Search results for “split” Search results for “split”\nSearch results for “split”\nPääsivu › Haun tulokset “split”\nHyvinvointiviikonloppu Splitissä milloin itsellesi sopii, 4 vrk alk. 763e\nHemmottelua, kylpyjä ja hoitoja. Asut tasokkaassa hotellissa ja nautit Välimeren terveellisestä ruoasta. Kaupan päälle tarjoutuu upea näköala turkoosinväriselle merelle, jonka yläpuolella kaartuu sininen taivas. Astut ulos: hengität raitista meri-ilmaa samalla kuin tuuli tuo sinulle salvian, laventelin ja rosmariinin miellyttävää tuoksua. Huolesi ovat nyt todella kaukana. Esimerkkihinta: alkaen 763e/hlö jaetussa 2 hengen huoneessa Esimerkkihintaan kuulu •…\nPienen perheen rantaloma Splitin seudulla, 8 vrk, alk. 444e\nMikäli lomallasi kaipaat suuren kaupungin tuomaa vilinää, mutta silti haluat pysyä rannan tuntumassa, niin lähde lomalle Splitin Rivieralle. Tarjoamamme viihtyisä lomahuoneisto sijaitsee kivenheiton päässä uimarannasta. Esimerkkihinta: alkaen 444e/hlö mikäli lomahuoneistossa oleskelee samanaikaisesti 4 henkilön seurue Esimerkkihintaan kuulu • edestakaiset suorat lennot Helsinki – Split (Norwegian), • ruumaan menevä 1 matkatavara, • lentolipussa perittävät lentokenttäverot, •…\nPienen perheen hotelliloma Splitissä, 8 vrk, alk. 731e\nSplitissä voit unohtaa auton, koska tämä historiallinen suurkaupunki tarjoaa monenlaisia houkutuksia, joista lomasi aikana ehdit kokea vain murto-osan: on rantaa, ostoksia, historiaa, kulttuuria… Hotellissasi on kylpyläosasto. Esimerkkihinta: alkaen 731e/hlö jaetussa perheen 3 hengen huoneessa Esimerkkihintaan kuulu • edestakaiset suorat lennot Helsinki – Split (Norwegian), • ruumaan menevä 1 matkatavara, • lentolipussa perittävät lentokenttäverot, • 7…\nHuvilaloma Splitin Rivieralla, 8 vrk alk. 743e\nMonipolinen Splitin Riviera sijaitsee Kroatian rannikon keskeisellä paikalla. Alueelta löytyy Kroatian toiseksi suurin kaupunki Split lukuisine tapahtumineen sekä monia pienempiä kaupunkeja ja rauhallisia kyliä. Nauti Rivieran lämmöstä omassa lomahuvilasi rauhassa perheesi keskuudessa. Esimerkkihinta: alkaen 743e/hlö mikäli huvilassa oleskelee samanaikaisesti 4 henkilön seurue Esimerkkihintaan kuuluu • edestakaiset suorat lennot Helsinki – Split (Norwegian), • ruumaan…\nPerheen budjettiloma Kroatian rannikolla, 8 vrk, alk. 756e\nPerheelle sopiva budjettipainiotteinen lepoloma Pohjois-Dalmatiassa. Oma mökki, pieni kuisti ja piha uimarannan lähellä, puolihoito, yksityinen kuljetus. Lomalla voit rantailun lisäksi harrastaa myös monenlaisia aktiviteettejä. Esimerkkihinta: alkaen 756e/hlö mikäli mökissä oleskelee samanaikaisesti 4 henkilön seurue Esimerkkihintaan kuulu • edestakaiset suorat lennot Helsinki – Split (Norwegian), • ruumaan menevä 1 matkatavara, • lentolipussa perittävät lentokenttäverot, • matkailuverot,…


Akaan seurakunta toimittaa ruoka-apua koteihin riskiryhmään kuuluville, sairastuneille ja karanteenissa oleville diakonia-asiakkaille - Akaan Seutu\nAkaan seurakunta toimittaa ruoka-apua koteihin riskiryhmään kuuluville, sairastuneille ja karanteenissa oleville diakonia-asiakkaille\nJaa: Akaan Seutu Julkaistu 20.3.2020 11:02 Koronavirus, Uutisnostot\nAkaan seurakunnan diakoniatyöntekijät ovat tavoitettavissa koronaviruksen aiheuttamissa poikkeusoloissa ensisijaisesti puhelimitse: Marjo Perkiö 040 839 5975 (Viiala), Eeria Nieminen 040 709 1691 (Toijala ja Kylmäkoski) ja Satu–Tuulia Halkosaari 040 725 7418 (Toijala).\nSeurakunta kertoo tiedotteessaan palvelevansa kaikkia diakonia-asiakkaita tasa-arvoisesti samoin kriteerein diakoniatyön virkamiesvastuulla.\nMyönnetty diakonia-asiakkaiden ruoka-apu jaetaan diakoniatoimiston ovelta valmiiksi kassiin pakattuna hyvää hygieniaa käyttäen. Seurakunta toimittaa ruoka-apua koteihin vain riskiryhmään kuuluville sekä sairastuneille tai karanteenissa oleville diakonia-asiakkaille. Asianosaisten tulee olla tästä yhteydessä diakoniatyöntekijään. Seurakunnan mukaan muut asiakkaat voivat hakea myönnetyt avustukset edelleen toimistolta.\nMyös EU-ruoka jaetaan valmiiksi kassiin pakattuna toimiston ovelta. Myös tästä tulee olla yhteydessä diakoniatyöntekijään ennen ruokakassin hakemista.\nLue lisää aiheesta: Akaan seurakunta diakoniatyö\nKirkkoneuvosto äänesti esityksestään seurakuntapastoriksi – Virkaan ehdotettu on työskennellyt Akaassa\nAkaan seurakunnan kirkkoneuvosto esittää tuomiokapitulille Katja Pääkköstä korkeamman kyvykkyyden perusteella seurakuntapastorin virkaan. Päätös syntyi 13. tammikuuta äänin 6–2.\nKappeliseurakunnan saaman testamenttilahjoituksen käytölle tehdään säännöt – Vainajan tahtoa noudatetaan, vaikka organisaatio muuttuisi\nKylmäkosken kappeliseurakunta sai viime vuonna testamenttilahjoituksena Jalanti-järven rannalla Kylmäkoskella sijaitsevan omakotitalon sekä Toijalassa sijaitsevan kerrostaloasunnon.\nSuntio Kirsti Mäkelä viettää joulun töissä – ”Kirkossa voi myös huokaista, kun siltä tuntuu”\nJouluna on totuttu viettämään pyhiä ja vapaita. Silti löytyy useita ammatteja, joissa joulu täyttyy työpäivistä ja työtehtävistä. Erityisen kiireinen joulu on monelle seurakunnan työntekijälle.\nAkaan seurakunta jakaa jouluna apua yli 300 kotitaloudelle\nSeurakuntapastori, palvelun työalavastaava Jaana Alasentie kertoo, että tänä vuonna Akaan seurakunta jakaa jouluavustuksia yli 300 taloudelle Akaassa.\nKirkkoneuvosto valitsi uusia työntekijöitä Akaan seurakuntaan – Esitys seurakuntapastorista palautettiin varmuuden vuoksi valmisteluun\nAkaan seurakunnan kirkkoneuvosto on valinnut työntekijät hautausmaan erityisammattimiehen tehtävään sekä nuorisotyönohjaajan virkaan.


