Download "TURUN KAUPUNKISEUDUN ILMANLAATU VUONNA 2001"\n1 TURUN KAUPUNKISEUDUN ILMANLAATU VUONNA 21 TURUN SEUDUN ILMANSUOJELUN YHTEISTYÖRYHMÄ\n2 2 TURUN KAUPUNKISEUDUN ILMANLAATU VUONNA 21 TURUN SEUDUN ILMANSUOJELUN YHTEISTYÖRYHMÄ: Satu Laiterä, Fortum Power and Heat Oy, Naantalin voimalaitos Caj Karlsson, Fortum Oil and Gas Oy, Naantalin jalostamo Matti Nupponen, Turku Energia Oy Leena Rosama, Raision kaupunki Marjut Taipaleenmäki, Naantalin kaupunki Jouni Saario, Kaarinan kaupunki Sanna Vauranoja, Wärtsilä Finland Oy Mauri Kivilaakso, Varissuon Huolto Oy Sauli Lehtinen, Fortum Lämpö Oy Mikko Jokinen, Turun kaupunki / ympäristönsuojelutoimisto\n3 SISÄLLYSLUETTELO: 1 JOHDANTO PÄÄSTÖT RIKKIDIOKSIDI TYPEN OKSIDIT HIUKKASET ILMANLAADUN MITTAUSJÄRJESTELMÄ SÄÄOLOSUHTEET TUULI LÄMPÖTILA SADEMÄÄRÄ JA ILMAN SUHTEELLINEN KOSTEUS OHJE- JA RAJA-ARVOT ILMANLAATUINDEKSI INDEKSIN LASKEMINEN TURUN SEUDUN ILMANLAATU INDEKSILLÄ KUVATTUNA TAUSTAPITOISUUDET MITTAUSTULOKSET ILMANLAATU TURUSSA TURUN RIKKIDIOKSIDIPITOISUUDET TURUN TYPPIDIOKSIDIPITOISUUDET TURUN HIUKKASPITOISUUDET TURUN HIILIMONOKSIDIPITOISUUDET TURUN OTSONIPITOISUUDET ILMANLAATU RAISIOSSA RAISION RIKKIDIOKSIDIPITOISUUDET RAISION TYPPIDIOKSIDIPITOISUUDET RAISION HIUKKASPITOISUUDET ILMANLAATU NAANTALISSA NAANTALIN RIKKIDIOKSIDIPITOISUUDET NAANTALIN TYPPIDIOKSIDIPITOISUUDET NAANTALIN HIUKKASPITOISUUDET ILMANLAATU KAARINASSA KAARINAN RIKKIDIOKSIDIPITOISUUDET KAARINAN TYPPIDIOKSIDIPITOISUUDET KAARINAN HIUKKASPITOISUUDET KAARINAN HIILIMONOKSIDIPITOISUUDET ILMANSAASTEIDEN VAIKUTUKSET IHMISTEN TERVEYTEEN YLEISTÄ VAIKUTUKSISTA RIKKIDIOKSIDIN VAIKUTUKSET TYPEN OKSIDIEN VAIKUTUKSET HIUKKASTEN VAIKUTUKSET OTSONIN VAIKUTUKSET YHTEENVETO...39 LÄHTEET...41\n4 4 1 JOHDANTO Ilmanlaadun seurannan järjestämiseksi Turun kaupunkiseudulle perustettiin vuonna 1988 ilmansuojelun yhteistyöryhmä. Nykyään yhteistyöryhmän muodostavat Turun, Raision, Naantalin ja Kaarinan kaupunkien sekä Fortum Power and Heat Oy:n Naantalin voimalaitoksen, Fortum Oil and Gas Oy:n Naantalin jalostamon, Turku Energia Oy:n, Wärtsilä Finland Oy:n, Varissuon Huolto Oy:n ja Fortum Lämpö Oy:n edustajat. Käytännön tarkkailutyön ja raportoinnin hoitaa Turun kaupungin ympäristönsuojelutoimisto. Vuonna 21 ilmanlaadun mittausverkosto käsitti yhteensä kahdeksan mittausasemaa sekä sääaseman. Mittausasemista viisi oli ns. monikomponenttiasemia. Yhdellä monikomponenttiasemalla mitattiin rikkidioksidin (SO 2 ), typen oksidien (NO ja NO 2 ), hengitettävien hiukkasten (PM 1 ) ja hiilimonoksidin (CO) pitoisuuksia, toisella mitattiin rikkidioksidin, typen oksidien sekä hengitettävien hiukkasten pitoisuuksia ja kolmannella seurattiin typen oksidien, rikkidioksidin sekä otsonin pitoisuuksia. Kahdella monikomponenttiasemalla mitattiin typen oksidien ja hengitettävien hiukkasten pitoisuuksia. Muut asemat ovat ns. yksikomponenttiasemia, joilla seurattiin rikkidioksidipitoisuuksia, hiilimonoksidi- eli häkäpitoisuuksia tai kokonaisleijuman pitoisuuksia. Sääasemalla mitattiin tuulen suuntaa ja nopeutta sekä lämpötilaa. Suurimmat epäpuhtauksien päästölähteet Turun seudulla ovat energiantuotanto ja liikenne sekä öljynjalostus. Alhaisen päästökorkeutensa vuoksi liikenteen päästöillä on kuitenkin merkittävin vaikutus kaupunki-ilmanlaatuun. Energiantuotannon päästöissä on viime vuosina havaittu ainoastaan vuosittaisten tuotantomäärien vaihtelusta aiheutuneita muutoksia. Häkä, rikkidioksidi, hiilivedyt, hiukkaset (noki, tuhka jne.) ja typen oksidit (NO ja NO 2 ) ovat niin sanotut viisi suurta ilmansaastetta. Riskiryhmille ilmansaasteet voivat aiheuttaa oireita jo melko pieninäkin pitoisuuksina. Ilmansaasteet voivat ärsyttää ihoa, silmiä ja erityisesti hengitysteitä. Yhdyskuntailman epäpuhtauksien aiheuttamat laajamittaisimmat ja vakavimmat haitat (mm. lisääntynyt päivittäinen kuolleisuus; lisääntyneet hengitys- ja sydänsairaiden oireet, lääkkeidenkäyttö ja sairaalaanotot sekä lyhentynyt elinikä) liittyvät erityisesti pienhiukkasiin. Näille vaikutuksille herkimpiä väestöryhmiä ovat hengityselin- ja sydänsairaat sekä lapset. 2 PÄÄSTÖT 2.1 RIKKIDIOKSIDI Ympäristönsuojelulain nojalla lupavelvollisten laitosten rikkidioksidipäästöt olivat vuonna 21 Turussa, Raisiossa ja Naantalissa yhteensä tonnia. Laitosten sijaintikunnan mukaan kokonaispäästö jakaantui siten, että Naantalista tuli 78, Turusta 2 ja Raisiosta 2 prosenttia päästöistä. Ympäristönsuojelulain nojalla lupavelvollisten laitosten rikkidioksidipäästöt ovat pääsääntöisesti pienentyneet Turun seudulla vuoden 1986 jälkeen (kuva 1). Vuonna 21 kokonaispäästöt kuitenkin nousivat noin 16 tonnilla vuoteen 2 verrattuna.\n5 5 Fortum voimal. Fortum jalostamo Turku, lupavelv. Raisio Yhtymä 16 SO2-päästö 1 t/a Kuva vuosi Ympäristönsuojelulain nojalla lupavelvollisten laitosten rikkidioksidipäästöt Turun seudulla vuoden 1982 jälkeen. 2.2 TYPEN OKSIDIT Vuonna 21 Turussa, Raisiossa ja Naantalissa sijaitsevien ympäristönsuojelulain nojalla lupavelvollisten laitosten typen oksidien kokonaispäästö oli tonnia. Kokonaispäästöt lisääntyivät vuonna 21 noin 28 tonnia vuoden 2 päästöihin verrattuna. Laskennallisesti vuodelle 21 selvitetyt liikenteestä aiheutuvat typen oksidien päästöt olivat Turun seudulla yhteensä t (VTT: Liisa 21). Liikenteestä aiheutuvat typen oksidien päästöt olivat Turussa 1 65 t/a, Raisiossa 416 t/a, Naantalissa 14 t/a ja Kaarinassa 39 t/a. Matalan päästökorkeutensa vuoksi liikenteen päästöjen merkitys ilmanlaatuun on kuitenkin suurempi. Lupavelvollisten laitosten ja liikenteen typpidioksidipäästöjen kehitys vuodesta 1989 alkaen on esitetty kuvassa 2. liikenne Fortum voimalaitos Fortum jalostamo Turku ilm.velvoll. 1 NO2-päästö 1 t/a Kuva vuosi Lupavelvollisten laitosten typpidioksidipäästöt Turun seudulla. Liikenteen osuudessa on mukana Kaarinan liikenteestä aiheutuneet päästöt 1999 alkaen. 2.3 HIUKKASET Ulkoilman hiukkaspitoisuuksiin vaikuttavat eniten liikenteen ja tuulen maasta nostattama pöly. Keväällä ja syksyllä pitoisuudet kasvavat kesään verrattuna moninkertaisiksi kaduille ja jalkakäytäville levitetyn hiekoitushiekan pölytessä. Hiekoitushiekan lisäksi leijuva pöly sisältää tien pinnasta, autojen renkaista ja jarruista irronneita sekä autojen pakokaasujen, energiantuotannon\n6 6 ja teollisuuden päästöjen sisältämiä hiukkasia. Liikenteen sekä energiantuotanto- ja teollisuuslaitosten päästöjen osuus ulkoilman hiukkaspitoisuuksissa on vähäinen. Pienen kokonsa vuoksi pako- ja savukaasuhiukkasten terveydellinen merkitys on kuitenkin suuri. Vuonna 21 ilmansuojelulain mukaan lupavelvollisten laitosten hiukkaspäästöt olivat Turun seudulla yhteensä 51 tonnia. Liikenteen pakokaasuista aiheutuvat hiukkaspäästöt olivat vuonna 21 yhteensä 159 tonnia (VTT: Liisa 21). Liikenteestä aiheutuvat hiukkaspäästöt olivat Turussa 13 t/a, Raisiossa 24 t/a, Kaarinassa 23 t/a ja Naantalissa 9 t/a. Liikenteen ja tuulen kadun pinnasta uudelleen nostattaman pölyn ns. re-emission määrää on vaikea arvioida. Lupavelvollisten laitosten hiukkaspäästöt olivat vuonna 21 suunnilleen samansuuruiset kuin vuonna 2 (kuva 3). Fortum voimalaitos Fortum jalostamo Turku luvanv. liikenne 3 hiukkaspäästö 1 t/a 2,5 2 1,5 1,5 Kuva vuosi Hiukkaspäästöjen kehitys Turun seudulla. Liikenteen päästöihin on laskettu mukaan Kaarinan hiukkaspäästöt vuodesta 1999 alkaen. 3 ILMANLAADUN MITTAUSJÄRJESTELMÄ Mittausjärjestelmä (ks. kansikuva) käsitti vuonna 21 neljä rikkidioksidin (SO 2 ), viisi typen oksidien (NO X ), neljä hengitettävien (PM 1 ) hiukkasten, kaksi hiilimonoksidin (CO), yhden kokonaisleijuman (TSP) ja yhden otsonin (O 3 ) mittauspisteen sekä sääaseman. Turun keskustassa ilmanlaatua tarkkailtiin Kauppatorilla, jossa mitattiin typen oksidien ja hengitettävien hiukkasten pitoisuuksia, sekä Aninkaistenkadulla, jossa mitattiin hiilimonoksidin pitoisuuksia. Ruissalon mittausasemalla mitattiin rikkidioksidin ja otsonin sekä typen oksidien pitoisuuksia. Kokonaisleijumapitoisuutta seurattiin Aninkaistenkadulla. Siirrettävällä mittausasemalla mitattiin rikkidioksidin, typen oksidien, hengitettävien hiukkasten ja hiilimonoksidin pitoisuuksia. Siirrettävä asema sijaitsi Kaarinan keskustassa, Pyhän Katariinan tien varrella. Raisiossa ilmanlaatua tarkkailtiin kahdella mittausasemalla, keskustassa ja Kaanaanmaalla. Keskustan mittausasemalla mitattiin typen oksidien ja hengitettävien hiukkasten pitoisuuksia. Kaanaanmaalla mitattiin rikkidioksidipitoisuuksia. Naantalin mittausasema sijaitsi Asematorilla Naantalin keskustassa. Naantalissa mitattavia komponentteja olivat rikkidioksidi, typen oksidit sekä hengitettävät hiukkaset. Sääasema, jolla mitattiin tuulen suuntaa ja nopeutta sekä lämpötilaa, sijaitsi Juhannuskukkulalla.\n7 7 Mittauspaikat on valittu lähinnä Ilmatieteen laitoksen tekemien leviämisselvitysten perusteella. Sijoituksessa on lisäksi otettu huomioon väestön sijoittuminen, erilaisten laitosten (koulut, päiväkodit, sairaalat yms.) sijainti sekä luonnonsuojelullisesti merkittävät alueet. Rikkidioksidin mittauspisteistä Ruissalossa, Raision Kanaanmaalla ja Naantalissa tarkkailtiin ensisijaisesti Fortum Oil and Gas Oy:n Naantalin jalostamon ja Fortum Power and Heat Oy:n Naantalin voimalaitoksen päästöjen vaikutusta ilmanlaatuun. Turun, Kaarinan ja Raision keskustoissa seurattiin ensisijaisesti liikenteestä aiheutuvia typen oksidien päästöjä. Naantalin mittauspisteessä seurattiin sekä Fortum Power and Heat Oy:n Naantalin voimalaitoksen päästöjä sekä Naantalin keskustan liikenteestä aiheutuvia päästöjä. Hiukkaspitoisuuksien mittauksissa tarkkailtiin lähinnä liikenteen päästöjä sekä liikenteen ja tuulen kadun pinnasta nostattaman pölyn ns. re-emission vaikutuksia pitoisuuksiin. Hiilimonoksidin mittauspisteissä seurattiin liikenteen päästöjä. Otsonin mittauspisteessä pyrittiin seuraamaan otsonin pitoisuuksia keskusta-alueen ulkopuolella, sillä typen oksidit ovat mukana otsonin muodostumis- ja häviämisreaktioissa. 4 SÄÄOLOSUHTEET Tiedot lämpötilasta, tuulen suunnasta ja nopeudesta sekä sademäärästä ja ilman suhteellisesta kosteudesta saatiin Ilmatieteen laitoksen Turun lentoaseman säähavaintoasemalta. Lisäksi ilmanlaadun tarkkailujärjestelmän omalla sääasemalla Juhannuskukkulalla mitattiin tuulen suuntaa, tuulen nopeutta ja lämpötilaa. Lämpötilaa seurattiin myös Kauppatorin mittausasemalla. 4.1 TUULI Vuoden 21 keskimääräiseksi tuulen nopeudeksi mitattiin Juhannuskukkulalla 4, m/s ja Turun lentoasemalla 3,2 m/s. Tuulen nopeus oli lähellä vuosikeskiarvoa kaikkina kuukausina lukuun ottamatta marraskuuta, jolloin nopeus oli selvästi yli keskiarvon. Hiljaisin tuulen nopeus oli tammikuussa. Tyyntä (alle 1 m/s) oli 2 % mittausajasta. Vuonna 21 vallitsevat tuulensuunnat olivat Turun lentoasemalla lounas ja länsi. 4.2 LÄMPÖTILA Vuoden 21 keskilämpötila oli Turun Kauppatorilla +7 C ja lentoasemalla +5,6 C. Ilmatieteen laitoksen Turun lentoasemalla normaalikautena mittaama lämpötilan pitkäaikainen keskiarvo on ollut +4,8 C. Vuositasolla keskilämpötila oli siten normaalia korkeampi. 4.3 SADEMÄÄRÄ JA ILMAN SUHTEELLINEN KOSTEUS Vuoden 21 sademäärä oli normaalia korkeampi. Kokonaissademäärä oli Turussa 785,8 mm. Pitkäaikaiskeskiarvo vuosilta on 662 mm. Heinä- ja syyskuussa 21 sademäärä oli pitkäaikaiseen sademäärään verrattuna huomattavasti korkeampi. Touko- ja joulukuussa sademäärä oli pitkäaikaista sademäärää huomattavasti pienempi.\n8 8 Turun lentoasemalla mitattu ilman suhteellinen kosteus oli vuonna 21 keskimäärin 77,1 %. Pitkäaikainen keskiarvo vuosilta on 8 %. Suhteellinen kosteus eri kuukausina vuonna 21 vastaa melko hyvin pitkäaikaista keskiarvoa, ollen kuitenkin pääsääntöisesti hieman keskiarvoa pienempi. 