korteksin alueella imukeräsiä, joiden itukeskuksissa tapahtuu lymfosyyttien proliferaatiota. Sisemmän korteksin alueella sijaitsevat pikkulaskimot (engl. high endothelial venules, HEVs), joiden seinämien endoteelisolujen väleistä suurin osa B- ja T-soluista kulkeutuu imusolmukkeisiin. Imusolmukkeen medulla rakentuu verkkomaisesta imukudoksesta, jota medullaarisinukset halkovat. Medullan solutyyppejä ovat retikulaarisolut, pitkiä sytoplasmisia ulokkeita muodostavat FDC solut (engl. follicular dendritic cells), lymfosyytit, makrofagit ja plasmasolut.\nLymfan virtaus solmukkeessa tapahtuu imukanavia eli sinuksia pitkin. Tuovat imusuonet tyhjentyvät kortikaalisinuksiin aivan imusolmukkeen korteksin alla, joista lymfa jatkaa trabekulaarisinuksia pitkin medullaarisinuksiin. Sinuksia reunustavat endoteelisolut ja niiden ympärillä olevat retikulaarisolut ja makrofagit, joiden sytoplasmiset ulokkeet tunkeutuvat medullan alueella endoteelisolujen väleistä sinuksiin hidastaen näin lymfan virtausta sekä tehostaen sen suodatusta. Medullaarisinukset tyhjentyvät vieviin imusuoniin imusolmukkeen porttialueella (engl. hilum), jonka kautta kulkevat myös imusolmukkeen valtimot, laskimot sekä hermot.


HE 99/2000 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2000 › HE 99/2000\nHallituksen esitys Eduskunnalle laiksi työntekijäin eläkelain muuttamisesta\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi työntekijäin eläkelakia siten, että siihen otettaisiin eläketurvakeskuksen kirjanpitoa ja tilinpäätöstä koskevat uudet säännökset.\nMuutokset ovat tarpeen, koska eläketurvakeskus ei harjoita enää vakuutustoimintaa luottovakuutustoiminnan siirryttyä Vakuutusosakeyhtiö Garantiaan. Koska sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalla on yleisenä periaatteena, että Vakuutusvalvontavirasto antaa tarkempia määräyksiä tilinpäätöksestä, lakiin ehdotetaan otettavaksi säännökset Vakuutusvalvontaviraston mahdollisuudesta antaa kirjanpitoa ja tilinpäätöstä koskevia tarkempia määräyksiä, ohjeita ja lausuntoja. Samalla lakiin otettaisiin säännökset eläketurvakeskuksen maksuvalmiuden ylläpitämiseksi.\nLaki on tarkoitettu tulemaan voimaan 31 päivänä joulukuuta 2000.\nEläketurvakeskuksen jäljempänä ETK, tehtävistä ja taloudesta säädetään työntekijäin eläkelain (395/1961), jäljempänä TEL, 12, 14 ja 14 a §:ssä sekä eläketurvakeskuksen ohjesäännön sisältävässä asetuksessa (431/1961).\nAikoinaan työeläkelaitosten vastuunkantokyvyn varmistamiseksi tarkoitettu ETK:n harjoittama luottovakuutustoiminta päättyi TEL:n 13 b §:n 1 momentin mukaisesti 31 päivänä joulukuuta 1993, jolloin kyseinen vakuutustoiminta siirtyi tätä tarkoitusta varten perustetulle Vakuutusosakeyhtiö Garantialle. Mainittuna ajankohtana voimassa ollut luottovakuutusvastuu jäi kuitenkin edelleen ETK:n kannettavaksi, ja ETK vapautuu tästä vastuusta pääosin vasta vuoden 2005 loppuun mennessä. ETK vastaa myös luovutetusta vakuutuskannasta aiheutuneista tappioista mainitun siirtymäkauden loppuun.\nLuottovakuutustoiminnan luovutuksen yhteydessä voidaan katsoa lakanneen myös ETK:n vakuutustoimintaan kohdistuva, vakuutusyhtiölain (1062/1979) 14 luvussa tarkoitettu vakuutustoiminnan valvonta.\nLuottovakuutustoiminnan uudelleen järjestelyyn kuului, että ETK sekä pääosa työeläkelaitoksista merkitsivät perustettavan Vakuutusosakeyhtiö Garantian koko osakepääoman. Vakuutusosakeyhtiö Garantian osakkeiden hankintamenon ETK on saanut lukea vuosina 1994―1998 edellä tarkoitetun luottovakuutusliikkeen kuluihin. Mainitut luottovakuutusliikkeen tappiot ja ETK:n osuus Vakuutusosakeyhtiö Garantian osakepääomasta on kustannettu työeläkemaksun kautta (TEL:n 12 §:n 1 momentin 5 kohta, 12 b §:n 1 momentti, 13 a ja 13 b §).\nTEL:n 12 §:n 1 momentin 5 kohdassa säädetään, miten ETK:n kustannusosa määritellään. Eläkelaitokset vastaavat pääosin yhteisesti ETK:n kustannuksista, mutta näistä kustannuksista on kuitenkin ensin vähennettävä, mitä ETK on tuottoina saanut. Vuosittainen maksuvalmius turvattiin ja investoinnit rahoitettiin ETK:n hoidettavana olleen luottovakuutustoiminnan avulla. Luottovakuutustoiminnan eriyttämisen jälkeen investointeihin käytettiin vierasta pääomaa. Siten luottovakuutustoiminnan ollessa ETK:n hoidettavana ETK:n varsinaisen toiminnan menot voitiin kattaa sekä mainituilla eläkelaitoksilta vuosittain perittävillä kustannusosuuksilla että osaksi luottovakuutustoiminnan tuotoilla. Kuten edellä on mainittu, luottovakuutuksesta aiheutuneet tappiot ovat edelleen ETK:n vastuulla, kun taas toiminnasta saatavat tuotot eivät ole enää ETK:n käytettävissä.