Sitten oli New York (ja ulkoilulliset vinkit Isoon Omenaan)\nKaupunki ja loma ovat kaksi sanaa joita en itse luonnollisesti yhdistä samassa lauseessa, käytinhän suuren osan Helsingissä asumistani vuosista Itä-Suomen koskien pariin pakenemiseen. Pariisikaan ei koskaan oikein työharjoittelun aikana napannut; liikaa ihmisiä, likaa ja turvattomuuden tunnetta. Dublin on kaupunkien kohdalla ollut se ainut virkistävä poikkeus, ja edelleen opiskeluvuosien jälkeen minulle kuin toinen koti.\nJa sitten on New York.\nLähdin New Yorkiin pari viikkoa sitten työreissulle mihin yhdistin muutaman päivän omaa aikaa ilman mitään sen suurempaa suunnitelmaa. Bloggaajakollegoilta sain kyllä ison kasan ideoita joista osan jo kokosin edelliseen postaukseen. Ehkäpä tuo matkan “työreissu” leima sai aikaan sen, että kaupungin tutkimisesta ei ollut mitään paineita. Jos ehtisin nähdä, tehdä tai kokea edes jotain, se olisi plussaa. Ja jos kaupunki olisikin ”ihan kiva”, niin mikäpä siinä.\nKun suljin raskaat metalliset kaihtimet Pod39:ssa sijaitsevan hotellihuoneeni ikkunoista ensimmäistä kertaa Manhattanilla, jäin miettimään tuntisinko itseni pienemmäksi ja yksinäiseksi täällä keskellä kaupunkia, vai Grönlannin jäätiköllä missä koisin makoiset unet vain pari viikkoa aikaisemmin (kurkkaa kuva Instagramin puolelta).\nPilvenpiirtäjien keskellä olo oli, arvatenkin, kovin pieni, mutta samalla yllättävän kotoisa. Löytyihän kaupungista iso kokoelma pyöriä, hyvin monestakin kadunkulmasta. Ja ei sitä muutamassa päivässä itseään ehtinyt yksinäiseksi tuntea, muuta kuin mukavalla tavalla. Small talkin vuoksi sai ja joutui aina välillä treenaamaan äänihuuliaan, ja muuten oli ihana vain olla sivustaseuraajana katsomassa kun suurkaupungin elämä kulki uriaan.\nPitkä jokirantaa myötäilevä Manhattan Waterfront Greenway, johon koleina syksyisinäkin aamuina aurinko paistoi juuri sen verran että kaulahuivia uskalsi hieman höllätä pyöräillessäkin, oli juuri täydellinen aamulenkeille fillarin kanssa. Olin täysin unohtanut että eiväthän ne auringonsäteet suurkaupungeissa varsinkaan aamuisin yletä ihan sinne katutasoon asti, ja niinpä täällä rannan tuntumassa oli hyvä vain olla ja nauttia maisemista.\nJos jotain jäi Nykistä päällimmäisenä mieleen se oli helppous. Kaupunkiin oli vaikea eksyä, kadut kun on numeroitu loogisesti ykkösestä ylöspäin. Olo oli yksin matkatessakin turvallinen, ja vilkkaankin liikenteen keskellä fillarointi oli ihan jees, kunhan sinne ensin uskaltauduin. Ja Nykissähän tekemistä riittää, myös tällaiselle ulkoilmaeläjälle.\nParasta New Yorkissa olivat kuitenkin aamut.\nNe hetket kun kuljin High Lineä pitkin aamuauringon säteiden juuri alkaessa valaista kaupunginkattoja, seuranani vain muutama innokas lenkkeilijä. Hiljaiset aamut Manhattan Waterfront Greenwayn varrella katsellen yksinäsiä kalamiehiä. Ja kun vihdoin sormien kangistuessa kylmästä löysin kotoisan kahvilan mihin istahtaa kirjan kanssa, ilman mitään kiirettä, se oli aivan parhautta se.\nTäytyy tunnustaa että New York vei tämän naisen aika lailla mennessään. Voisin jopa lähteä sinne uudestaan, lomalle.\nSitä seuraavaa kertaa odottaessa jatkan tätä haparoivaa kaupunkilomiin tutustumista Hampurissa parin viikon päästä kun #UNESCOHamburg kamppis pyörähtää käyntiin ja lähden tutkimaan mitä Saksasta löytyy muutaman muun Skandinaavisen bloggaajan kera. Kuten Nykissäkin, toivottavasti kaupungista löytyy myös ulkoilijalle kiinnostavaa tekemistä!\nTässä alla on vielä listaus näistä omista lemppareistani New Yorkissa. Hieman erilaisiakin ”ei niin ulkoilullisia” vinkkejä löytyy edellisestä ”Matkabloggaajien vinkit New Yorkiin” koontipostauksesta.\nUlkoilulliset vinkit New Yorkiin\nCitibikes. Oman matkani pelastaja. Päätin kokea kaupungin omin voimin, ilman julkisten kulkuvälineiden tai taksien apua lentokenttämatkoja lukuun ottamatta. Ekan päivän kävelyn jälkeen en olisi jaksanut enää painella ylös ja alas katuja koko päivää, mutta pyöräily on New Yorkissa onneksi yllättävän helppoa. Kaupunkipyörien 24h vuokra maksaa noin 10 dollaria, ja kunhan pyörän palauttaa aina puolen tunnin sisään, mitään lisämaksua ei pyörästä mene. Pyöräparkkeja löytyy pitkin kaupunkia, ja jos olisin vain ladannut appsin puhelimelle, pyöräparkin löytämistä ei olisi tarvinnut aina jännittää. Pyöräkaistoja löytyy joidenkin suurimpien katujen varrella, ja jos liikenne pistää sydämen sykkimään ylivauhtia, pyöräilynhuumaa voi kokea Greenwayn varrella. Lisätietoja: Citi Bike New York\nManhattan Waterfront Greenway. Minulle vielä mieluisempi kuin paljon kiitelty vanhan rautatien päälle rakennettu High Line. Ainakin maisemat osuivat ja upposivat kohdalleen. Greenwaytä pitkin voi pyöräillä, hölkätä, kävellä tai vain istua penkillä jätskiä syöden ja miettiä niitä näitä. Kartan löydät tämän linkin takaa.\nHigh Line. Eihän tätä voi ohittaa. Lue vaikka lisää Pingviinimatkojen blogista, tai suunnista High Linen virallisten sivujen puolelle.\nREI. Ei pelkästään ulkoiluvarusteiden kauppa, vaan REI järjestää myös kaikenlaista informatiivista ja mielenkiintoista tekemistä ulkoilmaihmisille Nykissä ja sen ympäristössä. Itse ilmoittauduin melkein kompassin ja kartanluvun kurssille. Ehkä siihen olisi ollut hieman aihetta… REI:n sivut löytyvät täältä, ja SOHO:n liikkeen tapahtumiin voi tutustua täällä.\nCentral Park. Puistojen puisto, mutta en oikein itse saanut siitä mitään otetta. Ehkä aika ei vain riittänyt puiston tutkimiseen, joten jääköön sen tarkempi kommentointi sen seuraavan reissun piikkiin. Tästä pääsee kuitenkin puiston webbisivuille.\n03.11.2015 by satuvw\nMatkabloggaajien vinkit New Yorkiin\nMaailman seitsemän luonnonihmettä\nReply Teea 03.11.2015 at 9.55\nMä en ole mikään innokkain nähtävyyksien bongaaja, joten nämä vinkit kyllä tulevat käyttöön heti ensimmäisellä NYCin reissulla! :)\nReply satuvw 29.11.2015 at 15.26\nKiva! Näillä sävelillä mennään kyllä seuraavallakin kerralla (kunhan se kerta nyt vain joskus vielä tulee…. ;) )\nReply Heidi / Auringon alla 03.11.2015 at 14.42\nJoskus mekin vielä vuokrataan pyörät! Nyt reissu meni kävellessä, autoillessa ja metroillessa. Käveltyjä kilometrejä tuli joka päivä parisenkymmentä, ihan huomaamatta. Varsinkin Brooklynissä pyörä olisi ollut kätevä :)\nSuosittelen fillaria, kävelin ekana päivänä niin paljon että sunnuntaina ei jalat olisi edes jaksaneet jatkuvaa kävelyä. Niitä kilsoja kertyy tosiaan ihan huomaamatta!\nReply Jenni / Unelmatrippi 04.11.2015 at 20.12\nKivoja vinkkejä! High Line on tosi hieno idea kaupungilta, ja Central Park on ihana. New Yorkissa tulee ihan huomaamatta käveltyä päivän mittaan aikamoinen määrä, tosin näin se taitaa omalla kohdallani olla oikeastaan aina kaupungeissa sompaillessa.\nReply satuvw 29.11.2015 at 15.27\nNo tuo on ihan totta, nyt viime reissulla Hampurissakin tuli fillaroinnin lisäksi käveltyä taas aika lailla. Ihan hyvä niin, sillä kahviloissakin tuli kyllä herkuteltua… :)\nReply Jael 04.11.2015 at 20.53\nKiva nähdä kuviasi Nykistä. Asuin siellä linjalla Miami-Caracas-New York, eli joitakin vuosia meni niin että joka kaupungissa joitakin kuukausia ja sitten taas vaihdettiin. New York on kyllä ihana,etenkin Brooklyn ,jossa asuimme mutta täytyy myöntää että viihdyin paremmin Miamissa,vaikka juureni ovat osittain Nykissä:isoisäni syntyi siellä ja siellä on paljon sukulaisia.\nReply satuvw 29.11.2015 at 15.28\nIhan totta! Sinä olet kyllä asunut ympäri maailmaa! Itse en Brooklyniin tällä reissulla oikeastaan tutustunut, se odottaa sitten seuraavaa matkaa :)\nReply 5 syytä rakastaa New Yorkia | Auringon alla 05.11.2015 at 7.52\n[…] ristiin rastiin ja etsimään itselle mieluisimmat alueet (tai sitten voit vuokrata pyörän, kuten Satu). Ja voin vaikka vannoa, että kaikki niistä ovat etäisesti tuttuja, ihan kuin olisit nähnyt ne […]


arkimietteitä: helmikuuta 2022\non valitettavasti tämä nyt päättyvä ollut. Maailman rauha on järkkynyt, eikä kukaan tiedä, mitä seuraavaksi tapahtuu 😢.\nKun viime sunnuntaina oli kirkasta vielä illallakin, niin tämä viikko alkoi sitten räntäsateisena.\nUutta luntakin näytti kertyvän kymmenkunta senttiä sen päivän aikana, jolloin ei ulkona käyty lainkaan. Tiistaina luonto olikin sitten taas kauneimmillaan, puhdasta uutta lunta tulvillaan. Keskiviikkona kauppareissun jälkeen kävin autoillen rannassa kuvaamassa ja illalla saunoin pitkästä aikaa. Arvet kyljessäni näyttävät pikkuhiljaa paranevan, ja olen jo saanut nukuttua hetken kyljelläni. Torstaina ihailin ja kuvailin naapurin tuomia tulppaaneja, jotka tuoksuivat huumaavasti. Perjantaina satoi taas lunta, mutta se lumi ei enää jäänyt koristamaan puita ja pensaita.\nTiistaina lunta oli joka paikassa...\nluminen uimaranta keskiviikkona...\nupean keväinen tulppaanikimppu, kiitos naapuri...\nperjantaina satoi lunta ja tuuli, joten lumi ei jäänyt koristamaan pihapuita...\nLauantaina lähdettiin porukalla lenkille. Minä suunnistin rantaan, kun toiset tekivät normaalin kirkonlenkin. Kävelin kapealla hiekkarannalla tanssilavalle asti ja sitten liukasta Satamatietä takaisin kotiin. Tiet ja kadut ovat koko viikon olleet jäisiä ja liukkaita, joten minulla on kenkien päällä liukuesteet. Ilman niitä olisi varjoisilla paikoilla mahdotonta pysyä pystyssä. Nyt kun aurinko on eilen ja tänään sulattanut lunta ja jäätä, on varsinkin Satamatielle syntynyt pahoja kuoppia, ja onneksi autot näyttävät ajavan hyvin varovasti.\nhiekkaranta on kaventunut, kun vesi on liki 50 senttiä plussalla...\npahoja kuoppia liukkaalla tiellä...\nJa kun eilen olin uimarannalla, niin tänään kävimme aurinkoisella lenkillä pienvenerannassa ja Virtaniemellä. Ekön salmi ja siitä Koverhariin on sulaa, kuitenkin Lillfjärdenillä on kuulemma vielä parinkymmenen sentin vahvuinen jääpeite.\nkevättalven aurinko lämmittää mukavasti...\ntuuli on painanut vähän ahtojäätä Virtaniemen rantaan...\nEkön salmi on jäätön...\nLillfjärden on jääkannen alla...