5 OHJE- JA RAJA-ARVOT Mittaustulosten käsittelyssä ja tarkastelussa on käytetty perustana valtioneuvoston syyskuussa 1996 voimaan astuneita ilmanlaadun ohjearvoja (VNp 48/96 ilmanlaadun ohjearvoista ja rikkilaskeuman tavoitearvoista). Taulukossa 1 on esitetty valtioneuvoston antamat ohjearvot hiilimonoksidin, typpidioksidin ja hiukkasten pitoisuuksille. Taulukko 1. Valtioneuvoston antamat voimaan astuneet ilmanlaadun ohjearvot (VNp 48/96). Aine Ohjearvo (2 C, 1 atm) Tilastollinen määrittely Hiilimonoksidi (CO) 2 mg/m 3 Tuntiarvo 8 mg/m 3 Tuntiarvojen liukuva 8 tunnin keskiarvo Typpidioksidi (NO 2 ) 15 µg/m 3 Kuukauden tuntiarvojen 99. prosenttipiste 7 µg/m 3 Kuukauden toiseksi suurin vuorokausiarvo Rikkidioksidi (SO 2 ) 25 µg/m 3 Kuukauden tuntiarvojen 99. prosenttipiste 8 µg/m 3 Kuukauden toiseksi suurin vuorokausiarvo Hiukkaset: Kokonaisleijuma (TSP) 12 µg/m 3 Vuoden vuorokausiarvojen 98. prosenttipiste 5 µg/m 3 Vuosikeskiarvo Hengitettävät hiukkaset (PM 1 ) 7 µg/m 3 Kuukauden toiseksi suurin vuorokausiarvo Mittaustuloksia on myös verrattu valtioneuvoston päätökseen ilmanlaadun raja- ja kynnysarvoista (VNp 481/96), mikäli pitoisuudet ovat ylittäneet raja-arvot. Raja- ja kynnysarvot on esitetty taulukoissa 2 ja 3 niiden komponenttien osalta, joita tarkkaillaan Turun kaupunkiseudulla. Taulukko 2. Valtioneuvoston vuonna 1996 antamat ilmanlaadun raja-arvot (VNp 481/96). Aine Raja-arvo (2 C, 1 atm) Tilastollinen määrittely Typpidioksidi (NO 2 ) 2 µg/m 3 Vuoden tuntiarvojen 98. prosenttipiste Rikkidioksidi (SO 2 ) 8 µg/m 3 Vuoden vuorokausiarvojen mediaani 25 µg/m 3 Vuoden vuorokausiarvojen 98. prosenttipiste Hiukkaset: Kokonaisleijuma 3 µg/m 3 Vuoden vuorokausiarvojen 95. prosenttipiste (TSP) 15 µg/m 3 Vuosikeskiarvo Taulukko 3. Valtioneuvoston antamat kynnysarvot otsonin pitoisuuksille (VNp 481/96). Kynnysarvo Peruste Tilastollinen määrittely (2 C, 1 atm) Terveyden suojeleminen 11 µg/m 3 Tuntiarvojen liukuva 8 tunnin keskiarvo (1 Kasvillisuuden 2 µg/m 3 Tuntiarvo Suojeleminen 65 µg/m 3 Vuorokausiarvo Väestölle tiedottaminen 18 µg/m 3 Tuntiarvo Väestön varoittaminen 36 µg/m 3 Tuntiarvo 1) lasketaan neljä kertaa vuorokaudessa kello 8, 8 16, ja 12 2\n9 9 Euroopan neuvosto on antanut huhtikuussa 1999 direktiivin (1999/3/EY) ilmassa olevien rikkidioksidin, typpidioksidin ja typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista. Direktiivin edellyttämät lait ja asetukset on saatettava jäsenmaissa voimaan viimeistään OTSONIN KYNNYSARVO Otsonipitoisuuksia on verrattu valtioneuvoston päätöksessä (VNp 481/96) otsonipitoisuuksille on annettuun kynnysarvoon 11 µg/m 3 kahdeksan tunnin keskiarvona ( 8, 8 16, ja 12 2) terveyden suojelemiseksi. Uusi, voimaan tullut, Valtioneuvoston asetus ilmanlaadusta Valtioneuvosto on antanut uuden asetuksen ilmanlaadusta (711/21), jolla pannaan täytäntöön EY:n direktiivi 1999/3/EY ilmassa olevien rikkidioksidin, typpidioksidin, typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista sekä eräitä ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta annetun direktiivin 96/62/EY säännöksiä. Uusi asetus kumoaa valtioneuvoston vuonna 1996 antaman päätöksen raja-arvojen osalta. Uuteen ilmanlaatuasetukseen liittyy kuitenkin siirtymäsäännös, jonka perusteella vanhat raja-arvot ovat voimassa komponentista riippuen vuoteen saakka. Taulukossa 4 on esitetty valtioneuvoston antamat uudet raja-arvot. Taulukko 4. Valtioneuvoston antamat raja-arvot (711/21). Aine Keskiarvon laskenta-aika Raja-arvo g/m 3 (293 K, 11,3 kpa) Sallittujen ylitysten määrä kalenterivuodessa Ajankohta, jolloin viimeistään pitoisuuksien tulee olla raja-arvoa pienemmät Rikkidioksidi 1 tunti (SO 2 ) 24 tuntia Typpidioksidi 1 tunti (NO 2 ) Kalenterivuosi Hiukkaset 24 tuntia 5 1) (PM 1 ) 1 kalenterivuosi 4 1) Lyijy (Pb) Kalenterivuosi,5 1) Hiilimonoksidi 8 tuntia 2) (CO) Bentseeni (C 6 H 6 ) kalenterivuosi ) Tulokset ilmaistaan ulkoilman lämpötilassa ja paineessa 2) Vuorokauden korkein 8 tunnin keskiarvo, joka valitaan tarkastelemalla 8 tunnin liukuvia keskiarvoja. Kukin kahdeksan tunnin jakso osoitetaan sille päivälle, jona jakso päättyy 6 ILMANLAATUINDEKSI 6.1 INDEKSIN LASKEMINEN Vuoden 21 aikana ilmanlaatua kuvaava indeksi laskettiin Turun ja Naantalin keskustan sekä Raision, Ruissalon ja siirrettävän aseman mittaustuloksista. Indeksiä laskettaessa mitattuja ilman epäpuhtauspitoisuuksia verrataan ilmanlaadun ohjearvoihin. Turun keskustan indeksi koostui Kauppatorin sekä Aninkaistenkadun mittausasemien tuloksista. Turun keskustan indeksissä olivat epäpuhtauksista mukana typpidioksidi (NO 2 ), hengitettävä pöly (PM 1 ) ja hiilimonoksidi (CO). Ruissalon indeksin laskennassa olivat mukana otsonin sekä rikki- ja typpidioksidin mittaustulokset. Naantalin mittausasemalla indeksi koostui rikki- ja typpidioksidin sekä hengitettävien hiukkasten pitoisuuksista. Raision indeksi koostui keskustan mittausaseman typpidioksidi- ja hengitettävien hiukkasten pitoisuuksista sekä Kaanaan rikkidioksidipitoisuuksista. Siirrettävän\n10 1 mittausaseman indeksi koostui rikki- ja typpidioksidin sekä hengitettävien hiukkasten ja hiilimonoksidin pitoisuuksista. Mitatuista epäpuhtauspitoisuuksista lasketaan tunneittain ns. alaindeksit, joista korkein tulos valitaan ilmanlaatuindeksiksi. Ohjearvoa vastaava epäpuhtauspitoisuus saa indeksin arvon 1. Indeksin sanallisessa luonnehdinnassa on otettu huomioon sekä terveys- että materiaali- ja luontovaikutukset. Indeksin määrittely on esitetty taulukossa 5. Taulukko 5. Indeksin määrittely (YTV). Indeksistä tiedotettiin arkipäivisin mikäli ilmanlaatu heikkeni välttäväksi tai huonoksi. 6.2 TURUN SEUDUN ILMANLAATU INDEKSILLÄ KUVATTUNA Ilmanlaatu luokiteltiin Turun keskustassa, Raisiossa ja Ruissalossa yleensä tyydyttäväksi ja Naantalissa ja Kaarinassa yleensä hyväksi (taulukko 6.) Taulukko 6. Ilmanlaatu indeksin jakautuminen eri luokkiin vuonna 21. Turun Raisio Naantalin Kaarinan Ruissalo keskusta keskusta keskusta HUONO VÄLTTÄVÄ TYYDYTTÄVÄ HYVÄ Heikoimmillaan ilmanlaatu oli Kaarinassa maaliskuun 26. päivä, jolloin indeksin arvoksi saatiin 14. Naantalissa ilmanlaatu oli heikoimmillaan maaliskuun 21. ja joulukuun 28. päivä arvolla 134. Raisiossa ilmanlaatu oli heikoimmillaan helmikuun 19. päivä arvolla 131. Ruissalossa ilmanlaatu oli heikoimmillaan elokuun 3. päivä arvolla 124 ja Turun keskustassa lokakuun 24. päivä arvolla 118. Parhaimmillaan ilmanlaatu oli Ruissalossa tammikuun 3. ja Naantalissa toukokuun 2. päivä indeksin arvolla 12. Kaarinassa, Raisiossa ja Turun keskustassa ilmanlaatu oli parhaimmillaan 23. päivä kesäkuuta indeksin arvoilla 16, 18 ja 23. Kuvissa 4-8 on esitetty Turun, Kaarinan ja Naantalin keskustojen sekä Raision ja Ruissalon vuorokauden korkeimmat ilmanlaatuindeksin arvot vuonna 21.\n11 11 2 indeksin maksimiarvo päivä Kuva 4. Turun keskustan ilmanlaatuindeksin vuorokauden maksimiarvot vuonna indeksin maksimiarvo päivä Kuva 5. Kaarinan ilmanlaatuindeksin vuorokauden maksimiarvot vuonna indeksin maksimiarvo päivä Kuva 6. Raision ilmanlaatuindeksin vuorokauden maksimiarvot vuonna 21.\n12 12 2 indeksin maksimiarvo päivä Kuva 7. Naantalin ilmanlaatuindeksin vuorokauden maksimiarvot vuonna indeksin maksimiarvo päivä Kuva 8. Ruissalon ilmanlaatuindeksin vuorokauden maksimiarvot vuonna 21 Korkeimmat indeksin arvot aiheutuivat yleensä kohonneista typpidioksidin pitoisuuksista, mutta varsinkin keväällä hiekoitushiekan pölytessä myös hengitettävien hiukkasten pitoisuuksista. Ruissalossa korkeimmat arvot aiheutuivat yleensä otsonipitoisuuksista, mutta myös typpidioksidin pitoisuuksista. 7 TAUSTAPITOISUUDET Turun seudun rikkidioksidi-, typpidioksidi- ja otsonipitoisuuden taustapitoisuutta kuvaamaan valittiin Ilmatieteen laitoksen Utön mittauspisteestä Korppoosta saadut mittaustulokset. Suurin rikkidioksidin kuukausikeskiarvo mitattiin Utön tausta-asemalla helmikuussa, jolloin pitoisuudeksi mitattiin 2,7 µg/m³. Alhaisimmat kuukausikeskiarvot mitattiin loka- ja marraskuussa (,5 µg/m 3 ). Typpidioksidipitoisuudet olivat korkeimmillaan helmikuussa (4,2 µg/m 3 ). Alhaisin kuukausikeskiarvo mitattiin huhtikuussa, jolloin pitoisuus oli 2,4 µg/m³. Korkeimmat otsonipitoisuudet mitattiin Utössä heinäkuussa, jolloin kuukausikeskiarvo oli 83 µg/m 3. Alhaisimmat otsonipitoisuudet mitattiin tammikuussa (55 µg/m 3 ).\n13 13 8 MITTAUSTULOKSET Seuraavissa kappaleissa on esitetty ilmanlaatujärjestelmän tuottamat rikkidioksidin, typpidioksidin, hiukkasten, hiilimonoksidin ja otsonin mittaustulokset vuodelta 21. Tulokset on laskettu 2 C lämpötilaan. 8.1 ILMANLAATU TURUSSA TURUN RIKKIDIOKSIDIPITOISUUDET Turussa rikkidioksidipitoisuuksien alenemiseen on 198-luvulta lähtien vaikuttanut pienten lämmitysyksiköiden siirtyminen kaukolämpöön. 199-luvun alussa pitoisuuksia laski vähärikkisen polttoöljyn käyttöönotto. Lisäksi rikinpoistolaitosten rakentaminen sekä liikenteen rikkipäästöjen vähentäminen ovat alentaneet pitoisuuksia. Viime vuosien leudot talvet ovat vaikuttaneet pitoisuuksiin pienentämällä lämmöntuotannon tarvetta VUOSIKESKIARVOT Rikkidioksidin vuosikeskiarvojen kehitys Turun Kauppatorilla, Ruissalossa sekä Utön taustaasemalla vuosina on esitetty kuvassa 9. Vuonna 21 vuosikeskiarvo oli Ruissalossa 2 µg/m³, Kauppatorilla rikkidioksidin mittaus lopetettiin vuodenvaihteessa Utössä vuosikeskiarvoksi mitattiin 1,1 µg/m³. Laajoilla maa- ja metsätalousalueilla sekä luonnonsuojelun kannalta merkityksellisillä alueilla (VNp 48/96) rikkidioksidin vuosikeskiarvon ohjearvoksi on määritelty 2 µg/m³. 25 Ktori Ruissalo Utö pitoisuus (µg/m3) Kuva vuosi Rikkidioksidipitoisuuden vuosikeskiarvojen kehitys Turun Kauppatorilla, Ruissalossa ja Utössä vuosina OHJEARVOON VERRATTAVAT VUOROKAUSIKESKIARVOT Käsitteestä ohjearvoon verrattava vuorokausikeskiarvo käytetään jatkossa nimitystä vuorokausiarvo. Ruissalossa kuukausien toiseksi suurimmat vuorokausikeskiarvot vaihtelivat välillä 4-1 µg/m³ vuorokausiohjearvon ollessa 8 µg/m³. Korkein vuorokausiarvo mitattiin maaliskuussa, jolloin pitoisuus oli 13 % ohjearvosta.\n14 14 OHJEARVOON VERRATTAVAT TUNTIKESKIARVOT Käsitteestä ohjearvoon verrattava tuntikeskiarvo käytetään jatkossa nimitystä tuntiarvo. Ruissalossa kuukausien suurimmat tuntiarvot vaihtelivat välillä 7-36 µg/m³. Tuntiohjearvo on 25 µg/m³ TURUN TYPPIDIOKSIDIPITOISUUDET Turun keskustassa merkittävin typpidioksidin lähde on liikenne. Kauppatorin mittausaseman viereisen Kauppiaskadun liikennemäärä on noin 6 5 ajoneuvoa vuorokaudessa, josta raskaiden ajoneuvojen (linja-autojen) osuus on 5,3 %. Muiden katujen liikennemäärät torin ympäristössä ovat seuraavat: Eerikinkatu 2 4 (67 %), Aurakatu 2 1 (56 %) ja Yliopistonkatu 8 5 (2,9 %). Korkein ohjearvoon verrattava kuukausikeskiarvo mitattiin maaliskuussa, jolloin pitoisuus oli 63 µg/m 3. VUOSIKESKIARVOT Typpidioksidipitoisuuden vuosikeskiarvot Kauppatorin ja Utön mittausasemilla vuosina on esitetty kuvassa 1. Vuonna 21 typpidioksidin vuosikeskiarvo oli Kauppatorilla 33 µg/m³, Tausta-asemalla Utössä vuosikeskiarvoksi mitattiin 3,3 µg/m³. Vuosikeskiarvolle ei ole annettu ohjearvoa. Kauppatori Utö pitoisuus (µg/m 3 ) Kuva vuosi Typpidioksidipitoisuuden vuosikeskiarvot Turun Kauppatorilla ja Utössä vuosina Utön mittausmenetelmä on muuttunut vuonna OHJEARVOON VERRATTAVAT VUOROKAUSIKESKIARVOT Kuvaan 11 on koottu kuukausittaiset typpidioksidin ohjearvoon verrattavat vuorokausikeskiarvot Kauppatorilla ja Ruissalossa. Vuorokausiohjearvo on 7 µg/m³. Turun Kauppatorilla ja Ruissalossa suurimman vuorokausiarvot mitattiin maaliskuussa, jolloin pitoisuudet olivat 63 µg/m³ ( 9 % ohjearvosta) ja 36 µg/m³ (51 % ohjearvosta). Ruissalon osalta alhaisimmat pitoisuudet mitattiin kesäkuussa, jolloin korkein pitoisuus oli 14 µg/m 3 (2 % ohjearvosta).