Lääkkeen jättäminen. Online-tietosanakirja\nKitten jäkälä - kuvat, oireet ja hoito ihmisillä\nKrooninen nielutulehdus on sairaus, jossa krooninen tulehdusprosessi löytyy nielun limakalvosta ja imusolmukkeesta. Taudin pääasialliset syyt: saastuneen ilman pitkäaikainen hengittäminen, tupakointi ja alkoholin väärinkäyttö. Ei harvoin, aikuisten krooninen nielutulehdus liittyy ruoansulatuskanavan sairauksiin, joissa mahalaukun sisällön palautuminen refluksoituu kurkkuun ja suuonteloon.\nPaine 100-100 - tämä luku voi olla urheilija, ja henkilö, joka kouluttaa jatkuvasti kuntosalilla, harjoittaa kuntoa. Useimmiten tällainen paine ja se, joka työskentelee kovasti fyysisesti. Tällöin tällaiset indikaattorit näiden normien luokille. Aiemmin katsottiin, että alempi paine ei ole erityisen tärkeä, jos ylempi indikaattori on normaali.


Rovaniemen Palloseura - RoPS kitkerään tappioon Espoossa\nmaanantai, 09 kesäkuu 2014 09:19\nRoPS kitkerään tappioon Espoossa\nRoPSin Jamal Gay ei onnistunut maalinteossa FC Honkaa vastaan. RoPS jäi ilman maalia, koska joukkueen viimeistelypeli oli jumissa juuri ratkaisuhetkillä. Kuva: Anssi Leinonen/arkisto\nRovaniemen Palloseura olisi ansainnut enemmän kuin nolla pistettä ja 1-0 tappion eilen Espoossa.\nKotijoukkue FC Honka vei täyden pistepotin jalkapallon Veikkausliigan ottelussa, vaikka RoPS taisteli läpi ottelun mainiosti. RoPS jäi nollakerholaiseksi, koska joukkueen viimeistelypeli oli jumissa juuri ratkaisuhetkillä.\n– Mielestäni otimme aika järkevällä puolustuspelaamisella Hongan pelaamisen pois. Mutta omasta hyökkäyspelaamisestamme uupuu nyt jokin. Emme saa riittävästi vaarallisia tekopaikkoja. Jatkon suhteen tästä pelistä jäi luottavainen fiilis, mutta on selvää, että meidän pitäisi saada voittoja ja pisteitä, sanaili RoPS:n kapteeni Antti Okkonen.\nHyviä paikkoja oli eniten Simo Roihalla , jonka onnistuminen maalinteossa oli nyt todella pienestä kiinni.\nVarsinkin avausjaksolla Roiha oli pariin otteeseen lähellä ohjata pallon verkkoon. Hongalla ei montaa paikkaa ottelussa ollut, mutta tällä kertaa yksi maali riitti voittoon.\nSen puski verkkoon Emeka Anyamele 68. minuutilla. Hän pääsi tekemään voittomaalin, kun Hongan englantilainen Alexander Brister oli tulittanut pallon tolppaan.\nReboundista tullut 1-0 maali lähetti lopulta RoPS:n kotimatkalle kitkerän makuisen tappion saattelemana\n– Työmäärään ja peliesitykseen nähden se, mitä meillä on kotiin viemisenä ei ole oikeudenmukaista. Mutta ei urheilu olekaan oikeudenmukaista, vaikka tämä peli olisi voinut päättyä myös 0-1. Pitkässä juoksussa se tulee kuitenkin olemaan oikeudenmukaista. Mutta jatkoa ajatellen meidän täytyy olla vaarallisempia, RoPS:n valmentaja Juha Malinen sanoi.\nRoPS:n kannalta lupauksia herättävää oli se, että uusi vahvistus Sainey Nyassi vaikutti kelpo pelimieheltä. Vaihdosta kentälle toisella jaksolla tullut vauhtikone toi vaarallisuutta joukkueen laitapelaamiseen.\n– Saimme ensimmäisen pelaajan, joka on aivan selvästi laitapelaaja. Peli sujui siltä reunalta oikein sujuvasti, Malinen sanoi.\nMalinen antoi palaa ottelun jälkeisessä lehdistötilaisuudessa haukkuen tuomaria. Häntä jäi ihmetyttämään tilanne, jossa Nyassi sai aivan pelin lopussa keltaisen kortin.\n– Minulle jäi omalle uralleni tästä pelistä yksi virstanpylväs. Näin kaikkien aikojen huonoimman tuomion, mitä tuomari voi tuomita. Saatana Sainey Nyassi ajaa läpi rankkarialueelle ja hänet kaadetaan ihan selvästi. Kukaan ei voi olla siitä eri mieltä. Ja kaiken lisäksi pallo kimpoaa meidän jätkille siitä. Sitten tuomari vihelsi pelin poikki filmauksesta. Se oli kaikkien aikojen huonoin vihellys, Malinen jyrisi.\nSeuraavaksi RoPS:n urakka jatkuu jo keskiviikkona, kun kotiottelussa tulee vastaan sarjajohtaja HJK.\n– Ei sitä kovempaa vastusta voisi olla, mutta eipä heillä koskaan Rovaniemellä ole helppoa ollut, eikä tule olemaan tälläkään kertaa, RoPS-kippari Okkonen lupasi.


www.sikaritalo.fi • katso viestiketjua - suoria kysymyksiä sikaritaloon\nsuoria kysymyksiä sikaritaloon\n187 viestiä\t• Sivu 2, 13:sta • 1, 2, 3, 4, 5 ... 13\nRe: suoria kysymyksiä sikaritaloon\nKirjoittaja Lauri » Su Helmi 07, 2010 11:13 am\nHeartfeltin Beadseja? Mieluusti ostaisi suomesta.\nKirjoittaja jonssi- » Su Helmi 07, 2010 9:29 pm\nLauri kirjoitti: Heartfeltin Beadseja? Mieluusti ostaisi suomesta.\nKirjoittaja Skiido » Su Helmi 07, 2010 11:23 pm\nMinäkin hankkisin noita kesää varten.\nLiittynyt: Ma Elo 24, 2009 7:00 am\nKirjoittaja Tomassino » La Helmi 13, 2010 12:06 am\nMitäs tuota, onkohan jo valikoimassa oleviin sikarimerkkeihin tulossa lisää kokoja? Esim. CAOn sarjat ja Bundles "B".\nKirjoittaja Lasse » Ma Helmi 15, 2010 9:22 am\nOlivaan on tilattu uusia kokoja, samoin Fuenteen ja Padroniin. Bundles B:ssä on toimitusvaikeuksia ja CAO on jumittanut Euroopan portfolion vain tiettyihin merkkeihin.\nKirjoittaja Jaga » Ma Helmi 15, 2010 11:18 am\nMitenkäs ne beadsit? Onko niitä mahdollista saada sikaritaloon myyntiin? Beadseja on käsittääkseni nykyään usealta eri valmistajalta, mutta uskoisin että Heartfeltin David olisi ainakin hyvä ja luotettava kauppakumppani myös sikaritalolle.\nKirjoittaja Tomassino » Ma Helmi 15, 2010 11:52 am\nLasse kirjoitti: Olivaan on tilattu uusia kokoja, samoin Fuenteen ja Padroniin. Bundles B:ssä on toimitusvaikeuksia ja CAO on jumittanut Euroopan portfolion vain tiettyihin merkkeihin.\nAsia harvinaisen kirkas.\nBeadsit saavat kannatusta!\nKirjoittaja Lasse » Ma Helmi 15, 2010 12:24 pm\nBeadseja tulee näillä näkymin kun niitä saadaan joko eurooppalaiselta tukkurilta tai muusta tullittomasta lähteestä.\nKirjoittaja WeikkoS » Ke Helmi 17, 2010 10:26 am\nMites nuo kysymäni Nat Sherman Suavet?