\nHuomenna on tämän helmikuun viimeinen päivä ja sitten alkaa maaliskuu. Päivän pituus oli tänään jo 10 h 20 min. Kahden viikon päästä on kevätpäivän tasaus ja kelloja siirrellään kesäaikaan kolmen viikon kuluttua. Uskomatonta, kuinka aika kuluu...\nTunnisteet: aurinko, Ekönsalmi, Koverhar, Lillfjärden, lumisade, tulppaanit\nnäytti tulleen tänä aamuna Olympiakisoista Suomeenkin, tai ainakin suomalaisille urheilijoille, hyvä suoritus, onnittelen.\nOlin siis viime viikonlopun Meilahdessa keuhko-osastolla dreeni rinnassa. Torstaina minulta oli leikattu tähystyksessä oikeasta keuhkosta kaksi jaoketta pois, ja samalla poistettu niissä olleet kasvaimet. Vaikka leikkaus ei kuulemma ollutkaan ihan normaali, oli se onnistunut hyvin ja pääsin 5 vuorokauden kuluttua hyvävoimaisena kotiin takaisin. Nyt ovat haavat parantuneet käsittääkseni oikein hyvin, vaikka en vielä pystykään kunnolla nukkumaan oikealla kyljelläni.\nHuoneeni ikkunat siellä Tornisairaalan 11B kerroksessa eivät oikein suosineet maisemien tallentamista kameralla, joten kuvaaminen jäi melko vähiin. Muutamia kuvia kumminkin sain julkaistavaksi.\nPerjantaina oli ollut kaunis ilma...\nLeikkauksen jälkeen huolehdittiin jalkojeni verenkierrosta...\nLauantaina oli pikkusen kirkasta pilvien takana...\nHeijastus Silta-sairaalan seinässä...\nNyt kotona en vielä ole saanut saunoa, vaan lenkillä olen jo käväissyt. Itse asiassa käveltiin sama lenkki kuin useinmiten aiemminkin, Virtaniemeen ja takaisin 2,6 km. Jaksoin sen ihan kohtuullisesti kävellä, hiljalleen ja tooosi varovasti nastat kengissä, kun kaikki tiet ovat umpi jäässä.\nsunnuntai-illan auringonlaskun värit itäisellä taivaalla...\npilvienkin takaa aurinko heijastuu korkealla olevan veden pinnasta...\nmerivesi on viime päivinä ollut noin puoli metriä normaalia korkeammalla...\nLeikkauksen jälkeen joudun käyttämään "napapiikkejä" huhtikuun alkuun saakka, jolloin on leikanneen kirurgin lopputarkastus, siis lääkäri tarkastaa minut 😇. Pistosten oston jälkeen lääkkeiden vuosiomavastuuta on vielä puolet jäljellä.\nEnköhän tässä nyt jo pääse taas normaaliin arkeen, kaikkine mietteineni, jahka saan ensin saunottua tulevalla viikolla...\nTunnisteet: keuhkoleikkaus, Tornisairaala\nHelmikuu on tullut,\ntuleet valkohanget - lauletaan reippaassa lastenlaulussa. Ja kun nyt helmikuun ensimmäisen viikonlopun päättyessä katson ikkunasta ulos, niin ne valkohanget näyttävät muuttuvan vedeksi aikamoista kyytiä. Itse asiassa olen tänään kahlannut lumisohjossa moneen kertaan kulkiessani pyykkituvalle. Saappaat jalassa eivätkä jalkani kastuneet, enkä onneksi liukastunutkaan, vaikka ajotien kohdalla on veden alla jäätä.\nAlkuviikolla kävin Meilahden Tornisairaalassa valmistautumassa ensi torstain tähystysleikkaukseen Tapasin hoitajan sekä nukutuslääkärin ja kirurgin. Eipä siinä sitten sen kummempaa kuin että sain lähetteen muutamaan verikokeeseen ja sydänfilmiin. Huomenna käyn otattamassa sopivuuskokeen, jotta leikkauksessa mahdollisesti tarvitsemani veri on oikeain laatuista. Toisaalta veriryhmäni on ilmeisesti kantasolusiirron myötä vaihtunut, vaikka Veripalvelu ei sitä vielä virallisesti olekaan hyväksynyt. Joka tapauksessa veren tulee kuulemma olla sädetettyä, mitä se sitten tarkoittaneekaan.\nKotimatkalla näin erikoisen upean auringonlaskun, vaan en pystynyt sitä kuvaamaan, koska olin yksin ja ratissa. Kun sitten vihdoin pääsin pysähtymään, ei se aurinko tietenkään enää ollut näkyvissä, ainoastaan värit pilvissä.\nAlkuviikolla oli meri taas avoinna ja vasta muutaman pakkaspäivän jälkeen näytti jääpeitettä muodostuvan Virtaniemen ja moottorivenesataman lahdelle.\nKuunvaihteen myrskyt rikkoivat paksunkin jään ja siirsivät jäälauttoja rannalle\njäälauttoja uimarannalla 2.2.22...\nToivottavasti huomenna ei ole maantie jäässä ja liukas, kun aamusta ajelen Tammisaareen HUS:in laboratorioon...\nEnsi viikonloppuna kirjoitan, jos jaksan, sillä keuhkojen tähystysleikkauksen jälkeen saatan olla vaikka vähän huonossa hapessa...\nJa helmikuun kunniaksi marraskuun kaktus innostui kukkimaan...\nTunnisteet: keuhkoleikkaus, tähystysleikkaus, vartiolaiva Turva


Tarvitsetko Windows 7 -päivityksen? Tässä on vaiheittainen opas - 2021\nTarvitsetko Windows 7 -päivityksen? Tässä on vaiheittainen opas\nJos haluat pysyä tuntemassasi tekniikassa, kannattaa ehkä päivittää vanhentuneesta Windows-versiosta, kuten Windows XP tai Windows Vista, vähemmän vanhentuneeseen Windows-versioon, kuten Windows 7. Tammikuusta 2020 lähtien Microsoft ei enää tue Windows 7 -käyttöjärjestelmää. Suosittelemme päivittämistä Windows 10: een jatkaaksesi tietoturvapäivitysten ja teknisen tuen vastaanottamista. Tämä artikkeli on edelleen käytettävissä arkistointitarkoituksiin. Ennen kuin sukellat päinvastoin päivitykseen, XP-käyttäjien on oltava tietoisia siitä, että he eivät voi tehdä ”paikallista” päivitystä Windows 7: een; Toisin sanoen he eivät voi jättää XP: tä koneelleen ja asentaa Windows 7: ää sen yli, kuten Vistan käyttäjät voivat. Päivittäminen XP-käyttäjille tarkoittaa vanhan käyttöjärjestelmän poistamista ja uuden Windows 7 -kopion asentamista.\nVaiheet päivittämiseen Windows 7: een\nVoit päivittää Windows XP: n tai Windows Vistan Windows 7: ksi seuraavasti:\nKäytä päivitysavustajaa: Microsoftin ilmainen päivitysavustaja on välttämätön työkalu ladattavaksi ja asennettavaksi ennen päivittämistä Windows 7: een. Päivitysneuvoja kertoo, mitkä vaiheet sinun on suoritettava ennen päivitystä, mukaan lukien se, täyttääkö tietokoneesi Windows 7: lle tarvittavat laitteistomääritykset (esimerkiksi prosessorit , ja muisti- ja näytönohjaimet), mitä uusia ohjaimia tarvitset, ja jos sinulla on ohjelmia, jotka eivät ole yhteensopivia.\nKytke kaikki oheislaitteet, kuten tulostimet, USB-asemat ja MP3-soittimet, ennen päivitysavustajan suorittamista. Näiden laitteiden liittäminen sallii Upgrade Advisorin skannata ne ja tarkistaa, toimivatko ne Windows 7: n kanssa, ja ilmoittaa, tarvitsetko päivitettyjä ohjaimia.\nVarmuuskopioi kiintolevy: Tämä on tärkein askel, jonka voit ottaa. Vaikka päivitykset ovat yleensä onnistuneita, ne eivät ole varma asia. On tärkeää, että varmuuskopioit asiakirjat, kuvat, videot – kaikki mitä et halua menettää – ulkoiselle kiintolevylle, peukaloasemalle, USB-asemalle tai online-varmuuskopiointipalvelulle, kuten Windows OneDrive.\nHanki DVD pikemminkin kuin ladattu kopio: Haluat ehdottomasti täydellisen DVD-kopion Windows 7: stä sen sijaan, että lataat kopion Internetistä ja päivität ladattua kopiota. Jos päivitys menee pieleen tai jos joudut jostain syystä asentamaan käyttöjärjestelmän uudelleen, sinulla ei ole onnea, ellei sinulla ole DVD-levyä.\nÄlä käytä laittomia kopioita: Laittoman, ilmaisen kopion avulla säästämäsi rahat eivät lopulta ole kustannusten arvoisia. Piraattikopioita ei voi päivittää, korjata tai korjata, joten kun jokin menee pieleen Windows 7: n laittomassa kopiossa, et voi saada mitään apua Microsoftilta.\nSuosittelemme: Täältä löydät kaikki vastaukset DVD-tallennuskysymyksiisi


Amirkhani suosiostaan: "Räikkönen jää kakkoseksi"\nAmirkhani suosiostaan: ”Räikkönen jää kakkoseksi”\n21.06.2015 klo 23:04\nMolemmat UFC-ottelunsa voittanutta Makwan Amirkhania eivät salamavalot häikäise.\nMakwan Amirkhani voitti eilisen ottelunsa Masio Fullenia vastaan. AP\nAmirkhani sai kovasta työstään palkinnon eilisessä ottelussa. Menestyksen myötä Amirkhani on saanut osakseen myös paljon julkisuutta, mikä ei toisaalta tunnu haittaavan miestä.\n– Minulla on todella hyvät ajatukset itse matsista. Kun pääsin Berliiniin, minua tultiin hakemaan upouudella mersulla, jossa oli kaikki varusteet ja juotavaa. Matka alkoi täydellisesti, kamerat liikkuivat ympärilläni jatkuvasti.\n– Koko ajan oli hymy naamalla ja tiesin alusta loppuun, että tämä viikko loppuu iloisin mielin. Sanoin, että vastustaja menee nukkumaan ensimmäisessä erässä. Pidin sanoistani kiinni ja toteutin sen, mistä puhuin kolme kuukautta.\nVoiton myötä Amirkhani nousi nopeasti otsikoihin Suomessa.\n– Suosio on noussut isommaksi ja isommaksi. Kun tulin Berliinistä, koneessa oli suurimmaksi osaksi suomalaisia. Sain ottaa kuvia matkustajien kanssa ja kätellä ihmisiä, jotka tunnistivat minut. Samoin Suomessa lentokentällä ja matkalaukkuja odotellessa sekä kävellessä autolle.\n– Uskon, että (Kimi) Räikkönen jää kakkoseksi johtuen hänen huonosta ulosannistaan, jota hän antaa haastatteluissa. Korjaan sen ongelman, Amirkhan nauraa.


Special Craft Card valmistajat ja toimittajat - Special Craft Card Factory - ZHENGDAFEI\nEtusivu > Tuote > Muovikortit > Erikoiskortti\nPainettu Laser PVC-kortin\nPainettu laser PVC kortti painettu laser PVC kortit tarkoita PVC-kortit laser laminointi tai kuuma leimaamalla laser logo; Laser PVC-kortteja halpamaisesti käyttää jäsenkortit, PVC käyntikortteja, VIP kortit, takuu kortit, kanta-asiakaskortteja ja niin edelleen. Korkea...\nMuovi hologrammi kortit\nMuovi hologrammi kortit hologrammit kutsutaan kolmiulotteisia kuvia, joka muuttaa näkökulmaa joka kerta kun katsot niitä toiseen kulmaan. Hologrammi kortit tarjoavat kustannustehokkaan ja pitkän aikavälin tapa suojata väärentämiseltä kortit ja myös antaa sinun...\nYhtenä ammatillisten erikoiskartonkikarttojen valmistajien ja toimittajien joukosta tehtaamme tukee myös räätälöityjä palveluja edullisesti. Jos olet kiinnostunut siitä, tervetuloa tukkuhintaan halvalla erikoiskorttikortilla täällä kanssamme.


KuntopisteCom rannetuki nauhalla | Kuntopiste.com\nKuntopisteCom rannetuki nauhalla HS008\nKankainen, hyvin hengittävä rannetuki jossa n35 x 5cm erittäin venyvä nauha tarra kiinnityksellä. Nauhan voi kiertää monella tapaa ja siten löytää itselleen hyvän puristuksen ranteeseen. Ei tuota neopreenin tapaista lämpöä, joten tukea voi käyttää pidempiäkin jaksoa kerrallaan.\nVoidaan käyttää pienissä kiputiloissa tai ylirasitusoireiden hoidossa, sekä ennaltaehkäisemään vammojen syntyä.\nYksi koko sopii useimmille ja voidaan käyttää oikeassa, sekä vasemassa kädessä.