\n15 15 Kauppatori Ruissalo 8 pitoisuus (µg/m 3 ) Kuva kuukausi Typpidioksidipitoisuuden ohjearvoon verrattavat vuorokausi-keskiarvot Turun kauppatorilla ja Ruissalossa vuonna 21. OHJEARVOON VERRATTAVAT TUNTIKESKIARVOT Kuvassa 12 on esitetty ohjearvoon verrattavat typpidioksidipitoisuuden tuntikeskiarvot kuukausittain Kauppatorilla ja Ruissalossa. Tuntiohjearvo on 15 µg/m³. Kauppatorin korkeimmat arvot 91 µg/m 3 (61 % ohjearvosta) mitattiin maaliskuussa. Ruissalon pienin arvo 3 µg/m 3 (2 % ohjearvosta) mitattiin kesäkuussa. pitoisuus (µg/m 3 ) Kauppatori Ruissalo Kuva kuukausi Typpidioksidin ohjearvoon verrattavat tuntikeskiarvot kuukausittain Turussa ja Ruissalossa vuonna 21. PITOISUUSJAKAUMA VIIKONPÄIVITTÄIN JA KELLONAJOITTAIN Kuvassa 13 on esitetty Kauppatorin typpidioksidipitoisuuden vuorokausikeskiarvot viikonpäivittäin. Sunnuntaisin pitoisuus ovat merkittävästi pienempi kuin arkipäivisin, johtuen pienemmistä liikennemääristä.\n16 pitoisuus µg/m³ Kuva 13. ma ti ke to pe la su viikonpäivät Kauppatorin typpidioksidipitoisuuden jakautuminen viikonpäivittäin. Kauppatorin typpidioksidipitoisuuden kellonaikajakaumaa tarkasteltaessa voidaan pitoisuuksien todeta vaihtelevan liikennemäärien mukaan (kuva 14). Pitoisuudet ovat siten korkeimmillaan työmatkaliikenteen aikaan aamulla kello 7-9 ja alhaisimmillaan yöllä. pitoisuus (µg/m 3 ) kellonaika Kuva 14. Typpidioksidipitoisuudet eri vuorokaudenaikoina Kauppatorilla vuonna TURUN HIUKKASPITOISUUDET Hengitettävät hiukkaset Kevään korkeat hiukkaspitoisuudet laskivat Kauppatorilla, kun hiekoitushiekka oli poistettu kaduilta ja kadut oli pesty. Kauppatori kuluu Turussa ruutukaava-alueella suoritettavan tehopuhdistuksen piiriin. Kauppatorilla hiukkaspitoisuuksiin vaikuttivat myös torialueella arkipäivisin suoritetut pesut. OHJEARVOON VERRATTAVAT VUOROKAUSIKESKIARVOT Vuorokausiarvon ohjearvo on 7 µg/m 3. Kauppatorilla korkein pitoisuus mitattiin syyskuussa, jolloin vuorokausiarvo oli 52 µg/m³ (74 % ohjearvosta). Kohonneet pitoisuudet aiheutuivat kaukokulkeumasta, jonka epäillään tulleen osittain Venäjän eteläosasta ja osittain Virosta. Kuvassa 15 on esitetty ohjearvoon verrattavat vuorokausikeskiarvot kuukausittain Turun keskustassa.\n17 17 pitoisuus (µg/m3) kuukausi Kuva 15. Hengitettävien hiukkasten ohjearvoon verrattavat vuorokausi-keskiarvot Kauppatorilla 21. TUNTIKESKIARVOT Korkein tuntikeskiarvo (217 µg/m³) mitattiin Kauppatorilla elokuun 25. päivä kello 4 5. Pitoisuuden aiheuttajaa ei tiedetä. Kevään korkein hiukkaspitoisuuden tuntiarvo (133 µg/m³) mitattiin maaliskuun 19. päivä. PITOISUUSJAKAUMA KELLONAJOITTAIN Pitoisuuksien vaihtelut eri vuorokaudenaikoina on esitetty kuvassa 16. Kauppatorilla pitoisuudet olivat keskimäärin korkeimmillaan illalla kello pitoisuus (mg/m 3 ) kellonaika Kuva 16. Hiukkaspitoisuudet eri vuorokaudenaikoina Kauppatorilla vuonna Kokonaisleijuma Kevään korkeiden pölypitoisuuksien takia Aninkaistenkadulla ylitettiin kokonaisleijumalle annetut vuosi- ja vuorokausiohjearvot sekä vuorokausiarvolle annettu raja-arvo. Kuukausikeskiarvot olivat korkeimmillaan huhtikuussa, jolloin keskiarvo kohosi 239 µg/m³. Aninkaistenkatu kuuluu Turussa suoritettavan tehostetun kevätpesun alueeseen. Nykyisellään toimenpiteet eivät kuitenkaan ole riittäviä ongelman ratkaisemiseksi, koska ympäristönsuojelulain mukaan toimenpiteitä edellyttävä raja-arvo ylittyy Aninkaistenkadulla. Vuonna 21 koko\n18 18 naisleijumaa mitattiin Aninkaistenkadulla standardin SFS 3862 mukaisella tehokeräimellä. Näyte kerättiin keskimäärin joka kolmas vuorokausi. Kokonaisleijuman vuosikeskiarvo oli Aninkaistenkadulla 97 µg/m³ (194 % ohjearvosta). Vuosikeskiarvolle annettua raja-arvoa 15 µg/m³ ei ylitetty. Kuvassa 17 on esitetty kokonaisleijuman vuosikeskiarvon kehitys Aninkaistenkadulla vuosina Standardin mukaisen menetelmän tulosten rinnalla on esitetty hiukkaset eri kokoluokkiin (alle 2,5 µm, 2,5 1 µm ja yli 1 µm halkaisijaltaan) jakavalla fraktioivalla keräimellä mitattuja tuloksia. Vuosina suoritetuissa rinnakkaismittauksissa impaktorin todettiin antavan selvästi standardimenetelmää pienempiä tuloksia. Anink (tk) Anink (imp) Kuva 17. Kokonaisleijuman vuosikeskiarvot Aninkaistenkadulla tehokeräysmenetelmällä mitattuna vuosina ja sekä fraktioivalla keräimellä (impaktori) vuosina Kokonaisleijuman ohje- ja raja-arvot ylitettiin Turussa vuonna 21. Ohjearvoon verrattava koko vuoden mittausaineistosta laskettu vuorokausiarvo oli 42 µg/m³ (35 % ohjearvosta). Rajaarvoon 3 µg/m³ verrattava tunnusluku oli 35 µg/m³ (117 % raja-arvosta) TURUN HIILIMONOKSIDIPITOISUUDET Kuvassa 18 on esitetty häkäpitoisuuden vuosikeskiarvojen kehitys vuosilta Häkäpitoisuudet ovat hitaasti laskeneet vuoden 1992 tasosta. Aninkaistenkadun häkäpitoisuuksiin vaikuttavat lähinnä autoliikenteen päästöt, joten pitoisuustason lasku johtunee autokannan uudistumisesta, katalysaattoreilla varustettujen henkilöautojen määrän lisääntymisestä, polttoaineiden laadun parantumisesta sekä mahdollisesti uusien liikennejärjestelyjen aiheuttamasta liikennemäärien laskusta. Mittauspiste jouduttiin vuoden 1998 alusta siirtämään noin 5 m Aurajoelle päin Aninkaistenkadun ja Eerikinkadun risteykseen. Koska uusi mittauspiste on risteysalueella ja se on avoin itään Aurajoelle, ei tuloksia voida rinnastaa vanhan heikommin tuulettuneen mittauspisteen tuloksiin. VUOSIKESKIARVOT Hiilimonoksidin vuosikeskiarvo oli vuonna 21 Aninkaistenkadulla,9 mg/m³. Vuosikeskiarvolle ei ole annettu ohjearvoa. Vuonna 2 Aninkaistenkadulla tulosten saatavuus oli vain 67 % laitevian vuoksi.\n19 19 2,5 pitoisuus (mg/m 3 ) 2 1,5 1, vuosi Kuva 18. Hiilimonoksidin vuosikeskiarvot Aninkaistenkadulla vuosina KAHDEKSAN TUNNIN LIUKUVAT KESKIARVOT Korkeimmat kahdeksan tunnin liukuvat keskiarvot mitattiin tammikuussa (kuva 19), jolloin pitoisuus oli 4,4 mg/m 3 (55 % ohjearvosta). 8, 7, Kuva 19. pitoisuus (mg/m 3 ) 6, 5, 4, 3, 2, 1,, kuukausi Korkeimmat hiilimonoksidin ohjearvoon verrattavat kahdeksan tunnin liukuvat keskiarvot Aninkaistenkadulla vuonna 21 (ohjearvo 8 mg/m 3 ). Taulukossa 8 on esitetty vuosittain todetut hiilimonoksidipitoisuuden maksimiarvot, voimassa olleet ohjearvot ja ohjearvoylitysten lukumäärät. Taulukko 8. Vuosittain todetut hiilimonoksidipitoisuuden maksimiarvot (mg/m 3 ), voimassa olleet ohjearvot (mg/m 3 ) ja ohjearvoylitysten lukumäärät Aninkaistenkadulla. Vuosi 8 tunnin maksimi Ohjearvo 1 tunnin maksimi Ohjearvo Ylitykset / kpl ,8 1 19, ,2 1 19, ,7 1 13, ,9 1 2, ,3 8 13, ,7 8 11, *) 6,3 8 8, ,9 8 33, ,6 8 7, ,4 8 6,8 2 *) mittauspistettä siirretty 4 m Aurajoelle päin\n20 2 TUNTIKESKIARVOT Hiilimonoksidin korkeimmat ohjearvoon verrattavat tuntiarvot olivat välillä 1,9 6,8 mg/m³ (ohjearvo 2 mg/m 3 ). PITOISUUSJAKAUMA KELLONAJOITTAIN JA VIIKONPÄIVITTÄIN Aninkaistenkadun häkäpitoisuudet kohosivat yleensä liikennemäärien kasvaessa. Vuonna 21 pitoisuudet olivat suurimmillaan kello ruuhkassa (kuva 2). Korkeimmat arvot mitattiin tyynellä pakkasilmalla ja inversiotilanteissa, jolloin huonojen sekoittumisolosuhteiden takia päästöjen laimeneminen oli heikkoa. pitoisuus (mg/m 3 ) 2, 1,8 1,6 1,4 1,2 1,,8,6,4,2, kellonaika Kuva 2. Hiilimonoksidipitoisuudet eri vuorokaudenaikoina Aninkaistenkadulla. Kuvassa 21 on esitetty Aninkaistenkadun hiilimonoksidipitoisuuden vuorokausikeskiarvot viikonpäivittäin. Lauantaisin ja sunnuntaisin pitoisuudet ovat merkittävästi pienempi kuin arkipäivisin, johtuen pienemmistä liikennemääristä. 1,4 1,2 pitoisuus mg/m³ 1,,8,6,4,2 Kuva 21., ma ti ke to pe la su viikonpäivät Aninkaistenkadun hiilimonoksidipitoisuuden jakautuminen viikonpäivittäin TURUN OTSONIPITOISUUDET Otsonia muodostuu alailmakehässä typen oksidien, hiilivetyjen ja auringon UV-säteilyn vaikutuksesta. Kaupunkialueet toimivat ns. otsoninieluina, kun muut ilman epäpuhtaudet, lähinnä typpimonoksidi, reagoivat otsonin kanssa kuluttaen sitä.\n21 21 Otsonipitoisuuden mittaus aloitettiin Ruissalon Saaronniemessä tammikuussa Otsonille on annettu kynnysarvo 11 µg/m 3 kahdeksan tunnin keskiarvolle klo 8, 8 16, ja Otsonin kynnysarvoa 11 µg/m 3 ei ylitetty Ruissalossa vuonna 21 (kuva 22). Korkein kahdeksan tunnin keskiarvo 14 µg/m 3 (95 % kynnysarvosta) mitattiin elokuun 17. päivä kello pitoisuus (µg/m 3 ) kuukausi Kuva 22. Otsonipitoisuuksien korkeimmat 8 tunnin keskiarvot vuonna 21. Vuonna 21 korkein otsonin kuukausikeskiarvo (7 µg/m 3 ) Ruissalossa mitattiin toukokuussa (kuva 23). Kuukausikeskiarvoille ei ole asetettu raja-arvoja. Ruissalo Utö pitoisuus (µg/m 3 ) kuukausi Kuva 23. Otsonipitoisuuksien kuukausikeskiarvot Ruissalossa ja Utössä vuonna 21. Kuvassa 24 on esitetty otsonipitoisuuksien maksimituntiarvot. Tuntiarvolle annettua kynnysarvoa 18 µg/m 3 väestölle tiedottamiseksi ei ylitetty.\n22 22 pitoisuus (µg/m 3 ) kuukausi Kuva 24. Otsonipitoisuuksien maksimituntiarvot Ruissalossa vuonna ILMANLAATU RAISIOSSA RAISION RIKKIDIOKSIDIPITOISUUDET Raisiossa ei sijaitse merkittäviä rikkidioksidin päästölähteitä. Merkittävimmät Raision ulkoilman rikkidioksidipitoisuuksiin vaikuttavat päästölähteet ovat Fortum Oil and Gas Oy:n Naantalin jalostamo ja Fortum Power and Heat Oy:n voimalaitos sekä Turun länsi- ja pohjoispuolella sijaitsevat laitokset. Raision rikkidioksidipitoisuuksien aleneminen 199-luvulla onkin seurausta näiden laitosten päästöjen pienenemisestä. Vuoden 2 alussa rikkidioksidin mittaus Raision keskustan mittausasemalla lopetettiin. VUOSIKESKIARVOT Rikkidioksidin vuosikeskiarvojen kehitys Raision mittausasemilla sekä Utön tausta-asemalla vuosina on esitetty kuvassa 25. Vuonna 21 vuosikeskiarvo oli Kaanaalla 2 µg/m³. pitoisuus (µg/m3) Utö Raisio Kaanaa Kuva vuosi Rikkidioksidipitoisuuden vuosikeskiarvojen kehitys Raision keskustassa, Kaanaalla ja Utössä vuosina\n23 23 OHJEARVOON VERRATTAVAT VUOROKAUSIKESKIARVOT Kaanaan kuukausien toiseksi suurimmat vuorokausikeskiarvot vaihtelivat välillä 2-11 µg/m³ vuorokausiohjearvon ollessa 8 µg/m³. Korkein vuorokausiarvo 11 µg/m 3 (14 % ohjearvosta) mitattiin helmikuussa. OHJEARVOON VERRATTAVAT TUNTIKESKIARVOT Vuoden 21 korkein ohjearvoon verrattava tuntiarvo mitattiin helmikuussa, jolloin pitoisuus oli 46 µg/m 3 (18 % ohjearvosta). Kuukausien suurimmat tuntiarvot vaihtelivat välillä 9-46 µg/m³ RAISION TYPPIDIOKSIDIPITOISUUDET Raision mittauspisteen lähiympäristön merkittävin typen oksidien päästölähde on liikenne. Alueen ilmanlaatuun vaikuttavat lähinnä Nesteentien (etäisyys noin 5 m mittauspisteestä), Raisiontien (15 m) sekä Rauman valtatien (2 m) liikenne. Liikennelaskelmien mukaan ajoneuvomäärät väylillä ovat seuraavat: Nesteentie 4 5 ajoneuvoa/vrk, Raisiontie 8 ajoneuvoa/vrk ja Rauman valtatie ajoneuvoa/vrk. Lisäksi pitoisuuksiin vaikuttaa mittauspisteen vieressä sijaitsevan pysäköintialueen liikenne. VUOSIKESKIARVOT Typpidioksidipitoisuuden vuosikeskiarvot Raision ja Utön mittausasemilla vuosina on esitetty kuvassa 26. Vuonna 21 typpidioksidin vuosikeskiarvo oli Raision keskustassa 2 µg/m³. Utö Raisio pitoisuus (µg/m 3 ) vuosi Kuva 26. Typpidioksidipitoisuuden vuosikeskiarvot Raisiossa ja Utössä vuosina Utön mittausmenetelmä on muuttunut vuonna OHJEARVOON VERRATTAVAT VUOROKAUSIKESKIARVOT Kuvaan 27 on koottu kuukausittaiset typpidioksidin ohjearvoon verrattavat vuorokausikeskiarvot Raision mittauspisteessä. Ohjearvon ylittäviä typpidioksidipitoisuuksia mitattiin yksi vuonna 21. Ylitys tapahtui helmikuussa arvon ollessa 74 µg/m³ (16 % ohjearvosta).\n24 24 8 pitoisuus (µg/m 3 ) Kuva kuukausi Typpidioksidipitoisuuden ohjearvoon verrattavat vuorokausi-keskiarvot Raisiossa vuonna 21. OHJEARVOON VERRATTAVAT TUNTIKESKIARVOT Kuvassa 28 on esitetty ohjearvoon verrattavat typpidioksidipitoisuuden tuntikeskiarvot Raisiossa kuukausittain. Vuonna 21 typpidioksidin tuntiarvot eivät ylittäneet ohjearvoa. Raisiossa korkein tuntiarvo 115 µg/m 3 (77 % ohjearvosta) mitattiin helmikuussa pitoisuus (µg/m 3 ) Kuva kuukausi Typpidioksidin ohjearvoon verrattavat tuntikeskiarvot Raisiossa kuukausittain vuonna 21. PITOISUUSJAKAUMA VIIKONPÄIVITTÄIN JA KELLONAJOITTAIN Kuvassa 29 on esitetty Raision typpidioksidipitoisuuden keskiarvot viikonpäivittäin. Lauantai ja sunnuntai erottuvat selvästi arkipäivistä, johtuen vähäisemmästä liikenteestä.