ICT - Tavoitteena toimivampi maailma. Tieto- ja viestintäteknologia Suomessa - PDF\nICT - Tavoitteena toimivampi maailma. Tieto- ja viestintäteknologia Suomessa\nDownload "ICT - Tavoitteena toimivampi maailma. Tieto- ja viestintäteknologia Suomessa 2010-2011"\n1 ICT - Tavoitteena toimivampi maailma Tieto- ja viestintäteknologia Suomessa\n2 Sisällys Johdanto 4 1. Tieto- ja viestintäteknologia Suomessa Poikkeuksellisen vahva toimiala Nokialla suuri rooli 8 Suomi ja ICT 9 2. Tieto- ja viestintäteknologian markkinat Taantunut talous toipuu 10 Hitaita vuosia edessä 11 Työttömyys vaivaa lähivuosina Tietotekniikan markkinat kasvavat tasaisesti 12 Laitemarkkinat 14 Ohjelmistomarkkinat 16 IT-palveluiden markkinat Televiestinnän muodonmuutos 20 Kiinteät verkot hiipuvat 22 Laajakaista laajenee Tavoitteena toimivampi maailma ICT innovaatioveturina 24 ICT luo verkostoja 26 Case: Nobel-kokemus ja ICT yhdistyvät 27 Case: EIT:n ICT laboratorio luo verkostoja Suomeen 28 Haasteena soveltaminen 29 Haaste on huomattu 29 Julkisen hallinnon hankkeita 30 Tekesin kehityshankkeita 31. Sitran hankkeita 31 Osaamiskeskushankkeita Uutta yrittäjyyttä, uusia ideoita 33. CASE: Parempaa palvelua potilaille Vihreä ICT 36. ICT vähentää muiden päästöjä 37 CASE: Äly vähentää liikenteen päästöjä 38 ICT vähentää omia päästöjään 39 CASE: Tietokoneet lämmittävät rakennusta 40 ICT-laitteiden kierrätys Suuri työllistäjä 42. Suunnittelun rooli kasvaa 44. Taantuma teki työttömiä 44. Naisten ICT-innostus saatava nousuun 45. Lähteet 47 3\n3 känsä Suomea paremmin, ja olemme syystäkin pudonneet monta pykälää kansainvälisissä vertailuissa. Suomi on kuitenkin tulossa kovaa vauhtia takaisin. Esipuhe Suomi on maailman mitassa tieto- ja viestintäteknologian huippuosaaja. Finland is one of the innovation leaders in ICT sector in Europe, arvioi äskettäin Euroopan Komission Sectoral Innovation Watch. Finland is one of the few independent countries with a healthy and self-sustaining IT industry, täydensi konsulttiyhtiö Pierre Audoin Consultants Komission tilaamassa raportissa. Uusimmassa Economist Intelligence Unitin IT industry competitiveness raportissa Suomi sijoittui toiseksi heti Yhdysvaltain jälkeen perässään Ruotsi, Kanada ja Hollanti. Samassa raportissa Tanska on kahdeksas, Singapore yhdeksäs ja Norja 10. Monissa arvioissa Suomi on lähes poikkeuksetta maailman menestyneimpiä maita. Syksyllä 2010 Newsweek-lehti nosti Suomen maailman parhaaksi maaksi, kun mittareina pidetään koulutusta, terveyttä, elämän laatua, elinkeinoelämän dynaamisuutta ja poliittista ilmastoa. Jotain olemme siis osanneet tehdä oikein. Kymmenisen vuotta sitten Suomi paistatteli Nokian, Soneran, Ioboxin, wap-teknologian ja mobiiliportaalien ansiosta maailman valokeilassa. Nyt muutkin ovat oppineet käyttämään internetiä ja matkapuhelimia - monin paikoin Suomea ketterämmin. Perinteiset toimialat Suomessa eivät hyödynnä täysimääräisesti tieto- ja viestintäteknologiaa toiminnan kasvattamiseen tai kehittämiseen, vaan lähinnä olemassa olevien toimintojen automatisointiin. Myös valtio ja kunnat ovat viime vuosina laiminlyöneet tieto- ja viestintäteknologian tehokkaan hyödyntämisen palvelutason