Rikosseuraamuslaitoksen monisteita 2/2012. Rikosseuraamuslaitoksen tilinpäätös ja toimintakertomus vuodelta PDF\nDownload "Rikosseuraamuslaitoksen monisteita 2/2012. Rikosseuraamuslaitoksen tilinpäätös ja toimintakertomus vuodelta 2011"\n1 R I K O S S E U R A A M U S L A I T O S Rikosseuraamuslaitoksen monisteita 2/2012 Rikosseuraamuslaitoksen tilinpäätös ja toimintakertomus vuodelta\n2 Sisällysluettelo 1 Toimintakertomus Johdon katsaus Vaikuttavuus Toiminnan vaikuttavuus Siirto- ja sijoitusmenojen vaikuttavuus Toiminnallinen tehokkuus Toiminnan tuottavuus Toiminnan taloudellisuus Maksullisen toiminnan tulos ja kannattavuus Yhteisrahoitteisen toiminnan kustannusvastaavuus Tuotokset ja laadunhallinta Suoritteiden määrät ja aikaansaadut julkishyödykkeet Palvelukyky sekä suoritteiden ja julkishyödykkeiden laatu Henkisten voimavarojen hallinta ja kehittäminen Henkilöstömäärä ja -rakenne Työhyvinvointi Osaaminen ja aineeton pääoma Tilinpäätösanalyysi Rahoituksen rakenne Talousarvion toteutuminen Tuotto- ja kululaskelma Tase Sisäisen valvonnan arviointi ja vahvistuslausuma Arviointien tulokset Ulkopuolisten organisaatioiden tekemät tarkastukset Rikosseuraamuslaitoksen sisäisen tarkastuksen tekemät tarkastukset Yhteenveto havaituista väärinkäytöksistä Talousarvion toteutumalaskelma Tuotto- ja kululaskelma Tase Liitetiedot Selvitys tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja vertailtavuudesta Nettoutetut tulot ja menot Arviomäärärahojen ylitykset Peruutetut siirretyt määrärahat Henkilöstökulujen erittely Suunnitelman mukaisten poistojen perusteet ja niiden muutokset Kansallis- ja käyttöomaisuuden ja muiden pitkävaikutteisten menojen poistot Rahoitustuotot ja kulut Talousarviotaloudesta annetut lainat Arvopaperit ja oman pääoman ehtoiset sijoitukset Taseen rahoituserät ja velat Valtiontakaukset ja takuut sekä muut vastuut Taseeseen sisältyvät rahastoidut varat Taseeseen sisältymättömät rahastoidut varat Velan muutokset Velan maturiteettijakauma ja duraatio Oikeiden ja riittävien tietojen antamiseksi tarvittavat muut täydentävät tiedot Allekirjoitus...56\n3 Rikosseuraamuslaitoksen tilinpäätös vuodelta 2011 Rikosseuraamuslaitoksen keskushallintoyksikkö laatii kirjanpitoyksikkönä tilinpäätösasiakirjan, johon sisältyy toimintakertomusosio. Rikosseuraamuslaitoksen kirjanpitoyksikköön kuuluivat vuonna 2011 keskushallintoyksikkö, kolme rikosseuraamusaluetta, valtakunnallinen terveydenhuoltoyksikkö (RTHY) ja Rikosseuraamusalan koulutuskeskus (RSKK). Rikosseuraamuslaitoksen keskushallintoyksikkö vastasi rikosseuraamusalueiden ja valtakunnallisten yksiköiden (RSKK ja RTHY) tulosohjauksesta. Rikosseuraamusalueet ja valtakunnalliset yksiköt ovat laatineet erilliset tulosraportit. 1 Toimintakertomus 1.1 Johdon katsaus Vuosi 2011 oli edellisvuoden alussa toteutetun organisaatiomuutoksen jälkeen toiminnan vakiinnuttamisen ja kehittämisen aikaa. Rikosseuraamuslaitoksen strategia vahvistettiin vuoden 2011 alussa. Uutta strategiaa käsiteltiin monissa koulutustilaisuuksissa vuoden aikana ja sen jalkauttamista edistettiin sekä valtakunnallisesti että rikosseuraamusalueilla. Strategia on kiteytetty kolmeen keskeiseen avaintavoitteeseen, jotka ovat: "Polku rikoksettomaan elämään aktiivisella verkostoyhteistyöllä", "Turvallisesti kohti avoimempaa ja vaikuttavampaa täytäntöönpanoa" ja "Mielekäs työ, motivoitunut ja hyvinvoiva henkilöstö". Vuonna 2011 Rikosseuraamuslaitoksen painopistealueina olivat seuraamusten sisällöllinen kehittäminen vaikuttavuuden näkökulmasta sekä asiakkaita koskevien käytäntöjen yhdenmukaisuuden lisääminen. Rikosseuraamusalueilla panostettiin toimintojen kehittämishankkeisiin, jotka aloitettiin muun muassa eri yksiköiden toimintojen nykytilan kartoituksella. Myös uudessa hallitusohjelmassa nousi esiin toimintojen kehittämiseen liittyvät sisällölliset asiat, esimerkiksi rangaistusajan suunnitelmien kehittäminen vankilatyötä ohjaavina välineinä ja vapauttamisen toteuttaminen suunnitellusti siten, että kuntoutus ja muut tukitoimet jatkuvat katkeamattomasti vapautumisen jälkeen. Tuottavuusohjelman mukaiset henkilöstösäästötavoitteet saavutettiin. Tuottavuusohjelmakaudella saavutettiin 9,6 %:n henkilötyövuosivähennys, mitä on pidettävä merkittävänä tuloksena. Tulevien vuosien vaikeaan taloustilanteeseen varauduttiin vähentämällä suunnitelmallisesti Rikosseuraamuslaitoksen henkilötyövuosia. Pelson vankilan supistamisprosessi saatiin päätökseen ja Konnunsuon vankilan toiminta päättyi vuoden 2011 lopussa. Asetettu henkilötyövuositavoite vuonna 2011 oli 2914 ja toteuma Julkisen talouden alijäämän vuoksi valtiontaloudessa toteutettavat menoleikkaukset merkitsevät Rikosseuraamuslaitoksen taloustilanteen nopeaa heikkenemistä vuodesta 2012 lähtien. TTS-kauden aikana Rikosseuraamuslaitoksen talous ajautuu kriisiin, mikäli toimintamenoja ei kyetä sopeuttamaan kehysrahoituksen tasolle. Tehty kehyspäätös (VN ) edellyttää Rikosseuraamuslaitokselta kehyskauden aikana yhteensä noin 16 miljoonan euron sopeuttamistoimia. Syksyllä 2011 käynnistettiin laajan sopeuttamissuunnitelman valmistelu. Talouden sopeuttamistoimia kartoitettiin kaikilla organisaation tasoilla. Muun muassa suunnitteilla olleet investointihankkeet päätettiin ottaa uuteen tarkasteluun ja tutkia 1\n4 mahdollisuuksia vaihtoehtoisten, kustannuksiltaan taloudellisempien ja tehokkaampien ratkaisujen toteuttamiseen. Määrätietoisten ponnistelujen johdosta saavutettiin Rikosseuraamuslaitoksen siirtyvän toimintamäärärahan lisääntyminen edellisiin vuosiin verrattuna. Vuonna 2011 siirtyvä toimintamenomääräraha oli noin 10 miljoonaa euroa eli 4,3 %. Rikosseuraamuslaitos pääsi valtion matkustusstrategian mukaiseen matkustamisesta aiheutuvien kustannusten vähentämistavoitteeseen. Vuoden 2008 tasosta vuoden 2011 loppuun mennessä Rikosseuraamuslaitoksen matkustuskulut vähenivät 4,2 % tavoitteen ollessa 4 %. Rikosseuraamuslaitoksen VMBaro työilmapiirimittauksen tulokset paranivat ja rikosseuraamusalan negatiivinen poikkeama valtion keskiarvosta väheni lähes puolella. Henkilöstövoimavarojen osalta suurin haaste on ollut alan runsaat sairauspoissaolot. Sairauspoissaolojen analyysi paljasti, että yksiköiden välillä on suuria eroja. Analyysin seurauksena päätettiin keväällä 2012 toteutettavista yksikkökohtaisista toimista. Valvontarangaistusta koskeva laki tuli voimaan lukien. Valvontarangaistuksen käyttöönottoa valmisteltiin koko vuoden ajan sekä laitehankintojen, prosessien suunnittelun että normien ja koulutuksen osalta. Loppuvuodesta ei tullut vielä yhtään valvontarangaistusta täytäntöönpanoon, mutta syyttäjältä saatiin yli 300 valvontarangaistusselvityspyyntöä. Rikosseuraamuslaitos käynnisti sähköisen valvonnan kokeilun kolmessa avolaitoksessa. Rikosseuraamusalan asiakastietojärjestelmän kehittämishanke käynnistyi ja hankeorganisaatio aloitti työskentelynsä. Myös Tilaustenhallintajärjestelmä Tilhan käyttöönottoa valmisteltiin. Senaatti-kiinteistöjen kanssa yhdessä laadittu kumppanuussopimusta täydentävä Toimitilat ja yhteistyö -sopimus valmistui. Vankiluvun lasku hidastui vuonna 2011 päivittäisen vankiluvun ollessa loppuvuodesta samalla tasolla kuin edellisenä vuonna. Yhdyskuntaseuraamusten määrän lasku jatkui vuonna 2011 aiempaa maltillisemmin. Ehdonalaisen vapauden valvonnassa olevien samoin kuin ehdollisesti rangaistujen nuorten päivittäinen keskimäärä laski yhdyskuntapalvelua suorittavien luvun noustessa hiukan. Nuorisorangaistusta suorittavien määrä on pysynyt pienenä. Uusi strategia tukee toiminnallisen tehokkuuden ja taloudellisuuden ajattelua. Toiminnallisen tehokkuuden näkökulmasta rangaistusten täytäntöönpano on selvästi (20 %) edullisempaa avolaitoksissa kuin suljetuissa laitoksissa. Valvottu koevapaus, samoin kuin yhdyskuntaseuraamusten käyttö, on vielä huomattavasti avolaitoksissa toteutettavaa täytäntöönpanoakin kustannustehokkaampi vaihtoehto, mikä on vaikuttavuuden rinnalla merkittävä peruste koevapauden ja avoseuraamusten käytölle. Yhdyskuntaseuraamuksen suorittaneet uusivat harvemmin kuin ehdottoman vankeuden suorittaneet. Palvelukykyyn ja laatuun liittyvät tulostavoitteet toteutuivat melko hyvin vuoden aikana lukuun ottamatta valvotussa koevapaudessa olevien määrällistä tavoitetta, joka jäi saavuttamatta. Rikosseuraamuslaitoksen strategisten linjausten mukaisesti avolaitoksissa olevien vankien määrää on kyetty lisäämään. 37 % rangaistusvangeista oli avolaitoksissa keskimäärin päivittäin. Vankeusrangaistusten vapauttamisvaihetta kehitettiin Rikosseuraamuslaitoksen yksiköiden ja sidosryhmien välisenä yhteistyönä. Avolaitoksista vapautui 40 % rangaistusvangeista. Rangaistusvankien toimintaan osallistumista kuvaava tavoite (61 %) ylittyi toteutuman ollessa 63 %. Myös rangaistusvankien rangaistusajan suunnitelmia koskeva tavoite (71 %) ylitettiin 2\n5 toteutuman ollessa 75 %. Rangaistusajan suunnitelma laadittiin 87 %:lle yhdyskuntaseuraamusasiakkaista. Rikosseuraamuslaitos on lähtien laatinut nuorten rikoksentekijöiden henkilötutkinnat korvanneet seuraamusselvitykset, mikä on aiheuttanut sekä arviointikeskuksissa että osassa yhdyskuntaseuraamustoimistoja huomattavan työmäärän lisäyksen. Syyttäjän ja tuomioistuimen tekemien seuraamusselvitysten ja muiden asiantuntijalausuntopyyntöjen määrä kasvoi ennustettua huomattavasti enemmän. Seuraamuksiin liittyviä asiantuntijalausuntopyyntöjä oli yhteensä noin , lausuntopyyntöjen määrä lisääntyi edellisestä vuodesta noin kappaleella. Turvallisuuden osalta tilanne säilyi hyvänä. Laitosten säilytysvarmuus pysyi edelleen varsin hyvällä tasolla, vaikka tavoitteesta hieman jäätiin. Tämä johtui avolaitoksista luvattomien poistumisten lisääntymisestä kesällä Siitä huolimatta avolaitossijoitusten onnistuminen parani. Avolaitossijoituksista onnistui 84 %. Valvotun koevapauden suoritti loppuun 84 % aloittaneista ja yhdyskuntapalvelun aloittaneista palvelun suoritti loppuun 85 %, molemmat paranivat hieman edellisestä vuodesta. Vankien välinen väkivalta lisääntyi hieman edellisestä vuodesta. Rikosseuraamuslaitos käytti vuoden 2011 aikana rangaistusten täytäntöönpanon määrärahoja 241,9 miljoonaa euroa, mikä oli 1,2 % enemmän kuin edellisenä vuonna. Toimintamenomäärärahaa käytettiin 220,3 miljoonaa euroa, joka on 2 % enemmän kuin edellisenä vuonna (216,6 milj. euroa). Avolaitosmäärärahaa käytettiin vuoden aikana 5 miljoonaa euroa ja muiden hallinnonalojen määrärahoja 0,3 miljoonaa euroa. Toiminnan tuottoja saatiin 14,7 miljoonaa euroa eli 1 % vähemmän kuin edeltävänä vuonna. Siirtyvä toimintamenomääräraha vuonna 2011 kasvoi 4,3 %:iin ollen 10,0 miljoonaa euroa. Avolaitosmäärärahaa siirtyi 2,6 miljoonaa euroa muun muassa Suomenlinnan rakennuskohteiden viivästyessä toteutettavaksi seuraavana vuonna. Rikosseuraamuslaitoksen toiminnan kulut pysyivät liki ennallaan ollen 238,9 miljoonaa euroa. Henkilöstökulut muodostivat kulurakenteessa suurimman erän (58 %). Henkilötyövuosien väheneminen laski henkilöstökuluja 2,1 %. Vuokrat, jotka muodostivat 18 % koko kirjanpitoyksikön kuluista, nousivat 10,1 %:lla. Toimitilavuokrien nousu johtui yleisen vuokrien nousun lisäksi Kuopion vankilan uudisrakennuksen käyttöönotosta, tehdyistä pienehköistä investointihankkeista ja vuokranantajalle maksettavien hoito- ja kunnossapitopalveluiden kirjauskäytännön muutoksesta. Ilman kirjauskäytännön muutosta vuokrat nousivat 4,8 %. Kirjauskäytännön muutos oli syynä palvelujen ostojen 4,7 % laskuun. Palvelujen ostot olivat 9,3 % kuluista. Rikosseuraamusalan koulutuskeskus järjesti kaksi lähiesimiehille tarkoitettua johtamiskoulutusohjelmaa, ja kolmas alkoi loppuvuodesta. Koulutettavapäivillä kuvattaessa koulutuskeskuksen toiminnan painopiste siirtyi perustutkintokoulutuksesta täydennyskoulutukseen. Koulutustyöryhmän raportti valmistui. Sen mukaan alalletulokoulutusta ja täydennyskoulutusjärjestelmää kehitetään eri henkilöstöryhmät huomioivana kokonaisuutena vastaamaan rikosseuraamusalan muuttuneita haasteita. Työryhmän esityksen pohjalta koulutuskeskuksessa käynnistettiin opetussuunnitelmatyö. Työryhmä teki ehdotuksensa myös Rikosseuraamusalan koulutuskeskuksen hallinnollisen aseman järjestämisestä. Sen mukaan koulutuskeskus toimisi Rikosseuraamuslaitoksen valtakunnallisena yksikkönä. Uudistettava tutkintokoulutus ja koulutuskeskuksen aseman vahvistaminen edellyttävät lakimuutoksia. 