\n25 pitoisuus µg/m³ Kuva 29. ma ti ke to pe la su viikonpäivät Raision typpidioksidipitoisuuden jakautuminen viikonpäivittäin. Pitoisuuksien vaihtelu eri vuorokaudenaikoina noudatti Raisiossa normaaleja liikenteen ruuhkahuippuja (kuva 3). Korkeimmat pitoisuudet mitattiin aamulla kello 6-8. Iltapäivällä pitoisuudet alkoivat kohota uudelleen kello 14 jälkeen. Pitoisuudet tasaantuivat kello 17 ja saavuttivat illan huippunsa kauppojen sulkemisaikaan kello pitoisuus (µg/m 3 ) kellonaika Kuva 3. Typpidioksidipitoisuudet eri vuorokaudenaikoina Raisiossa vuonna RAISION HIUKKASPITOISUUDET Raision keskustassa hengitettäviä hiukkasia (PM 1 ) on mitattu tehokeräysmenetelmällä vuodesta 199 vuoden 1995 kesäkuuhun. Jatkuvatoiminen PM 1 -esierottimella varustettu hiukkasanalysaattori otettiin käyttöön helmikuun 1995 lopulla. VUOSIKESKIARVOT Hengitettävien hiukkasten vuosikeskiarvo oli vuonna 21 Raisiossa 13 µg/m³.\n26 26 OHJEARVOON VERRATTAVAT VUOROKAUSIKESKIARVOT Muilla mittausasemilla hengitettävien hiukkasten pitoisuudet eivät ylittäneet ohjearvoa. Suurimmat arvot mitattiin maaliskuussa ja syyskuussa ollen 49 µg/m³ (7 % ohjearvosta). Pienimmät vuorokausiarvot, 14 µg/m³, mitattiin Raisiossa kesä- ja marraskuussa. Kuvassa 31 on esitetty hengitettävien hiukkasten ohjearvoon verrattava vuorokausikeskiarvo Raision keskustassa kuukausittain. 8 7 pitoisuus (µg/m3) kuukausi Kuva 31. Hengitettävien hiukkasten ohjearvoon verrattavat vuorokausikeskiarvot Raisiossa 21. PITOISUUSJAKAUMA KELLONAJOITTAIN Raisiossa keskimääräiset hiukkaspitoisuudet vaihtelivat eri vuorokaudenaikoina siten, että korkeimmat pitoisuudet mitattiin aamulla kello 7-9 ja alhaisimmat kello 2 5 (kuva 32). Päivällä erot pitoisuuksissa olivat melko pieniä. Tämä johtunee suurien väylien tasaisista liikennemääristä myös päivällä. pitoisuus (mg/m 3 ) kellonaika Kuva 32. Hiukkaspitoisuudet eri vuorokaudenaikoina Raisiossa vuonna 21.\n27 ILMANLAATU NAANTALISSA NAANTALIN RIKKIDIOKSIDIPITOISUUDET Naantalissa suurimmat rikkidioksidin päästölähteet ovat Fortum Oil and Gas Oy:n Naantalin jalostamo ja Fortum Power and Heat Oy:n voimalaitos, joiden osuus Turun seudun rikkidioksidipäästöistä oli vuonna 21 noin 78 %. Naantalissa rikkidioksidipitoisuuksien alenemiseen on vaikuttanut lähinnä jalostamon ja voimalaitoksen päästöjen pienentyminen. Viimeisten kymmenen vuoden aikana laitosten yhteispäästöt ovat laskeneet 9 2 tonnista 3 4 tonniin. Molemmilla laitoksilla on käytössä rikinpoistojärjestelmä. VUOSIKESKIARVOT Rikkidioksidin vuosikeskiarvojen kehitys Naantalissa sekä Utön tausta-asemalla vuosina on esitetty kuvassa 33. Vuonna 21 vuosikeskiarvo oli Naantalissa 3 µg/m³. Utö Naantali pitoisuus (µg/m3) vuosi Kuva 33. Rikkidioksidipitoisuuden vuosikeskiarvojen kehitys Naantalissa ja Utössä. OHJEARVOON VERRATTAVAT VUOROKAUSIKESKIARVOT Naantalissa kuukausien toiseksi suurimmat vuorokausikeskiarvot vaihtelivat välillä 3-16 µg/m³ vuorokausiohjearvon ollessa 8 µg/m³. Vuoden suurin ohjearvoon verrattava vuorokausiarvo mitattiin tammikuussa, jolloin pitoisuus oli 16 µg/m 3 (2 % ohjearvosta). OHJEARVOON VERRATTAVAT TUNTIKESKIARVOT Kuukausien suurimmat tuntiarvot vaihtelivat välillä 8-42 µg/m³ NAANTALIN TYPPIDIOKSIDIPITOISUUDET Naantalin keskustan typen oksidien mittauspiste on perustettu lähinnä keskustan ilmanlaadun sekä Fortum Power and Heat Oy:n Naantalin voimalaitoksen päästöjen seurantaan. Viime vuosina tehtyjen mittavien ilmansuojelutoimenpiteiden seurauksena voimalaitoksen päästöjen vaikutus Naantalin ilmanlaatuun on pienentynyt. VUOSIKESKIARVOT Typpidioksidipitoisuuden vuosikeskiarvot Naantalin ja Utön mittausasemilla vuosina on esitetty kuvassa 34. Vuonna 21 typpidioksidin vuosikeskiarvo oli Naantalissa 17 µg/m³.\n28 28 Utö Naantali pitoisuus (µg/m 3 ) Kuva vuosi Typpidioksidipitoisuuden vuosikeskiarvot Naantalissa ja Utössä. Utön mittausmenetelmä on muuttunut vuonna OHJEARVOON VERRATTAVAT VUOROKAUSIKESKIARVOT Kuvaan 35 on koottu kuukausittaiset typpidioksidin ohjearvoon verrattavat vuorokausikeskiarvot Naantalin mittauspisteessä. Naantalissa korkeimmat typpidioksidin vuorokausiarvot mitattiin joulukuussa, jolloin pitoisuudet olivat 62 µg/m 3 (89 % ohjearvosta) ja 51 µg/m 3 (73 % ohjearvosta). Alhaisimmat typpidioksidipitoisuudet mitattiin kesäkuussa pitoisuuden ollessa 2 µg/m 3 (29 % ohjearvosta). 8 pitoisuus (µg/m 3 ) Kuva kuukausi Typpidioksidipitoisuuden ohjearvoon verrattavat vuorokausi-keskiarvot Naantalissa vuonna 21. OHJEARVOON VERRATTAVAT TUNTIKESKIARVOT Kuvassa 36 on esitetty ohjearvoon verrattavat typpidioksidipitoisuuden tuntikeskiarvot Naantalissa kuukausittain vuonna 21. Vuonna 21 typpidioksidin tuntiarvot eivät ylittäneet ohjearvoa. Korkein tuntiarvo mitattiin joulukuussa, jolloin pitoisuus oli 132 µg/m 3 (88 % ohjearvosta). Alhaisimmat tuntiarvot mitattiin kesäkuussa, jolloin pitoisuus oli 37 µg/m 3 ( 25 % ohjearvosta).\n29 pitoisuus (µg/m 3 ) Kuva kuukausi Typpidioksidin ohjearvoon verrattavat tuntikeskiarvot Naantalissa kuukausittain. PITOISUUSJAKAUMA VIIKONPÄIVITTÄIN JA KELLONAJOITTAIN Kuvassa 37 on esitetty Naantalin typpidioksidipitoisuuden keskiarvot viikonpäivittäin. Pitoisuuksissa eri viikonpäivien välillä ei ole suuria eroja, koska mittauspiste ei ole keskustan kauppojen vieressä pitoisuus µg/m³ ma ti ke to pe la su viikonpäivät Kuva 37. Naantalin typpidioksidipitoisuuden jakautuminen viikonpäivittäin vuonna 21. Vuorokausijakauman korkeimmat pitoisuudet ajoittuvat Naantalissa aamulla kello 6-9 ja illalla kello välille (kuva 38). Tämä johtunee töistä kotiin palaavan liikenteen jakaantumisesta pidemmälle aikavälille kuin aamulla. Pienimmillään pitoisuudet olivat aamuyöllä kello 2-5.\n30 3 pitoisuus (µg/m 3 ) kellonaika Kuva 38. Typpidioksidipitoisuudet eri vuorokaudenaikoina Naantalissa vuonna NAANTALIN HIUKKASPITOISUUDET Naantalin keskustassa on ilman hiukkaspitoisuuksia mitattu keräysmenetelmin muutamia lyhyitä jaksoja. Jatkuvatoimiset hengitettävien hiukkasten mittaukset aloitettiin Karvetissa joulukuussa VUOSIKESKIARVOT Hengitettävien hiukkasten vuosikeskiarvo oli Naantalissa oli vuonna µg/m³. OHJEARVOON VERRATTAVAT VUOROKAUSIKESKIARVOT Naantalissa ohjearvon ylittävä hengitettävien hiukkasten pitoisuus mitattiin maaliskuussa, jolloin vuorokausiarvo oli 72 µg/m 3 (13 % ohjearvosta). Kuvassa 39 on esitetty hengitettävien hiukkasten ohjearvoon verrattavat vuorokausikeskiarvot Naantalissa kuukausittain. pitoisuus (µg/m3) kuukausi Kuva 39. Hengitettävien hiukkasten ohjearvoon verrattavat vuorokausi-keskiarvot Naantalissa 21.\n31 31 PITOISUUSJAKAUMA KELLONAJOITTAIN Hiukkaspitoisuuksien kellonaikajakaumaa tarkasteltaessa voidaan pitoisuuksien todeta vaihtelevan liikennemäärien mukaan (kuva 4). Pitoisuudet ovat siten korkeimmillaan työmatkaliikenteen aikaan aamulla kello 7-9 ja alhaisimmillaan kello 3-5. pitoisuus (mg/m 3 ) kellonaika Kuva 4. Hiukkaspitoisuudet eri vuorokaudenaikoina Naantalissa vuonna ILMANLAATU KAARINASSA KAARINAN RIKKIDIOKSIDIPITOISUUDET Kaarinassa rikkidioksidipitoisuudet olivat alhaisia. Rikkidioksidin kuukausikeskiarvot olivat korkeimmillaan joulukuussa ja helmikuussa. Talvikauden korkeammat pitoisuudet johtuvat lisääntyneestä lämmöntuotannosta. VUOSIKESKIARVOT Vuonna 21 vuosikeskiarvot olivat Kaarinassa 1 µg/m³. OHJEARVOON VERRATTAVAT VUOROKAUSIKESKIARVOT Kaarinassa kuukausien toiseksi suurimmat vuorokausikeskiarvot vaihtelivat välillä 2-8 µg/m³ vuorokausiohjearvon ollessa 8 µg/m³. Korkein vuorokausiarvo mitattiin joulukuussa pitoisuuden ollessa 1 % ohjearvosta. OHJEARVOON VERRATTAVAT TUNTIKESKIARVOT Kaarinassa kuukausien suurimmat tuntiarvot vaihtelivat välillä 5-19 µg/m³ KAARINAN TYPPIDIOKSIDIPITOISUUDET VUOSIKESKIARVOT Vuonna 21 typpidioksidin vuosikeskiarvo oli Kaarinassa 15 µg/m³.\n32 32 OHJEARVOON VERRATTAVAT VUOROKAUSIKESKIARVOT Kuvaan 41 on koottu kuukausittaiset typpidioksidin ohjearvoon verrattavat vuorokausikeskiarvot Kaarinan mittauspisteessä. Korkeimmat typpidioksidin vuorokausiarvot mitattiin joulukuussa, jolloin pitoisuudet olivat 62 µg/m 3 (89 % ohjearvosta) ja 51 µg/m 3 (73 % ohjearvosta). 8 pitoisuus (µg/m 3 ) Kuva kuukausi Typpidioksidipitoisuuden ohjearvoon verrattavat vuorokausi-keskiarvot Kaarinassa kuukausittain vuonna 21. OHJEARVOON VERRATTAVAT TUNTIKESKIARVOT Kuvassa 42 on esitetty ohjearvoon verrattavat typpidioksidipitoisuuden tuntikeskiarvot Kaarinassa kuukausittain vuonna 21. Korkeimmat arvot 91 µg/m 3 (61 % ohjearvosta) mitattiin joulukuussa pitoisuus (µg/m 3 ) Kuva kuukausi Typpidioksidin ohjearvoon verrattavat tuntikeskiarvot Kaarinassa kuukausittain. PITOISUUSJAKAUMA VIIKONPÄIVITTÄIN JA KELLONAJOITTAIN Kuvassa 43 on esitetty typpidioksidin vuorokausikeskiarvojen jakautuminen viikonpäivittäin. Lauantaisin ja sunnuntaisin pitoisuudet ovat pienempiä kuin muina päivinä vähäisemmästä liikenteestä johtuen.\n33 pitoisuus µg/m³ ma ti ke to pe la su viikonpäivät Kuva 43. Kaarinan typpidioksidipitoisuuden jakautuminen viikonpäivittäin vuonna 21. Pitoisuuksien vaihtelu eri vuorokaudenaikoina noudatti Kaarinassa normaaleja liikenteen ruuhkahuippuja (kuva 44). Korkeimmat pitoisuudet mitattiin aamulla kello 7-9. Iltapäivällä pitoisuudet alkoivat kohota uudelleen kello 14 jälkeen ja saavuttivat illan huippunsa kello 2. pitoisuus (µg/m 3 ) kellonaika Kuva 44. Typpidioksidipitoisuudet eri vuorokaudenaikoina Kaarinassa vuonna KAARINAN HIUKKASPITOISUUDET VUOSIKESKIARVOT Hengitettävien hiukkasten vuosikeskiarvo oli vuonna 21 Kaarinassa 16 µg/m³. Vuosikeskiarvolle ei ole annettu ohjearvoa. OHJEARVOON VERRATTAVAT VUOROKAUSIKESKIARVOT Vuorokausiarvon ohjearvo on 7 µg/m 3. Kaarinassa suurimmat arvot mitattiin maaliskuussa ja syyskuussa. Arvot olivat molempina kuukausina 57 µg/m³ (81 % ohjearvosta). Kuvassa 45 on esitetty hengitettävien hiukkasten ohjearvoon verrattavat vuorokausikeskiarvot kuukausittain Kaarinan keskustassa.\n34 34 pitoisuus (µg/m3) kuukausi Kuva 45. Hengitettävien hiukkasten ohjearvoon verrattavat vuorokausi-keskiarvot Kaarinassa 21. PITOISUUSJAKAUMA KELLONAJOITTAIN Hiukkaspitoisuuksia tarkasteltaessa vuorokaudenaikojen mukaan, voidaan myös Kaarinassa todeta pitoisuuksien vaihtelevan liikennemäärien mukaan (kuva 46). Pitoisuudet olivat alhaisemmillaan kello 3 4 ja korkeimmillaan kello 7 9 sekä pitoisuus (mg/m 3 ) kellonaika Kuva 46. Hiukkaspitoisuudet eri vuorokaudenaikoina Kaarinassa vuonna KAARINAN HIILIMONOKSIDIPITOISUUDET Vuoden korkeimmat hiilimonoksidipitoisuudet mitattiin Kaarinassa helmikuussa, jolloin korkein tuntiarvo oli 7, mg/m 3 (35 % ohjearvosta). Korkeimmat kahdeksan tunnin liukuvat keskiarvot mitattiin tammikuussa, jolloin pitoisuus oli 4,4 mg/m 3 (55 % ohjearvosta). VUOSIKESKIARVOT Hiilimonoksidin vuosikeskiarvo oli vuonna 21 Kaarinassa,4 mg/m³. KAHDEKSAN TUNNIN LIUKUVAT KESKIARVOT Kaarinassa suurimmaksi kahdeksan tunnin keskiarvoksi mitattiin joulukuussa 4,4 mg/m³ (kuva 47).\n35 35 8, 7, pitoisuus (mg/m 3 ) 6, 5, 4, 3, 2, 1, Kuva 47., kuukausi Korkeimmat hiilimonoksidin ohjearvoon verrattavat kahdeksan tunnin liukuvat keskiarvot Kaarinassa vuonna 21 (ohjearvo 8 mg/m 3 ). TUNTIKESKIARVOT Korkein hiilimonoksidin tuntiarvo vuonna 21 mitattiin Kaarinassa helmikuussa tuloksella 7, mg/m 3, joka on 35 % ohjearvosta. Tuntiarvot vaihtelivat välillä,7 7, mg/m 3 (ohjearvo 2 mg/m 3 ). Kaarinassa liikenteen vaikutukset eivät ole kovin merkittäviä ja sekoittumisolosuhteet ovat paremmat kuin Aninkaistenkadun mittauspisteessä. PITOISUUSJAKAUMA KELLONAJOITTAIN JA VIIKONPÄIVITTÄIN Hiilimonoksidipitoisuuksien kellonaikajakaumaa tarkasteltaessa voidaan pitoisuuksien todeta vaihtelevan liikennemäärien mukaan (kuva 48). Pitoisuudet ovat siten korkeimmillaan työmatkaliikenteen aikaan aamulla kello 7-8 ja alhaisimmillaan kello 3-5. pitoisuus (mg/m 3 ) 2, 1,8 1,6 1,4 1,2 1,,8,6,4,2, kellonaika Kuva 48. Hiilimonoksidipitoisuudet eri vuorokaudenaikoina Kaarinassa vuonna 21. Kuvassa 49 on esitetty Kaarinan hiilimonoksidipitoisuuksien jakautuminen viikonpäivittäin. Eri viikonpäivien häkäpitoisuuksilla ei ole suuria eroja.