\nEläkelaitokset vastaavat ETK:n kustannuksista toimintansa laajuuden mukaisessa suhteessa. Laajuus määräytyy eläkelaitoksissa vakuutettujen palkkasummien perusteella.\nEläkelaitokselta vuosittain perittävät maksut perustuvat arvioon kuluvan vuoden palkkasummasta, koska lopulliset palkkasummat ovat tiedossa vasta jälkikäteen. Perittävät maksut vaihtelevat vuosittain johtuen palkkasummien vaihtelusta.\nPääasiassa maksuilla tapahtuvien menojen kattamiseen liittyy maksuvalmiusriski. Jotta ETK tästä huolimatta voisi suoriutua ajallaan velvoitteistaan ja tehdä tarvittavat toimintaansa liittyvät investoinnit, ehdotetaan, että niiden vaikutus voitaisiin ottaa huomioon ETK:n kustannusten kattamiseksi perittävää maksua vahvistettaessa. Tällöin maksu voitaisiin vahvistaa asianomaisen vuoden todellisia kustannuksia ajatellen joko yli- tai alimääräiseksi siitä riippuen, onko tarpeen lisätä tai vähentää eläketurvakeskuksen omassa pääomassa olevien varojen määrää. Selvyyden vuoksi ehdotetaan, että nykyistä TEL:n 12 §:n 1 momentin 5 kohtaa muutettaisiin siten, että mainitussa kohdassa säädettäisiin ainoastaan eläkelaitosten velvollisuudesta vastata yhteisesti ETK:n kustannuksista toimintansa laajuuden mukaisessa suhteessa. Tältä osin säännös vastaisi edelleen voimassa olevia säännöksiä. Maksun määrittelyä koskevat säännökset ehdotetaan siirrettäviksi uuteen 8 momenttiin. Samalla uuteen 8 momenttiin ehdotetaan otettavaksi myös säännökset, jotka mahdollistaisivat maksun vahvistamisen siten, että siinä voitaisiin ottaa huomioon myös ETK:n maksuvalmius suhteessa sen varoihin.\nEläketurvakeskuksen ohjesäännön sisältävän asetuksen 2 §:ssä säädetään, että ETK:n kirjanpidosta on soveltuvin osin voimassa, mitä säädetään tai määrätään vakuutusyhtiön kirjanpidosta. Sosiaali- ja terveysministeriö on antanut mainitun säännöksen nojalla ETK:lle tilinpäätöstä koskevat määräykset. ETK:n luottovakuutustoiminnan lakattua ja ETK:n taloudellisen valvonnan siirryttyä Vakuutusvalvontavirastolle, ministeriön vakuutustoimintaan liittyvien määräysten tai ohjeiden antaminen ei ole enää perusteltua.\nYleisten kirjanpitoa ja tilinpäätöstä koskevien säännösten soveltaminen ETK:een on ongelmallista, koska luottovakuutustoiminnan lakattua ETK:ta ei voida pitää liikeyrityksenä. TEL:n 14 §:n mukaan ETK on eräänlainen eläkelaitosten yhteistyöelin, ja oikeuskirjallisuudessa se onkin luokiteltu usein itsenäiseksi julkisoikeudelliseksi laitokseksi. ETK:sta ei ole myöskään rekisteröity kaupparekisteriin.\nNykyisen kirjanpitolain (1336/1997) 1 §:n nojalla yleinen kirjanpitovelvollisuus määräytyy liike- tai ammattitoiminnan harjoittamisen, eikä esimerkiksi kirjanpitovelvollisen juridisen muodon perusteella. Lakiin on lisäksi otettu luettelo yhteisöistä, jotka ovat aina mainitun yleisen kirjanpitovelvollisuuden piirissä riippumatta yhteisömuodosta. Pykälän 2 momentissa säädetään kuitenkin, etteivät julkisyhteisöt ole kirjanpitovelvollisia. Ottaen huomioon ETK:n eläkelaitosten väliseen vastuunjakoon liittyvät tehtävät ja ETK:n rahaliikenne ETK:een kohdistuu kuitenkin merkittäviä taloudellisia intressejä. Tästä syystä sekä epäselvyyksien välttämiseksi sovellettavasta säännöstöstä ehdotetaan, että TEL:iin lisättäväksi ehdotettuun 14 b §:ään otettaisiin erityissäännökset siitä, että ETK:een voitaisiin soveltaa soveltuvin osin sekä kirjanpitolain että -asetuksen säännöksiä.\nKoska sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalla toimivaltajaon yleisenä periaatteena on, että tarkempien määräysten antaminen tilinpäätöksestä kuuluu Vakuutusvalvontavirastolle, ehdotetaan pykälän 1 momentissa säädettäväksi, että Vakuutusvalvontavirasto voisi antaa tarkempia määräyksiä, ohjeita ja lausuntoja kirjanpitolain ja -asetuksen soveltamisesta ETK:een. Vakuutusvalvontaviraston tulisi pykälän 3 momentin mukaan kuitenkin, määräyksen, ohjeen tai lausunnon ollessa kirjanpitolain tai -asetuksen yleisen soveltamisen kannalta merkittävä pyytää siitä kirjanpitolautakunnan lausunto.\nPykälän 2 momenttiin ehdotetaan otettavaksi säännökset siitä, että Vakuutusvalvontavirasto voisi ETK:n hakemuksesta myöntää luvan poiketa ehdotetussa 1 momentissa tarkoitetuista säännöksistä ja määräyksistä silloin, jos poikkeus on tarpeen oikean ja riittävän kuvan saamiseksi ETK:n tai sen konsernin toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta.\nPykälän 4 momenttiin ehdotetaan otettavaksi säännökset myös siitä, että kirjanpitolain 3 luvun 1 §:n 2 momentin toisessa virkkeessä mainittu velvollisuus vertailutietojen esittämiseen, konsernitilinpäätöksen laatimisaika, konsernitilinpäätöksen laatimisvelvollisuus, konsernituloslaskelman ja konsernitaseen laatimisessa noudattavat kaavat ja liitetiedot sekä konsernitilinpäätökseen yhdisteltävän tytäryhtiön tilikausi olisivat seikkoja, joista Vakuutusvalvontavirasto voi erityisistä syistä määräajaksi myöntää yksittäistapauksissa poikkeuksia. Poikkeus voitaisiin kuitenkin myöntää vain, jollei se ole tilinpäätöstä ja konsernitilinpäätöstä koskevien Euroopan yhteisöjen säädösten vastainen.\nEhdotettu 14 b § vastaisi asiallisesti vakuutusyhtiöihin sovellettavia vakuutusyhtiölain 10 luvun 14 §:n säännöksiä.\nEdellä esitetyistä syistä, toisin kuin vakuutusyhtiöiden osalta, sosiaali- ja terveysministeriö ei kuitenkaan enää antaisi määräyksiä ETK:n tuloslaskelman ja taseen kaavasta liitetietoineen eikä toimintakertomuksessa ilmoitettavista tiedoista.\nKoska kirjanpitoa ja tilinpäätöstä koskevat säännökset ehdotetaan uudistettaviksi ja otettavaksi lakiin, tulee eläketurvakeskuksen ohjesäännön sisältävän asetuksen 2 § vastaavasti kumota.\nEsityksellä ei ole valtiontaloudellisia vaikutuksia eikä liioin vaikutusta eläkekustannuksiin.\nEsitys on valmisteltu virkatyönä yhteistyössä eläketurvakeskuksen kanssa.\nLaki ehdotetaan tulevaksi voimaan 31 päivänä joulukuuta 2000, koska eläketurvakeskuksen olisi sovellettava ehdotettuja kirjanpitolain ja -asetuksen mukaisia säännöksiä jo vuoden 2000 tilinpäätöksessä.\nEhdotettu laki edellyttää, että Vakuutusvalvontavirasto voisi tarvittaessa antaa tarkempia määräyksiä, ohjeita ja lausuntoja kirjanpitolain ja -asetuksen soveltamisesta ETK:een. Tämän vuoksi on tärkeää, että varataan riittävän pitkä aika lakien voimaantuloon valmistautumista varten. Tästä syystä ehdotetaan, että lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin voitaisiin ryhtyä jo ennen sen voimaantuloa.\nETK:n tilinpäätöstä ja kirjanpitoa koskevat säännökset eläketurvakeskuksen ohjesäännön sisältävän asetuksen 2 §:ssä ehdotetaan kumottaviksi tarpeettomina.\nmuutetaan 8 päivänä heinäkuuta 1961 annetun työntekijäin eläkelain (395/1961) 12 §:n 1 momentin 5 kohta,\nsellaisena kuin se on laissa 1293/1996, ja\nlisätään 12 §:ään, sellaisena kuin se on laeissa 639/1966, 1342/1992, 390/1995, 1482/1995 ja 839/1996, mainitussa laissa 1293/1996 sekä laeissa 1040/1998 ja 1263/1999, uusi 8 momentti sekä lakiin uusi 14 b §, seuraavasti:\n5) eläketurvakeskuksen kustannuksista vastaavat eläkelaitokset yhteisesti tämän lain alaisen toimintansa laajuuden mukaisessa suhteessa.\nEläketurvakeskuksen vuotuisten kustannusten kattamiseksi perittävää maksua vahvistettaessa on otettava huomioon, mitä muita tuottoja eläketurvakeskuksella on saatavissa. Maksua vahvistettaessa on huolehdittava siitä, että eläketurvakeskuksen varat riittävät kattamaan eläketurvakeskuksen tehtävistään ja toiminnastaan aiheutuvat menot ja ylläpitämään riittävän maksuvalmiuden.\nEläketurvakeskuksen kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa on noudatettava soveltuvin osin kirjanpitolakia (1336/1997) sekä kirjanpitoasetusta (1339/1997). Vakuutusvalvontavirasto voi antaa tarkempia määräyksiä, ohjeita ja lausuntoja kirjanpitolain ja -asetuksen soveltamisesta eläketurvakeskukseen.\nVakuutusvalvontavirasto voi eläketurvakeskuksen hakemuksesta erityisestä syystä määräajaksi myöntää luvan poiketa 1 momentissa tarkoitetuista säännöksistä ja määräyksistä, jos poikkeus on tarpeen oikean ja riittävän kuvan saamiseksi eläketurvakeskuksen tai sen konsernin toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta.\nJos tässä pykälässä tarkoitettu tilinpäätöstä koskeva määräys, ohje tai lausunto on kirjanpitolain tai -asetuksen yleisen soveltamisen kannalta merkittävä, Vakuutusvalvontaviraston on ennen määräyksen, ohjeen tai lausunnon antamista pyydettävä siitä kirjanpitolautakunnan lausunto.\nVakuutusvalvontavirasto voi erityisistä syistä määräajaksi myöntää yksittäistapauksissa poikkeuksia kirjanpitolain 3 luvun 1 §:n 2 momentin toisessa virkkeessä mainitusta velvollisuudesta, tilinpäätöksen tai konsernitilinpäätöksen laatimisajasta, konsernitilinpäätöksen laatimisvelvollisuudesta, konsernituloslaskelman ja konsernitaseen laatimisessa noudatettavista kaavoista ja liitetiedoista sekä konsernitilinpäätökseen yhdisteltävän tytäryhtiön tilikaudesta. Poikkeuksen myöntämisen edellytyksenä on, ettei se ole tilinpäätöstä ja konsernitilinpäätöstä koskevien Euroopan yhteisöjen säädösten vastainen.