ja tehokkuuden parantamiseksi. Moni eurooppalainen valtio on hoitanut tässä kohden leivis- Tämä julkaisu antaa kokonaiskuvan suomalaisesta tieto- ja viestintäteknologia -alasta tässä ja nyt. Se kertoo alan toimijoista ohjelmisto- ja palveluyrityksistä, Nokian suuresta merkityksestä koko alalle, taantumasta nousun eväistä, sekä ict-osaamisen vaikuttavuudesta eri toimialoilla ja koko yhteiskunnassa. Tieto- ja viestintäteknologia työllistää Suomessa useita kymmeniä tuhansia ihmisiä. Se on keskeisessä osassa yrittäjyyden ja uusien kasvuyritysten synnyssä, ympäristöystävällisissä ja energiatehokkaissa ratkaisuissa, joustavampien julkisten ja yksityisten palvelujen tarjoamisessa, tuottavuuden ja kannattavuuden parantamisessa läpi yhteiskunnan sekä innovaatioveturina useimmissa uutta luovissa ponnistuksissa. Tieto- ja viestintäteknologian yritykset sijoittivat tutkimukseen ja tuotekehitykseen vuonna 2009 lähes 3,2 miljardia euroa, kun kaikkien yritysten yhteenlaskettu t&k-panostus oli vajaat 4,9 miljardia euroa. Jos julkinen t&k-panostus lasketaan mukaan, koko Suomen t&k-panostus vuonna 2009 oli noin 6,8 miljardia euroa. ICT-yritykset vastasivat siis lähes puolesta koko Suomen t&k-panostuksesta. Toivon tämän julkaisun auttavan havaitsemaan, mikä valtava osaaminen ja mahdollisuus Suomella on tieto- ja viestintäteknologiassa koko yhdessä rakennetun vaurauden ja hyvinvoinnin turvaamisessa ja kehittämisessä. Perehdytään siis asiaan huolella ja valjastetaan teknologia palvelemaan ihmisiä ja yhteiskuntaa uusilla, ketterämmillä tavoilla. Jukka Viitasaari Johtaja Teknologiateollisuus ry 4 5\n4 1. Tieto- ja viestintäteknologia Suomessa 1.1 Poikkeuksellisen vahva toimiala ICT-sektorin vaikutus Suomen kansantalouteen on kansainvälisesti ajateltuna erittäin suuri. Alan osuus tuotannosta ja työllisyydestä on suurempi kuin missään muussa EU- tai OECD maassa. Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Etlan laskelmien mukaan ala on työllistänyt Suomessa vuosien välillä prosenttia työvoimasta. EU-maiden keskiarvo on noin puolet siitä eli kuusi prosenttia. Alan osuus Suomen bruttokansantuotteesta on 10 prosenttia. Se vastaa yli puolesta Suomen tutkimus- ja kehitysinvestoinneista. ICT-alan vaikutus koko maan työn tuottavuuteen on ollut monen vuoden ajan yhtä suuri kuin koko muun teollisuuden yhteensä. Edellä luetellut faktat ovat häkellyttäviä. Alan poikkeuksellisen suuren merkityksen selittää erityisesti Nokia, joka on ollut ainutlaatuinen menestystarina viiden miljoonan asukkaan maalle. Nokia toi vuonna 2009 maan sadan suurimman ICT-yrityksen yhteenlasketusta liikevaihdosta lähes kolme neljäsosaa. ICT:n merkitys koko kansantalouteen on lisäksi itse toimialaa suurempi. Professori Matti Pohjolan tutkimuksen mukaan ICT on tuonut noin puolet vuosittaisesta työn tuottavuuden kasvusta. Kaksi kolmasosaa siitä on tullut ICT-tuotteiden valmistuksesta ja yksi kolmasosa siitä, että tieto- ja viestintäteknologiaa on käytetty muussa tuotannossa. Alan itseään laajemmasta merkityksestä kertovat myös työllisyysluvut. Etlan tutkijat Jyrki Ali-Yrkkö ja Olli Martikainen totesivat jo vuonna 2008, että esimerkiksi ohjelmistoalan työntekijöistä