3\n6 Terveydenhuoltoyksikössä vaihtui kilpailutuksen jälkeen vuokrapalvelujen sopimuskumppani. Uusien vuokralääkäreiden perehdyttäminen kuormitti henkilöstöä. Vuonna 2010 käynnistynyt mittava laatuprojekti eteni suunniteltua hitaammin henkilöstöresurssivajeen takia. Tulostavoitetta, joka koski terveystarkastusten tekemistä 14 päivän sisällä vangin saapumisesta, ei saavutettu. Potilaskäynnit poliklinikalla vähenivät noin :lla edellisestä vuodesta. Samoin vähenivät hoitovuorokaudet sekä Vankisairaalassa että Psykiatrisessa vankisairaalassa. 1.2 Vaikuttavuus Toiminnan vaikuttavuus Kriminaalipolitiikan vaikuttavuustavoitteina on vähentää rikollisuutta ja rikollisuuden haittoja sekä parantaa turvallisuutta ja turvallisuuden tunnetta yhteiskunnassa. Tämä edellyttää useiden hallinnonalojen yhteistä tavoitteenasettelua ja yhteisiä toimintalinjoja. Oikeusministeriön hallinnonalalla erityisinä tavoitteina ovat uusintarikollisuuden ja väkivallan vähentäminen. Vankeusrangaistusten ja yhdyskuntaseuraamusten täytäntöönpanossa huolehditaan täytäntöönpanon varmuudesta, luotettavuudesta ja turvallisuudesta. Rangaistusten täytäntöönpanon vaikuttavuustavoitteena on lisätä rangaistusta suorittavan edellytyksiä rikoksettomaan elämäntapaan. Tulostavoitteena vuonna 2011 oli selvittää uusintarikollisuuden asteet kaikkien seuraamusten osalta. Tarvittavat laskentamallit on kehitetty ja uusimisasteet kyetään laskemaan käyttötarpeiden mukaisilla määrittelyillä. Oheisessa taulukossa on esitetty ns. aito uusiminen vankeuden ja yhdyskuntapalvelun sekä vankeudesta koevapauden kautta vapautuneiden osalta kolmen vuoden seuranta-ajalla. Aidolla uusimisella tarkoitetaan sitä, että vankilasta vapautumisen tai yhdyskuntapalvelun päättymisen jälkeen on tehty rikos, josta on seurannut uusi tuomio ja uusi seuraamus seurantajakson aikana. Jatkossa seuranta-aikaa tullaan kasvattamaan viiteen vuoteen mm. tutkinnan ja oikeuskäsittelyn keston vaikutuksien eliminoimiseksi laskennassa. Uusimisprosentit ovat lyhyillä seuranta-ajoilla erittäin herkkiä laskennassa käytetyille määrittelyille. Vankilasta vapautuneiden tai yhdyskuntapalvelun loppuun suorittaneiden aito uusiminen kolmen vuoden seuranta-ajalla: Uusiminen 2010 % (2007 vapautuneet) 2011 % (2008 vapautuneet) Vankilasta vapautumisen jälkeen vankilaan 44,5 43,8 Vankilasta vapautumisen jälkeen vankilaan tai yhdyskuntapalveluun Yhdyskuntapalvelun suorittamisen jälkeen vankilaan 19,2 18,8 Yhdyskuntapalvelun suorittamisen jälkeen vankilaan tai yhdyskuntapalveluun Vankilasta valvotun koevapauden kautta vapautuneiden uusiminen vankilaan tai yhdyskuntapalveluun 50,2 32,0 49,8 30,2 24,0 22,4 4\n7 Uusimisasteet eivät ole nyt tarkasteltujen vuosien välillä merkittävästi muuttuneet. Vuoden 2011 toteumaluvut on aikataulusyistä laskettu noin kuukautta aiemmin kuin vuonna 2010, millä on vähäinen vaikutus uusimisasteisiin. Valvotun koevapauden kautta vapautuneiden osalta tullaan myöhemmin arvioimaan erikseen mm. sitä, kuinka joukon valikoituneisuus on vaikuttanut uusimisasteeseen. Asiakasarviointikokonaisuuden kehittämistä on jatkettu. Esitys siihen sisältyvästä alku- ja loppuarviointimenetelmästä, ns. asiakasarvioinnin perusosasta, valmistui. Sen käyttöönottoon liittyvät päätökset tehdään osana asiakasarvioinnin kokonaisuutta ja asiakastietojärjestelmän kehittämistä ja käyttöönottoa koskevia linjauksia. Kertomusvuoden aikana on tehty tai käynnistetty väkivallan ja päihteiden käytön vähentämiseen liittyviä interventiotutkimuksia. Tulokset näistä on julkaistu tai tullaan julkaisemaan eri julkaisusarjoissa Siirto- ja sijoitusmenojen vaikuttavuus Virastolla ei ole siirto- ja sijoitusmenoja. 1.3 Toiminnallinen tehokkuus Toiminnan tuottavuus Vuonna 2011 oli vankeja henkilötyövuotta kohti hieman edellisvuotta enemmän. Tuottavuuden hienoinen nousu johtui vankiloiden, arviointikeskusten, aluekeskusten ja terveydenhuoltoyksikön henkilötyövuosimäärän laskusta, vaikka samalla myös vankimäärä väheni hieman. Myös yhdyskuntaseuraamustoimistojen htv-määrä laski toimeenpanossa olevia yhdyskuntaseuraamuksia enemmän, joten tuottavuusluku koheni hieman edellisvuodesta. Tunnusluvut Vangit keskimäärin päivässä/ htv Yhdyskuntaseuraamuksia toimeenpanossa, keskimäärin päivässä/htv Seuraamuksiin liittyvät asiantuntijalausunnot vuodessa/htv Toteuma 2009 Toteuma 2010 TA 2011 Tuso 2011 Toteuma 2011 Muutos 2011/2010 1,32 1,26 1,34 1,34 1,29 +0,03 16,2 16,6 ei määritelty 15,2 17,1 +0, Rikosseuraamusalan koulutuskeskuksen tuottavuus nousi hieman edellisen vuoden tasosta. Potilaskäyntien määrä henkilötyövuosiin suhteutettuna laski merkittävästi terveydenhuoltoyksikön poliklinikoilla edelliseen vuoteen verrattuna, mihin vaikutti jossain määrin lääkärien vaihtuvuus ja sijaisten käytön vähentyminen. Lääkärikunnan vaihtuvuus nosti ulkopuolelta hankittujen terveyspalvelujen kustannuksia. Myös Psykiatrisen vankisairaalan tuottavuus aleni hiukan edelliseen vuoteen nähden. Vankisairaalan tuottavuus puolestaan parani hieman. 5\n8 Tunnusluvut Toteuma 2009 Toteuma 2010 TA 2011 Tuso 2011 Toteuma 2011 Muutos 2011/2010 Koulutettavapäivät/htv* ei määritelty ei määritelty Potilaskäynnit poliklinikalla/htv** ei määritelty ei määritelty Hoitovuorokaudet Vankisairaalassa/htv*** ei määritelty ei määritelty Hoitovuorokaudet Psykiatrisessa sairaalassa/htv*** ei määritelty ei määritelty * Kaikki perus-, täydennys- ja amk-koulutuksen koulutettavapäivät (lähi- ja etä)/ RSKK:ssa opetukseen käytetyt htv:t. ** Potilaskäynnit (Effica) vuoden aikana/poliklinikoiden htv:t. *** Hoitovuorokaudet (Effica) vuoden aikana/vankisairaalan tai Psykiatrisen vankisairaalan (Turku ja Vantaa) htv:t Toiminnan taloudellisuus Rikosseuraamuslaitoksen taloudellisuutta kuvataan tässä luvussa toimintamenoina ja kustannuksina. Kustannukset sisältävät rangaistusten täytäntöönpanomomentin määrärahojen lisäksi myös ulkopuolisen rahoituksen kustannukset. Kustannukset (netto) sisältävät myös tulot. Vankia kohti laskettuun toimintamenojen 2 %:n nousuun vaikutti kiinteistövuokrien nousu. Yhdyskuntaseuraamusta kohti laskettuun toimintamenojen 15 %:n nousuun vaikutti pääasiassa yhdyskuntaseuraamuksia päivittäin suorittavien määrän lasku. Toimintamenot Toteuma 2009 Toteuma 2010 TA 2011 Tuso 2011 Toteuma 2011 Muutos 2011/2010 Toimintamenot vuodessa/vanki (netto) ,1 % Toimintamenot vuodessa/ yhdyskuntaseuraamusta ,1 % suorittava (netto) Vuoden 2009 luvut eivät ole täysin vertailukelpoisia vuoteen 2010 organisaatiomuutoksesta johtuen. Aluevankiloiden yhteiset menot sisältyvät kokonaisuutena vankeusrangaistusten täytäntöönpanoon v Vuonna 2010 aluekeskuksen toimintamenot on jaettu vankeusrangaistusten ja yhdyskuntaseuraamusten täytäntöönpanon kesken niiden htv:n suhteessa. 6\n9 Rikosseuraamusalan nettokustannukset olivat 221,6 miljoonaa euroa vuonna Kustannukset laskivat edelliseen vuoteen nähden -0,1 %. Kustannukset (netto) Rikosseuraamusalan kokonaiskustannukset, josta - Keskushallintoyksikön kustannukset - Terveydenhuoltoyksikön kustannukset - Rikosseuraamusalan koulutuskeskuksen kustannukset - Rikosseuraamusalueiden alueiden kustannukset yhteensä - Etelä-Suomen rikosseuraamusalueen kustannukset - Länsi-Suomen rikosseuraamusalueen kustannukset - Itä- ja Pohjois-Suomen rikosseuraamusalueen kustannukset - Rikosseuraamuslaitoksen yhteiset kustannukset Muutos 2011/ ,1 % ,7 % ,9 % ,5 % ,2 % ,9 % ,9 % ,4 % ,1 % Rikosseuraamusalueet aloittivat vuonna Vuoden 2009 lukuja ei ole saatavissa. Rikosseuraamusalan koulutuskeskuksen (RSKK) perustutkinnon opiskelijakohtaiset kustannukset laskivat huomattavasti, mikä johtui RSKK:n nettokustannusten vähentymisestä sekä hallinnon vyörytysten kohdentamisesta. Hallinto vyörytetään toteutuneiden koulutettavapäivien suhteessa, joten kustannukset kohdentuivat aikaisempaa enemmän täydennyskoulutukseen. Muutos Yksikkökustannukset /2010 (netto) Täytäntöönpanon kustannukset vuodessa /vanki ,7 % Täytäntöönpanon kustannukset vuodessa /yhdyskuntaseuraamusasiakas ,4 % Rikosseuraamusalan perustutkintokoulutuksen kustannukset ,4 % /aloittaneet opiskelijat* RSKK:n täydennyskoulutuksen kustannukset /koulutettavapäivä* % Psykiatrisen vankisairaalan hoitopäivän hinta /hoitopäivä ,3 % Vankisairaalan hoitopäivän hinta / hoitopäivä ,9 % * Hallinto jyvitetty toteutuneiden koulutettavapäivien suhteessa. 7\n10 Eri seuraamusten täytäntöönpanon hinta vaihtelee. Yhdyskuntaseuraamusten täytäntöönpano on huomattavasti edullisempaa kuin vankeusrangaistusten täytäntöönpano. Täytäntöönpano suljetussa laitoksessa tulee kalliimmaksi kuin avolaitoksessa tai koevapaudessa. Seuraamusten kustannukset (brutto) Työajankäytön jakauma 2011 Kustannusten jakautuminen 2011 Täytäntöönpanon hinta 2010 Täytäntöönpanon hinta 2011 N % Vankeja keskimäärin päivässä Suljetuissa laitoksissa % Avolaitoksissa % Valvotussa koevapaudessa % Yhteensä % Yhdyskuntaseuraamusten päivittäinen keskimäärä Ehdollisesti rangaistuja nuoria valvottavia % Nuorisorangaistusta suorittavia 14 1 % Yhdyskuntapalvelua suorittavia % Ehdonalaisesti vapautuneita valvottavia Seuraamuksiin liittyvät asiantuntijalausunnot* % % Yhteensä % Kaikki Rikosseuraamuslaitoksen kustannukset (ml. keskushallintoyksikkö, RSKK, RTHY, aluekeskukset, 1181 alueiden yhteiset on vyörytetty seuraamuksille) * Seuraamuksiin liittyviä asiantuntijalausuntoja oli vuonna 2011 yhteensä kpl eli ko. luku ei ole päivittäinen keskimäärä. Huom! Toimintakertomuksen taulukoiden yhteensä rivien luvut on pyöristetty alkuperäisistä luvuista. Rikosseuraamusalan kokonaiskustannuksista (238,6 milj. euroa brutto, 221,6 milj. euroa netto) 25 % aiheutui kiinteistökustannuksista (24 % vuonna 2010) ja 23 % valvonnasta ja vanginkuljetuksesta (23 % vuonna 2010). Kiinteistökustannukset kasvoivat edelliseen vuoteen nähden yli 3 miljoonalla eurolla. Valvonnan ja vanginkuljetuksen kustannukset laskivat edellisestä vuodesta noin 1,7 miljoonalla eurolla, mikä johtui henkilötyövuosisäästöistä. Vangeille järjestettävä toiminta (koulutus, ohjelmatoiminta, työtoiminta, yksilötyö ja vapaaajan toiminta) maksoi vuonna 2011 yhteensä 17,5 miljoonaa euroa, mikä oli ainoastaan 8 % rikosseuraamusalan kokonaiskustannuksista. Vangeille järjestettävän toiminnan kustannukset laskivat edellisestä vuodesta 7 %:lla (n. 1,3 milj. euroa). Tämä aiheutui erityisesti avolaitostyön ja muun ulkopuolisen työn kustannusten vähentymisestä, myös vankien koulutuksen ja työtoiminnan kustannukset alenivat edellisestä vuodesta. 