\nLiittynyt: Ke Tammi 27, 2010 6:03 pm\nKirjoittaja Lasse » Ke Helmi 17, 2010 12:13 pm\nKoitetaan saada Suaveja tilattuja, ne tulevat saksalaisen tukkurin kautta ja siellä kestää toimittaminen tätä nykyä todella pitkään...\nOdotellessa voisi kokeilla samantapaisia CAO Goldeja..\nKirjoittaja Leopold » To Helmi 18, 2010 4:16 pm\nEn tiedä minkälainen menekki teillä on nenänuuskalla näin yleensä, mutta olisiko mahdollista saada valikoimiin useampia merkkejä ja makuja?\nVahingossa innostuin nenänuuskaamisesta.\nKirjoittaja Lasse » Pe Helmi 19, 2010 8:43 am\nOn, ehdotuksia otetaan vastaan...toimitusaika on pirun pitkä mutta jos tarpeeksi kannatusta löytyy niin laitetaan seuraavaan tilaukseen.\nKirjoittaja Leopold » Su Helmi 21, 2010 5:00 pm\nKävinkin perjantaina Töölön Sikarikaupassa ja huomasin, että myynnissä oleva Samuel Gawithin nuuskavalikoima olikin suurempi mitä kuvittelin. Mukaan tarttui Menthol ja Dr. Verey's Plus, joista molemmat ovat hyvin miellyttäviä maultaan. (Joskin ovat molemmat melko samankaltaisia. Ilmeisesti Dr. Verey's Plus on myös mentolimausteinen.) Vielä jäi kokeiltavaksi ainakin KB Scented ja Rasberry. Todennäköisesti siellä on vielä jotain muitakin makuja, mitkä jäivät minulta huomaamatta.\nOlen hyvin tuore harrastaja näiden tököttien kanssa, joten en tunne vielä kovin hyvin eri tupakkatalojen valikoimia. Tutkiskelin kuitenkin Samuel Gawithin sivuja ja löysin sieltä paljon kaikkea mielenkiintoista. Itseäni ei niin kiinnosta erilaiset hedelmäkarkit tai ällömakeet ällötykset, vaan enemmänkin nämä naturaalit perusmaut, sekä mentoli ja piparminttu. Kokeilemisen arvoisia voisivat olla myös kahvin ja suklaan aromit.\nNomut jotain ehdotuksia:\n- Dr. Verey's Full Strength\n- Irish D Original / Irish D Light\n- Peppermint Dark / Peppermint Light\n- Cob Dark\nLisäksi jos teillä on mahdollisuutta tilata muiden valmistajien nuuskia, mielenkiintoisia valmistajia voisivat olla Gawith Hoggart, McChrystals ja Wilsons Of Sharrows.\nSillä ei sinänsä ole väliä koska näitä tulee myyntiin, tai tuleeko sitten ollenkaan, sillä Töölön liikkeen tämän hetken valikoimalla pärjää jo pitkälle. Käytännössä riittää hyvin, jos valikoimasta löytyy KB Originalia ja jotain muuta vähän eksoottisempaa makua!\nKirjoittaja Perttuli » Ke Helmi 24, 2010 3:34 pm\nOnkos koska tulossa uusia piipputupakoita?\nTäälä odotellaan kieli pitkällä täydennystä.\nEi pohojalaasetkaa täyrellisiä oo-Meiltä puuttuu heikkouret\nKirjoittaja Lasse » To Helmi 25, 2010 10:03 am\nGawithiltä sekä Kohlhaselta on tilattu uutta ja vanhaa aikoja sitten, SG:t jumittaa tinapulan vuoksi, Kh:t ehkä saksalaisen tehokkuuden vuoksi.


Hiilidioksidi – Gaia\n24 heinäkuun, 2017 by Kaj Luukko\nYlimääräisestä hiilidioksidista ei ole hyötyä planeetallemme\nEntinen Greenpeace-aktiivi, Kanadan Greenpeace-osaston johtaja Patrick Moore tunnetaan nykyään järjestön vahvana kritisoijana. Hänen näkemyksensä ihmisen aiheuttamasta ilmastonmuutoksesta on jokseenkin epämääräinen, painottuen kieltämisen puolelle, tai jopa väitteisiin lämpenemisen ja ilmakehän lisääntyvän hiilidioksidipitoisuuden hyödyllisyydestä.\nPhil Mason on erittäin suosittu videoblogin tekijä, jonka aihepiiriin kuuluvat pääasiassa tiedeaiheiset jutut ja pseudotieteellisten juttujen debunkkaukset. Erityisesti kreationistit ovat joutuneet nimimerkin Thonderf00t Youtube-kanavan hampaisiin.\nThunderf00t on tehnyt myös muutaman ilmastoaaiheisen videon. Katsotaan tässä video nimeltään ’The TRUTH about carbon dioxide’ BUSTED. Videolla Mason pureutuu yleisimpiin hiilidioksidin hyödyllisyydestä esittettyihin väitteisiin, jotka tällä kertaa meille esittää Patric Moore.\nPrager University, joka on julkaissut Mooren videon, ei nimestään huolimatta ole lainkaan akateeminen instituutio. Kyseessä on Dennis Pragerin perustama mediaorganisaatio, jonka mottona on ”opettaa se, mitä yliopistot eivät opeta”. Kanavalla ovat päässeet ääneen monet muutkin tunnetut ”ilmastoskeptikot”.\nKategoriassa Denialismi, Hiilidioksidi, Huuhaa\t| 1 kommentti\n3 toukokuun, 2011 by Kaj Luukko\nHiilivuoto on totta\nAsia jota olen ihmetellyt, mutta en ole saanut vastausta: Kuinka suuri osa Suomen päästöistä aiheutuu Suomalaisten omasta kulutuksesta, ja kuinka suuri osa vientiteollisuudestamme? Mehän valmistamme paperia ja terästä ties kuinka monen miljoonan ihmisen tarpeeseen, mutta kaikki niiden tuotannossa syntyneet päästöt jäävät meidän kirjanpitoon.\nVastavuoroisesti voidaan kysyä, kuinka paljon päästöjä olemme ulkoistaneet tuomalla tavaroita ulkomailta, jolloin niiden päästöt jäävät sinne, tämä päivänä yhä enenevässä määrin Kiinaan. Mikä on tilanne koko Euroopassa? Onko Eurooppa päästöjen nettoviejä vai –tuoja?\nVastauksen tarjoaa eilinen uutinen CO2-raportissa:\nTeollisuusmaiden päästöleikkaukset hukkuvat tavaroiden tuontiin\nJust näin. Eurooppa kärvistelee yksipuolisen ilmastopolitiikkansa kanssa, saa kirjanpidollisesti aikaan vähennyksiä, mutta vain koska ei ota huomioon ulkoa ostamiensa tuotteiden vaikutusta globaalilla tasolla. Tällä tavalla tästä ei tule mitään. Ei niin yhtään mitään. Sama kirjanpidollinen virhe koskee tietenkin muitakin teollisuusmaita, USA:ta etunenässä, jonka omatkin päästöt ovat monumentaaliset.\nEija-Riitta Korholasta voidaan olla monta mieltä, mutta hän taitaa sittenkin olla aivan oikeassa. Hän on kirjoittanut hiilivuodosta paljon ja usein. Toistaiseksi on näyttänyt siltä, että puheet ovat kantautuneet kuuroille korville. Ehkä totuus vähitellen paljastuu. Korholan hiilivuotokirjoituksia voi etsiä tästä ja tästä.