Roosa, 22, selvisi syömishäiriöstä: ”Vielä 17-vuotiaana ainoa unelmani oli, että saisin kuolla laihana” | Kodin Kuvalehti\nRoosa, 22, selvisi syömishäiriöstä: ”Vielä 17-vuotiaana ainoa unelmani oli, että saisin kuolla laihana”\n19.11.2021 klo 17:25\nOululainen Roosa Valkola on 22-vuotias toimintaterapeuttiopiskelija, kynsiteknikko ja personal trainer. Hän on nyt toipunut useita vuosia kestäneestä bulimiasta.\nRoosa Valkola kätki bulimian läheisiltään. ”Luulin, että pystyn lopettamaan, milloin haluan.”\n”Jouluaattona 2015 kirjoitin päiväkirjaan näin: ’Tänään on joulu ja mua pelottaa ihan saatanasti. Syönkö ollenkaan? Oksennanko? Entä voisinko päästää kontrollista irti edes päiväksi? Entä jos sen jälkeen menetän kontrollin kokonaan?’\nSe oli elämäni kauhein joulu. Vietin aaton isän luona ja söin mielestäni liikaa. Olin varma, että heräisin seuraavana aamuna lihavana, ellen tekisi jotain.\nLivahdin yläkerran vessaan. Olin juuri polvillani vessanpytyn edessä oksentamassa, kun kuulin ovelta isän itkuisen äänen: Roosa kiltti, lopeta.\nSillä hetkellä tiesin, että minun on pakko parantua. En halunnut satuttaa minulle rakkaita ihmisiä enää yhtään enempää.\n”Halusin pysyä pienenä tyttönä”\nTaisin olla 10-vuotias, kun ensi kerran katsoin mahaani peilistä ja säikähdin. Miten se noin pömpöttää? Siitä hetkestä asti aloin kiinnittää huomiota siihen, miltä näytin, ja vertailla itseäni muihin.\nÄiti ja isä olivat eronneet, kun olin parivuotias. Asuin äidin luona, mutta kävin säännöllisesti isällä. Molemmissa kodeissa aikuiset tuntuivat olevan koko ajan jollain laihiksella, tai he kävivät vaa’alla ja kauhistelivat, että taas on tullut kiloja.\nOlin aina ollut hiljainen ja ujo tyttö. Koulussa minulla oli keskittymisvaikeuksia enkä ollut hyvä oikein missään. Ajattelin, että nyt minusta tulisi vielä hirveän näköinenkin.\n”Kaikki olivat aina sanoneet, että onpas tuo Roosa hoikka. Mikä tai kuka minä sitten olisin, jos en enää olisi hoikka?”\nHalusin pysyä pienenä tyttönä. Murrosiän muutokset kehossa hävettivät. Kaikki olivat aina sanoneet, että onpas tuo Roosa hoikka. Mikä tai kuka minä sitten olisin, jos en enää olisi hoikka?\nSairaus alkoi, kun yritin oikeasti laihduttaa ensimmäisen kerran – ja onnistuin. Se tapahtui kesälomalla ennen lukion alkua. Olin pystynyt korottamaan arvosanojani ja päässyt hyvään lukioon. Halusin näyttää uudessa koulussa hyvältä. Siis laihalta.\nSilmiini osui netissä video, jossa joku kertoi bulimiastaan ja siitä, miten onnekas oli, kun parantui siitä. Ohitin kokonaan parantumisosion. Minusta bulimia oli mahtava idea! Saa syödä, mitä haluaa, kun vain oksentaa sen heti ulos.\n”En nähnyt läheisteni huolta”\nOpin kätkemään syömättömyyteni ja oksentamiseni läheisiltä.\nTiesin jo, että se, mitä tein, oli vaarallista. En vain voinut lopettaa. Tuntui kuin joku pääni sisällä käskisi minua tekemään sellaista, mitä en tosiaankaan halunnut.\n"Nykyisin nautin ruuasta, vaikka se sairauteni aikana oli pahin viholliseni", Roosa kertoo.\n28. marraskuuta 2015 muutin asumaan yksin, ja samana päivänä syömishäiriöni paljastui. Olin juuri täyttänyt 17 vuotta.\nOlin järjestelemässä uutta kotiani, kun äiti ilmestyi sen ovelle. Näin hänen ilmeensä ja tajusin, että nyt hän on saanut tietää. Äiti oli löytänyt yöpöytäni laatikosta ruokapäiväkirjani ja tiesi heti, mitä se merkitsi.\n”Kun täyttäisin 18, kukaan ei enää voisi pakottaa minua hoitoon. Sen jälkeen voisin laihduttaa entistä enemmän.”\nEnsin äiti oli sitä mieltä, etten voisi asua sairaana yksin. Saimme kuitenkin sovittua, että hän varaa minulle ajan psykologille ja lääkäriin. Saisin asua kämpässäni sillä ehdolla, että alan tehdä töitä paranemiseni eteen.\nLupasin. Todellisuudessa minulla ei ollut aikomustakaan parantua, mutta ajattelin teeskennellä vuoden verran. Kun täyttäisin 18, kukaan ei enää voisi pakottaa minua hoitoon. Sen jälkeen voisin laihduttaa entistä enemmän.\nEn nähnyt läheisteni huolta. Kuvittelin vain, että kaikki yrittivät tehdä minusta läskin.\nHalu parantua kyllä heräsi, kun aloin käydä säännöllisesti lasten ja nuorisopsykiatrisessa yksikössä psykologia tapaamassa. Hetken aina uskoin toipuvani, sitten taas vaivuin epätoivoon. Toivoin kuolevani laihana. Se oli unelmani tulevaisuudesta 17-vuotiaana.\nSitten tuli joulu, ja isä löysi minut jouluaterian jälkeen vessasta oksentamasta.\n”Päätin, että en saa kuolla tähän”\nMuutos parempaan alkoi pari kuukautta joulun jälkeen. Olin käynyt marraskuusta lähtien psykologilla, mutta nyt sain lisäksi masennuslääkkeet. Ne veivät suurimman väsymyksen ja toivottomuuden, minkä ansiosta sain voimia tarttua syömishäiriöön.\nEtenin varovaisesti. Lakkasin tutkimasta tuoteselosteita. Pikkuhiljaa kasvatin annoskokoja ja aloin syödä hiilareitakin. Niihin en ollut uskaltanut koskea pitkään aikaan.\n”Kun ihmiset sanoivat, että sinähän näytät terveemmältä, minä tulkitsin heidän sanovan, että olet läski.”\nToipumistani vaikeutti se, että ihmisten hyvää tarkoittavat kommentit kääntyivät päässäni negatiivisiksi. Kun he sanoivat, että sinähän näytät terveemmältä, minä tulkitsin heidän sanovan, että olet läski.\nMaaliskuussa tapahtui käänne. Vietimme siskon kanssa elokuvailtaa. Söimme herkkuja, enkä minä oksentanut. Se oli niin iso juttu, että otin kuvan karkkipussista, jonka silloin tyhjensin.\nViime keväänä ilmestyi Roosan kirjoittama, hänen omaan tarinaansa perustuva kirja Tyttö, joka halusi olla enkeli - Miten parantua syömishäiriöstä?\nAloin harrastaa maalaamista ja joogaa, ryhdyin tekemään omia biisejä. Syömishäiriö oli pitkään ollut ainoa sisältö elämässäni, mutta nyt jaksoin keskittyä juttuihin, joissa tajusin olevani hyvä.\n”Ei minusta ole apua kenellekään, jos makaan maan alla.”\nToipumisessa tuli takapakkeja, mutta tällä hetkellä voin rehellisesti sanoa, että olen parantunut. Elämä on hyvää. Minulla on ihana miesystävä, hoidan kuntoani salilla ja rakastan ruokaa, entistä vihollistani.\nUskon, että yksi ajatus edisti parantumistani erityisesti: päätin, että en saa kuolla tähän, koska silloin en pysty näyttämään muille, että vakavastakin syömishäiriöstä voi selvitä. Ei minusta ole apua kenellekään, jos makaan maan alla.\nOlen juuri aloittanut toimintaterapeutin opinnot ja olen niistä innoissani. Haluan auttaa. Olisi unelmien täyttymys päästä joskus töihin syömishäiriöklinikalle.”\nLue koko tarina Roosan kamppailusta syömishäiriötä vastaan Kodin Kuvalehdestä 22/2021. Tilaajana voit lukea sen myös digilehdestä.


Lataa Uusi Windows Ohjelmointiohjelmisto\nJCreator LE 5.00 Päivitetty\nAmmattimaisille ohjelmoijille, jotka etsivät vuorovaikutteista Java-kehitystyötä, kannattaa tutustua JCreator. Tämä on erittäin voimakas työkalu, joka tunnetaan myös erittäin luotettavana, kun toisin kuin muut lajityypit, se ei tarvitse tutkintoa...\n1 May 18 Sisään Kehitystyökalut, Ohjelmointiohjelmisto\nKun on kyse monikielisistä tekstieditoreista, sinulla on runsaasti valinnanvaraa. LopeEdit on toinen kilpailijaryhmä, mutta niin paljon kilpailua, miten se aikoo hinnoitella? Ensinnäkin LopeEdit on ilmainen, joka jo ansaitsee sen brownie-pisteitä. Se on...\n30 Apr 18 Sisään Kehitystyökalut, Ohjelmointiohjelmisto\nNoteMaster korostaa ohjelmointikielen syntaksia. NoteMasterin syntaksiohjelmat perustuvat XML-tiedostoihin, joten omia ohjelmointikieliäsi on helppo lisätä. NoteMaster on jo mukana 12 suosittua ohjelmointikieltä (HTML, XML, C #, Java, C ++, Visual Basic,...\nMsgbox Maker on suunniteltu auttamaan VB-ohjelmoijia tekemään ponnahdusikkunoita. Sinun ei tarvitse muistaa koodia kirjoittaa, sinun tarvitsee vain pistää ja napsauttaa. Voit esikatsella, miten viesti laatikko näyttää ja kun olet valmis, valitse kopioi...\nMobile Converter on WWW-palvelimesi Web-WAP-muunnos- ja validointisovellus, joka mahdollistaa Web-sisällön online-muunnoksen HTML: stä WML: ään aina, kun WAP-laite pyytää...\nLuo rajoittamattomia salasanasuojattuja sivuja rajoittamattomilla käyttäjätunnuksilla ja salasanoilla kahvikoodin salasanan avulla. Sinun ei edes tarvitse tuntea Flash tai HTML. Mukauta ulkoasua vastaamaan sivusi. Voit jopa kohdistaa eri käyttäjät eri...\nHaluat oman hakukoneesi - tässä se on. PersonalSearchin avulla voit luoda oman sivustosi hakukoneen. Sinä päätät, mitä avainsanoja sen pitäisi vastata ja mitä URL-osoitteita sisällytetään moottoriin. Sinun ei tarvitse olla oma palvelinasi tai käytä...\nNopea PHP-editori on tehokas, nopea ja hienostunut PHP-editori, joka ulottuu paljon pidemmälle kuin tavallisten PHP-muokkausympäristöjen perusteet. Helppokäyttöisten ominaisuuksien avulla voit nopeasti luoda ja muokata PHP: n lisäksi myös HTML-, XHTML-,...\nNetBeans IDE on integroitu kehitysympäristö, jota käytetään ohjelmoijien muokkaamiseen, kääntämiseen, debugoitavuuteen ja käyttöönottoon. NetBeans keskittyy ensisijaisesti Java-kehitykseen, mutta voi myös tukea muita ohjelmointikieliä. NetBeans itse on...\n29 Apr 18 Sisään Kehitystyökalut, Ohjelmointiohjelmisto


Blackface ei ole ok! - IssueX\nTaiteilijat ja instituutiot vahvistavat rasistista kuvastoa tekemällä taidetta ja viihdettä stereotypioiden pohjalta. Koreografi Sonya Lindfors ja aktivisti Maryan Abdulkarim keskustelevat vallasta ja suomalaisen näyttämötaiteen juurista.\nSonya Lindfors ja Maryan Abdulkarim\nSonya: Suomalainen teatteri nojaa edelleen johonkin outoon todellisuuden jäljentämisen traditioon. Tietyt asiat ovat normaaleja, aitoja ja tosia, ja oletetun katsojan mielikuvitus riittää vain tiettyyn pisteeseen saakka.\nOn hämmentävää, että 55-vuotias ylipainoinen mies voi esittää ensirakastajaa, arabia, naista, vammaista tai oikeastaan ihan ketä vaan, mutta kun Henry Hanikka esitti Rokkaa Kansallisteatterin Tuntemattomassa sotilaassa 2007, siitä nousi haloo!\nMaryan: Vähemmistöön kuuluva taiteilija osui roolissaan sotilaana jatkosodassa johonkin pyhään suomalaisuuden määritelmään, joka ei kykene huomioimaan ruskeita ihmisiä osana tätä yhteiskuntaa edes vuonna 2015. Rodullistetut taiteilijat eivät tunnu saavan tilaa suomalaisessa kulttuuriskenessä. He saattavat kuitenkin löytää itsensä tilasta, jossa heidän läsnäolonsa käytetään oikeuttamaan rasismi ja vähemmistöjen nöyryyttäminen.\nSonya: Tai heitä käytetään vain toiseuden representoimiseen. Kantaväestöön kuulumattomassa esiintyjässä on usein tärkeintä ulkoiset erottavat tekijät. Toiseudesta tulee henkilön tärkein ominaisuus. Miksi musta näyttelijä voi esittää vain ”mustia rooleja”? Ja jos rooliin sopivan etnisen taustan omavaa näyttelijää ei ole työryhmässä, niin miksi on edelleen ihan ok vetää teipillä silmät vinoon tai laittaa rastaperuukki päähän?\nMaryan: Taiteilijoiden pitäisi tunnistaa omat etuoikeutensa valtaväestön edustajina niin taiteen kuin viihteen tuottajina samalla tavalla kuin miesten tulisi tunnistaa etuoikeudet, joita sukupuoli tuo mukanaan, ja esimerkiksi pohtia, kuka saa esittää ketä. Jos valkoinen näyttelijä esittää mustaa ihmistä tekeytyen mustaksi, kytkeytyy se blackface-perinteeseen, joka on perustunut vallan väärinkäyttöön, sortoon ja alisteisessa asemassa olevien tilanteelle ja ominaisuuksille nauramiselle. Suomen konteksti ei nollaa blackfacen historiaa. Vähemmistöistä on tehty karikatyyreja.\nSonya: Taidekentällä on kaksi suurta ongelmaa, jotka molemmat liittyvät diversiteetin puutteeseen.\nSuurin osa meidän taideinstituutioistamme, kouluista, teattereista, museoista ja muista laitoksista on todella homogeenisia – valkoisia ja keskiluokkaisia. Täysin valkoinen taideinstituutio tuntuu olevan ”normaalitila”, jota ei aktiivisesti pyritä muuttamaan. Menin Teatterikorkeakouluun vuonna 2006, jolloin olin ainoa ei-valkoinen opiskelija. Tilanne ei ole yhdeksässä vuodessa juuri parantunut.\nDiskurssi monikulttuurisuudesta, eksklusiivisista valtarakenteista ja toiseuttavista representaatioista on taideskenessä puutteellista ja usein olematonta. Näin ollen myös monelta taiteilijalta puuttuu ymmärrys siitä, miten he omalla työllään ylläpitävät eriarvoistavia valtarakennelmia tai vahvistavat rasistista tai toiseuttavaa kuvastoa.\nMaryan: Vai onko kyse siitä, että ei ole halua ymmärtää tai muuttaa tilannetta? Tarvitaan kriittisempää analyysia vallasta ja sen käytöstä.\nSonya: Näyttämöllä on useita vallankäytön prosesseja. Kuka näytetään normaalina tai neutraalina? Kenet toiseutetaan? Kuka kertoo kenenkin tarinan? Mille tai kenelle nauretaan? Keneen samaistutaan? Kenen katseella näyttämölle katsotaan? Mikä on se ”oletusyleisö”, jolle taidetta tehdään? En ainakaan minä.