8\n11 RIKOSSEURAAMUSLAITOKSEN TOIMINTOJEN KUSTANNUKSET Henk.kust Kok.kust Tulot Koku netto Henk.kust Kok.kust Tulot Koku netto Henk.kust Kok.kust Tukitoiminnot (sis. Kehan järjestämä henkilöstön koulutus) Kiinteistöt RSKK:n järjestämä koulutus Yhdyskuntaseuraamusten toimeenpano Asiantuntijalausunnot Vankeusrangaistusten täytäntöönpano Rangaistusajan suunnittelu Vankiloiden perushuolto Valvonta ja vangin kuljetus Vankien koulutus Ohjelmatoiminta Avolaitostyöt ja muu ulkopuolinen työ Työtoiminta Yksilötyö ja vapaa-aika Valvottu koevapaus Terveydenhuolto Poissaolot (eivät sisälly yllä oleviin) YHTEENSÄ Tiedot perustuvat Tarmo -järjestelmän tietoihin ja sisältävät tulot. Tulot Koku netto 9\n12 1.3.3 Maksullisen toiminnan tulos ja kannattavuus Maksullisen toiminnan kustannusvastaavuus* TP 2010 TP 2011 TA 2011 TP Tuotot Erilliskustannukset Osuus yhteiskustannuksista Kokonaiskustannukset Kustannusvastaavuus (tuotot - kustannukset) Kustannusvastaavuus % 59 % 55 % 54 % 56 % * Ei sisällä ateriakorvauksia ja palvelussuhdeasunnoista saatavia vuokratuloja. Talousarviossa esitetty kustannusvastaavuus parani 2 % esitetystä 54 %:sta 56 %:n ja edellisestä vuodesta prosentin. Tuottoja kertyi arvioitua enemmän. Tuotot laskivat kuitenkin euroa ja kustannukset laskivat euroa. 10\n13 Seuraavassa esitetään kustannusvastaavuuslaskelmat työtoiminnasta, laitosmyymälöistä (kanttiinit), palvelusuhdeasunnoista, henkilöstön ateriakorvauksista, Rikosseuraamusalan koulutuskeskuksen ja Rikosseuraamusalan terveydenhuoltoyksikön maksullisesta toiminnasta. Työtoiminnan kustannusvastaavuus TUOTOT Maksullisen toiminnan tuotot Toteuma 2009 Toteuma 2010 Toteuma 2011 Muutos 2011/ maksullisen toiminnan myyntituotot % - maksullisen toiminnan muut tuotot % Tuotot yhteensä % KUSTANNUKSET Maksullisen toiminnan erilliskustannukset - aineet, tarvikkeet ja tavarat % - henkilöstökustannukset % - vuokrat % - palvelujen ostot % - muut erilliskustannukset % - vankiloiden sisäinen käyttö % Erilliskustannukset yhteensä % KÄYTTÖJÄÄMÄ % Maksullisen toiminnan osuus yhteiskustannuksista - tukitoimintojen kustannukset % - poistot % - korot % Osuus yhteiskustannuksista yhteensä % Kokonaiskustannukset yhteensä % YLIJÄÄMÄ (+) / ALIJÄÄMÄ (-) % KUSTANNUSVASTAAVUUS % 47 % 45 % 45 % 1 % Huom! Organisaatiomuutoksen vuoksi vuoden 2010 tukitoimintojen kustannukset eivät ole vertailukelpoisia vuoden 2009 kanssa. Työtoiminnan tuotteiden maksullisuudesta on säädetty rikosseuraamuslaitoksesta annetun lain (953/2009) 10 :ssä. Työtoiminnan tulot alenivat 3 %:lla ja erilliskustannukset 8 %:lla, minkä seurauksena käyttöjäämä kasvoi edellisvuodesta. Erillismenot laskivat kaikkien merkittävien menoerien kuten raaka-aineiden ja tarvikkeiden, maksulliseen toimintaan kirjattujen henkilöstömenojen sekä 11\n14 vankien ansioiden osalta. Kustannusvastaavuuden lasku pysähtyi, sillä samalla myös työtoiminnan osuus yhteiskustannuksista aleni. Työtoiminnalle kohdistettu osuus kiinteistökustannuksista aleni, kun Konnunsuon vankilan kiinteistökustannuksia ei enää kertynyt samassa määrin kohdistettavaksi eikä uusien perusparannettujen vankiloiden kiinteistöistä vielä kertynyt merkittävässä määrin kohdistettavia kustannuksia. Vuonna 2011 työtoimintaan käytettiin yhteensä 127 henkilötyövuotta (10 htv:ta vähemmän kuin vuonna 2010), joista maksulliseen työtoimintaan kohdistui yhteensä 50 henkilötyövuotta. Vankityövuosia kertyi lähes saman verran kuin edellisenä vuotena. Laitosmyymälöiden kustannusvastaavuus Toteuma 2009 Toteuma 2010 Toteuma 2011 Muutos 2011/2010 TUOTOT Maksullisen toiminnan tuotot - maksullisen toiminnan myyntituotot % - maksullisen toiminnan muut tuotot % Tuotot yhteensä % KUSTANNUKSET Maksullisen toiminnan erilliskustannukset - aineet, tarvikkeet ja tavarat % - henkilöstökustannukset % - vuokrat % - palvelujen ostot % - muut erilliskustannukset % Erilliskustannukset yhteensä % KÄYTTÖJÄÄMÄ % Maksullisen toiminnan osuus yhteiskustannuksista - tukitoimintojen kustannukset % - poistot % - korot % Osuus yhteiskustannuksista yhteensä % Kokonaiskustannukset yhteensä % YLIJÄÄMÄ (+) / ALIJÄÄMÄ (-) % KUSTANNUSVASTAAVUUS % 87 % 87 % 87 % 0 % Laitosmyymälöiden tuotteiden maksullisuudesta on säädetty rikosseuraamuslaitoksesta annetun lain (953/2009) 10 :ssä. Rikosseuraamusviraston ohjeen 25/011/2006 mukaan laitosmyymälässä tuotteet myydään vangille hankintahinnalla, johon sisältyvät ostohinta, rahtikulut ja muut vastaavat hankintakulut. 12\n15 Kustannusvastaavuuslaskelmassa maksullisen toiminnan erilliskustannukset ilman henkilöstökustannuksia ovat 4,0 miljoonaa euroa, mikä alittaa maksullisen toiminnan tuotot eurolla. Tulot ja erilliskustannukset kasvoivat 2 %. Tulojen euron ja erilliskustannusten euron kasvua selittää yleinen hintojen nousu. Keskimääräinen suljettujen laitosten vankimäärä laski edellisestä vuodesta 60 vangilla. Laitosmyymälöiden käyttöjäämä heikkeni euroa. Palvelussuhdeasuntojen kustannusvastaavuus Toteuma 2008 Toteuma 2010 Toteuma 2011 Muutos 2011/2010 TUOTOT Maksullisen toiminnan tuotot - maksullisen toiminnan myyntituotot % - maksullisen toiminnan muut tuotot % Tuotot yhteensä % KUSTANNUKSET Maksullisen toiminnan erilliskustannukset - aineet, tarvikkeet ja tavarat % - henkilöstökustannukset % - vuokrat % - palvelujen ostot % - muut erilliskustannukset % Erilliskustannukset yhteensä % KÄYTTÖJÄÄMÄ % Maksullisen toiminnan osuus yhteiskustannuksista - tukitoimintojen kustannukset % - poistot % - korot Osuus yhteiskustannuksista yhteensä % Kokonaiskustannukset yhteensä % YLIJÄÄMÄ (+) / ALIJÄÄMÄ (-) % Käytetty eduskunnan päättämää vuokrien alentamistukea % YLIJÄÄMÄ (+) / ALIJÄÄMÄ (-) HINTATUEN JÄLKEEN Käytettävissä eduskunnan päättämää vuokrien alentamistukea % Palvelussuhdeasuntojen tulot laskivat 2 % edelliseen vuoteen nähden. Lämmitys-, sähkö- ja vesimaksut laskivat noin eurolla ja aineiden ja tarvikkeiden kustannukset noin eurolla, mikä laski erilliskustannuksia 13 %. Henkilöstökustannukset laskivat 31 %, koska palvelussuhdeasuntojen hoitoon käytettiin edellistä vuotta vähemmän työaikaa. Palvelusuhdeasuntoja remontoitiin vuonna 2011 edellisvuotta vähemmän, mikä puolestaan laski palve- 13\n16 luiden ostokustannuksia 31 %. Muiden erilliskustannusten lasku (37 %) johtui mm. vankityövoiman käytön vähentymisestä sekä ympäristön hoito- ja ylläpitopalveluiden ja siivouspalveluiden kustannusten laskusta. Käyttöjäämä parani euroa ja alijäämä euroa. Ateriakorvausten kustannusvastaavuus TUOTOT Maksullisen toiminnan tuotot Toteuma 2009 Toteuma 2010 Toteuma 2011 Muutos 2011/ maksullisen toiminnan myyntituotot % - maksullisen toiminnan muut tuotot % Tuotot yhteensä % KUSTANNUKSET Maksullisen toiminnan erilliskustannukset - aineet, tarvikkeet ja tavarat % - henkilöstökustannukset % - vuokrat % - palvelujen ostot % - muut erilliskustannukset % Erilliskustannukset yhteensä % KÄYTTÖJÄÄMÄ % Maksullisen toiminnan osuus yhteiskustannuksista - tukitoimintojen kustannukset % - toimitilat % - poistot % - korot % Osuus yhteiskustannuksista yhteensä % Kokonaiskustannukset yhteensä % YLIJÄÄMÄ (+) / ALIJÄÄMÄ (-) % KUSTANNUSVASTAAVUUS % 86 % 93 % 99 % 7 % 14\n17 Kustannusvastaavuuslaskelma Rikosseuraamuslaitoksen henkilökunnan aterioista on laadittu Valtiokonttorin määräyksen mukaisella tavalla ja se osoittaa euron alijäämää. Valtiovarainministeriön henkilöstöruokailua koskevien periaatteiden mukaan valtiotyönantaja tukee henkilöstöruokailua vastaamalla kaikista tilakustannuksista, mihin lasketaan vuokra-, energia- ja jätevesikulut sekä kalusto. Verohallinnon päätöksessä vuodelta 2011 toimitettavassa verotuksessa noudatettavista luontoisetujen laskentaperusteista (1025/2010) 12 :ssä määritellään aterian välittömiksi kustannuksiksi aterian valmistuksessa käytetyt raaka-aineet sekä aterian valmistus- ja tarjoilupalkat sosiaalikustannuksineen. Saman päätöksen 11 :n mukaan ravintoedun arvona pidetään aterian välittömien kustannusten ja näiden kustannusten arvonlisäveron määrää. Ateriaa ei pidetä luontoisetuna, kun henkilöstöltä peritään aterian hintana vähintään tämä määrä. Rikosseuraamusvirasto on määritellyt henkilöstöltä perittävän ateriakorvauksen mainitun verohallituksen päätöksen mukaisesti. Kustannusvastaavuuslaskelmassa on otettu huomioon seuraavat kustannuserät: aineet, tarvikkeet ja tavarat, henkilöstökustannukset, vankipalkat, palvelujen ostot ja tukitoimintojen kustannukset. Rikosseuraamuslaitoksen keskushallintoyksikkö määrittelee vuosittain tilinpäätöstietojen perusteella henkilöstöltä perittävän ateriakorvauksen seuraavalle vuodelle. Henkilöstöruokailun osuus kustannuksista oli yhteensä euroa. Kustannukset alittivat aterioiden myynnistä saadut tuotot eurolla. 15\n18 RSKK:n amk- ja maksullisen toiminnan kustannusvastaavuus Toteuma 2009 Toteuma 2010 Toteuma 2011 Muutos 2011/2010 TUOTOT Maksullisen toiminnan tuotot - maksullisen toiminnan myyntituotot % - maksullisen toiminnan muut tuotot Tuotot yhteensä % KUSTANNUKSET Maksullisen toiminnan erilliskustannukset - aineet, tarvikkeet ja tavarat % - henkilöstökustannukset % - vuokrat % - palvelujen ostot % - muut erilliskustannukset % Erilliskustannukset yhteensä % KÄYTTÖJÄÄMÄ % Maksullisen toiminnan osuus yhteiskustannuksista - tukitoimintojen kustannukset % - poistot % - korot % Osuus yhteiskustannuksista yhteensä % Kokonaiskustannukset yhteensä % YLIJÄÄMÄ (+) / ALIJÄÄMÄ (-) % KUSTANNUSVASTAAVUUS % 103 % 106 % 86 % -19 % Vuoden 2011 henkilöstökustannusten ja osin tukitoimintojen kustannukset eivät ole vertailukelpoisia aikaisempien vuosien kanssa. Vuoden 2011 henkilöstökustannukset ovat toimintolaskentajärjestelmästä ja aikaisemmat vuodet vastuualueilta. Vuodesta 2011 lukien palkkoja ei ole kirjattu amk- ja maksullinen toiminta vastuualueelle. Rikosseuraamusalan koulutuskeskus (RSKK) ja Laurea ammattikorkeakoulu järjestävät yhteistyössä rikosseuraamusalan ammattikorkeakoulututkinto -koulutusohjelman. Laskelman tulot ovat RSKK:n ja Laurean välisestä laskutuksesta. Ammattikorkeakouluopetuksesta saatavat tulot perustuvat yhteistyösopimukseen, joten niiden tasossa ei ole vuosittaisia muutoksia. Vuonna 2011 RSKK:n kustannusvastaavuus huononi 19 %, sillä henkilöstökustannukset nousivat n eurolla ja tukitoimintojen kustannukset n eurolla. 