\nEhkä Korhola ei ole täysin oikeassa? Ehkä kukaan ei vain ole huomannut, että hiilivuotoa tapahtuu itse asiassa kaikkialla ja kaiken aikaa, ei ainoastaan päästömaksujen ja energian hinnan kallistumisen Euroopasta ulos ajaman teollisuuden johdosta. Maailmantalous muuttuu, on muuttunut jo pitkään. Tuotantoa siirtyy halpamaihin, joissa päästöistä ei piitata tuon taivaallista, eikä kukaan, KUKAAN, ole osannut ottaa tätä todellista hiilivuotoa huomioon Euroopan päästömääriä laskiessaan. Ei siis semminkään ihme, että ilmakehän hiilidioksidipitoisuus nousee kaiken aikaa.\nTällä tavalla tästä ei tule mitään. Ei niin yhtään mitään.\nPitäisikö miettiä uudelleen Hansenin hiiliveromallia, erityisesti siinä mainittua hiilitullia? Hiilivuoto on saatava tukittua, muuten ilmastopolitiikka on vain itsensä pettämistä.\nOdotan innolla, milloin joku laskee Saksan todellisen päästökehityksen. Sen, jossa hiilivuoto otetaan huomioon. Voipi olla, että uusiutuvaan energiaan rahansa tuhlannut Saksa kokee vielä karvaan pettymyksen.\nKategoriassa Hiilidioksidi, Politiikka\t| 28 kommenttia\n14 huhtikuun, 2011 by Kaj Luukko\nHiilidioksidin määrä kasvaa kiihtyvästi\nHiilidioksidin määrä ilmakehässä jatkaa kasvuaan. Mauna Loan mittaukset 1960-luvulta näyttävät tältä:\nKäyrästä nähdään myös, että se kaareutuu ylöspäin. Tamino esittää uusimmassa postauksessaan kuvan siitä, miten CO2-pitoisuuden kasvu on kiihtynyt, yksikkönä ppmv/vuosi:\nKioton ilmastosopimuksen vaikutuksia ei kuvissa näy jälkeäkään. Pitäisiköhän asialle kohta oikeasti tehdä jotain?\nKategoriassa Hiilidioksidi, Ilmastonmuutos\t| 26 kommenttia\n4 maaliskuun, 2011 by Kaj Luukko\nKategoriassa Hiilidioksidi, Ilmastonmuutos\t| 25 kommenttia\nKategoriassa Hiilidioksidi, Ilmastonmuutos\t| 4 kommenttia\nKategoriassa Energia, Hiilidioksidi, Ilmastonmuutos\t| 8 kommenttia\n9 helmikuun, 2010 by Kaj Luukko\nHakkeelle asetetut odotukset energiantuotannossa ovat melkoisia. Energiateollisuuden puupolttoaineen kysyntä kaksinkertaistuu tulevina vuosina. Vuonna 2006 käytetystä puusta päätyi energiaksi noin puolet, vajaa 40 miljoonaa kuutiota, josta suurin osa muiden kuin varsinaisten energian tuotantoprosessien kautta. Energiaa tästä määrästä tuotettiin 83 TWh. Koko suomen energiankulutuksen ollessa n. 400 TWh, puuenergian osuus on siitä noin 20 %.\nSattui äskettäin silmiin uutinen, jollaista oikeastaan olen odottanutkin. Otsikolla ”Hakkeen poisto metsistä huolestuttaa tutkijoita” uutisoi YLE tutkimuksesta, jossa selvitellään metsähakkeen korjuun vaikutuksia metsän hiilitaseeseen.\nIlmaston lämpeneminen lisää maaperän hiilidioksidipäästöjä luultua enemmän. Suomalaistutkimuksen mukaan nykyisin käytettävä mittausjärjestelmä aliarvioi maaperän päästöjä. Ongelmaa pahentaa hakkeen ja karikkeen keräys metsistä biopolttoaineeksi.\nKerrataanpa aluksi idea puupolttoaineen päästöttömyydestä. Puu sitoo kasvaessaan ilmasta hiilidioksidia, joka poltettaessa taas vapautuu takaisin ilmaan. Kaadetun puun tilalle kasvaa uusi, joka sitoo saman verran hiiltä kuin poltetusta puusta vapautui. Uusi puu kaadetaan, poltetaan, kasvaa uusi puu jne. Oleellista on se, että hiili kiertää biosfäärin sisällä. Kun poltetaan fossiilisia polttoaineita, ilmakehään tuodaan hiiltä biosfäärin ulkopuolelta. Sellaista hiiltä, mikä on vuosimiljoonia sitten poistunut kierrosta. Se kumuloituu hiilen luonnolliseen kiertoon ilmakehään, biosfääriin ja valtameriin, ja lisää hiilidioksidin pitoisuutta sekä ilmakehässä että valtamerissä. Biopolttoaine ei tätä tee, koska niiden sisältämä hiili on kierrossa muutenkin mukana. Jos puut jätetään metsään, ne lahoavat aikanaan itsekseen ja hiili vapautuu joka tapauksessa. Tämä on oletus, metsän hiilitaseesta kuulee erilaisia arvioita. En tiedä miten asia oikeasti on.\nBiopolttoaineiden päästöttömyys sisältää toisenkin oletuksen. Sen, että poltossa vapautunut hiili myös sitoutuu uudelleen. Mikään ei takaa, että niin myös tapahtuu. Karrikoiden voidaan sanoa, että joka ikinen puu Suomen metsistä voidaan kaataa ja polttaa, eikä päästöoikeuksia tarvitse lunastaa, koska biopolttoaine ei sellaisia tarvitse. Sen jälkeen metsämaat asfaltoidaan. Vapautunut hiili ei palaudu minnekään, lopputulos on sama kuin fossiilisilla polttoaineilla.\nEsimerkki on toki yliampuva, mutta itsestään selvänä puupolttoaineen päästöttömyyttä ei tule pitää. Yllä mainittu tutkimus paljastaa muitakin mahdollisia ongelmakohtia metsähakkeen käytössä.\nTänään YLE uutisoi ympäristöjärjestöjen kannanoton asiaan otsikolla ”Järjestöt: Metsähake käy sittenkin energiaksi.”\nSekä Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK että Suomen luonnonsuojeluliitto ovat yhtä mieltä siitä, että metsähakkeen poltto on hyvä tapa tuottaa kotimaista uusiutuvaa energiaa.\nMTK:n mukaan on parempi tuottaa energiaa kotimaisesta, uusiutuvasta raaka-aineesta sen sijaan, että tuodaan fossiilisia, uusiutumattomia raaka-aineita ulkomailta. Myös Suomen luonnonsuojeluliitto pitää metsähakkeen käyttöä hyvänä vaihtoehtona moniin muihin energiantuotantotapoihin verrattuna.\nSuomessa metsähake tehdään pääasiassa hakkuutähteistä, oksista ja latvuksista, sekä harvennushakkuiden tuottamasta puusta, jotka muuten jäisivät metsään. Myös kannoista valmistetaan kantomursketta polttoaineeksi. Puun elävät osa, lehdet, neulaset ja kuori, sisältävät kaikkein eniten ravinteita. Näin insinöörin logiikalla, tuntuisi järkevämmältä jättää ne metsään, ettei metsä köyhdy. Vai voiko ravinteiden kuljettamista metsästä pois oikeasti kutsua kestäväksi kehitykseksi? Vähän ihmetyttää, miten huolettomasti järjestöt suhtautuvat puun polttamiseen, mutta toisaalta vaativat metsien suojelua.