\nLakia sovelletaan ensimmäisen kerran eläketurvakeskuksen vuodelta 2000 tehtävään tilinpäätökseen.\nVakuutusvalvontavirasto voi ennen tämän lain voimaantuloa ryhtyä lain täytäntöönpanoa edellyttämiin toimiin.\nTällä lailla kumotaan eläketurvakeskuksen ohjesäännön sisältävän 14 päivänä elokuuta 1961 annetun asetuksen (431/1961) 2 §, sellaisena kuin se on asetuksessa 946/1995.\nHelsingissä 25 päivänä elokuuta 2000\nESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖPERUSTELUT1. Nykytila ja ehdotetut muutokset2. Esityksen taloudelliset vaikutukset3. Asian valmistelu4. VoimaantuloLaki työntekijäin eläkelain muuttamisesta12 §Eläketurvakeskus14 b §


Muumiperheen lauluretki - smackthejack.net - kulttuuria ja viihdettä\nTuotanto: Matti Kallio / Moomin characters & Tammi\n1. Pieni iloinen tie 2. Nuuskamuikkusen nappi 3. Silkkiapina 4. Muumimamman laukku 5. Muumipappa marssii tässä 6. Merenhuiske 7. Taskurapu 8. Meren aave 9. Hattivatti ukkosella 10. Myy, pippurinuttura 11. Myttyrä-mörkö 12. Nipsun rohkeuslaulu 13. Hemuli tutkii 14. Myy tahtoo juhlia 15. Tiuhti ja Viuhti vikkelästi 16. Muumilaakson tuulet 17. Nuuskamuikkusen pilli\nJos ei koskaan ole pitänyt Muumeja ihan omimpana juttunaan niin uusi Muumiperheen Lauluretki on aika yhdentekevä äänite. Jos ei ole koskaan ollut lapsi(musiikkiorientoitunut) niin lauseen loppu on sama kuin avauksessa. Kuulun molempiin kasteihin. Revi tästä nyt sitten.\nKas kun Tove Janssonin perintöä vaalivat oikeudenomistajat ovat antaneet tällaiseen luvan. Muumithan ovat toki pitkälti tuotteistettu ennestäänkin mutta luulisi jonkun vähän valvovan mitä brändin nimissä tehdään. Tämä levy ei nimittäin lähde missään vaiheessa mihinkään lentoon. Yritys toki on hyvä mutta sävellykset ovat melkoisen keskinkertaisia ja sanat Muumilaakson maailmaan sijoittuvaa diipadaapaa. Laulajina on tietysti kovankin luokan nimiä miten Johanna Kurkela ja Eija Ahvo mutta lopputulos jää vaisuksi. Tai mistä minä tiedän mitä vaikkapa 5-vuotias tästä saa.\nMatti Kallion sovituksissa on ajoittain oltu kunnianhimoisiakin eivätkä tietysti kaikki kappaleet sysisurkeita ole mutta kun kokonaisuudesta ei oikein jää mitään tällaiselle karvanaamalle käteen niin minkäs teet. Mielenkiintoisinta on koomikko-näyttelijänä tunnetun Jarkko Tammisen esittäytyminen artistina. Tammisen iloinen perusääni sopii näihin kappaleisiin kyllä oikein hyvin. Missään nimessä muutkaan laulajat eivät suoriudu heikosti tehtävistään, päinvastoin. Kappaleiden perimmäinen ongelma lienee liiallinen monimutkaisuus. Aika monessa zipaleessa kun tungetaan samaan kakkuun melko monta ainesosaa. Melodioita, vaikkakin olisivat hyviäkin, tuhlataan isolla kädellä ja sekoitetaan erilaisia rytmejä sekä osasia samaan lauluun. Se tekee sekavan vaikutelman eivätkä kappaleet tartu päähän.\nNo mutta onhan tämä oikeasti sympaattinen. Miksi mun tämä pitäisi dissata tänä vihan aikana? Toivottavasti tämä löytää yleisönsä. Kivaa ja pikkunättiä musiikkia, ei kai siinä.\nPhotos copyright by Tammi, 2015


Autovuokraamo Hersonissos (Vuokra-auto) Autonvuokraus Hersonissos\nHalpavuokraauto.fi vertailee useiden autonvuokrausyritysten tarjoamia vuokrahintoja ja löytää parhaan autonvuokraushinnan. Kaikki vuokra-autot Hersonissos sisältävät tarpeellisen vakuutussuojan ja rajattomat kilometrit.\nHersonissos (Chersonisos) on pieni kaupunki, jossa noin. 9000 asukasta, sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla noin. 25 km itään saaren pääkaupunkiin Iraklion .Siitä lähtien antiikin on ollut tärkeä satama täällä, mutta tänään Hersonissos on ennen kaikkea moderni lomakohde. Vaikka jotkut asukkaat käyvät maatalous ja kalastus, on tärkein elinkeino on turismi niin.\nOn olemassa muutamia jälkiä jää kaupungin menneisyyden kulttuuria. Ne on yleensä kokemusta muualla Kreetalla. Jotkut jäänteet ovat vielä täällä – mukaan lukien mielenkiintoinen pyramidin muotoinen Roman suihkulähde keskellä kaupunkia, ja rauniot varhain Christian basilikan kalliolla lähellä satamaa.\nKun se tulee sivuille vasta äskettäin, seuraavat mainitaan: Aqua World Aquarium, joka lisäksi kala on myös kokoelma Matelijoiden paikallista eläimistöä – ja kasvanut Lychnostatis museo, joka dokumentoi eri lajikkeiden Kreetan kansankulttuuria.Muuten, Hersonissos ensisijaisesti tunnettu sen kauniit rannat – ja kaupungin vilkas yöelämä. On baareja, pubeja ja diskoja peräkkäin.\nLähin lentokenttä on kansainvälinen lentokenttä pääoman Iraklion – “Nikos Kazantzakis”.