16\n19 Terveydenhuoltoyksikön maksullisen toiminnan kustannusvastaavuus Toteuma 2009 Toteuma 2010 Toteuma 2011 Muutos 2011/2010 TUOTOT Maksullisen toiminnan tuotot - maksullisen toiminnan myyntituotot % - maksullisen toiminnan muut tuotot Tuotot yhteensä % KUSTANNUKSET Maksullisen toiminnan erilliskustannukset - aineet, tarvikkeet ja tavarat % - henkilöstökustannukset % - vuokrat % - palvelujen ostot % - muut erilliskustannukset % Erilliskustannukset yhteensä % KÄYTTÖJÄÄMÄ % Maksullisen toiminnan osuus yhteiskustannuksista - tukitoimintojen kustannukset % - poistot % - korot % Osuus yhteiskustannuksista yhteensä % Kokonaiskustannukset yhteensä % YLIJÄÄMÄ (+) / ALIJÄÄMÄ (-) % KUSTANNUSVASTAAVUUS % 218 % 134 % 159 % 18 % Rikosseuraamuslaitoksen terveydenhuoltoyksikön (RTHY) tulot koostuvat Psykiatrisen vankisairaalan tekemistä mielentilatutkimuksista sekä vaarallisuusarvioinneista. Mielentilatutkimuksia ja vaarallisuusarviointeja tehtiin 424 kpl. Tulot kasvoivat 19 %, mikä johtui edellisenä vuonna tehdystä hinnantarkistuksesta. Henkilöstökustannukset laskivat hieman. Käyttöjäämä kasvoi euroa edellisestä vuodesta euroon. Ylijäämä kasvoi euroa euroon. 17\n20 1.3.4 Yhteisrahoitteisen toiminnan kustannusvastaavuus Kustannusvastaavuuslaskelmaa edellyttävää yhteisrahoitteista toimintaa ei varainhoitovuonna ollut. 1.4 Tuotokset ja laadunhallinta Suoritteiden määrät ja aikaansaadut julkishyödykkeet Vuodesta 2005 alkanut vankiluvun lasku jatkui aiempaa maltillisempana vuonna Loppuvuonna vankiluku oli suurin piirtein samalla tasolla kuin vuonna Vapaudesta vankilaan tulleita oli runsas 100 vähemmän kuin edeltävänä vuonna. Päivittäinen keskivankiluku laski noin 30 vangilla. Valvotussa koevapaudessa oli päivittäin keskimäärin 113 vankia. Tutkintavankien määrä pysyi samalla korkealla tasolla kuin edellisenä vuonna, mikä on näkynyt tilanahtautena tutkintavankiloissa. Sakon muuntorangaistuksiin tehtyjen lainsäädännöllisten muutosten vaikutuksesta sakkovankien päivittäinen keskimäärä on asettunut runsaan 50 vangin tasolle. Suoritettuja muuntorangaistuksia oli vuonna 2011 kuitenkin yli 1900 kappaletta. Vankien päivittäisestä keskimäärästä runsas 7 % oli naisia. Naisvankien osalta sekä absoluuttinen määrä että heidän suhteellinen osuutensa laski hivenen. Ulkomaalaisten vankien määrä kasvoi edelleen. Heidän päivittäinen keskimääränsä nousi 13 %:lla edellisestä vuodesta (394:stä 444:ään) ollen lähes 14 % kaikista vangeista. Merkittävää on erityisesti ulkomaalaisten tutkintavankien määrän kasvu viime vuosina. Vapautuneiden vankeusvankien keskimääräinen laitosaika (9,0 kk) piteni hieman ja tutkintavankeuden keskipituus (3,5 kk) pysyi lähes ennallaan. Yhdyskuntaseuraamuksia suorittavien päivittäinen keskimäärä oli Naisten osuus oli vuoden lopussa 10,9 %. Yhdyskuntaseuraamusasiakkaita oli keskimäärin 111 vähemmän kuin edellisenä vuonna. Muutos johtui etupäässä ehdonalaisessa vapaudessa olevien valvottavien (-139) vähenemisestä. Ehdollisesti rangaistuja nuoria oli valvonnassa 36 vähemmän kuin vuonna 2010, kun taas yhdyskuntapalvelua suorittavien määrä lisääntyi 62:lla. Vuonna 2011 tuli täytäntöönpantavaksi 4461 yhdyskuntaseuraamusta, 107 vähemmän kuin edellisenä vuonna. Uusien ehdollisesti rangaistujen nuorten valvontojen luku kasvoi täsmälleen samalla määrällä, mutta uudet yhdyskuntapalvelut vähenivät 149:llä ja ehdonalaiseen päästettyjen valvonnat 62:lla. Ehdonalaiseen vapauteen päästettyjen valvottavien määrän vähenemiseen on vaikuttanut niiden vankien määrän väheneminen, joilla on yli vuoden pituinen jäännösrangaistus jäljellä. Yhdyskuntapalvelutuomioiden määrään vaikuttaa yhdyskuntapalveluksi muuntokelpoisten vankeusrangaistusten (enintään 8 kk) väheneminen, joiden määrä vuonna 2004 oli kpl ja vuonna kpl. Selvimmin tähän on vaikuttanut törkeiden rattijuopumusten määrän väheneminen 4362:sta (vuonna 2004) 2984:ään (vuonna 2010). Yhdyskuntapalvelutuomioista yli puolessa päärikos on rattijuopumus. 18\n21 Muutos, Suoritteiden määrät 2011 kpl 2009 TP 2010 TP 2011 TA Tuso 2011 TP Täytäntöönpantavaksi tulleet yhdyskuntaseuraamukset Vapaudesta vankilaan tulleet Yhdyskuntaseuraamuksia suorittavia keskimäärin Vankeja keskimäärin vankeusvankeja ei määritelty sakkovankeja ei määritelty tutkintavankeja ei määritelty Seuraamuksiin liittyvät asiantuntijalausunnot Rikosseuraamusalan koulutuskeskuksen opiskelijamäärä ritelty ritelty ei mää- ei mää Terveydenhuoltoyksikön omien ei määritelty ritelty ei mää poliklinikoiden potilaskäynnit Hoitovuorokaudet Psykiatrisessa ei määritelty ritelty ei määvankisairaalassa ja vankisairaalassa Vuonna 2011 yhdyskuntapalveluun tuomitsemista varten pyydettyjen soveltuvuusselvitysten määrä oli noin 5600, mikä oli 136 kappaletta edellisvuotta vähemmän. Käsitellyistä soveltuvuusselvityksistä myönteinen soveltuvuuslausunto annettiin 66 %:ssa, soveltumattomaksi arvioitiin 11 % ja lausuntoa ei voitu laatia 23 %:ssa tapauksista. Vuoden lopulla pyydettiin valvontarangaistusta koskevan lainsäädännön tultua voimaan yli 300 valvontarangaistusselvitystä, joista huomattavaan osaan liittyi samalla soveltuvuusselvitys tai nuorta koskeva seuraamusselvitys taikka nuorisorangaistuksen toimeenpanosuunnitelma. Valvontarangaistuslausuntoja käsiteltiin 127. Lausunnoista 13 %:ssa valvontarangaistukseen tuomitseminen arvioitiin perustelluksi. Puolet lausunnoista oli kielteisiä, ja yli kolmanneksessa tapauksista lausuntoa ei voitu laatia. Vuoden alusta voimaan tulleen nuorten seuraamusselvityksiä koskevan lain johdosta seuraamusselvityspyyntöjen määrä (5809) ylitti huomattavasti edellisen vuoden henkilötutkintapyyntöjen määrän (1767). Näiden lukujen lisäksi vuonna 2011 pyydettiin 572 kertaa samalla seuraamusselvitystä ja soveltuvuusselvitystä, kun edellisenä vuonna vastaava luku oli 534. Valvontaa pidettiin tarpeellisena 37 %:n seuraamusselvityksessä. Valvontaa ei nähty tarpeelliseksi 49 %:ssa selvityksiä. Lausuntoa ei voitu laatia 14 %:ssa tapauksia esimerkiksi siitä syystä, että nuorta ei tavoitettu. Yhteensä syyttäjiltä ja tuomioistuimilta saapui (6958) lausuntopyyntöä. Lausuntopyyntöjen suuri määrä aiheutti huomattavasti lisää työtä arviointikeskuksille ja yhdyskuntaseuraamustoimistoille. 19\n22 Kuva 1. Vangit ja yhdyskuntaseuraamusasiakkaat keskimäärin vuosina Lukumäärä Keskivankiluku Vuosi YKS-asiakkaita keskimäärin* *Vuosien YKS-asiakkaiden luvut perustuvat poikkileikkauspäivien tietoihin Palvelukyky sekä suoritteiden ja julkishyödykkeiden laatu Toiminnan laatua ja palvelukykyä koskevat tulostavoitteet saavutettiin vuonna 2011 melko hyvin. Rikosseuraamuslaitoksen strategian painopisteenä olevaa kohti avoimempaa täytäntöönpanoa tavoitetta palveli valvontarangaistuksen käyttöönotto lukien. Loppuvuodesta ei kuitenkaan tullut vielä yhtään valvontarangaistusta täytäntöönpanoon. Asteittainen suunnitelmallinen vapauttaminen lisääntyi hieman avolaitosten ja valvotun koevapauden käytön kautta. Avolaitoksissa keskimäärin päivittäin olleiden rangaistusvankien osuus kasvoi edellisen vuoden 35 %:sta 37 %:iin. Avolaitoksen kautta vapautui kuten edellisenäkin vuonna 40 % vankeusvangeista. Onnistuneiden avolaitossijoitusten osuus kasvoi edellisen vuoden 82 %:sta 84 %:iin. Avolaitoksista poistui luvatta useampia vankeja (85) kuin edeltävänä vuonna (56). Suljetuista vankiloista karkasi seitsemän vankia (10 vuonna 2010). Kaiken kaikkiaan laitosten säilytysvarmuus säilyi hyvänä, vaikka se laski hieman edellisestä vuodesta. Avolaitospaikat jakautuvat alueellisesti epätasaisesti, minkä vuoksi Etelä-Suomen rikosseuraamusalueelta sijoitetaan vankeja myös erityisesti Itä- ja Pohjois-Suomen rikosseuraamusalueen avolaitoksiin. Sähköistä valvontaa kokeiltiin kolmessa avolaitoksessa. Valvotussa koevapaudessa olevien päivittäinen keskimäärä kasvoi selvästi edelliseen vuoteen verrattuna, mutta koevapauden määrällistä tavoitetta ei kuitenkaan saavutettu. Valvotuista koevapauksista suoritettiin loppuun 84 %. Tehostettua vapauttamistoimintaa suunniteltiin Etelä- ja Länsi-Suomen rikosseuraamusalueilla toteutettavaksi yhteistyössä sidosryhmien kanssa. Tarkoitus on sijoittaa lähiaikoina vapautuvia vankeja kahteen kilpailutettuun ulkopuoliseen laitokseen. Rikosseuraamuslaitoksen Oma koti hankkeessa kehitettiin vuosina\n23 2011 yhteistyökäytäntöjä asunnottomien vankilasta vapautuvien ja yhdyskuntaseuraamusasiakkaiden asuttamiseen ja asumisen edellyttämään tukeen. Hanke oli osa hallitusohjelmaan perustuvaa valtioneuvoston asettamaa Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelmaa, joka toteutettiin 10 kaupungissa. Vapauttamisprosessista valmisteltiin vapauttamiskäsikirjaa, jossa otetaan huomioon vankiloiden ja yhdyskuntaseuraamustoimistojen tarkoituksenmukainen työnjako sekä yhteistyö sidosryhmien kanssa vapauttamisen ja valvonnan valmistelussa. Vuoden 2011 alusta tuli voimaan laki nuoren rikoksesta epäillyn tilanteen selvittämisestä. Tämä lisäsi seuraamusselvityspyyntöjen määrän yli kolminkertaiseksi verrattuna edellisen vuoden henkilötutkintapyyntöihin. Asiantuntijalausuntopyyntöjen määrän lisääntymiseen lähes 4000:lla vaikuttivat myös uudet valvontarangaistusselvitykset, joita syyttäjä pyysi yli 300, sekä jonkin verran lisääntyneet soveltuvuusselvityspyynnöt yhdyskuntapalveluun tuomitsemista varten. Lausuntoja tekevät arviointikeskukset ja osa yhdyskuntaseuraamustoimistoja, joiden työmäärä lisääntyi huomattavasti. Lisääntynyt lausuntojen määrä vähensi muuhun työhön käytettävissä olevaa työpanosta. Rikosseuraamuslaitoksessa on selvitetty tarvittavaa asiakasarviointikokonaisuutta sekä asiakasarviointiin ja rangaistusajan suunnitelmalliseen toteuttamiseen liittyvää prosessia. Arvioinnin toteuttaminen ratkaistaan osana asiakastietojärjestelmän prosessien ja koko toimintakokonaisuuden suunnittelua. Rangaistusajan suunnitelma laadittiin 87 %:lle yhdyskuntaseuraamusasiakkaista, mikä jäi hieman tavoitteesta. Toimeenpanosuunnitelman lisäksi 28 %:ssa yhdyskuntapalveluista tehtiin erityinen työskentelysuunnitelma, joiden osuus kasvoi kolmella prosenttiyksiköllä edellisestä vuodesta. Suunnitelmien osuuden lisääntymiseen vaikutti lainmuutoksen mahdollistama suurempi tuntimäärä (30 tuntia) yhdyskuntapalvelun tukitoimiin. Rangaistusajan suunnitelma tehtiin yhtä usealle (75 %) vuoden aikana saapuneelle rangaistusvangille kuin edellisenä vuonna. Tavoite ylitettiin huolimatta syyttäjille ja tuomioistuimille tehdyn lausuntotyön lisääntyneestä määrästä arviointikeskuksissa. Suunnitelmallista työtä tehtiin erityisesti vankeusvankien kanssa, joista 96 %:lle tehtiin rangaistusajan suunnitelma. Vuoden alussa voimaan tullut lainmuutos, joka lisäsi mahdollisuuksia liittää tukitoimenpiteitä yhdyskuntapalvelusta suoriutumiseen, ei kuitenkaan näkynyt työskentelyohjelmiin osallistumisen lisääntymisenä. Ohjelmiin osallistui lähes sama osuus yhdyskuntaseuraamusasiakkaista (4,4 %) kuin edellisenä vuonna. Sen sijaan päihdehuollon palvelujen ja suoriutumisen tukemiseksi tarkoitettujen tuntien käyttö lisääntyi lähes joka neljännessä toimeenpanossa. Rangaistusvankien toimintaan osallistumista kuvaava tavoite (61 %) ylittyi toteutuman ollessa 63 %, joten toimintaan osallistuminen oli myös hieman yleisempää kuin edellisenä vuonna (62 %). Päihde- ja kuntoutusohjelmissa oli vangeista yhtä suuri osuus (5,4 %) kuin edellisenä vuonna. Päihdetyön linjauksia suunnitelleen työryhmän työ valmistui. Kaikilla rikosseuraamusalueilla jatkettiin toimintojen kehittämishanketta, jonka yhteydessä tehty eri yksiköiden toimintojen nykytilan kartoitus on pohjana toimintojen kehittämiselle. 