\nRuotsissa polttohaketta valmistetaan jo runkopuusta, ja käytäntö lienee yleistymässä myös Suomessa. Kokopuuhake on laadultaan parempaa, sisältää vähemmän ravinteita ja sen valmistaminen on tehokkaampaa kuin risujen kerääminen. Kokopuuhakkeen korjaaminen ei rasita metsää enempää kuin muunkaan puutavaran korjuu. Oksat ja kannot jätetään metsään.\nKarkeasti arvioiden, puolet nykyisin käytetyn puun määrästä tuottaa 20 % Suomessa käytetystä energiasta. Jos kaikki puu käytettäisiin energian tuotantoon, vastaisi se 40 %. Koska edes näin suurta osuutta energiasta ei voida tuottaa puulla, jää yli 60 % kulutuksesta edelleen katettavaksi muilla keinoin.\nTietojen lähde: Suomen metsäsektorin tulevaisuuden energiakysymykset\nTähän aiheeseen palataan vielä.\nKategoriassa Bio-polttoaineet, Energiavertailu, Hiilidioksidi\t| 7 kommenttia\n25 tammikuun, 2010 by Kaj Luukko\n”Hiilidioksidi seuraa lämpötilaa – mitä se tarkoittaa?”\n”Artikkeli Science-lehdessä osoitti, että hiilidioksidin määrä ei lisääntynyt ennen lämpötilan nousua, vaan itse asiassa seurasi lämpötilaa 200-1000 vuoden viiveellä. Lämpötilan nousu ei voinut johtua hiilidioksidipitoisuuden noususta jos se nousi vasta lämpötilan jälkeen.” (Joe Barton)\nHiilidioksidi aiheuttaa lämpenemistä JA lämpeneminen aiheuttaa hiilidioksidin vapautumista valtameristä. Tämä palauteilmiö on todennettavissa hiilidioksidin mittaussarjoista. Menneisyydessä palauteilmiön vahvistava vaikutus mahdollisti lämpenemisen levittäytymisen koko Maapallolle päättäen jääkauden.\nKategoriassa Hiilidioksidi, Jääkausi, Skeptical Science suomeksi\t| Jätä kommentti\n16 joulukuun, 2009 by Kaj Luukko\nVideo: Kumpi oli ensin, hiilidioksidi vai lämpötila\nVastauksen kertoo Peter Sinclairin video:\nClimate Denial Crock of the Week – The ”Temp leads Carbon” Crock\nTässä Suomeksi tekstitettynä.\nmore about ”View Overstream: ’Lämpötila johtaa hi…”, posted with vodpod\nKategoriassa Climate Denial Crock of the Week, Hiilidioksidi, Ilmaston lämpeneminen\t| Jätä kommentti\n12 marraskuun, 2009 by Kaj Luukko\nKategoriassa Hiilidioksidi, MOT\t| Jätä kommentti\nTuulivoima vaikuttaa ilmastoon\nRT @AriJokimaki: Lustotutkija Mauri Timosen mielestä minulla on joku korkeapalkkainen ilmastonmuutokseen liittyvä virka. Olisi kiva tietää… 3 weeks ago\nRT @JariKolehmainen: Lindoksen havaintopisteessä Rodoksella mitattiin elokuun 2021 keskilämpötilaksi +32,8 astetta. Se on Euroopan koko mit… 3 weeks ago\nRT @FMIclimate: Kulunut #kesä oli Suomessa mittaushistorian 2. lämpimin, ja noin 2,1 astetta tavanomaista lämpimämpi. #Ilmastonmuutos'kse… 3 weeks ago\nRT @JariKolehmainen: Heinäkuu 2021 ilmeisesti oli koko maapallon vuodesta 1880 alkavan mittaushistorian lämpimin kalenterikuukausi. Ei siis… 1 month ago\nRT @jmkorhonen: En nyt haluaisi sanoa että mitä me sanoimme, mutta mitä me sanoimme. Yritimme @Kaikenhuippu n kanssa viimeistään 2015 ihan… 1 month ago\n@AinoTuominen Tiedä saako Briteissä kohta enää sitäkään. 1 day ago\nRT @ziontree: No comment. https://t.co/gSdFT6nADI 4 days ago\n@Dr_Keefer @NRDC @SierraClub I like the term "so called environmentalists". 1 week ago\nRT @Ekomodernistit: Ydinvoimaloiden sulkeminen lisää fossiilisten polttoaineiden käyttöä. Suomen ja muiden ydinvoimavaltioiden täytyy puolu… 1 week ago\nRT @W_Nuclear_News: The first of the two high-temperature gas-cooled reactors of the demonstration HTR-PM plant at Shidaowan, in China's Sh… 2 weeks ago


Rakenna helpot ulkoportaat | Tee Itse\nTalo Portaat Ulkoportaat Rakenna helpot ulkoportaat\nKirjoittaja Henrik Læssøe – 20. heinäkuu 2011\nJokaiseen askelmaan asennetaan kolme terassilautaa (tässä bambua). Viimeiseen lautaan tehdään lovi ovea varten.\nPortaiden rakentaminen on pienoi-nen haaste. Reisilankut pitää sahata ja kaikki osat maalata. Tämän takia monen talon edustalla näkee kuormalavoista kootut portaat hyvinkin pitkään, joskus jopa vuosia.\nPortaiden teon ei kuitenkaan tarvitse olla niin työlästä. Reisilankut voi nimit-täin rakentaa vain asettamalla kaksi palkkia toistensa päälle ja kiinnittämällä ne toisiinsa terassilaudoilla. Tämä on helppoa, onnistuu nopeasti ja lopputu-loksesta tulee itse asiassa varsin siisti.\nPalkit ovat vankkoja, ja niitä voi ostaa eri kokoisina 25 mm:n leveyseroin. Niistä on tämän vuoksi helppo löytää suurin piirtein sen kokoinen, joka sopii omien portaiden korkeuteen.\nAskelmiin valittiin bambusta tehdyt terassilaudat. Ne ovat kovaa puuainesta ja selviävät ulkoilmassa. Kun niitä hieman hioo ja öljyää vuosittain, ne näyt-tävät koko kesän kuin uusilta.\nRuuvit upotetaan terassilautoihin, jotta portaita voi kulkea avojaloin louk-kaamatta itseään. Upota ruuvit kuiten-kin vain juuri ja juuri terassilautojen pin-nan alle. Jos ruuveja upottaa liikaa, ruu-vinreikiin kerääntyy helposti vettä, jol-loin puu alkaa ennen pitkää lahota.\nKun ryhtyy mitoittamaan portaita, on hyvä tietää, että palkkeja voi ostaa monessa eri koossa 25 mm:n välisin kokoeroin. Voi siis valita juuri omien portaiden korkeuteen sopivan levyistä puutavaraa.\nKuvan portaissa on kaksi askelmaa, joten lyhyt palkki asetettiin pidemmän päälle, jolloin saatiin kaksi askel-maa. Kun mitoitat palkkeja, jätä ne 5-10 cm lopullista pituutta pidemmiksi, jotta saat työstövaraa.\nMittaa portaiden leveys ja korkeus. Portaiden yläreunan pitää ulottua oven alakarmin alareunaan.\nTarkista alustan kaato. Aseta kaksi palkkia alustalle, yksi kummallekin sivulle, ja laita niiden päälle vesivaaka. Tarkista alustan kaltevuus. Oikaise palkkeja pienillä kiiloilla, kunnes ne ovat vaaterissa.\nAseta muut palkit paikoilleen ja oikaise myös ne pienten kiilojen avulla. Kun kaikki palkit ovat keske-nään vaaterissa, siirrä kiilapalat palkkien alle.