Komediaa kaikilla mausteilla\ntorstai 26.08.2010 klo 14:29\nSoul Kitchen
 Saksa 2009
 Ohjaus: Fatih Akin\nMonipuolisena tyylilajitaiturina tunnettu saksanturkkilainen Fatih Akin(Suoraan seinään, Taivaan reunalla) on päästänyt käsistään yhden vuoden parhaista komedioista. Hampurin nuhjuisempaa puolta särmikkäästi esittelevä Soul Kitchen sykkii eteenpäin kuin hyvin voideltu dj-setti.\nRähjäisen mutta rakastetun Soul Kitchen -ravintolan omistajalla, saksankreikkalaisella Zinoksella ( Adam Bousdoukos), ei mene hyvin. Verottaja karhuaa saataviaan, tyttöystävä muuttaa Kiinaan, asiakkaat boikotoivat uuden sekopäisen gourmetkokin ruokia ja selkä menee tohjoksi tiskikoneen kanssa riuhtoessa. Kaiken huipuksi Zinoksen veli vapautuu vankilasta ja pyytää työpaikkaa ravintolasta.\nAkin heittää samaan soppaan estottoman sekoboltsikomedian, kevyen romanttisen draaman ja rennon veijaritarinan ainekset. Lopputulos on maukas vaihtoehto samalta liukuhihnalta pusketuille Hollywood-komedioille.


Kullakin nimikkeellä on suositeltavaa kirjata se yksilömäärä, mikä nimikkeellä on laskettu. Jos päivän aikana on tehnyt havaintoja esimerkiksi tundrahanhista, valkoposkihanhista ja määrittämättömistä hanhista, kirjataan erikseen omana havaintonaan kullakin nimikkeellä havaittujen yksilöiden määrä. Jos tässä tapauksessa haluaa kirjata myös päivän aikana havaittujen hanhien kokonaismäärän, se suositellaan kirjattavaksi suurimman summan sisältävän nimikkeen lisätiedoissa (ei lukumäärässä, koska laji-ilmoituksen kokonaislukumäärästä tulee silloin liian suuri).\nEsimerkki: Harri Havainnoija on seurannut arktista muuttoa koko päivän ja havainnut päivän aikana yhteensä 5000 hanhea, jotka koskevat 500 tundrahanhea, 2000 valkoposkihanhea ja 2500 lajilleen määrittämätöntä hanhea (hanhi). Muutto kirjataan Tiiraan kolmella lajinimikkeellä määritysten mukaisesti. Nimikkeelle hanhi Harri kirjoittaa lisätietoihin "hanhia yhteensä 5000".\nhanhi 2500 Lisätiedot: hanhia yhteensä 5000


TERVASMÄKI III -ALUE, ALAVUS ASEMAKAAVAN MELUSELVITYS - PDF Free Download\nDownload "TERVASMÄKI III -ALUE, ALAVUS ASEMAKAAVAN MELUSELVITYS"\n1 Vastaanottaja Alavuden kaupunki Asiakirjatyyppi Raportti Päivämäärä TERVASMÄKI III -ALUE, ALAVUS\n2 TERVASMÄKI III -ALUE, ALAVUS Tarkastus Päivämäärä Laatija Arttu Ruhanen Tarkastaja Jari Hosiokangas Hyväksyjä Viite Ramboll Pakkahuoneenaukio 2 PL TAMPERE T F\n3 SISÄLTÖ 1. Yleistä 1 2. Selvityksen toteutus Laskentaohjelma Maastomallin lähtötiedot Tieliikennelähtötiedot Melualuelaskennat Meluntorjunta 2 3. Sovellettavat ohjearvot 2 4. Melulaskentojen tulokset 3 5. Meluntorjunta 4 6. Johtopäätökset ja tulosten tulkinta 4 LIITTEET 5\n4 YLEISTÄ Tämän työn tarkoituksena on tarkastella liikennemelun osalta Alavuden kaupungissa sijaitsevan -alueen soveltuvuutta asuinrakentamiselle sekä kartoittaa alueen meluntorjuntatarpeet. Työ on tilannut Alavuden kaupunki, jossa yhteyshenkilönä on ollut kaavasuunnittelija Sakari Tanttari. Ramboll Finland Oy:ssä työn projektipäällikkönä on toiminut FM Jari Hosiokangas, raportoinnissa on avustanut ja mallinnuksen on laatinut ins.(amk) Arttu Ruhanen. 2. SELVITYKSEN TOTEUTUS Meluselvitys on laadittu melun laskentamallin avulla. Tieliikennemelun leviäminen alueelle on laskettu nyky- ja ennusteliikennetilanteessa. 