noin 60 prosenttia työskenteli IT-alalla ja noin 40 prosenttia muilla toimialoilla. Muilla aloilla työskentelevät ohjelmisto-osaajat tuottavat ICT-palveluita omaa organisaatiotaan tai sen valmistamia tuotteita varten. Muiden tuotteiden mukana myydyt sulautetut ohjelmistot eivät näy kansantalouden luvuissa sellaisenaan, joten niiden merkitystä kansantaloudelle ei tarkkaan tunneta. Suomen ICT-ala on kovassa muutoksessa osana globaalia rakennemuutosta. Matkapuhelimien vienti oli vuonna ,5 miljardia euroa eli yli kolmasosa maan koko sähkö- ja elektroniikkateollisuuden yli 15 miljardin euron tavaraviennistä. Vuonna 2009 puhelinlaitteiden vienti laski myynnin vähenemisen ja valmistuksen siirtymisen takia 57 prosenttia ja oli enää 2,8 miljardia euroa. Samalla sähkökoneet ja -laitteet nousi maan suurimmaksi vientiryhmäksi. ICT-palveluiden viennin kasvu paikkaa kansantalouden kannalta matkapuhelinviennin laskua. Vuonna 2009 palveluiden vienti tosin putosi taloustaantuman seurauksena 4,9 miljardiin euroon edellisvuoden 5,8 miljardista. Maailmantalouden syvä taantuma on leikannut suomalaisten ICT-yritysten kasvuvauhtia. Alla oleva taulukko kertoo, että 100 suurimman Suomessa toimivan ICT-yrityksen liikevaihto putosi yhden vuoden aikana yli 10,8 miljardia euroa. Tuosta pudotuksesta Nokian osuus oli 9,7 miljardia ja 99 muun osuus 1,1 miljardia. Alla olevissa luvuissa on mukana vienti ja ulkomailla toimiva henkilöstö, joten luvut eivät kuvaa Suomen ICT-markkinoiden kokoa. 100 suurimman ICT-yrityksen 5 vuotta Liikevaihto, milj. euroa Nettotulos, milj. euroa Sijoitetun pääoman tuotto,% Omavaraisuusaste, % Henkilöstö Lähde: Talouselämä 25/\n5 1.2 Nokialla suuri rooli Koko Suomen ICT-klusteri on elänyt voimakkaasti Nokian vauhdissa lähes 20 vuotta. Nousu oli voimakkaimmillaan 1990-luvulla, kun Nokia synnytti maahan suuren alihankintaverkoston. Verkosto supistui nopeasti 2000-luvun alussa, kun alan tuotantoa alkoi siirtyä osin Nokian mukana suuremmille markkinoille ja edullisemman kustannustason maihin. Muutos näkyy muun muassa työllisyysluvuissa. Laitevalmistus työllisti vuonna 2001 yli suomalaista. Kymmenessä vuodessa määrä on supistunut neljänneksellä. Kuitenkin ohjelmistojen ja tietojenkäsittelyn parissa työskentelevien määrä on kasvanut samassa ajassa noin hengestä yli :een. Nokian suuri osuus Suomen taloudesta on pienentynyt kymmenessä vuodessa, kun yhtiön kasvu on painottunut 2000-luvulla Suomen ulkopuolelle. Vuonna 2000 sen osuus Suomen bruttokansantuotteesta oli neljä prosenttia. Vuonna 2009 osuus oli enää 1,6 prosenttia, mikä on kuitenkin edelleen selvästi suurempi kuin millään muulla yrityksellä. Suomi ja ICT Suomen ICT-markkinat 2009: 9,5 miljardia euroa. ICT-markkinat bkt:stä: 5,6 prosenttia. Matkapuhelimien vienti 2009: 2,8 miljardia euroa. ICT-palveluiden vienti 2009: 4,9 miljardia euroa. Osuus kaikkien yritysten t&k-panoksista: n. 60 prosenttia. Matkaviestinliittymiä 2009: 7,7 miljoonaa (1,45 kpl/hlö). Laajakaistaliittymiä 2009: 2,5 miljoonaa. Langattomia laajakaistaliittymiä 2009: 0,9 miljoonaa. Maailman vähiten korruptoituneiden maiden listauksessa sijalla neljä. Neljänneksi parhaat digitaaliset valmiudet