21\n24 Palvelukyky sekä suoritteiden ja julkishyödykkeiden laatu -mittarit Lähityön osuus työajankäytöstä (vankeusrangaistukset) % Rangaistusajan suunnitelmat tehty, % aloittaneista rangaistusvangeista Rangaistusajan suunnitelmat tehty, % toimeenpanossa olleista yhdyskuntaseuraamuksista Vankien terveystarkastus tehty viimeistään 14 päivän kuluessa saapumisesta, % vangeista Rangaistusvangeista aktiivitoiminnoissa keskimäärin päivässä, % Toiminta- ja päihdeohjelmien osuus rangaistusta suorittavien vankien työajankäytöstä, % Työskentelyohjelmiin osallistuneet yhdyskuntaseuraamusasiakkaat, % Rangaistusvangeista avolaitoksissa keskimäärin päivässä, %* Avolaitoksista vapautuneet vuoden aikana vapautuneista vankeusvangeista, % Toteuma Toteuma TA ei määritelty 84 Tuso Toteuma Muutos /2011 ei määritelty -1 %- 83 yksikköä ei määritelty ei määritelty ,6 5,4 4,9 4,9 ei määritelty ei määritelty ei määritelty ei määritelty 5,4 4, Avolaitossijoitusten onnistuminen, % Vankeja valvotussa koevapaudessa keskimäärin päivässä, henkilöä Valvotun koevapauden loppuun suorittaneet, % aloitetuista Yhdyskuntapalvelun loppuun suorittaneet, % aloitetuista ei määritelty ei määritelty ei määritelty ei määritelty ei määritelty %- yksikköä -1 %- yksikköä +7 %- yksikköä +1 %- yksikköä 0 %- yksikköä -0,5 %- yksikköä +2 %- yksikköä 0 %- yksikköä +2 %- yksikköä Laitosten säilytysvarmuus, % 99,2 99,3 99,2 99,2 99,0 Poistumisluvalta määräaikana palaamatta jääneet/vuoden aikana vankilassa olleet, % Väkivaltarikkomuksista määrätyt seuraamukset vankeinhoitolaitoksessa vankipäivää kohden enintään 1,9 2,5 9,5 12,2 ei määritelty ei määritelty ei määritelty ei määritelty * Vastaa noin 30 %:a kaikista vangeista. Huom! tutkintavankia ei voi sijoittaa avolaitokseen. 2,4 +1 %- yksikköä +2 %- yksikköä -0,3 %- yksikköä -0,1 %- yksikköä 13,9 +1,7 22\nRikosseuraamuslaitoksen tulostavoiteasiakirja vuosille\nRIKOS S E U RAAM US LAITOS BROttspAFÖLjDSMYNDIGHETEN.1. O. 11. 2015 cct~4.:51ojl~4s ~~j)ce-~ Rikosseuraamuslaitoksen tulostavoiteasiakirja vuosille 2016-2019 2 15/011/2015 Sisällysluettelo 1. Strateginen\nOikeusministeriön ja Rikosseuraamuslaitoksen tulossopimus vuosille Toimenpiteet vuodelle 2017\nOikeusministeriön ja Rikosseuraamuslaitoksen tulossopimus vuosille - 2020 Toimenpiteet vuodelle 2 10/011/ Sisällysluettelo 1. Strateginen kehys... 3 1.1. Viraston perustehtävä... 3 1.2. Toimintaympäristön\nRikosseuraamuslaitoksen tilinpäätös ja toimintakertomus vuodelta 2016\nRIKOSSEURAAMUSLAITOS Rikosseuraamuslaitoksen monisteita 1/2017 Rikosseuraamuslaitoksen tilinpäätös ja toimintakertomus vuodelta 28.2.2017 Sisällysluettelo Rikosseuraamuslaitoksen tilinpäätös vuodelta...\nOikeusministeriön ja Rikosseuraamuslaitoksen tulossopimus vuosille Toimenpiteet vuodelle 2018\nOikeusministeriön ja Rikosseuraamuslaitoksen tulossopimus vuosille 2018-2021 Toimenpiteet vuodelle 2018 2 15/011/2017 Sisällysluettelo 1. Strateginen kehys... 3 1.1. Viraston perustehtävä... 3 1.2. Toimintaympäristön\nta. RISE R I K.OSS EU RAAM U SlA IJOS\n... ta. RSE R K.OSS EU RAAM U SlA JOS 09.11.11 31/01112011 RKOSSEURAAMUSLATOKSEN TULOSSOPMUS VUODELLE 2012 KäyntioSQite Albertinkatu '25 00'160 HELSNK Postiosoite PL319 00181.~ELSNK Puhelin 010 36 88.500


Innokylä on hyvinvointi- ja terveysalojen avoin innovaatioyhteisö, joka tarjoaa tietoa ja työkaluja kehitystyöhön sekä kehitettyjen käytäntöjen levittämiseen. Innokylässä toimijat voivat löytää toisensa ja kehittää yhdessä. Innokylä on avoin ja maksuton kaikille. Ohjaavina periaatteena toimivat avoimuus sekä vuorovaikutus, jotka mahdollistavat yhteisen tekemisen, kehittämistyön tulosten vapaan hyödyntämisen ja resurssien tehokkaan käytön. Innokylä tarjoaa sekä verkkopohjaisia että todelliseen kohtaamiseen perustuvia palveluja tietoa, työkaluja ja menetelmiä kaikkiin kehittämisen vaiheisiin, sekä innovointiin ja arviointiin. Innokylä on kanava kehittämistyön tulosten ja hyvien käytäntöjen levittämiseen. Innokylän palvelut tukevat hyvinvointi- ja terveysalojen kestävää uudistumista. Yhteistä näille palveluille ovat avoimuuden, yhteisen kehittämisen ja toisilta oppimisen periaatteet.\nInnokylän verkkopalvelu on kaikille avoin ja maksuton yhteisen kehittämisen ja ideoinnin ympäristö. Innokylä tarjoaa työkaluja käytännön kehitystyöhön, yhdessä tekemiseen sekä innovatiivisten julkisten hankintojen hallintaan. Innokylässä tuotetut ideat, tuotokset ja tulokset ovat vapaasti kaikkien\nToimintamallit ovat yleisiä malleja kehitetyistä ratkaisuista, joita muut voivat hyödyntää. Tiivistetty kuvaus kehitetystä ratkaisusta Määrittelee käyttötarkoituksen ja keskeisen idean Tulosten levittämisen kanava Väline tehokkaaseen markkinointiin\nLue toimintamalliin Innokylässä\nTutustu verstaaseen Innokylässä\nYleinen työtila tarjoaa virtuaalisia työskentely- ja yhteistyötiloja kehittämistä ja ideointia varten. Verkoston sisäinen työskentely Dokumenttien hallinta Kehityksen aikainen keskustelu Työkalujen keskitetty hallinta\nLue lisää (innokyla.fi)\nHankkeiden suunnittelun ja kuvaamisen työkalu ja kansallinen hanketyön tietopankki.\nInnokylä tarjoaa palvelujaan kaikille Innokylän käyttäjille ja Innokylän käyttöönotosta kiinnostuneille, esimerkiksi hankkeille, ohjelmille ja erilaisille verkostoille.\nInnokylämäinen avoin yhteiskehittäminen sopii kaikenmuotoisen kehittämistoiminnan perustaksi ja kaikenlaisten kehittämiskohteiden työstämiseen.


Jenna - I Started This\nKun lapsena ystäväkirjoissa kysyttiin toiveammattia, vastaukseni oli "Yrittäjä".\nOlen Jenna Venäläinen, Pikku Gubbe Musiikkikerhon perustaja Helsingistä. Yrityksen tavoitteena on, että lapsille syntyy utelias ja peloton suhde taiteeseen, erityisesti musiikin näkökulmasta. Haluamme kehittää musiikinopetusta luovempaan ja kokeilevampaan suuntaan.\nTarinani menee jotakuinkin näin. Kun lapsena ystäväkirjoissa kysyttiin toiveammattia, vastaukseni oli ”Yrittäjä”. Tiesinkö silloin, mitä se tarkoittaa? No en. Tiedänkö nyt? En täysin. Toisaalta, tietääkö kukaan? Ja sehän siinä on parasta – sen voi jokainen määritellä itse.\nOlen koulutukseltani kasvatustieteen maisteri ja työskennellyt opettajana ja toiminut toiminimellä monialaisessa tutkimusyhteisössä Kuuskulman Tapaustoimistossa. Tällä hetkellä olen töissä koulutusvientiyrityksessä Head of Video Unitina ja pedagogisena asiantuntijana. Kaikki työt, joita olen tähän asti tehnyt ovat muovanneet ajatuksiani yrittäjyydestä, omasta itsestäni ja siitä, mitä seuraavaksi.\nYrittäjänä voi tehdä työtä omalla tavalla.\nNäen yrittäjyyden vapautena. Yrittäjyys mahdollistaa sen, että voi tehdä monenlaisia juttua, saa olla itse vastuussa aikatauluistaan ja projekteistaan sekä tehdä työtä omalla tavalla. Yrittäjä päättää itse, miten työtuntinsa käyttää, sillä tietää panostavansa työhönsä täysillä. Tiedostan yrittäjyyteen liittyvät riskit, hallinnolliset tehtävät sekä epävarmuuden, mutta vapaus ja mahdollisuus olla täysin vastuussa omasta tekemisestä ovat sen väärti.\nYrittäjänä saa tehdä töitä ihmisten kanssa, jotka jakavat saman intohimon. Perustamme musiikkipedagogiystäväni kanssa Pikku Gubben Musiikkikerhon 3- 6-vuotiaille lapsille.Tässä projektissa kulminoituu jollain tapaa myös ajatukseni yrittäjyydestä: asioita ei tarvitse tehdä samalla tavalla kuin on aina tehty vaan luovuus kukoistaa, kun pääsee kokeilemaan omaa tyyliään!\nYrittäjänä saa tehdä töitä ihmisten kanssa, jotka jakavat saman intohimon.\nYrittäjä on aina töissä, mutta yrittäjä on myös aina vapaa. Kun vastuu ja päätökset ovat omia, on myös näkökulma työhön eri. Näen mahdollisena, että laskutan kaikki projektini oman yrityksen kautta. Myös yrittäjyyden ja palkkatyön joustava yhdistäminen kiinnostaa. Yrittäjyydestä voikin räätälöidä omannäköisensä kokonaisuuden, eikä valintojen tarvitse olla koko elämän mittaisia. Yrittäjyys on luonne, mielentila ja intohimo. Ja näitä voi löytyä keneltä vaan! Täytyy vain ensin tutustua itseensä.


12.02.2020 05.11.2020 Pasi Tuominen\nJake’s Blues Bandin ja Maria Hännisen yhteissingle ”Frozen” ilmestyi tammikuussa.\nKappaleen nimi on ”Frozen”. Kokoonpano on väkevää laatua, sillä lisävahvistuksina esiintyvät laulaja Hannu Leiden ja klassikkobändi Uriah Heepistä tuttu Hammond-urkuri Ken Hensley.\nPäivitys: Ken Hensley kuoli 4. marraskuuta 2020. Hän oli 75-vuotias.\nJake’s Blues Bandissa soittavat kitaristi Jake Yrölä, basisti Timo Salo ja rumpali Juha Yrölä. Yhtyeen ja Hännisen yhteisprojektista saatiin vihiä jo vuosi sitten, kun ”Hepe” Salo kertoi suunnitelmista Blues-Finland.comille.\n– Marian kanssa meillä musiikkimaut ja energiat kohtaavat. Maria jatkaa myös omia kuvioitaan vanhaan malliin, onhan hän erittäin haluttu artisti moniin projekteihin. Kimpassa tehdään Marian kanssa keikkaa kysynnän mukaan, Salo sanoi.\nJake’s Blues Band on toiminut enemmän ja vähemmän aktiivisesti lähes 30 vuoden ajan. Levytyshistoriasta löytyvät läjä omakustanteita, Dave Lindholm -yhteislevy, bändin mukaan nimetty albumi vuodelta 2005 sekä studiolivet vuosilta 2011 ja 2017.\nJake’s Blues Bandin verkkosivut\nJake's Blues Band, Maria Hänninen


Ja taas vatsaasi vääntää, inhottavasti kouristaa! Apua, mistä löydät lähimmän vessan? Et voi lähteä mihinkään, kun taas on vatsasi sekaisin. Varsinkin pitkät reissut ja matkat pelottavat.\nSyöt tosi terveellisesti, mutta mietit: miksi minulla on niin herkkä vatsa? Olet käynyt tänään jo yhdeksän kertaa vessassa.\nJoskus tuloksena normaali uloste, mutta joka viikko tulee paineella vetistä ja kellertävää vaahtoa. Juokset lääkäriltä toiselle, vilkkaat suoliäänet löytyvät mutta ei muuta! Kaikki ulostenäytteet ja verikokeet, gastropaneelin kera ovat normaaleja.\nTämä oli minun arkea 10 vuoden ajan noin kolme vuotta sitten, mutta onneksi ei enää!\nTämä artikkeli on tarkoitettu aikuiselle lukijalle, jolla on silloin tällöin epämääräistä ripulia! Postauksen tarkoitus on antaa sinulle tietoa:\nMiltä ripuli näyttää?\nMistä ripuli voi johtua?\nMiten hoidat suolistosi kuntoon ripulista?\nMitä ravintoaineita ei kannata käyttää ripulin hoidossa?\n10+1 syytä ripuliin, mitä on ripuli?\nRipuli ilmenee, kun syöty ruoka liikkuu liian nopeasti suolistossa. Silloin ruuan ravintoaineet eivät kerkiä imeytyä kunnolla.\nRipuli on oire, jossa ulosteen mukana poistuu tavallista runsaammin vettä. Se on tila, jossa uloste on löysää kolme kertaa tai enemmän päivässä. Lähde: https://fi.wikipedia.org/wiki/Ripuli\nRipuli jaetaan sen keston mukaan joko akuuttiin ripuliin (alle kolme viikkoa) tai pitkäaikaiseen/krooniseen ripuliin (yli kolme viikkoa).\n10+1 syytä ripuliin, miltä ripuli näyttää?\nRipulissa uloste voi olle kuohkeaa, vaahtomaista, puuromaista tai nestemäistä, vetistä jossa ei ole kiinteää ulostetta ollenkaan.\nBristolin ulosteluokituksessa tyypit 6 ja 7 edustavat ripulia.\nMistä ripuli voi johtua? 10 + 1 syytä ripuliin\nRipuli voi johtua monesta syystä:\n2. Ruuan mukana tulevista bakteereista ja viruksista\n3. Lääkkeistä, antibiooteista\n5. Suolistosairauksista: keliakia, crohn-tauti jne.\n6. Ohutsuolen imeytymishäiriöistä: laktoosi-intoleranssi, sokerin sietokyvyn alentuminen jne.\n8. Epäsäännöllisistä elintavoista, stressistä, kiireestä\n9. Makeutusaineista, purukumin sorbitolista\n10. Alkoholista, juomien runsaasta hiilihappopitoisuudesta\nSyitä saattaa olla satoja mutta oletko ajatellut että vääränlainen bakteerikanta suolistossasi olisi ripulin todellinen syy? Onko tämä se 11 syy?