2.1 Laskentaohjelma Melulaskennat on tehty 3D maastomallin huomioivalla SoundPLAN 7.0 laskentaohjelmistolla, käyttäen pohjoismaista tieliikennemelun laskentamallia. Laskentamallin tarkkuus on noin ± 2 db. 2.2 Maastomallin lähtötiedot Lähtötietoina on maastomallin osalta käytetty Alavuden kaupungin numeerista kartta-aineistoa. Maastomallissa huomioitiin olemassa olevat rakennukset. Vt18 pinnan taso vaaittiin kaupungin toimesta selvityksen alussa käytettäväksi melumallissa Tieliikennelähtötiedot Valtatie 18 melualueiden laskennassa on käytetty Tiehallinnon tietoja liikenteen määrästä ja jakautumisesta. Vuoden 2030 ennusteliikennemäärän määrityksessä käytetty tieliikenteen kasvukerroin 1,23 saatiin Tiehallinnon julkaisusta "Tieliikenteen kuntaennuste vuosille ". Laskennassa käytetyt liikennemäärät on esitetty taulukossa Taulukko Tieliikennetiedot. Tie Keskimääräinen vuorokausiliikenne, ajon/vrk Raskas liikenne, % Ajonopeus, km/h Töysäntie, VT Nykyliikenne Töysäntie, VT 18 Ennusteliikenne Työssä on oletettu, että 90 % liikennesuoritteesta tapahtuu aikavälillä klo Melualuelaskennat Laskennat on tehty ohjearvomäärittelyn mukaisesti ekvivalenttimelutasona klo 7-22 ja klo 22-7 väliselle ajalle nykyliikennemäärillä sekä vuoden 2030 ennusteliikennemäärillä.\n5 1-2 Laskentapisteverkossa pisteiden välinen etäisyys on ollut 5 metriä. Laskentapisteen korkeus on vakiintuneen tavan mukaisesti 2 metriä maanpinnasta (pihamelu) ja 5 metriä (2. kerroksen julkisivuun kohdistuva melu) Meluntorjunta Meluntorjuntana on tutkittu meluvallia kaava-alueen ja tien välissä. Vallin korkeus on mallinnettu pohjakartassa olevasta maanpinnasta lähtien. Mitoituksen pohjana on ollut vuoden 2030 liikennemäärä. Meluvalli on mallinnettu kahdessa osassa pohjakarttaan merkityn maston länsi- ja itäpuolille. Länsipuolen meluvallin korkeudeksi on määritetty maanpinta+3,0 metriä. Itäpuolen vallin korkeus on maanpinta+3,5 m. Tavoitteena on ollut VNp 993/92 mukaisten ohjearvojen täyttyminen esitetyillä tonttialueilla. Meluvalli voidaan haluttaessa korvata vastaavan korkuisella meluaidalla, tai meluvallin ja meluaidan yhdistelmällä (esim. matalan vallin päällä meluaita). Meluaidan tulee täyttää EN 1793:1997 osan 2 mukainen luokka B3, jossa rakenteen äänen eristävyys on vähintään 25 db. Esimerkkejä soveltuvista rakenteista on esimerkiksi julkaisussa Puun käyttö meluesteissä, Tiehallinnon julkaisuja TIEL , SOVELLETTAVAT OHJEARVOT Melun ohjearvoina käytetään valtioneuvoston päätöksen (VNp 993/92) mukaisia ohjearvoja, ja ne on esitetty taulukossa 3.1. Taulukko 3.1. VNp 993/92 mukaiset yleiset melutason ohjearvot ULKONA Asumiseen käytettävät alueet, virkistysalueet taajamissa ja niiden välittömässä läheisyydessä sekä hoito- tai oppilaitoksia palvelevat alueet Loma-asumiseen käytettävät alueet, leirintäalueet, virkistysalueet taajamien ulkopuolella ja luonnonsuojelualueet SISÄLLÄ Asuin-, potilas- ja majoitushuoneet Melun A-painotettu keskiäänitaso (ekvivalenttitaso), L Aeq, enintään Päivällä klo 7-22 Yöllä klo ) 2) 55 db 45-50dB 45 db 40 db 3) 35 db 30 db Opetus- ja kokoontumistilat 35 db - Liike- ja toimistohuoneet 45 db - 1) Uusilla alueilla melutason yöohjearvo on 45 db. 2) Oppilaitoksia palvelevilla alueilla ei sovelleta yöohjearvoa. 3) Yöohjearvoa ei sovelleta sellaisilla luonnonsuojelualueilla, joita ei yleisesti käytetä oleskeluun tai luonnon havainnointiin yöllä. Ohjearvon määrittely tarkoittaa keskimelutasoa eli ekvivalenttimelutasoa koko ohjearvon aikavälillä. Siten lyhytaikaiset ohjearvon desibelirajan ylitykset eivät välttämättä aiheuta päätöksessä tarkoitetun ohjearvon ylittymistä, mikäli aikaväli sisältää myös hiljaisempia ajanjaksoja. Kaava-alue tulkitaan uudeksi asuinalueeksi, jolloin yöajan ohjearvo piha-alueilla on 45 db.