\nMaryan: Valtaa pitävillä ei tunnu olevan ymmärrystä eikä halua purkaa seksistisiä ja rasistisia rakenteita, sillä ne eivät kohdistu heihin. Rakenteiden purkamiseen liittyy pelko oman aseman menetyksestä.\nSonya: Jokaisella meistä on valtaa, ja jokainen taiteilija, joka luo jotain tähän maailmaan, tuottaa todellisuutta. Teatteri tai näyttämö ei mielestäni imitoi todellisuutta, vaan luo ja vahvistaa sitä. Parhaimmillaan näyttämö avaa utopioita, luo uutta todellisuutta, uusia olemisen tapoja ja ravistelee ympäröivää maailmaa.\nMaryan: Millainen voisi olla antirasistinen feministinen näyttämö?\nSonya: Hieno kysymys! Se voisi olla sellainen, joka ei perustuisi stereotypioihin ja toiseudelle nauramiselle. Se ei toistaisi sortavia valtarakenteita. Jokainen esiintyjä sukupuolesta, etnisestä taustasta, seksuaalisesta suuntautumisesta, koosta tai kehosta riippumatta mahtuisi näyttämölle ilman että hän edustaisi toiseutta tai vahvistaisi valkoista heteronormatiivia neutraalina nollapisteenä.\nTämä utooppinen näyttämö kertoisi monimuotoisia tarinoita, eikä siihen kohdistuva katse olisi väkivaltainen, arvottava tai alistava. Se olisi hierarkiaton, huokoinen ja epätäydellinen. Itsessään riittävä. Tila, jossa erilaiset ihmiset, kehot, olemisen tavat ja kokemukset voivat olla olemassa rinta rinnan ilman vaatimusta koherenssista tai konsensuksesta.\nTuo on se kysymys, joka jokaisessa teatterissa pitäisi kysyä.\nHyvä Mirjan Abdulkarim,\nmeidän pikemmin Christmas Carol – ja Morality play-perinteeseen perustuva teinien joulunäytelmäperinteemme johon tiernapojat nojaa ei ole rasistinen. Se ei ole black face-perinnettä jossa mustia halvennetaan ja pyritään tekemään naurunalaiseksi. Tarina on keskiaikainen versio joulun viattomien lasten murha-tarinasta ja siinä murijaanien kuningas on se hyvä mies, tarinan jalo sankari, yksi Itämaan viivaista miehistä, kunnioitettu tietäjä, joka on nähnyt joulun tähden joka tulee kumartamaan Kristus-lasta. Tätä ilmaistaan ilmaisulla ”Yksi herra ja kuningas murijaanein maalta ”. Herodes on se näytelmän konna, paha ihminen joka murhaa lapsia vallanhimossaan ja alistaa tämän hyvän viisaan miehen aseen avulla. Tarina on pikemminkin rasismin vastainen kuin sen hyväksyvä. Herodeksen huudahdus ”Hoo, miksi olet noin musta?” osoittaa hänen moukkamaisuuttaan ja pinnalisuuttaan ja raakuuttaan. Hän arvioi Itämaan viisaan miehen ihon värin perusteella, mikä selvästi on näytelmässä tarkoitettu olevan väärin. Näytelmän teema on vallanpitäjien pahuus ja raakuus, kun Herodes murhauttaa viattomat lapset, koska pelkää heidän uhkaavan valtaansa juutalaisten kuninkaana. Itämaan viisaat miehet kuitenkin ovat ovelampia kuin Herodes ja menevät salassa toista tietä kotiinsa niin että voi sanoa että vaikka Herodes nöyryttää ”Murijaanein kuningasta” ( mikä on vanhaa, siis keskiaikaista, suomalaista kielenkäyttöä ajalta ennenkuin täällä oli yhtään mustaa ihmistä nähty) tämä kuitenkin tavallaan selviää voittajana koitoksesta ja huijaa Herodesta. Näytelmä pohtii myös vallanpitäjien pahuutta kun Herodes pakottaa Nihtin ( sotilaan) murhaamaan puolestaan. Niin että sen merkitys on kyllä jotain ihan muutan kuin rasistinen ja se sisältää syvällistä pohdintaa vallan luonteesta. Eri asia sitten että musta henkilö on varmasti keskiajan Suomessa ollut huomiotaherättävä asia ja monet ovat menneet katsomaan näytelmää ihmetelläkseen asiaa. Mutta itse näytelmä ei ole rasistinen, pikemminkin päinvastoin ; musta mies on siinä hyvä ja viisas ja valkoinen Herodes on konna.\nOnko niin että muslimina et tunne kristittyä perinnettä? Tämä kertomus perustuu siis Ramatun tarinaan. Raamatussa ei tosin sanota että kolmesta Itämaan tietäjästä yksi olisi musta. Mutta kun perimätieto kertoo näistä tietäjistä että yksi heistä tuli Afriaksta se on ollut hyvin looginen olettamus keskiajalla. Jotkin europpalaiset perinteet ( eism ranskalainen perinne) jopa nimeävät nämä tietäjät. Jos et tunne tarinaa Itämaan viisaista miehistä, kehotan sinua lukemaan sen ja tutustumaan siihen. Se on pikemminnkin arvostava heitä kohtaan, vaikka he olivat eri kulttuurista ja eri uskontoa. Se perustuu astrologiaan ja siihen että he olivat havainneet taivaalla tähden joka ilmoitti suuren kunikaan syntymästä. Minusta tarinaa voisi hyvin käyttää hyväksi monikulttuurisuuden hyväksymisessä ja sen osoittamisessa miten ennenvanhaan eri uskontoa olevat kansat elivät rauhassa keskenään.\nTulin siis tänne komentoimaan koska tämä linkki ol laitettu yhteystiedoksi keskustelussa jossa puhuttiin siitä miksi Tiernapojat ei ole ok ja on blacfaceiä. Nyt huomaan että ette mainitse yllä tiernapoikia. Onko siis linkki ollut hieman asian vierestä.\nYlläolevassa kesksutelussa aihe on aika eri.\nSanon tässä vielä että tunnen black-face tradition enkä hyväksy sitä. Mutta tiernapojat ei ole blac face- tradtiota. Se pohjaa keskiaikaiseen teininäytelmä- traditioon jossa teinit ( yliopisto-opiskelijat) esittivät Raamatun tarinoita saadakseen rahaa. Sen kieli ja sävy ovat siksi hyvin arkaaisia. Minusta olisi sääli jos tämä muisnaisjäänne häviäisi, varsinkin kun siinä ei sanota mitään pahaa.\nHaluaisin vielä huomauttaa että Suomella ei ole koloniaalista historiaa, eikä Tiernapojat ole rinnastettavissa Svarte Pieteriin tai Yhdysvaltojen black face- traditioon, koska mitään siirtomaita ei meillä koskaan ole ollutkaan. Pikemminkin olimme itse siirtomaa, ensin Ruotsille ja sitten Venäjälle. Mutta varsinkin Ruotsille. Venäjä myönsi meille autonomian, eikä juuri harjoittanut etinistä ja taloudellista hyväksikäyttöä, kuten Ruotsi teki.\nKoska Suomella ei ole koskaan ollutkaan siirtomaita, ei ole perusteltua väittää että kyseessä olisi ollut sorretun kansanosan jäsenelle nauraminen. Esim orjille tai siirtomaaisännän alistamalle alkuperäisväestölle, kuten black face- traditio teki.\nPäin vastoin, kuten olen sanonut , kyseinen näytelmätraditio edeltää ajallisesti siirtomaakautta usealla vuosisadalla.\nTuon tämän asian esille, koska vääristä asioista syyttäminen ja epäreilusti suomalaisen tradition kimppuun käyminen tekee antirasismin asian – jota lämpimasti kannatan – vaikeammaksi, koska se herättää vihamielisyyttä suomalaisissa ; vihamielisyyttä, ei siksi että he vastustaisivat antirasismin asiaa, vaan siksi että syytös on väärä.\nHienoa, nimimerkki Ystävällinen kommentoija !\nSelitit oivallisesti Tiernapoikien taustan sitä tuntemattomalle maahanmuuttajalle. Juuri noinhan se menee. Tämä historiallinen laulunäytelmähän on tullut keskiajalta Saksasta Suomeen Ruotsin kautta, vaikka samaa Ruotsiahan me tuohon aikaan olimme.\nMiellyttävää Joulua ja Uutta Vuotta 2018\nKnihti Oulun Tähepoisidest, joka esittää Tiernapoikia VIROKSI.\n”On hämmentävää, että 55-vuotias ylipainoinen mies voi esittää ensirakastajaa”\nNs. fat shaming on näköjään feministien piireissä ihan ok, kun kyse on miehestä? Toisaalta feminismissä harvoin kyse onkaan johdonmukaisuudesta, kunhan vaan toistetaan samoja muualta opeteltuja jo inflaation kokeineta fraaseja, kuten heteronormatiivisuus, valkoinen cis, sorto yms.\nMitä konkreettisia ehdotuksia teillä Sonya ja Maryan on taiteilijoille, jotka ”ylläpitävät eriarvoistavia valtarakennelmia tai vahvistavat rasistista tai toiseuttavaa kuvastoa”?


Lihansyöjän paineet - Sunnuntai - Helsingin Sanomat\nEiköhän sovita, että me kaikki olemme enemmän tai vähemmän kasvissyöjiä. Minäkin olen karnivegetaristi: syön kasviksia, mutta myös lihaa.\nPalstalla arvioidaan kotimaan ja maailman asioita, kosketusetäisyydeltä. Kirjoittaja Anna-Stina Nykänen on sunnuntaitoimituksen toimittaja. Lihansyöjän paineet Lihansyöjä. Se on sana, josta tulee ensimmäiseksi mieleen kasvi. Kärpäsiä syövä kukka. Tai dinosaurus. Tyrannosaurus rex oli lihansyöjä.


Totuttua menoa joudutaan muuttamaan rajusti - Kotiseudun Sanomat\nLähettäjä Heikki Jämsén | touko 22, 2019 | Päästä vedettyä | 0 |\nIsolla osalla suomalaisen hyvinvointivaltion asukkaista, minullakin, on ollut kuvitelma, että maailma pelastuu pienillä arkeen tehtävillä käyttäytymismuutoksilla, kuten jätteiden kierrätyksen tehostamisella ja autoilun vähentämisellä. Taisi olla toiveajattelua.\nSuomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra on mallintanut kansainvälisten kumppaneidensa kanssa, kuinka rajusti elämäntapojemme ja kulutuksemme on muututtava, jotta ilmaston lämpeneminen pysähtyy 1,5 asteeseen.\nPelkästään suomalaisten pitäisi leikata hiilijalanjälkeään jo seuraavan kymmenen vuoden aikana 75 prosenttia ja vuoteen 2050 mennessä 93 prosenttia. Valtava on myös kehittyvien maiden vähennystarve. Brasiliassa, Intiassa ja Kiinassa ilmastolle vahingollisia päästöjä on leikattava 23–84 prosenttia vuoteen 2050 mennessä.\nUrakka ei ole köyhyydestä kuluttamisen makuun päässeille kehittyvien maiden ihmisille helppoa. Vielä vaikeampaa on rikkaitten maiden hemmotellun väen löytää myönteisiä puolia ajatuksesta, jonka mukaan vähemmän onkin yhtäkkiä enemmän.\nSitralla on pitkä lista toimia, joilla uskotaan päästävän kohti kestävää tulevaisuutta ilman paluuta tuohivirsuaikaan.\nPariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden ja nykytilan välistä elämäntapakuilua voidaan täyttää aluksi kolmekymmentä ehdotusta sisältävällä toimenpidearsenaalilla.\nIso merkitys on pelkästään yksityisautoilun vähentämisellä. Työ- ja vapaa-ajan matkoja pitää korvata joukkoliikenteellä tai sähköisillä pyörillä, jopa potkulaudoilla.\nPolttomoottori saattaa olla yllättävän pian antiikkinen kapine. Sen ohittavat sähkö- ja hybridiautot.\nLista jatkuu: pienemmät asunnot ja niiden tarvitseman sähkön ja lämmityksen tuottaminen uusiutuvilla energialähteillä, kasvis- ja vegaaniruokavalion suosiminen, maitotuotteiden korvaaminen kasvipohjaisilla vaihtoehdoilla ja punaisen lihan korvaaminen kanalla tai kalalla.\nYksi muutoksen avain löytyy raportin mukaan kiertotaloudesta. Tavaroita ei tuoteta lisää, vaan kulutus perustuu omistamisen sijasta palveluiden käyttämiseen, jakamiseen, vuokraamiseen ja kierrättämiseen.\nEskokin tietää, että maailma muuttuu. Jo keskimääräisen eliniän saavuttaneiden kokemusvarastosta löytyy lokero, josta paljastuu, miten olemme onnistuneet siirtymään 60 vuodessa köyhästä takapajulasta tiedon ja tasa-arvon mallimaaksi.\nEi muuta kuin avoimin mielin kohti parempaa.\nEdellinen Europarlamentti näyttäytyy etäisenä vallan linnakkeena\nSeuraava Vastaus Perussuomalaisille valokuidusta