maailmassa, Economist Intelligence Unit. Nuorten luonnontieteiden osaaminen maailman parasta, PISA Nro 1 Newsweekin listauksessa Maailman parhaat maat. Alla olevassa taulukossa on kymmenen suurinta Suomessa toimivaa ICT-yritystä. Yritys Liikevaihto, miljoonaa euroa 1. Nokia ,0 2. Tieto 1 706,3 3. TeliaSonera Finland 1 685,0 4. Elisa 1 430,4 5. Also Nordic Holding 892,0 6. Eltel Group 872,0 7. DNA 652,2 8. Hewlett-Packard 470,6 9. IBM 415,0 10. Fujitsu Services 365,9 Lähde: Talouselämä 25/\n6 2. Tieto- ja viestintäteknologian markkinat 2.1 Talous toipuu taantumasta Suomen bruttokansantuote laski Tilastokeskuksen tarkistettujen ennakkotietojen mukaan vuonna ,0 prosenttia. Sukellus oli hurja, kun sitä vertaa koko maailman kokonaistuotannon 1,5 prosentin supistumiseen. Euroopan tilastoviranomaisen Eurostatin mukaan pudotus oli EU-maista nopeampi vain Liettuassa, Latviassa ja Virossa. Suomen kovaa pudotusta selittää maan vientiteollisuuden rakenne. Maan teollisuudessa on suuri paino investointihyödykkeillä, joiden kysyntä putoaa nopeasti voimakkaassa taantu massa. Tilastokeskuksen mukaan viennin volyymi väheni 20 prosenttia ja investointien volyymi lähes 15 prosenttia. Sen sijaan yksityiset kulutusmenot vähenivät vuonna 2009 vain 1,9 prosenttia ja julkiset kulutusmenot kasvoivat voimakkaan elvytyksen ansiosta 1,2 prosenttia. Suomen bruttokansantuote oli vuonna 2009 Tilastokeskuksen mukaan 171 miljardia euroa. Maailmantalous on alkanut selvästi elpyä vuonna Etenkin Kiinan vetämä Aasian talous kasvaa kovaa vauhtia. Toipuminen on yllättänyt ekonomistitkin. Esimerkiksi Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla arvioi maaliskuussa Suomen kokonaistuotannon kasvavan vuonna 2010 noin 1,5 prosenttia, mutta syyskuussa tutkimuslaitos nosti kasvuarvionsa 4,5 prosenttiin. Ekonomistien yhteinen huoli on, kuinka kestävää voimakkaalla elvytyksellä aikaansaatu kasvu on. Tämä tekee talouden kehi tyksen ennakoinnin poikkeuksellisen vaikeaksi. Vaikeus näkyy muun muassa siinä, että ekonomistien suhdannearviot Suomenkin talouskasvusta vaihtelevat melko voimakkaasti. Kasvun vahvistumisen puolesta puhuu muun muassa Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n heinäkuussa 2010 tekemä suhdannebarometri, jonka mukaan teollisuuden tilauskanta on kasvanut alkuvuonna jo melko lähelle keskimääräistä. EK:n suhdannebarometri kertoo myös, että teollisuusyritysten kapasiteetin käyttöaste on kohentunut, mutta ylikapasiteettia löytyy vielä noin joka kolmannella yrityksellä. Hitaita vuosia edessä Julkisen sektorin suorittama elvytys on estänyt suuren romahduksen teollisuusmaissa, mutta sen hintana on ollut valtion nopea velkaantuminen. Esimerkiksi OECD pitää kehittyvien maiden suurta velkataakkaa suurimpana talouskasvun uhkana. Julkisen sektorin on pakko leikata menojaan, mutta leikkaukset voivat hidastaa talouskasvua vuosien ajan. OECD ennustaa kuitenkin maailmantalouden nousevan melko reipasta 4,5 prosentin vauhtia vuonna Valtion velkaantuminen on talouskasvun hidaste myös Suomessa. OECD:n tilastot tosin kertovat, että Suomen valtion velka on vain 37,6 prosenttia bkt:stä, kun velkataakka on monessa teollisuusmaassa yli 