\n6 MELULASKENTOJEN TULOKSET Melulaskentojen tulokset on esitetty melualuekartoissa 1-12, joissa melutason vaihtelu on esitetty 5 db välein vaihtuvin melualuein. Esimerkiksi db melualue on kartoissa esitetty oranssilla värillä. Melu pihatasolla (2 m laskentakorkeus): Kuvassa 1 on esitetty päiväajan (L Aeq07-22 ) keskiäänitaso nykyliikenteellä. Muutamilla kaavaalueen pohjoisosan tonteilla ylitetään päiväajan ohjearvo 55 db. Kuvassa 2 on esitetty yöajan (L Aeq22-07 ) keskiäänitaso nykyliikenteellä. Suurin osa kaava-alueen pohjoispuolen tonteista jää 45 db melualueen sisäpuolelle. Kuvassa 3 on esitetty päiväajan (L Aeq07-22 ) keskiäänitaso ennusteliikenteellä. Laskennassa ei ole huomioitu melusuojausta. Kuvasta nähdään, että osassa kaava-alueen pohjoisosan tontteja ylitetään päiväajan ohjearvo 55 db. Kuvassa 4 on esitetty yöajan (L Aeq22-07 ) keskiäänitaso ilman melusuojausta ennusteliikenteellä. Kuvasta nähdään, että noin puolet kaava-alueesta jää 45 db melualueen sisäpuolelle. Kuvassa 5 on esitetty päiväajan keskiäänitaso ennusteliikenteellä, kun valtatie 18 ja kaavaalueen väliin on mitoitettu meluvalli. Tällöin koko alueella alitetaan päiväajan ohjearvo 55 db. Kuvassa 6 on yöajan tilanne ennusteliikenteellä kun huomioidaan mitoitettu meluvalli. Käytännössä koko kaava-alue saadaan alle 45 db tavoitetason tai sen tasalle, kun huomioidaan laskennan tarkkuus. Melu 2. kerroksen korkeudella (5 m laskentakorkeus): 5 m:n tasalla meluvyöhykkeet ovat laajemmat kuin pihatasolla. Laskentatuloksen perusteella voidaan arvioida julkisivun ääneneristyksen tarvetta 2. kerroksessa. Kuvassa 7 on esitetty 5 metrin korkeudella vallitseva päiväajan melutaso nykyliikenteellä. Kuvasta nähdään, että osassa kaava-alueen pohjoisosan tontteja ylitetään 55 db melutaso. Kuvassa 8 on esitetty 5 metrin korkeudella vallitseva yöajan melutaso nykyliikenteellä. Kuvasta nähdään, että noin puolet kaava-alueesta jää 45 db melualueen sisäpuolelle. Kuvassa 9 on esitetty 5 metrin korkeudella vallitseva päiväajan melutaso ennusteliikenteellä. Kaava-alueen pohjoisosassa tonttien rajalla melutaso on noin 60 db. Kuvan 10 mukaan yöajan melutaso ennusteliikenteellä 5 metrin korkeudella on 45 db tai yli suurimmassa osassa kaava-aluetta. Kuvassa 11 on esitetty 5 metrin korkeudella vallitseva päiväajan melutaso ennusteliikenteellä, kun huomioidaan valtatien ja kaava-alueen väliin mallinnettu meluvalli. Muutamilla tonteilla kaava-alueen pohjoisosassa ylitetään 55 db melutaso. Kuvan 12 mukaan mallinnetun meluvalliratkaisun kanssa ennusteliikenteellä laskettu yöajan melutaso 5 metrin korkeudella on 45 db kaava-alueen pohjoisosan tonteilla.\n7 MELUNTORJUNTA Jotta alueella päästäisiin ohjearvot alittaviin melutasoihin, tulee tieliikenteen aiheuttaa melua torjua. Meluntorjuntaratkaisuksi esitetään meluvallia, joka sijoitetaan kaava-alueen pohjoisosaan (kuva 5.1.) Kuva 5.1. Meluvalli kaava-alueen pohjoislaidassa Vallien luiskien kaltevuus on 1:2. Länsipuolen meluvallin pituus on 238 metriä ja tarvittava massamäärä on esitetyillä korkeuksilla ja muilla tiedoilla n m 3. Itäpuolen meluvallin pituus on 288 metriä ja tarvittava massamäärä on esitetyillä korkeuksilla ja muilla tiedoilla n m 3. Meluvalli voidaan haluttaessa korvata vastaavan korkuisella meluaidalla, tai meluvallin ja meluaidan yhdistelmällä (esim. matalan vallin päällä meluaita). Meluaidan tulee täyttää EN 1793:1997 osan 2 mukainen luokka B3, jossa rakenteen äänen eristävyys on vähintään 25 db. Esimerkkejä soveltuvista rakenteista on esimerkiksi julkaisussa Puun käyttö meluesteissä, Tiehallinnon julkaisuja TIEL , JOHTOPÄÄTÖKSET JA TULOSTEN TULKINTA Lähtökohtaisesti vt18:n melu ylittää sekä päivä- että yöajan ohjearvot osassa kaava-aluetta. Koska alue luokitellaan uudeksi asuinalueeksi, on yöajan melu määräävänä tekijänä meluntorjuntaa mitoitettaessa. Esitetyllä meluvallilla kaava-alueen pohjoisreunaan saadaan melutaso alennettua niin että ohjearvot täyttyvät. Rakennusten julkisivuun 5 m korkeudella kohdistuva melutaso ei edellytä erityistä meluntorjunnan kaavamääräystä, koska melutaso oletetulla seinälinjalla on päivällä alle 65 db (eristysvaatimus < 30 db).