Sosiaalinen vaalikone parempi kuin ns. median tarjoamat sensuroidut kysymyksentyngät: Tamperelainen Seppo Lehto: Sosiaalinen vaalikone parempi kuin ns. median seulotut kysymykset ja niihin vastaaminen\nTamperelainen Seppo Lehto: Sosiaalinen vaalikone parempi kuin ns. median seulotut kysymykset ja niihin vastaaminen\nKunnallisvaaleissa Tampereella ehdokas: Lehto Seppo\nPuolue: Sitoutumattomat (Sit.) [Sitoutumaton]\nEsittely: Tamperelainen Seppo Lehto oma lista\nTampereen tunnetuin pilakuvataiteilija maailmanlaajuisesti. Katso vaikka hakusanoilla: Tampere tunnetuksi, Muhammed pilakuvataiteilija\nHelsingissä rikottiin perusoikeuksia ylvään vapaudenristimme ylläpidon eston rikkomisella kun se käytiin anastamassa HS:n uutisten mukaan\nTamperelainen kunnallisvaaliehdokas Seppo Lehto: "Sosiaalinen vaalikone parempi kuin ns. median seulotut kysymykset ja niihin vastaaminen"\nhttp://kunnallisvaaliehdokas.blogspot.com tarkemmin teemoistani\nAsenteellinen uutisointi HS:ssa laittaa miettimään onko roolinsa vaihtunut Tiedonantaja-lehden kanssa - Ohessa ko. uutinen 1:1:een:\nHakaristilippu kuumensi tunteita Tilkantorilla\nJulkaistu: 13.9.2008 19:34\nPäivitetty: 13.9.2008 23:33\nHakaristilippu ripustettuna parvekkeelle Pikku Huopalahden Tilkantorilla Helsingissä.\nToisen kerroksen parvekkeelle Helsingin Pikku Huopalahdessa levitetty hakaristilippu herätti pahennusta ja ihmetystä perjantaina ja lauantaina.\nLauantai-iltana kello 22.45. nuorehko mies kiipesi talon katoksen avulla ylös ja poisti lipun. Hän sai suosionosoitukset Tilkantorilta vastapäisen ravintolan terassilta.\nJotkut ohikulkijat olivat yrittäneet saada lipun jo aiemmin poistetuksi, mutta asukas ei avannut ovea tai ei ollut paikalla.\nPaikalla kävi myös poliisi. ”Asukkaat ovat soittaneet”, kertoi päivystävä komisario Jussi Huhtela. Poliisi ei ryhtynyt asiassa enempiin toimiin.\n”Tämä on ikävä juttu ja huonoa käytöstä, muttei sinällään rikos”, Huhtela sanoi. ”Kiihottamista kansanryhmää vastaan ei saa parvekkeen lipulla aikaan.”\nHuhtela mietti, että taloyhtiö voisi käsitellä tämänkaltaista ongelmaa.\n”Äkkiseltään tuntuu, ettei tällaiseen tapaukseen voi oikeudellisesti puuttua”, pohti asiaa oikeustieteen professori Kimmo Nuotio Helsingin yliopistosta.\n”Pelkää natsitunnusten esittämistä ei Suomessa ole selkeästi määritelty rikokseksi. Siinä on tietty kynnys, jotta voidaan puhua kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.”\nPaljon riippuu tilanteesta ja asiayhteydestä. Vihaviestejä ei saisi olla, ja kiihotuksesta kansanryhmää vastaan on selkeitä pykäliä.\nNuotio mainitsi, että torikauppias sai sakot, kun hän myi paitoja, joissa oli teksti ”Suosi suomalaista, potki pakolaista”.\n”Lainsäätäjän ei ole tarkoitus puuttua kaikkeen, mitä ei hyväksytä”, professori muistutti.\nUusi Suomi kunnallisvaaliblogeissa oli loistava vastaus oheiselle HS:n alamittaiselle uutisoinnille:\n14.9.2008 16.05 | keronen |\n”Suvaitsevaisuuden” mielenvikaisuus tulee hyvin ilmi siinä vaiheessa, kun se saa ihmiset hurraamaan, jos joku molopää tekee rikoksen sellaista tyyppiä kohtaan, joka itse ei ole syyllistynyt rikokseen. Helsingin Propaganda uutisoi, että Helsingin Pikku Huopalahdessa olevan kerrostalon toisessa kerroksessa oli perjantaina ja lauantaina esillä hakaristilippu. Samassa uutisessa kerrotaan, miten lauantai-iltana nuorehko mies kiipesi parvekkeelle varastamaan lipun ja miten ihmiset reagoivat rikokseen hurraamalla.\nEnsimmäinen asia, joka jokaisen tulee tietää juridiikasta, on se, että juridiikka on tarkkaa. Juridiikka on niin tarkkaa, että esimerkiksi lapsioikeudessa termit ”oikeus tavata” ja ”tapaamisoikeus” merkitsevät kokonaan eri asioita. Tämän vuoksi symbolista ei tee muukalaisvastaista se, että se on natsistinen. Mikäli ihmisellä on paita, jossa on kuva Muhammedista siitin syvällä siassa ja teksti ”Tapetaan kaikki ähälämit ja muut!!1″, on kyse muukalaisvastaisesta symboliikasta. Tällöin ollaan lain harmaalla alueella, koska teoriassa kyse voisi olla esimerkiksi kansanryhmää vastaan kiihottamisesta.\nSamalla tavalla ihmisellä on täysi oikeus sanoa ”mä vihaan vittu nekruja ja jutkui ja hurrei ja ryssiä!!11″, koska kyseessä on loppujen lopuksi pelkästään ihmisen oma mielenilmaisu. Jos puolestaan ihminen sanoo ”hakataan kaikki skinheadit”, hän voi syyllistyä kiihottamiseen kansanryhmää vastaan. Pelkkä natsistisen symbolin käyttäminen ei ole kiihottamista kansanryhmää vastaan, koska symboli ei varsinaisesti sano mitään konkreettista mihinkään suuntaan. Symbolin esittäminen voi johtua yhtä hyvin kännihuumorista, aidosti fasistista mielipiteistä kuin pelkästään esteettisestä mieltymyksestä. Yksikään noista kolmesta tekijästä ei ole Suomen laissa rikos, vaikka ”suvaitsevaiset” tahtoisivatkin kriminalisoida mielipiteitä.\nSiinä missä natsististen symbolien esittäminen julkisesti ei ole rikollista, toisen yksityisalueelle (johon oman asunnon parveke luetaan) meneminen vailla lupaa ja sieltä toisen omaisuuden kähveltäminen epäilemättä on. Tässä suhteessa laki on yksiselitteinen. Rikoslain 28 luvun 1§ sanoo suoraan ”Joka anastaa toisen hallusta irtainta omaisuutta, on tuomittava varkaudesta sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi kuudeksi kuukaudeksi.” Muita aiheeseen soveltuvia pykäliä on esimerkiksi rikoslain 24 luvun 1§:n kotirauhan rikkominen.\n”Suvaitsevaisten” vammaisuuden tuo esille tilanne, jossa osat olisi käännetty toisin päin. Oletetaan, että jollain kannabista suoneen tykittävällä hipillä on parvekkeella Vasemmistoliiton logo jättimäisenä pahvikuvana, mikä on yhtä laitonta kuin natsilipun pitäminen. Sitten oletetaan, että joku uusnatsi tai skinhead päättää vittuuntua aiheesta ja kiipeää hipin parvekkeelle ja kähveltää tämän Vasemmistoliiton logon. Laillisesti ja moraalisesti kyse on pilkulleen samasta asiasta, eli rikoksen tekemisestä, koska ihmistä pistää vituttamaan, että toiset ovat eri mieltä hänen kanssaan. Siitä huolimatta tapaus Hakaristilippu saa osakseen hurrausta, mutta tapaus Vasemmistoliitto ei.\nJiri Keroselta lisää hyvää tekstiä - Olkaa hyvä:\nEU:n mielestä maailmassa ei ole mitään hienompaa kuin islamistiset pedofiilit\nLissabonin perkele on melko pitkälti identtinen verrattuna edelliseen yritykseen luoda Euroopan unionin oikeusjärjestykseen oma kansallisten perustuslakien yläpuolelle asettuva ylikansallinen perustuslaki. Tämä johtuu siitä, miten sopimus on rakennettu pitkälti kokoamalla yhteen vanhoja perustuslakiyritelmiä, mikä on tehnyt siitä hankalasti ymmärrettävän ja vaikeaselkoisen. Sopimuksessa on kuitenkin tiettyjä eroja aikaisempiin sopimuksiin.\nLissabonin perkeleen sivun 412 artikla 21 on identtinen vuoden 2004 EU:n perustuslain artiklan 2-81 kanssa. Artiklassa lukee "Kaikki syrjintä, joka perustuu... seksuaaliseen orientaatioon tai muuhun tekijään on kiellettyä." Kaikissa muissa versioissa, kuten Nizan sopimuksessa, on protokolla, joka kieltää pedofiliaan perustuvan syrjinnän. Lissabonin sopimuksesta tämä protokolla on poistettu ja EU:n informaatiokeskuksen mukaan pedofiliasta ei ole lainkaan protokollaa. Johtuen muun muassa sekä Lissabonin sopimuksen statuksesta ylivertaisena kaikkiin kansallisiin ja muihin ylikansallisiin säädöksiin nähden että sopimuksen korostuneesta tulkinnanvaraisuudesta, moinen protokolla ei olisi ollut turha. Esimerkiksi Nizan sopimuksessa se ei ole vain kosmeettisten seikkojen vuoksi.\n[ Alkuperäisen nettisalapoliisin kommentit aiheesta. ]\nVanhoissa sopimuksissa, joihin Lissabonin sopimus suoraan perustuu, on maininta pedofiliasta, mutta Lissabonin sopimuksessa ei. Tästä seuraa, että on olemassa tasan kaksi vaihtoehtoa; Joko pedofiliamaininnat on otettu pois vahingossa tai sitten ne on jätetty pois tarkoituksella. Mikäli ne ovat jääneet pois vahingossa, vahvistaa se teesiä, että Lissabonin sopimus on keskeneräinen ja se edustaa pyllynkatkuisen surkeaa lainvalmistelutoimintaa, jossa töitä ei edes tarkisteta riittävän tarkasti inhimillisten virheiden varalta. Toinen vaihtoehto on paljon synkempi ja pelottavampi. Mikäli "pedofiliaporsaanreikä" on jätetty sopimukseen tarkoituksella, siihen on ollut jokin syy.\nIslam hyväksyy pedofilian. Pedofilia islamismissa kulkee jo uskonnon alkuperäisille juurille, jolloin lapsennussijaprofeetta Muhammed otti lapsivaimokseen Aishan ja hieroi kikkeliään hänen haarojensa väliin Aishan ollessa kuusivuotias. Tämä siittimen hieroskelu vasten kakaran ihoa kulkee muslimitraditiossa nimellä "mufa'khathat", eikä sitä islamin oppien mukaan pidetä varsinaisesti seksinä, minkä vuoksi islamisteille Muhammed ei ollut sellainen kuvottava, mielenvikainen pedofiilihullu, jollaisena hän näyttäytyy haditheissa meille noin 1,5 tuhatta vuotta sivistyneemmille länsimaalaisille.\n[ Olen kirjoittanut Muhammedin pedofiliasta ja mufa'khathatista aikaisemmin täällä. ]\n[ Kirjassa Tahrirolvasyleh islamistinen teologi Ayatollah Khomeinei kirjoittaa, miten islam antaa miehelle oikeuden nauttia jo vauvasta seksuaalisesti, kunhan hän ei penetroi muksua. ]\nPedofilian perinne on siirtynyt islamissa Muhammedilta suoraan meidän aikaamme. Pakistanilainen islamisti raiskasi 11-vuotiaan kristityn tytön. Uskovainen muslimi raiskasi 13-vuotiaan kristityn tytön. Moskeijajohtaja hyväksikäytti 15-vuotiasta tyttöä. Saudeissa 8-vuotias tyttö laitettiin naimisiin 50-vuotiaan miehen kanssa kertomatta tytölle. Vaikutusvaltainen muslimi uhkaili miestä, että hän aikoo naida tämän 3-vuotiaan tyttären. Nämä eivät ole yksittäistapauksia, joita ei saa yleistää, vaan ne perustuvat suoraan islamistiselle uskolle ja islamin pedofiiliprofeetan esimerkki antaa täyden hyväksyttävyyden tällaisille teoille. Vastaavia esimerkkejä uutisoidaan jatkuvasti, mutta ei Suomen mediassa. Samaan tapaan Suomen median uutisointi Lissabonin sopimuksen tiimoilta jäi varsin vajaaksi, kunnes vahinko oli jo tapahtunut ja sopimus oli ratifioitu.\nÖljyn kysyntä kasvaa nopeammin kuin öljyn tarjonta. EU on nostanut jatkuvasti tuontiöljyn määrää. EU:n kanssa tuontiöljystä kilpailevat muun muassa USA ja Kiina. Suurin osa öljystä tuodaan Lähi-idästä, joka on käytännössä kokonaan erittäin islamistinen. Kun sanon "erittäin", tarkoitan sitä. Esimerkiksi OPECin johtajamaa ja samalla maailman suurin vientiöljyn tuottaja, Saudi Arabia, noudattaa sharia-lakia kaikissa sen mielenvikaisissa pikku piirteissä. Euroopan unioni pyrkii olemaan Saudi Arabian kanssa hyvissä väleissä ja neuvottelemaan itselleen halpaa hintaa öljylle. Islamin tarkoituksena puolestaan on levitä ja saada kaikki maailman kansat ja valtiot alistumaan kuujumala Allahin tahtoon, kuten käy ilmi sekä islamistien omista puheista että Koraanista.\n[ Olen aikaisemmin kirjoittanut Koraanissa olevasta ns. "Miekan jakeesta", joka liittyy läheisesti islamistien tarkoitukseen saada aikaiseksi maailmanlaajuinen kalifaattihallitus. ]\nEn tiedä, liittyykö kumartelu islamistien perverssien halujen edessä kumartelu öljyyn vai ei, mutta tiedän sen, että islamistit tahtovat muiden kumartelevan ja EU puolestaan tahtoo öljyä, jota on islamisteilla. Tiedän myös sen, että islamistien edessä kumartelu on Euroopan unionissa melko normaalia toimintaa. Esimerkkinä käyköön vaikka Iso-Britannia, joka on yksi Euroopan unionin suurimmista ja rikkaimmista (ja sitä kautta vaikutusvaltaisimmista) valtioista.\nIso-Britanniassa muun muassa noudatetaan sharia-lakia, vaikka sharia ei kuulu Brittilän oikeusjärjestykseen, eikä sillä ole demokratian myöntämää legitimiteettiä - eli hyväksyttävyyttä - takanaan. Samaan aikaan Brittilän poliitikot nuoleskelevat muslimistien ruskeita reikiä kieli huuruten. Iso-Britannian pääministeri Gordon Brown sanoo, että islamistit ovat olleet merkittäviä Brittilän menestyksen kannalta, siinä missä Brittilän entinen pääministeri Tony "W" Blair puolestaan jaksaa ylläpitää myyttiä islamistisen tieteen kultaisesta ajasta.\n[ Islam on älyä ja kehitystä vastustava uskonto ja ns. "kultainen aika" ei liittynyt islamiin, vaan tapahtui islamista huolimatta. Tästä aiheesta olen kirjoittanut täällä ja Robert Spencer puolestaan on kirjoittanut kirjassa The Politically Incorrect Guide to Islam. ]\n[ Brittilän alistumisesta kirjoitetaan tässä artikkelissa. ]\nBrittilä on tietenkin vain jäävuoren huippu. Islamin edessä selkärangattomasti matelu ei rajoitu Euroopan unionissa Brittilään, vaan sitä tapahtuu myös meillä Pohjoismaissa. Esimerkkinä Suomesta islamistien omien uimavuorojen tarjoaminen Jakomäen uimahallissa, vaikka kyseisen kaltainen segregaatio on kielletty Suomen perustuslaissa.\n[ Alistumisesta Skandinaviassa kertoo tämä artikkeli. ]\nEuroopan unionin hevonpaskakasa on syvempi kuin pornotähden kurkku Ron Jeremyn elokuvassa. (Esimerkit 1, 2 ja 3.) Siitä huolimatta minä olen idealisti, joten henkilökohtaisesti uskon, että Lissabonin sopimuksen puute johtuu inhimillisestä kämmäyksestä ja parlamentaarikkojen, muun muassa Suomen kansanedustajien, laiskuudesta ja ammattitaidottomuudesta, eikä tarkoituksellisesta islamin alle alistumisesta öljyn toivossa. EU:lta teoriassa löytyisivät kuitenkin motiivit tehdä noinkin törkeitä vetoja, ja EU:n viimeaikaisten epädemokraattisten ja suorastaan fasististen tekojen perusteella voisi päätellä, että myös tahtoa. Surullista asiasta tekee se, että nykyään tarvitaan idealisti ajattelemaan, että EU:n päättäjät ovat pelkästään laiskoja ja ammattitaidottomia.\nLähettänyt Nimi: Jiri Keronen klo 3:09\nLähettänyt Seppo Lehto Kuntavaaliehdokas klo 7.53\nTunnisteet: Sosiaalinen vaalikone parempi kuin ns. median seulotut kysymykset ja niihin vastaaminen\nMuistakaa arvon suomalaiset; Väestönvaihto on peruuttamaton jollemme vastusta maahanmuuttoa ja islamia vahingoksemme ja tuhoksemme:\nSeppo Lehto Tampereen kaupunginvaltuustoon tuellanne 2021\nKansakunnallinen petonne. Hyödyntäkää: Suomi suomalaisille tavoittein.\nKutavaaleissa Tampereella supisuomalainen vaihtoehto 2017 sai tukea 163 ääntä. Kiitos äänestäneille.\nNyt tuellannen Valkoinen Kuolema Valkoinen tulevaisuus Seppo Lehto eduskuntaan\nTavoitteet edelleen: Asuntoja asunnottomille suomalaisille ja rajoituksia maahanmuuttoon ja pakolaisille\nTamperelainen Seppo Lehto: Sosiaalinen vaalikone p...