\nReisilankut rakennetaan kah-desta päällekkäin asetettavasta palkista, pidempi alim-maksi ja lyhyt sen päälle, ja yhdistetään kulmaraudoilla. Jos liitoskohtaan piirtää poik-kipystyviivan, näkee helpos-ti, mistä palkit yhdistetään ja mitkä osat kuuluvat yhteen.\nPalkit ovat 5-10 cm lopul-lista pituuttaan lyhyempiä, jotta jää hieman työstövaraa. Palkit sahataan mittaan vasta, kun on kokeiltu, miten palkit istuvat terassi-lautoihin.\nMittaa palkkien pituus. Tässä tarvitaan tilaa kolmel-le terassilaudalle (+ välit 5 mm) ja 5 mm:n sokkelille eli yhteen-sä 46,5 cm. Palkit ovat 10 mm lyhyempiä, sillä uloin lauta työntyy 10 mm palkkien yli.\nKiinnitä kulmarauta kumpaankin uloimpaan reisipalkkiin ja kiinnitä palkit sitten sokkeliin.\nVINKKI: 3 mm:n kiila kulma-raudan alla antaa palkille liikkumavaraa ellei palkki ole suora.\nSäädä välipalkit niin, että ne ovat linjassa. Aseta oikolauta, mittaa etäisyys seinästä ja merkitse, mistä kohtaa palkit sahataan. Palkkivälit ovat tässä 57 cm.\nSahaa sekä ylin että alin palkki pituuteen. Etu-reuna sahataan hieman vinoon siten, että se on yläreunasta 10 mm alareunaa pidempi. Näin reunat eivät ole niin alttiita kosteudelle.\nKiinnitä palkit toisiinsa pareittain naulauslevyillä. Sijoita levyt ulommaisten palk-kien sisäsivuille, jotta ne jäävät piiloon. Keskellä portaita levyt sijoitetaan molemmille sivuille kuormituksen vuoksi.\nKiinnitä uloimmat pal-kit ruuvilla, jotta osat pu-ristuvat yhteen. Ruuvi vahvistaa uloimpien palkkien liitosta, sillä niissä on vain yksi naulauslevy.\nTÄRKEÄÄ! Käytä itseleikkaa-via ruuveja, jotta puu ei halkea.\nNaulaa kiilat palkkien alle. Tee ensin merkki siihen kohtaan, johon kiila halutaan, ennen kuin käännät palkin ja kiinnität kiilan.\nKiinnitä palkkien päälle bitumihuopa-kaistale. Se on helppo kiinnittää naulaimella. Huopa estää veden pääsyn suoraan vaakarakenteisiin. Leikkaa huopaa taittoteräveitsellä.\nKiinnitä palkkien etureunaan väliaikai-sesti pitkä rima. Näin palkit eivät pääse liikahtamaan, kun ruuvaat terassilautoja kiinni.\nKun palkit ovat hyvin paikoillaan, niiden etureunaan kiinnite-tään pitkä rima ennen terassilautojen asennusta.\nEsiporaa reiät terassi-lautojen ruuveja varten. Merkitse etukäteen, mihin palkit sijoitetaan. Käytä rajoitti-mella varustettua upotusporaa, jotta voit upottaa ruuvit tekemättä rei’istä liian syviä.\nOikaise ensimmäinen lauta suorakulman avulla. Kun lauta on paikallaan ja ulot-tuu hieman palkin yli, varmista, että portaiden toiseenkin askelmaan tulee sama etäisyys suorakulmasta terassilautaan.\nAsenna muut laudat. Oikaise keskimmäisiä palkkeja uloimman laudan mukaan ja kiinnitä kaikki ruuvit. Säilytä 5 mm:n raot lautojen välissä. Rakomittana voi käyttää kiilapalaa.\nYksinkertaiset portaat ovat lähes valmiit - jäljellä on vain reisilankkujen maalaus.\n• Palkkeja, 5 kpl, á 46,5 cm\n• Palkkeja, 5 kpl, á 93 cm\n• 20 mm terassilautoja, 6 kpl, á 238 cm\n• Rima väliaikaiseen jäykistämiseen\n• 2 kulmarautaa\n• Haponkest. A4-ruuveja, 4,5 x 60 mm\n• Upotusporanterä syvyysrajoittimella\nPortaat ovat hyvä työkohde myös vähemmän kokeneille nikkareille. Ole tarkkana, kun oikaiset portaat terassin kaadon suhteen, jotta niistä tulee varmasti vakaat.\nÄlä upota liikaa. Muutoin reikiin kerääntyy vettä (kuvassa oikeanpuoleinen reikä). Vasemmanpuoleinen ruuvi on upotettu oikein ja on puun pinnan tasossa.\nJos haluat kattaa portaidet nousut, huo-mioi, että uloimman askelma-laudan pitää ulottua niin pitkälle reunan yli, että se on linjassa nousulaudan ulkoreunan kanssa.\nTeksti: Henrik Læssøe ja Allan Numelin. Kuva: Kristian Septimius Krogh\nMuokattu viimeksi 20.7.11


Markku Ruotsila: Bidenin kaudella tulee väkivaltaista vastarintaa | Apu\nRuotsilan mukaan Obaman aikana koko narratiivi oli rakennettu sille, että Yhdysvallat on muuttumassa ”kunnolliseksi maaksi” eli länsieurooppalaiseksi sosiaalidemokratiaksi. Sitä ei tietenkään ollut tapahtumassa.\nKeskiviikkona 20. tammikuuta 2021 Washingtonissa vietettiin monella tapaa historiallista päivää, kun Yhdysvaltain 46. presidentti Joe Biden vannoi virkavalansa: 78-vuotiaasta Bidenista tuli Yhdysvaltain historian vanhin istuva presidentti ja Kamala Harrisista ensimmäinen naispuolinen ja tummaihoinen varapresidentti.\nKutsuvierasyleisö oli harvalukuinen ja maskit kasvoillaan, mutta yksi oli vieraiden joukosta poissa. Ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1869 väistyvä presidentti ei osallistunut seuraajansa virkaanastujaisiin, vaan Donald Trump oli lentänyt aikaisemmin päivällä Floridaan.\nOmassa jäähyväispuheessaan hän ei maininnut Bidenia nimeltä, eikä Bidenkaan maininnut edeltäjänsä nimeä omassa puheessaan, jossa hän vetosi ja rauhan ja yhtenäisyyden puolesta ja lupasi tehdä koko sielullaan töitä saadakseen yhdistettyä pahoin jakautuneen maansa.\n– Meidän on päätettävä tämä sivistymätön sota, joka ajaa punaisen sinistä vastaan, maaseudun kaupunkia vastaan ja konservatiivin liberaalia vastaan, Biden julisti.\n"Ei se mene niin, että ensin sanotaan yksi lause oikeistosta ja sitten yksi lause vasemmistosta ja sitten ollaan objektiivisia."\nJoe Bidenin Amerikassa usko ja toivo uudesta rauhallisemmasta ajasta Trumpin jälkeen on nyt vahva, mutta suuri osa Trumpia vuoden 2020 vaaleissa äänestäneistä lähes 75 miljoonasta amerikkalaisesta ei jaa sitä uskoa. Miten hyvin Biden kansan yhdistämisessä onnistuu, riippuu siitä, miten tiukasti hänen hallintonsa lähtee toteuttamaan demokraattien vaaliohjelman lupauksia. Niin ennustaa historioitsija Markku Ruotsila. Hän on tottunut vastarannan kiisken rooliin suomalaisessa keskustelussa Yhdysvalloista.