\n8 1-5 LIITTEET Kuva 1 Päiväajan keskiäänitaso (L Aeq7-22 ) v.2009 Kuva 2 Yöajan keskiäänitaso (L Aeq22-7 ) v.2009 Kuva 3 Päiväajan keskiäänitaso (L Aeq7-22 ) v.2030 Kuva 4 Yöajan keskiäänitaso (L Aeq22-7 ) v.2030 Kuva 5 Päiväajan keskiäänitaso (L Aeq7-22 ) v. 2030, meluvalli Kuva 6 Yöajan keskiäänitaso (L Aeq22-7 ) v. 2030, meluvalli Kuva 7 Päiväajan keskiäänitaso (L Aeq7-22 ) v. 2009, laskentakorkeus mp+5m Kuva 8 Yöajan keskiäänitaso (L Aeq22-7 ) v. 2009, laskentakorkeus mp+5m Kuva 9 Päiväajan keskiäänitaso (L Aeq7-22 ) v. 2030, laskentakorkeus mp+5m Kuva 10 Yöajan keskiäänitaso (L Aeq22-7 ) v. 2030, laskentakorkeus mp+5m Kuva 11 Päiväajan keskiäänitaso (L Aeq7-22 ) v. 2030, laskentakorkeus mp+5m, meluvalli Kuva 12 Yöajan keskiäänitaso (L Aeq22-7 ) v. 2030, laskentakorkeus mp+5m, meluvalli\n9 Melualueet L Aeq v.2009 Laskentakorkeus mp +2 m Kuva 1\n10 Melualueet L Aeq v.2009 Laskentakorkeus mp +2 m Kuva 2\n11 Melualueet L Aeq v.2030 Ei melusuojausta Laskentakorkeus mp +2 m Kuva 3\n12 Melualueet L Aeq v.2030 Ei melusuojausta Laskentakorkeus mp +2 m Kuva 4\n13 mp+3,0m mp+3,5m Melualueet L Aeq v.2030 Meluvalli Laskentakorkeus mp +2 m Kuva 5\n14 mp+3,0m mp+3,5m Melualueet L Aeq v.2030 Meluvalli Laskentakorkeus mp +2 m Kuva 6\n15 Melualueet L Aeq v.2009 Laskentakorkeus mp +5 m Kuva 7\n16 Melualueet L Aeq v.2009 Laskentakorkeus mp +5 m Kuva 8\n17 Melualueet L Aeq v.2030 Ei melusuojausta Laskentakorkeus mp +5 m Kuva 9\n18 Melualueet L Aeq v.2030 Ei melusuojausta Laskentakorkeus mp +5 m Kuva 10\n19 mp+3,0m mp+3,5m Melualueet L Aeq v.2030 Meluvalli Laskentakorkeus mp +5 m Kuva 11\n20 mp+3,0m mp+3,5m Melualueet L Aeq v.2030 Meluvalli Laskentakorkeus mp +5 m Kuva 12\nVastaanottaja Tampereen kaupunki Asiakirjatyyppi Raportti Päivämäärä 1.12.2014 TESOMAN KESKUSTAKORTTELI ASEMAKAAVAN NRO 8351 MELUSELVITYS TESOMAN KESKUSTAKORTTELI MELUSELVITYS Tarkastus 1.12.2014 Päivämäärä\nPETSAMO, XXI KAUPUNGINOSA, KAAVA NRO. 8083, ASEMAKAAVAN MUUTOS, TAMPERE\nVastaanottaja Tampereen kaupunki Kaupunkiympäristön kehittäminen Asiakirjatyyppi Raportti Päivämäärä 25.1.2011 PETSAMO, XXI KAUPUNGINOSA, KAAVA NRO. 8083, ASEMAKAAVAN MUUTOS, TAMPERE KORTTELEIDEN 346 JA\nTOAS Pappila, Tampere\nRamboll Finland Oy Tampereen seudun opiskelija-asuntosäätiö TOAS TOAS Pappila, Tampere Meluselvitys 25.11.2016 TOAS Pappila, Tampere Tampereen seudun opiskelija-asuntosäätiö TOAS Meluselvitys 25.11.2016\nLOKIRINNE 1 ASEMAKAAVA- ALUEEN MUUTOS, ESPOO MELUSELVITYS\nVastaanottaja Espoon Asunnot Oy Asiakirjatyyppi Raportti Päivämäärä 11.4.2016 Viite 1510025539-003 LOKIRINNE 1 ASEMAKAAVA- ALUEEN MUUTOS, ESPOO MELUSELVITYS LOKIRINNE 1 ASEMAKAAVA-ALUEEN MUUTOS, ESPOOMELUSELVITYS\nMELUSELVITYS LEPOMOISIO HUOVIN ASEMA- KAAVAN LAAJENNUS JA MUUTOS (NRO238), PIRKKALA. Vastaanottaja Pirkkalan kunta. Asiakirjatyyppi Meluselvitys\nVastaanottaja Pirkkalan kunta Asiakirjatyyppi Meluselvitys Päivämäärä 26.1.2017 LEPOMOISIO HUOVIN ASEMA- KAAVAN LAAJENNUS JA MUUTOS (NRO238), PIRKKALA MELUSELVITYS LEPOMOISIO HUOVIN ASEMAKAAVAN LAAJENNUS\nTEIVAALANTIE ASEMAKAAVA NRO 8586,TAMPERE\nVastaanottaja Tampereen kaupunki Asiakirjatyyppi Raportti Päivämäärä 11.2.2016 TEIVAALANTIE ASEMAKAAVA NRO 8586,TAMPERE ASEMAKAAVAN MUUTOKSEN MELUSELVITYS ASEMAKAAVA NRO 8586,TAMPERE ASEMAKAAVAN MUUTOKSEN\nKaukajärvi 5849-1, 5849-2 ja 6115-1, Tampere\nRamboll Finland Oy Rakennustoimisto Palmberg Oy Kaukajärvi 5849-1, 5849-2 ja 6115-1, Tampere Ympäristömeluselvitys 10.6.2009 Rakennustoimisto Palmberg Oy Kaukajärvi 5849-1, 5849-2 ja 6115-1, Tampere Ympäristömeluselvitys\nRambøll Finland Oy Tampereen kaupunki Lahdespohjan asemakaava 21.10.2005 Tampereen kaupunki Lahdespohjan asemakaava Meluselvitys 21.10.2005 Viite 82110123 Versio Pvm 21.10.2005 Hyväksynyt Tarkistanut Kirjoittanut