50 prosenttia bkt:stä. Vientivetoisen Suomen ongelma onkin, että monet suureet vientimaat Saksa, Englanti ja USA ovat Suomea velkaantuneempia. Vienti on joka tapauksessa Suomen talouskasvun veturi. Vientimaiden velkaongelmasta huolimatta esimerkiksi Etla ennustaa viennin kasvavan vuonna 2011 jopa yhdeksän prosenttia. Tosin seuraavana vuonna kasvuvauhti hiipuu puoleen eli 4,5 prosenttiin. Vientimäärät eivät nouse taantumaa edeltävälle tasolle edes vuonna Vienti nostaa Etlan arvion mukaan Suomen talouskasvun vuonna 2011 noin neljään prosenttiin ja vuonna ,5 prosenttiin. Kasvuvauhti on absoluuttisesti hyvä, mutta maltillinen, kun huomioi talouden matalan lähtötason. Työttömyys vaivaa lähivuosina Suuri työttömyys on valtion velkaantumisen ohella toinen talouskasvun hidaste. Työttömyysaste jää kuitenkin Etlan syyskuisen ennusteen mukaan pelättyä alhaisemmaksi eli 8,4 prosenttiin. Vuonna 2011 ja 2012 työttömyys putoaa hitaasti. Työttömyys jarruttaa yksityistä kulutusta niin, että se kasvaa vuosina kahden prosentin vuosivauhdilla\n7 2.2 Tietotekniikkamarkkinat kasvavat tasaisesti Suomen ICT-markkinat voi jakaa kahteen pääryhmään: tietotekniikka (IT) ja telekommunikaatio (ICT). Tässä luvussa käsitellään tietotekniikkamarkkinoita. Kun Suomen bruttokansantuote putosi vuonna 2009 kahdeksan prosenttia, supistuivat luonnollisesti myös tietotekniikkamarkkinat. IT-markkinoiden pudotus oli kuitenkin selvästi muuta taloutta pehmeämpi. Market-Vision katsauksen mukaan IT-markkinat putosivat 4,1 prosenttia 5,3 miljardiin euroon, kun ne olivat vuonna 2008 olleet 5,5 miljardia euroa. Suomen IT-markkinat e 2011e Laitteet Kasvu, % 2,3-14,5 2,4 2,6 Ohjelmistot Kasvu, % 3,6 1,6 3,0 3,4 IT-palvelut Kasvu, % 3,9-0,3 2,1 2,8 IT-markkinat yhteensä Kasvu, % 3,4-4,1 2,3 2,9 Lähde: Market-Visio Oy Suurin pudotus oli laitemarkkinoilla, kun taas IT-palveluiden kysyntä notkahti vain maltillisesti ja ohjelmistojen kysyntä jopa nousi hivenen. Market-Visio ennakoi koko alan toipuvan vuonna 2010 noin 2,3 prosentin vauhdilla. Vuoden 2008 tason markkinat ylittävät kuitenkin vasta vuonna Teknologiateollisuus ry:n suhdannebarometri puolestaan kertoo, että suomalaisten tietotekniikka-alan yritysten liikevaihto Suomessa polki alkuvuonna 2010 edellisvuoden tasolla. Barometrin huono uutinen oli, että alan yritykset saivat vuoden 2010 toisella neljänneksellä uusia tilauksia 29 prosenttia vähemmän kuin vastaavalla jaksolla vuonna Uskoa luova tietoa puolestaan oli, että alan yritykset ovat lisänneet henkilöstön palkkaamista vuoden toisella neljänneksellä\n8 Laitemarkkinat IT-laitemarkkinat putosivat vuonna 2009 nopeasti, kun asiakkaat leikkasivat työasemien ja palvelinten hankintoja taantumassa. Monet organisaatiot siirsivät tai hyllyttivät kokonaan hankkeita, jotka eivät olleet elintärkeitä. Välttämättömissä investoinneissa monet asiakkaat ovat ostaneet aiempaa edullisempia laitteita, mikä on laskenut hankintojen keskihintaa. Henkilöstöleikkaukset ovat osaltaan vähentäneet IT-laitteiden tarvetta monessa organisaatiossa. Uuden henkilöstön palkkaus käynnistynee hitaasti myös taantuman jälkeen, joten laitehankinnat eivät saa sanottavasti vauhtia tältä