Bags Connection ATV Bag M mönkijälaukku 45L 1200D Nylon musta\nATV sarjan pienempi laukku, jonka voit kiinnittää joko mönkijän etu tai takatarakalle. Karttatasku PDA /navigaattoritasku Pullonpidike Vesisuojattu kuori Pakattavissa pieneen tilaan leveys/pituus/kork: 750/370/200 250 mm\nBags Connection Electric Daypack tankkilaukku 5 7L 1200D Nylon m\nElectric sarjan pienin laukku, optimaalinen päivittäiseen ajoon. Tilavuus 6,5 7,5 litraa Laajennusvetoketju 300x210x140 mm Electric sarjan Quick Lock tankkilaukut kytketään pyörän akulle Electric Quick Lock kiinnikkeen kautta. Laukun\nBags Connection Electric Engage Sport tankkilaukku 15 22L 1200D\nSporttipyörille suunniteltu Electric Quick Lock tankkilaukku Tilavuus 22L Sadesuoja Laajennusvetoketju Karttatasku Irrotettava sivutasku Electric sarjan Quick Lock tankkilaukut kytketään pyörän akulle Electric Quick Lock kiinnikkeen\nBags Connection Electric Trial tankkilaukku 16 23L 1200D Nylon m\nTouring käyttöön suunniteltu Quick Lock tankkilaukku Tilavuus 23 litraa Karttatasku Laajennusvetoketju Sadesuoja lev/pit/kork: 250/360/170 230 mm Electric sarjan Quick Lock tankkilaukut kytketään pyörän akulle Electric Quick Lock kiinn\nBags Connection Electric Trip tankkilaukku 3,5 6L 1200D Nylon mu\nJuuri sopivan kokoinen tankkilaukku, sähköistettynä Tilavuus 3,5 6L Suunniteltu kuljettamaan kaikki, mikä todella on tarpeellista Juuri sopivan kokoinen lompakolle, avaimille ja kameralle Kännykkätasku Olkahihna Laajennusvetoket\nBags Connection Electric Vina tankkilaukku 7 9,5L 1200D Nylon mu\nMonikäyttöinen Electric laukku päivittäiskäyttöön. Tilavuus 8,5L Ultrakompakti tankkilaukku päivittäiseen käyttöön Irrotettava kännykkäkotelo vyöpidikkeellä Irrotettava vyölaukku Sadesuoja Electric sarjan Quick Lock tankkilaukut k\nR1200GS pyörään suunniteltu laukku, joka istuu erinomaisesti kaikkiin allroad pyöriin. Tilavuus 17 25L Suunniteltu erityisesti BMW R1200GS pyöriin Muotoiltu siten, ettei laukku haittaa ohjausta Sadesuoja Laajennusvetoketju Elec\nGarmin zumo 550 moottoripyöränavigaattori on suunniteltu käytettäviksi kaiken tyyppisten moottoripyörien kanssa. Garmin zumo on ensimmäinen tinkimätön lähes kaikilla ominaisuuksilla varusteltu GPS navigaattori moottoripyöräilijöille mutta se soveltuu


Suomen Rauhanturvaajaliitto - Vertaistukitoimintaa\nYK-liiton Turvataan rauha -webinaarissa puhetta konflikteista ja niiden ratkaisemisesta\nOulunkylän vertaistuki-illat ja rauhanturvaajien kuntosali peruttu toistaiseksi\nHuom! Oulunkylän kuntoutuskeskuksen vertaistuki-illat ja äly-kuntosalivuorot on toistaiseksi on peruttu. Peruminen johtuu Oulunkylän kuntoutuskeskuksen varautumistoimista koronaviruksen takia. Kun tilanne muuttuu, asiasta tiedotetaan erikseen.\nVertaisillassa tarjotaan mahdollisuus virkistäytymiseen, keskusteluun, kokemusten jakamiseen ja saadaan virikkeitä omatoimiseen liikuntaan. Mukaan mahtuu 20 ensin ilmoittautunutta. Ilta on osallistujille maksuton. Matkakuluja ei korvata. Ota mukaan tarkoitukseen soveltuvat liikuntavälineet ja saunomiseen tarvittava varustus. Osallistuminen ei edellytä liittoon kuulumista. Kaikkialta Suomesta osallistujat ovat tervetulleita mukaan.\nVertaisilta alkaa ilmoittautumisella klo 16.45. Tasan klo 17.00 alkaa liikuntaosuus. Klo 18 mennään saunaan, uimaan ja porealtaaseen. Klo 19 ruokailu, kahvit ja keskustellaan vapaamuotoisesti. Ilta päättyy klo 20.30 mennessä.\nLiikuntaosuuksien teemoja ovat:\n21.1. ”Vesi antaa hyvän vastuksen”: allasjumppa kahdeksalle ensin ilmoittautuneelle, muille saliharjoittelua. Ilmoittautuminen viimeistään 14.1.\n25.2. ”Kahvakuulan kuumottava vaikutus”. Ammattilaisten ohjausta kahvakuulaharjoitteluun. Ilmoittaudu viimeistään 18.2.\n31.3. (yleisön pyynnöstä uudestaan) ”Vesi antaa hyvän vastuksen”: allasjumppa kahdeksalle ensin ilmoittautuneelle, muille saliharjoittelua. Ilmoittautuminen viimeistään 24.3. (huom. tilaisuus on peruttu, ilmoittautuneille on informoitu asiasta)\n28.4. ”Happihyppyä; ultimate-fresbee (joukkueittain); sauvakävely tai muuta yllättävän mukavaa ulkoliikuntaa”. Ilmoittautuminen viimeistään 21.4.\nHelsingissä järjestetään Rauhanturvaajaliiton vertaistuen ja Helsingin Rauhanturvaajien kanssa vertaistukitilaisuuksia keilailun ja keskustelun merkeissä alkuvuonna seuraavasti: 28.1. klo 18; 3.3. klo 18 ja 7.4. klo 18. Ilta on kriha-kortin omaaville maksuton. Paikka: Fun Bowling & Bar / Tarmin Oy Helsinginkatu 25, Helsinki. Tule paikalle klo 17.45. Keilailu alkaa tasan klo 18 ja klo 19 siirrytään pienelle iltapalan äärelle keskustelemaan. Mukaan mahtuu 12 osallistujaa. Ilmoittautumiset Petri Välimaalle puh. 0503171551 (klo 7-14) viimeistään viikkoa ennen tilaisuutta. Huom. alennuksen saamiseksi ota kriisinhallintaveteraanikortti mukaan!\nVertaistukipuhelimen päivystäjille koulutusta, ohjausta ja virkistystä 21.-22.11.20 Helsingissä\nVertaistukipuhelin päivystäjien koulutus-, ohjaus ja virkistysviikonloppu järjestetään 21.-22.11.2020. Paikka on sama: aloitamme Helsingissä, josta siirrymme laivalle.\nKoulutus-, ohjaus- ja virkistusviikonloppu vertaistukipuhelimen päivystäjille järjestetään 21.-22.11.2020\nKoulutus alkaa 21.11. klo 11.00 Helsingissä osoitteessa Döbelninkatu 2, 5. kerros 00260 Helsinki.\nOhjelma la 21.11.\nKoulutusosio 1: Briefing rauhanturvaoperaatioiden ajankohtaisesta tilanteesta (Puolustusvoimien edustaja), keskustelua\nKoulutusosio 2: Teams: tukimateriaalit ja vertaistukipuhelimen raportointi\nKlo 13.30 Lounas; Keskustelua päivän teemoista\nSiirtyminen Länsiterminaaliin, (erillinen ohjeistus siirtymisestä), Länsiterminaali, osoite Tyynenmerenkatu 8, Helsinki\nLaiva lähtee klo 18.30\nKlo 18.00 Koulutuskokonaisuus 3: jatkuu päivän aiemmista teemoista vertaistukipuhelimen ajankohtaisista asioista (kokoustila, tarjolla kahvia ja teetä);\nGrande Buffet päivällinen klo 20:30\nOhjelma su 5.4.\nAamiainen alk. klo 07-\nKlo 10 – 13 Koulutusta\nKoulutuskokonaisuus 4: Alustus aiheesta: HUS ja Rauhanturvaajille tarjolla oleva psyykkinen tuki, keskustelua.\nKoulutuskokonaisuus 5: Case -pohjaista harjoittelua puhelinauttamisen teemasta ja keskustelua\nKoulutuskokonaisuus 6: Palaute koulutuksesta ja keskustelu\nLounas klo 14.15 Grande Buffet (mahdollisesti yllätysohjelmaa...)\nPaluu 5.4. klo 16.00 Länsiterminaaliin, osoite Tyynenmerenkatu 8\nHuom! passi tai poliisin myöntämä henkilökortti mukaan.\nMukaan mahtuu 20 vertaistukipuhelimen päivystystehtävissä toimivaa. Matkakustannukset korvataan halvimman kulkuneuvon mukaisesti. Kimppakyytejä suositellaan.\nTukiparit rauhanturvaajan ja läheisten apuna\nKFOR-veteraanien viikonloppu Tanhuvaarassa 29.11.-1.12.2019


Blogi | Kuopion Ykköstilit Oy\nKuopion Ykköstilit Oy\nKirjoittaminen on meillä verissä ja sana hallussa. Käännämme viranomaisten kapulakieltä suomen kielelle.\nMeillä on paljon tietoa ja haluamme jakaa sitä myös muille. Haluaisimme sanoa, että kirjoituksemme ovat käännetty viranomaisten kapulakielestä selkokielelle, jotta lukijamme saavat kirjoituksista mahdollisimman paljon irti. Tuomme kirjoituksissamme esille myös asiakkaitamme ja annamme heidän kertoa omasta yritystoiminnastaan.\nKirjoitettu: 10.06.2022 - 11:10\nTilitoimistopalvelut vs kirjanpitopalvelut - Mitä eroa?\nTietotekniikan nopea kehitys on ajanut monet perinteiset tilitoimistot ahdinkoon ja moni tilitoimisto laittaakin lapun luukulle tai myy toimintansa isommilleen. Mikä yhdistää näitä perinteisiä tilitoimistoja?\nKirjoitettu: 02.06.2022 - 12:41\nASIAKASTARINA: Studio El Nino\nMe palvelemme kaikenlaisia asiakkaita koosta ja toimialasta riippumatta. Meillä on paljon kauneudenhoitoon ja parturi-kampaamotoimintaan keskittyviä yrityksiä. Tässä asiakastarinassa heistä yksi, Kuopion keskustassa sijaitseva Studio El Nino ja sen yrittäjä, Jasmin Koivula.\nKirjoitettu: 30.05.2022 - 10:26\nASIAKASTARINA: tmi Fysio Carita Tervonen\nAsiakastarinassamme tällä kertaa ihanan positiivinen ja iloinen fysioterapeuttiyrittäjä, Carita Tervonen. Caritan työpäivät koostuvat monipuolisesti erilaisista työtehtävistä ja välillä yrittäjän päivätahti voi tuntua hyvinkin kiireiseltä.\nKirjoitettu: 17.05.2022 - 12:20\nOnko sinulla jatkuva kiire? Ota ajanhallinta haltuun\nKiire - tuo tärkeän ihmisen muotisana. "Nyt on vähän kiire, ei pysty" - fraasia voi viljellä niin ärtynyt projektipäällikkö esimiehilleen kuin myös punasilmäinen koodari tuotantopalaverissa.\nKirjoitettu: 16.05.2022 - 21:23\nVIERASKYNÄ: Laskurahoitus ja usein kysytyt kysymykset\nVieraskynäkirjoituksessa yhteistyökumppanimme, perintä- ja laskurahoituspalveluita tarjoava KTI Laskutus Oy. Tässä vieraskynäkirjoituksessa kerrotaan tarkemmin laskurahoituksesta - mitä se on, mitä se maksaa ja kenelle se sopii.\n5 luetuinta blogiamme\nKirjoitettu: 08.01.2021 - 17:00\nMitä yritys voi vähentää kirjanpidossa?\nKirjoitettu: 14.03.2022 - 12:00\nKilpailukieltosopimusten lakimuutos vuonna 2022\nKirjoitettu: 06.08.2021 - 10:00\nTyösuhde-edut ja tuottavuus - Miksi työsuhde-etuja kannattaa tarjota?\nKirjoitettu: 12.02.2021 - 11:24\nVerosuunnittelu - Uhka vai mahdollisuus?\nViestikatu 7, 70600 Kuopio\n(017) 266 8694\nHenkilökunnan sähköpostit ovat muotoa etunimi.sukunimi@ykkostilit.fi\nLähetä meille turvattu posti alta löytyvästä linkistä:\nHaluamme sinut asiakkaaksemme. Pyydä meiltä tarjous ja aloitetaan matka yhdessä ylöspäin:\nTeemme paljon yhteistyötä ohjelmistotalojen ja kumppaneiden kanssa.\nSelaimessa toimiva, yhteiskäyttöinen ja monipuolinen taloushallinnon ohjelmisto.\nToiminnanohjauksen kokonaisratkaisu, jossa mukana myös taloushallinnon ominaisuudet.\nPerintä- ja laskurahoituskumppanimme. Lisäksi KTI Laskutus tarjoaa kuukausimaksuttoman KTI ONLINE - laskutussovelluksen\nKirjaudu KTI ONLINEen\nGraafinen raportointi, budjetit ja ennustaminen\nHenkilöstöhallintoon, HR:ään sekä työoikeuteen liittyvien palveluiden yhteistyökumppanimme\nUuden yrittäjän opas\n© 2022 Kuopion Ykköstilit Oy. Kaikki oikeudet pidätetään. Design: Myyntisankarit


Voinko tarkastella Dexcom G5 Mobile CGM -tietojani Apple Watchista? | Dexcom\nVoinko tarkastella Dexcom G5 Mobile CGM -tietojani Apple Watchista?\nKyllä, voit tarkastaa CGM-tietosi ranteestasi! Dexcom G5 Mobile -sovellus tukee Apple Watchia, ja voit tarkastella sillä glukoosilukemiasi, trendinuolia ja trendikäyrää huomiota herättämättä. Voit selata digitaalinupilla trendikäyrätietoja 1, 3 tai 6 tunnin ajalta.\nVoit myös tarkastella numeroasi ja nuolta komplikaationa kellotaulussa. Voit valita jonkin neljästä komplikaatiotyypistä halutusta kellotaulusta riippuen.\nDexcom G5 Mobile asetetaan Apple Watchiin Watch-sovelluksen avulla, joka sijaitsee yhteensopivassa iPhonessa. Voit lisätä komplikaatioita valitsemalla Watch-sovelluksen avulla haluamasi kellotaulun ja komplikaatiotyypin. Jos haluat, että Dexcom-komplikaation väri osoittaa glukoositilasi, valitse kellotaululle monivärivaihtoehto.\nKatso tarkemmat lisätiedot kellon sovelluksen asettamisesta Apple Watchin käyttöohjeesta.\nKun herätät Apple Watchin, se synkronoi nykyiset CGM-tietosi yhteensopivasta iPhonesta. Käytössä saattaa ilmetä pieni viive, ennen kuin nykyiset tietosi näkyvät kellosovelluksessa tai komplikaatiossa. Aseta Dexcom G5 Mobile -sovellus telakkaan ja kytke parhaan suorituskyvyn saamiseksi päälle sovelluksen taustalla toimiva päivitys.\nApple Watch voi viestiä vain yhteensopivan iPhonen kanssa, ei Dexcom G5 -lähettimen kanssa. Et saa kelloosi varoituksia, hälytyksiä tai muita ilmoituksia, ellei sitä ole liitetty yhteensopivaan iPhoneen. Esimerkiksi jos käytät kelloa ja lähdet ulos mutta jätät iPhonen kotiin, et saa CGM-tietoja.\nEdellytyksenä on Dexcom G5 App v1.6 ja Apple Watch, joissa on watchOS 3 tai myöhempi.


Hacienda Nueva: läheiset hotellit, valokuvat, osoite, Guatemala kartta, lähellä, varaus\nKentän nimi: Hacienda Nueva (Hacienda Nueva)\nHotellin sijaintina on Peten Guatemala, länsi-Peten. Matka autolla kaupungin keskustaan vie vain 54 minuuttia.Perhe-tyylinen Del Patio Tikal Hotel-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin Lue lisääkuuluvat esimerkiksi: Ravintola, Huonepalvelu, Savuttomat huoneet, Pesula, Televisio.Hotellissa on ulkouima-allas, jossa voit virkistäytyä. Piilota teksti\nHotellin sijaintina on Laguna Petenchel, länsi-Peten. Matka autolla kaupungin keskustaan vie vain 54 minuuttia.Hotelli (Peten) on luksus-tyylinen ja tasoltaan se kuuluu neljä tähteä-kategoriaan. HotelLue lisääli tarjoaa erilaisia palveluja, joihin kuuluvat mm. Ilmastointi.Piilota teksti\nBudjetti-tyylinen Pan American Centro Historico-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: n.a..Etäisyys keskustasta jalan on 10 minuuttia, ja hotellin sijainti on CALLLue lisääE 9 5-63 ZONA 1, luoteis-Guatemala City, mikä sopii loistavasti kaupungin ja sen ympäristön tutkimiseen.Piilota teksti\nKeskus-Guatemala City on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie jalan vain 5 minuuttia. Osoitteessa 1 AVE.12-46 ZONA 10 sijaitseva hotelli on ihanteellinen tukikohta, kun haluat nauttia kaikista Lue lisääkaupungin antimista, viivyitpä sitten vain muutaman päivän tai kauemmin. Hotelli (Guatemala City) on budjetti-tyylinen ja tasoltaan se kuuluu kolme tähteä-kategoriaan. Hotelli tarjoaa erilaisia palveluja, joihin kuuluvat mm. Ravintola, Huonepalvelu.Terassi on mukava lisä hotellin palveluihin. Hotelli on osa RAD-ketjua.Hotellissa on sauna, jossa voit virkistäytyä. Laajakaista-Internet-yhteys on saatavilla hotellissa.Piilota teksti\nNeljä tähteä -kategoriaan kuuluvan luksus-tyylisen hotellin sijaintina on Guatemala City. Hotelli tarjoaa käyttöösi useita eri palveluja, joihin kuuluvat mm. Televisio . Sijaintina on Km 8.5 CarreterLue lisääa A El Salvador Guatemala City Guatemala, kaakkois-Guatemala City, ja etäisyys keskustasta jalan vain 5 minuuttia.Laajakaista-Internet-yhteys on saatavilla hotellissa.Piilota teksti


Erityisluokanopettaja, Kilterin koulu, Vantaan kaupunki\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1222597\nErityisluokanopettaja, Kilterin koulu\nKilterin koulu on n. 580 oppilaan ja 50 opettajan ammattitaitoinen ja oppilaita osallistava työyhteisö. Koulumme sijaitsee hyvien julkisten kulkuyhteyksien varrella Länsi-Vantaalla. Koulussamme on vuosiluokat 7 - 9, yläkoulun ruotsin kielikylpyluokka jokaisella vuosiluokalla, valmistava luokka, pienluokkia sekä joustavan perusopetuk-sen (JOPO) luokka. Lukuvuodesta 2019-20 alkaen Kilterin kouluun kuuluu myös Lännen pajaluokka, jonka erillinen toimipiste on Myyrmäessä lähellä kouluamme. Koulumme erityisopetuksessa työskentelee tulevana lukuvuonna kymmenen opettajaa: neljä laaja-alaista erityisopettajaa ja kuusi erityisluokanopettajaa.\nHaemme kahta erityisluokanopettajaa vakinaisesti täytettäviin virkoihin luokkamuotoiseen erityisopetukseen. Virkaan valitulta erityisluokanopettajalta edellytämme kiinnostusta oman opetuksen ja koulun kehittämiseen, yhteistyökykyä ja joustavuutta opetusjärjestelyissä sekä kykyä ohjata oppilaita erilaisissa vuorovaikutustilanteissa.