\n– Jos demokraatit oikeasti toteuttavat vaaliohjelmansa lupaukset ja Bidenin kaudesta tulee Obaman kolmas kausi, Obaman kaudella nähty hyvin voimakas konservatiivinen vastareaktio nousee jälleen ruohonjuuritasolta, koska puolet amerikkalaisista ei voi hyväksyä mitään demokraattien vaaliohjelmassa olevaa, Ruotsila toteaa.\nKonservatiivit ennen ja nyt: Nationalisteja, tolkun ihmisiä vai säätytietoista yläluokkaa, jonka sydämessä sykkivät koti, uskonto ja isänmaa?\nMarkku Ruotsila tuntee kahtiajakautuneet Yhdysvallat, joissa republikaanien ja demokraattien äänestäjät pitävät vastapuolta maansa suurimpana vihollisena.\nSe, mitä ei saanut sanoa\nRuotsila ei puhu konservatiivisesta vastareaktiosta ärsyttääkseen tai hakeakseen huomiota. Se on aihepiiri, jonka erityisesti yhdysvaltalaista oikeistoa, kristillistä oikeistoa ja äärioikeistoa tutkinut Helsingin yliopiston kirkkohistorian dosentti tuntee.\nRuotsilan kirjaa Sydänmaiden kapina – Donald Trump, amerikkalainen konservatismi ja äärioikeiston nousu (Gaudeamus 2018) voi kutsua eräänlaiseksi Trumpin presidentiksi nousun kulttuurihistoriaksi, joka asettaa Trumpin vaalivoiton osaksi historiallista jatkumoa. Kirja näyttää elämänmuodon, joka ei syntynyt Trumpin ansiosta tai aikana, vaan jonka kannattajia Trump onnistui puhuttelemaan.\nRuotsilan tutkimuskohteet ovat tehneet hänet tunnetuksi erityisesti yhdysvaltalaisen konservatiivisuuden asiantuntijana, mutta myös eräänlaisena julkisen Amerikka-keskustelun konsensuksen häirikkönä ja kovan linjan oikeiston äänitorvena.\n− Tietenkin, koska itse tutkin enemmän yhdysvaltalaista oikeistoa, puhun siitä enemmän. Ei se mene niin, että ensin sanotaan yksi lause oikeistosta ja sitten yksi lause vasemmistosta ja sitten ollaan objektiivisia, Ruotsila toteaa.\n"Sydänmaalaisuus on laajemmin ajateltuna se maailmankuva ja ihmiskäsitys, joka Yhdysvaltain pikkukaupungeissa ja maaseudulla vallitsee."\nMaineeseen on vaikuttanut myös se, että Ruotsila on paitsi konservatiivisuuden tutkija myös konservatiivi. Vielä 2000-luvun alkupuolella Ruotsila toi julkisuudessa hanakammin esille myös omia mielipiteitään, kuten abortin vastustamista.\nRuotsilan aseman suomalaisessa julkisessa keskustelussa kiteytti henkilöhaastattelun otsikko Suomen Kuvalehdessä: Yksin. Barack Obaman presidenttikaudella Ruotsila oli yksin ennustamassa valinnasta seuraavaa konservatiivista vastareaktiota, mutta ei saanut ääntään kuuluville.\n− Obaman aikana koko narratiivi oli rakennettu sille, että Yhdysvallat on muuttumassa ”kunnolliseksi maaksi” eli länsieurooppalaiseksi sosiaalidemokratiaksi. Sitä ei tietenkään ollut tapahtumassa, mutta sitä ei saanut sanoa, Ruotsila väittää.\nKun konservatiivinen vastareaktio toteutui ja Donald Trump voitti Hillary Clintonin Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 2016, Ruotsilan asiantuntemukselle oli taas kysyntää lehdissä ja televisiolähetyksissä. Trumpin kausi presidenttinä jäi neljän vuoden mittaiseksi, mutta hänet valtaan nostanut konservatiivinen, sydänmaiden Amerikka ei ole kadonnut mihinkään.\nMistä amerikkalaisessa sydänmaiden konservatiivisuudessa on oikein kyse?\nKonservatismin ja äärioikeiston tutkiminen näkyy Markku Ruotsilan saamassa palautteessa.\nAlun perin sydänmailla on viitattu Yhdysvaltain keskilänteen, mutta nykyään käsitteellä viitataan siihen suureen joukkoon amerikkalaisia, joille Yhdysvaltojen ja amerikkalaisuuden ytimessä ovat yksilönvapaus, kristinusko ja yksityisomaisuuden koskemattomuus. Sen vastapuoleksi katsotaan vahva liittovaltio, joka puuttuu ja pakottaa liikaa kansalaisten elämää.\n− Sydänmaalaisuus on laajemmin ajateltuna se maailmankuva ja ihmiskäsitys, joka Yhdysvaltain pikkukaupungeissa ja maaseudulla vallitsee ja väitän, että on läpi historian vallinnut. Eri vaiheissa Yhdysvaltain historiaa se on näyttäytynyt joskus vasemmistolaisena ja joskus oikeistolaisena kapinana. Mutta se maailmankuva on aina ollut sama, Markku Ruotsila toteaa.\n– Nämä ihmiset ovat siis pikemminkin konservatiivisia kuin konservatiiveja.\n"Enemmän kysymys on arvokonfliktista ja maailmankuvien konfliktista kuin esimerkiksi globalisaatiosta ja työpaikkojen katoamisesta."\nKonservatismin aate tai filosofia ei ole heille merkityksellistä, vaan he toteuttavat konservatiivisuutta pyrkiessään säilyttämään omaa elämäntapaansa. Heidän näkökulmastaan demokraattien poliittinen ohjelma on täydellisessä ristiriidassa heidän elämäntapansa kanssa. Sydänmaiden kapinan näkeminen vain vihaisen ja mennyttä taloudellista asemaansa takaisin havittelevan keskilännen keskiluokan raivona ei tavoita koko kuvaa.\n– Enemmän kysymys on arvokonfliktista ja maailmankuvien konfliktista kuin esimerkiksi globalisaatiosta ja työpaikkojen katoamisesta, Ruotsila sanoo.\nRuotsila kuvaa Sydänmaiden kapina -kirjassaan, miten Barack Obaman valinta presidentiksi käynnisti ketjureaktion, joka johti lopulta Donald Trumpin valintaan Yhdysvaltain presidentiksi. Trump aisti kapinahengen ja osasi vastata siihen retorisesti. Se mahdollisti hänen nousunsa ensin presidenttiehdokkaaksi republikaanisen puolueen kiivaasta vastustuksesta huolimatta ja myöhemmin presidentinvaalin voittajaksi. Ruotsilan mukaan Suomessa vallitsee harhakäsitys siitä, että kaikki johtuisi Trumpista. Toisin kuin täällä usein kuvitellaan, Trumpin presidenttikauden päättyminen ei muuta yhtäkkiä Amerikkaa liberaaliksi ja demokraattiseksi.\nTrump sai vuoden 2020 vaaleissa yli 74 miljoonaa ääntä.\n– Vaikka hänen tyyliään jäisivätkin kaipaaman vain harvat, hänen talouselämän vapauttamista ja arvokonservatismia, Yhdysvaltain omaa etua korostava perinteisen amerikkalaisen keski- ja työväenluokan turvaamista korostava kansalliskonservatiivinen poliittinen linjansa nauttii edelleen suurta suosiota, Ruotsila toteaa.