\nOlisiko ruuat mitä syöt, vaikuttaneet/ aiheuttaneet huonojen bakteeriesi ylivallan suolistossasi?\nTai kenties hyvät ja huonot bakteerisi ovat kulkeutuneet ylemmäksi suolistoon ( paksusuolesta ohutsuoleen) aiheuttaen väärässä paikassa ongelmia? Ehkä ”köyhä” ja yksipuolinen ruokavaliosi on kaventanut suolistosi mikrobilajien kirjoa.\n10 + 1 syytä ripuliin, miten hoidat suolistosi kuntoon ripulista?\nRipulin hoidossa on tärkeää muistaa nesteytys! Nestehukka saattaa tulla, jos ripulointia on useana päivänä peräkkäin. Sanotaan, että vesi paras ”voitehista.” Niin on tässäkin tapauksessa. Veden sekaan suosittelen, että laitat hieman puhdistamatonta suolaa mukaan.\nKuitujen lisäys. Kuidun kyky imeä vettä auttaa tekemään ulosteesta jäykempää. Se myös hidastaa ruokamassan kulkua suolistossa. Kuitu antaa suolistolle mahdollisuuden imeä lisää vettä ulosteesta. Kuidusta saat lisää tietoa, artikkelissani: 10 hyvää syytä, miksi kannattaa syödä kuituja!\nRipulin aikana saa syödä ja pitää syödä aitoa oikeaa ruokaa. Suosittelen sinulle omatekoisia kasvissose- ja marjakeittoja. Miksi omatekoisia?\nMiksi, koska kasvissosekeitot on helppoja ja nopeita tehdä, eivätkä sisällä säilöntäaineita. Keitä raa´at kasvikset pehmeiksi, soseuta, lisää vettä ja suolaa sekä mietoja yrttejä sekaan.\nMarjakeitto on myös nopea tehdä itse. Kuumenna vesi, lisää perunajauhot (pieneen määrään vettä sekoitettuna) kuumaan veteen ja lopuksi marjat (voit käyttää tuoreita tai pakastettuja marjoja jotka olet tehosekoittimessa murskannut). Makeuta keittosi sokerin sijasta hunajalla.\nProbioottiset maitohappobakteerit edistävät suolistosi mikrobistoa. Itse käytän ja moni asiakkaani on saanut ripulinsa rauhoittumaan, käytettyään säännöllisesti Biome Actives kapseleita.\nBiome Actives sisältää maitohappoa tuottavaa Basillus coagulans-bakteeria, jota on yhdessä kapselissa miljardi CFU-yksikköä. Tuotteessa on myös inuliinia (sikurijuuri-uuttesta). Sillä on tärkeä rooli tuotteessa, koska bakteerit saa siitä ruokaa.\nBiome Actives auttaa luomaan suotuisan ympäristön hyville suolistobakteereille.\n10 + 1 syytä ripuliin, mitä ravintoaineita ei kannata käyttää ripulin hoidossa?\nEn suosittele ”keltaista jaffaa” koska jos ripulisi johtuu sokerin sietokyvyn alentumisesta niin ripulisi vaan jatkuu. Kaikissa limsoissa on runsaasti sokeria! Yhdessä puolen litran limsapullossa on sokeria 18 sokeripalan verran.\nEn myöskään suosittele sokerittomia, keinotekoisia makeutusaineita sisältäviä juomia. Useat tutkimukset kertovat keinotekoisten makeutusaineiden (aspartaami, sukraloosi, asesulfaami-K) muuttavan suoliston mikrobien lajistoa.\nNämä ruoka-aineet voivat vain pahentaa ripuliasi:\nmakeutusaineita (ksylitoli, sorbitoli jne.) sisältävät tuotteet, kuten valmiit mehukeitot, purukumit, pastillit ja makeiset\nvoimakkaasti maustetut ruoat, chili ja paprika\n10 + 1 syytä ripuliin, milloin lääkäriin?\nLääkäriin on syytä mennä mahdollisimman nopeasti, jos ripulin yhteydessä sinulla on kova kuume yli 38 astetta, ulosteessasi on verta mukana tai vointisi heikkenee, vaikka olet juonut paljon nesteitä. Myös pitkään jatkuneen ripulin takia, kannattaa lääkärissä käydä ja tarkistaa samalla verikokeet ja ulosteviljelyt.\nArtikkelin luettuasi sait muutamaan kysymykseen vastauksen. Mitä on ripuli? Miltä ripuli näyttää? Mistä ripuli voi johtua? Miten hoidat suolistosi kuntoon ripulista? Mitä ravintoaineita ei kannata käyttää ripulin hoidossa? Milloin lääkäriin?\nKaksi tärkeintä ajatusta, mitkä haluan välittää sinulle on, se että\nRipuli on mahdollista hoitaa kuntoon. Mieti, mistä ripulisi voi johtua? Muuta niitä syitä, joihin itse voit vaikuttaa.\nHoida epämääräinen ripulisi kuntoon, koska pitkään jatkuneena se vaikuttaa negatiivisesti elimistösi hivenaine-, kivennäisaine- ja vitamiinivarastoihin!


Kätevyys, kauneus ja jätepyörre - Blogivirta.fi\n» Lue blogi... Julkaistu: 05.10.2016 20:50 · Päivitetty: 14.10.2018 10:06\nTikke Tuura, Muovipuutarha Stoan galleriassa Helsingissä 5.10. - 5.11.2016. Eilen uutisoitiin , että Tyynellämerellä kelluva roskalautta on paljon pahempi kuin aikaisemmin on ajateltu, kun aluetta kartoittava tutkimus löysi kalaverkkoja, muoviastioita ja muita hylättyjä esineitä paljon aikaisemmin kuviteltua suuremman massan. Tunnistuslento tehtiin tutkimuskäyttöön varustellussa C-130 Hercules lentokoneessa, jonka avulla havaittiin suuri, pääasiassa muovijätteistä koostuva kasauma ” Tyynenmeren jätepyörteen ” pohjoispuolella Havaijin ja Kalifornian välisellä merialueella. Roskan tiheys on useita kertoja korkeampi kuin Ocean Cleanup , säätiö jota rahoittaa osittain Hollannin valtio muovin poistamiseksi valtameristä, odotti löytävänsä edes alueen sydämestä, johon suurin osa jätteestä on keskittynyt. Lautan keskustan arvellaan olevan noin yhden miljoonan neliökilometrin laajuinen (Suomen pinta-ala on 338 440 neliökilometriä) ja se ulottuu reuna-alueineen 3,5 miljoonaan neliökilometriin. Roskahetteikön ulottuvuus vaihtelee jatkuvasti sen jouduttua valtameren valtaviin pyörrevirtauksiin. Muovijätteiden sopassa on sekä isompia esineitä, että mikromuovia, jota kalat syövät ja joka siirtyy ravintoketjuun. Ocean Cleanup pyrkii torjumaan ongelmaa jättiläiskokoisella V:n muotoisella puomilla, joka käyttäisi hyväksi meren virtauksia ja suppiloisi kelluvaa roskaa tuutiksi. Sen prototyyppiä kokeillaan ensi vuonna. Puomi ei pysty kuitenkaan suodattamaan kaikkea levinnyttä roskaa. Asiantuntijan mukaan muovi on hyvin sitkeää. On myös estettävä muovin joutuminen valtameriin jatkossa. Tarvitaan paremaa kierrätystä parempaa tuotesuunnittelua ja myös jonkin verran lainsäädäntöä. Muovisaasteen määrä paljastui vuonna 2014, kun alueella tehdyssä tutkimuksessa selvisi, että valtamerissä kelluu 5 triljoonaa muovikappaletta. Vuonna 2014 maailmassa tuotettiin 311 miljoonaa tonnia muovia, 20-kertaa enemmän kuin vuonna 1964. Aikaisemmin tänä vuonna julkaistun raportin mukaan ennustettiin, että jos pikaisiin toimiin ei ryhdytä, vuonna 2050 valtamerissä on enemmän muovia kuin kaloja. Muovipuurtarha Muovipuutarha on Tikke Tuuran kommentti suureen maailmanlaajuiseen ongelmaan, jonka ratkaisut ovat kuitenkin ihmisten arjen ulottuvilla. Hän on koonnut muovitaiteelliseen puutarhaan arkisia muoviesineitä kodeista ja työpaikoilta. Apuna oli teollisen muotoilun opiskelijoita ja ystäviä. Muoviesineiden yhdistelmistä koostetut asetelmat on nimetty huumorilla höystetyn kasvitieteen tapaan, kuten Sininen niitty (sekalaisia ajatuksia ja toiveita), Harhaileva sinipiika (yleinen kodeissa), Ystävän suru, Valorikko, tai Harmin tarhasta karanneita pikku harmeja tai Unimajakka , joka esiintyy vain saduissa. Osa töistä viittaa löydettyihin esineisiin, kuten Itä-Helsingin katujen varsilta . Erään esinekokonaisuuden keskellä nousee valaistu Helsingin Kaisaniemen kasvitieteellisen puutarhan pienoismalli, joka koostuu lääkepakkauksista. Muoviesineet ovat joko kertakäyttöön tai jotain tarkoitusta varten suunniteltuja esineitä. Jos funktionalismi korosti esineiden toimivuutta, käytännöllisyyttä ja yleispätevyyttä, muovista valmistetut esineet ovat muotoilua, jota voisi kutsua postfunktionalismiksi. Niiden käyttö on tarkkaan suunnattu, ja vain harvoilla muovisilla kertakäyttöesineillä (poikkeuksena litran jogurttisanko) on arvoa uudelleenkäytössä. Ehkä juuri tästä syystä käytöstä poistetut, ylimääräiset ja löydetyt muoviesineet osoittautuvat erinomaiseksi materiaaliksi taiteessa. Näyttely havainnollistaa sitä, miten aikaamme kuvastavan materiaalin, muovin estetiikka on eksessin, eli runsauden, paljouden ja pitkien sarjojen estetiikkaa. Tikke Tuura dekonstruoi, eli järjestää ja ryhmittelee muoviesineitä väreihin ja yhdistää niitä uusiin muotoihin. Hän ilmentää orgaanista synteettisellä materiaalilla ja rakentaa visionäärisiä, mielikuvituksellisia ympäristöjä, omia pienoismaailmoja ite-taiteilijoiden tapaan. Jotkut installaatioiden esineistä on koostettu lasten leluista ja lapsille suunnattujen tuotteiden kirkkaista väreistä. Tiiviissä muoviesineissä on viatonta ja puuttumatonta, kovan ja pehmeän välistä tunnelmaa. Mutta näyttelyn osat on asennettu lattialle lauttamaisiksi muodoiksi. Se viestii siitä, että muovi, tuo kätevä, sitkeä ja värikäs materiaali on muodostumassa vakavaksi uhkaksi luonnolle ja ihmisille.\nAvainsanat: ystävä värikäs väri valtio valtameri v tutkimus tunnelma taiteilija taide säätiö syödä sydän suuri sunnata suru sinipiika sininen roska reuna raportti rakentaa rahoittaa puutarha pohjoispuoli pinta pehmeä opiskelija ongelma ocean näyttely niitty muovi muotoilu miljoona meri materiaali luonto litra lentokone lapsi lainsäädäntö kätevä kommentti kierrätys keskusta kauneus katu kala kalifornia järjestää itä ihminen hän huumori hollanti helsinki esine asiantuntija arki alue ala ajatella 2016 2014


Millainen on minun työpäivä?\nAamulla kuljen 4min ratikalla ja 9min bussilla, jonka jälkeen kävelen pari sataa metriä ja olen työpaikalla. Joten olen vähän alle puolessa tunnissa töissä, kun lähden kotoa.\nTyöpäivä alkaa käsienpesulla ja aamupalalla. Ohjaan lapsia heti aamusta pesemään käsiä ja juttelen niitä näitä samalla. Olen aamupalapöydässä mukana ja jaan leipää tai muroja lapsille. Autan lapsia esim. leivän voitelussa, jotka sitä tarvitsevat tai veden/maidon kaatamisessa.\nAamupalan jälkeen pestään käsiä ja silloin alkaa vapaan leikin aika. Monesti lapset piirtävät tai pelaavat muistipelejä, mutta myös muitakin leikkejä. Varsinkin tytöt tykkäävät kirjoittaa aakkosia tai numeroita.\nVapaan leikin aikana päiväkotiin tulee ripotellen lapsia. Viimeisimmät tulevat suoraan aamupiiriin.\nKello 10 aikaan meillä alkaa aamupiiri. Aiheet vaihtelevat todella paljon. Aina käymme päivän, päivämäärän ja kuukauden läpi. Aamupiirin huipentuma on joka päiväinen hedelmien syönti. Banaani, omena t…\nKun lähdin vaihtoon, minulle sanottiin "Teillä tulee vaihdon aikana olemaan mukavaa, koska teillä on yhteistä tekemistä yhteyskoulun kautta" Sen haluaisinkin nähdä, että meillä olisi aktiviteettejä koulun kautta. Eli yli 4 kuukauden aikana, mitä olemme olleet täällä kaverini kanssa, niin olemme yksin tai yhdessä tehty kaikki reissut ja tutkittu erilaisia paikkoja. En tahdo syyllistää koulua siitä, ettei ole ollut aktiviteettjä, mutta en halua ees teitää kuinka monesti minua on turhauttanut puheluissa Suomeen, että minulla on tylsää ja ei ole uutta tekemistä.\nVoin sanoa, että ensimmäiset kuukaudet meni helposti uusien paikkojen löytämiseen. Nyt on pieniä (suuria) hankaluuksia keksiä enää mitään tekemistä. En tahtoisi kenellekkään näin "tylsää" 6kk vaihtoa, kun meille. Suomessa olin liikkeellä koko ajan, joten tälläinen oleminen oli mukavaa ensimmäiset pari viikkoa kun ei tarvinnut tehdä mitään, mutta siihen se jäi. Voisin lähteä kiipeilemään tai merelle uimaan tai…\nMinulla kävi taas täällä vieraita Suomesta. Minun opettaja kävi täällä piristämässä minun arkea pari päivää.\nOli todella mukavaa, että opettajani pääsi taas käymään täällä. Hän kävi viimeksi täällä kun olimme olleet täällä muutaman päivän. Nyt oli helpompi liikkua täällä, koska osaan liikkua ratikoilla ja …