\nRuotsila leimataan usein väärin perustein Trumpin tukijaksi. – Tutkijan tehtävä on lisätä ymmärrystä, ei pahoitella, päivitellä ja tuomita.\nTrumpin nosti valtaan kolmas sydänmaiden kapina. Toinen sydänmaiden kapina alkoi 1960- ja 70-lukujen kulttuurisesta murroksesta ja päättyi Ronald Reaganin nousuun presidentiksi vuonna 1980.\nMarkku Ruotsila luonnehtii Reaganin kahta presidenttikautta yhdysvaltalaisen konservatismin kulta-ajaksi. Kulta-aikaa elettiin myös toisella puolella Atlanttia, kun Isossa-Britanniassa elettiin Margaret Thatcherin pääministerikautta (1979–90). Markku Ruotsila nostaa Thatcherin ja Reaganin modernin konservatismin suuriksi hahmoiksi toisin kuin Donald Trumpin, joka ei ole konservatiivi.\n− Suuri osa Trumpin politiikasta on ollut konservatiivista, mutta ei hän itse ole konservatiivi. Ei hän ymmärrä konservatismin aatetta. Reagan ja Thatcher sen sijaan paitsi toteuttivat konservatiivista politiikkaa, myös olivat filosofisesti ja aatteellisesti konservatiiveja ja popularisoivat tätä aatetta, Ruotsila muistuttaa.\n"Väittäisin, että Trumpin toimintatavat, puhetyyli ja käyttäytyminen on vahingoittanut konservatismin aatetta, sen filosofian ymmärrystä ja suosiota."\nRuotsilalle itselleen rakkaalle konservatismin aatteelle Trumpin kausi ei kuitenkaan ollut kulta-aikaa.\n– Väittäisin, että Trumpin toimintatavat, puhetyyli ja käyttäytyminen on vahingoittanut konservatismin aatetta, sen filosofian ymmärrystä ja suosiota, Ruotsila toteaa.\nKonservatiivisuuden ytimessä on varovainen suhtautuminen muutoksiin. On parempi turvata niihin toimintatapoihin, joita on kokeiltu monien sukupolvien ajan, ja jotka historia on osoittanut hyödyllisiksi. Pitkä jatkumo vaikuttaa myös Markku Ruotsilan konservatismin taustalla. Ruotsila kuuluu Rydmanin sukuun, ja sillä on pitkä historia ja tausta suomalaisessa oikeistossa ja konservatismissa. Tämän päivän politiikassa sukua edustaa kansanedustaja Wille Rydman. Oman lapsuusajan perheen, jossa isä toimi yksityisyrittäjänä, lisäksi myös suvun pitkä historia on vaikuttanut Ruotsilan ajatteluun.\n– Ne eivät ehkä merkitse mitään tai avaudu ihmisille, jotka ajattelevat, että koko maailma on tässä ja nyt. Mutta perinteillä, jatkumolla, kaikella tällä on merkitystä konservatiivisesti ajattelevalle ihmiselle.\nToinen konservatismin suurista nimistä eli Margaret Thatcher teki 1980-luvulla Ison-Britannian parlamentissa vierailleeseen teini-ikäiseen Ruotsilaan lähtemättömän vaikutuksen. Yksikään Ison-Britannian pääministerin puhe parlamentin alahuoneessa ei ole jäänyt samalla tavalla mieleen.\n− Thatcher muutti sen koko paikan ilmapiirin samalla hetkellä, kun hän astui sisään. Hänestä vaan uhkui täysin poikkeuksellista karismaa, Ruotsila muistelee.\nRuotsila väitteli tohtoriksi Cambridgen yliopistossa ja on sen jälkeen tutkinut ja opettanut muun muassa Oxfordissa, New Yorkin yliopistossa ja Stanfordin yliopistossa. Konservatismin lisäksi hän on tutkinut myös amerikkalaista sosialismia, vaikka onkin Suomessa leimattu konservatiiviseksi konservatismin tutkijaksi.\nRuotsilan mukaan amerikkalaisen äärioikeiston ajattelussa liittovaltio tulee ennen pitkää aloittamaan hyökkäyksen heitä vastaan ja yrittää tuhota oikeat amerikkalaiset, joita he mielestään ovat. Ja heidän tulee sitä väkivalloin vastustaa.\nÄärioikeiston väkivaltaisuus ei ole uutta\nVain kaksi viikkoa ennen Joe Bidenin virkaanastujaisia samaisella Capitol Hillin kukkulalla nähtiin demokratian perusarvoja järkyttänyt näytelmä, kun kiihkomieliset Trumpin kannattajat rynnivät kongressirakennukseen pyrkimyksenään estää Bidenin vaalivoiton virallistaminen edustajainhuoneen ja senaatin kokouksissa.\nVäkijoukko muun muassa uhkasi hirttää Trumpin varapresidentin Mike Pencen Capitol-kukkulan puuhun, koska tämä oli kieltäytynyt Trumpin pyynnöstä jättää Bidenin vaalivoitto vahvistamatta. Capitolin valtausyritys johti viiden ihmisen kuolemaan, heistä yksi oli Capitolin poliisi. Trumpia syytetään valtakunnanoikeudessa kapinan yllyttämisestä.\n"Vaaliohjelmaan kuuluu esimerkiksi lupaus, että automaattiaseiden tuotanto ja myyminen kielletään ja niitä aletaan ottaa ihmisiltä pois, ensin vapaaehtoisesti. Eivät nämä ihmiset anna aseitaan pois. Siitä tulee väkivaltaa."\nRuotsila näkee kongressiin rynnäköimisen ensimmäisenä muttei viimeisinä oireena väkivaltaisen äärioikeiston reagoinnista vallan vaihtumiseen. Erilaisiin väkivaltaisiin äärioikeistolaisiin järjestöihin kuuluu hänen arvionsa mukaan puolesta miljoonasta miljoonaan amerikkalaista.\n– Heidän ajattelussaan liittovaltio tulee ennen pitkää aloittamaan hyökkäyksen heitä vastaan ja yrittää tuhota oikeat amerikkalaiset, joita he mielestään ovat. Ja heidän tulee sitä väkivalloin vastustaa. Se ajatus ei ole Trumpin heidän päähänsä laittama, vaan jo 1900-luvun alusta lähtien hyvin vakiintunut käsitys Yhdysvaltain äärioikeistossa, Ruotsila toteaa.\n– Valitettavasti ennustan, että väkivaltaista vastarintaa tullaan Bidenin kaudella näkemään. Vaaliohjelmaan kuuluu esimerkiksi lupaus, että automaattiaseiden tuotanto ja myyminen kielletään ja niitä aletaan ottaa ihmisiltä pois, ensin vapaaehtoisesti. Eivät nämä ihmiset anna aseitaan pois. Siitä tulee väkivaltaa.\nAmmatti: Historiantutkija. Dosentti Helsingin ja Tampereen yliopistoissa. Vieraileva tutkija ja professori LCC International Universityssä Liettuassa\nMistä tunnetaan: Yhdysvaltalaisen konservatismin, kristillisen oikeiston ja äärioikeiston asiantuntija. Laaja määrä tieteellisiä julkaisuja angloamerikkalaisen antikommunismin, konservatismin ja fundamentalismin historiasta.\nTrumpin perintö – ”Kun USA:n pitää valita valkoisen vallan ja demokratian välillä, ei ole lainkaan selvää, kumpi voittaa”