osin. Jonkin verran laitemarkkinoita on supistanut myös palveluiden lisääntynyt ostaminen. Tulostus- ja kopiointilaitteiden hankkimista on vähentänyt puolestaan tulostuspalveluiden lisääntynyt käyttö. Kun talousnäkymät alkavat vahvistua, etenkin yritykset lisäävät todennäköisesti lykkäämiään hankintoja. Laitehankintoja liittyy myös yritysten toiminnan tehostamiseen. Laitemarkkinoiden syvin pudotus nähtiin palvelimissa (-23,4 %) ja tulostimissa sekä kopiokoneissa (-20,2 %). Suomen laitemarkkinat e 2011e PC-laitteet, notebook Kasvu, % - 12,4 5,2 3,2 PC-laitteet, desktop Kasvu, % -13,7-2,7-1,7 Palvelimet Kasvu, % - 23,4 3,7 4,6 Tallennus Kasvu,% -11,0 5,8 5,5 Tulostimet ja kopiokoneet Kasvu,% -20,2 2,1-3,4 Verkkolaitteet Kasvu, % 15,0 2,0 4,8 Valokuva & video Kasvu, % - 5,6 0,7 5,9 Muut laitteet ja IT-komponentit Kasvu, % -11,9-1,4 2,1 Laitemarkkinat yhteensä Kasvu. % - 14,5 2,4% 2,6 Lähde: Market-Visio Oy, 4/2010 Lähde: Market-Visio Oy, 4/\n9 Ohjelmistomarkkinat Suomen ohjelmistomarkkinoiden koko oli vuonna 2009 Market- Vision mukaan 1117 miljoonaa euroa, missä oli taantumasta huolimatta pieni 1,6 prosentin kasvu. Market-Visio jakaa ohjelmistomarkkinat sovellusohjelmistoihin ja infrastruktuuriohjelmistoihin. Sovellusohjelmistoihin kuuluvat muun muassa taloushallintaohjelmistot, tuotannonohjauksen ohjelmistot ja henkilöstöhallintaohjelmistot. Tämän luokan suurin yksittäinen ryhmä on toimisto- ja ryhmätyöohjelmistot. Infrastruktuuriohjelmistot puolestaan sisältää itse tietojärjestelmiin liittyvät ohjelmistot kuten käyttöjärjestelmät, sovelluskehitystyökalut ja tietoturva. Käyttöjärjestelmät on luokan suurin ryhmä. Taantuman aikana lisenssien myynti ja ohjelmistohankinnat ovat hidastuneet. Hankkeita on siirretty ja laitemarkkinat ovat hiipuneet, mikä vähentää myös ohjelmistojen myyntiä. Markkinat pysyivät kuitenkin kovimmankin pudotuksen aikaan pienessä nousussa, koska taantuma ei vähennä yritysten tarvetta tehostaa toimintaansa. Samoin kasvua on ylläpitänyt yritysten tarve kehittää sähköisiä palveluita asiakkaille. Market- Vision ennusteen mukaan juuri myynnin- ja markkinoinnin ohjelmistot tulevat kasvamaan nopeimmin myös lähivuosina. Niin sanottujen infrastruktuuriohjelmistojen kysyntä kasvoi myös vuonna Market-Vision mukaan kyseisessä ryhmässä supistuivat vain käyttöjärjestelmien ja sovelluskehitystyökalujen kysyntä. Kasvu oli vahvinta dokumenttien ja sisällön hallintaohjelmistojen markkinoilla. Etenkin web-sisällön hallintaohjelmistoilla on taattu kasvu, kun sähköinen kauppa ja palvelut sekä tietoturva vaativat panoksia. Suomen ohjelmistomarkkinat e 2011e Sovellusohjelmistot Kasvu, % 1,3 2,4 2,9 Infrastruktuuriohjelmistot Kasvu,% 2,0 3,5 4,1 Ohjelmistomarkkinat yhteensä Kasvu, % 1,6 3,0 3,4 Lähde: Market-Visio Oy, 4/2010 Ohjelmistomyynnin kasvua tulee ylläpitämään sekä käytössä olevien ohjelmistojen ikääntyminen (esim. toiminnanohjausjärjestelmät) että uudet tuotteet (Windows 7)\n10 IT-palveluiden markkinat IT-palveluiden markkinat olivat vahvassa kasvussa vielä 2008 ja vuonna 2009 markkinat supistuivat vain 0,3 prosenttia. Suurimmat pudotukset nähtiin IT-koulutuspalveluissa (-5,7 %) ja IT-konsultoinnissa (-5,2 %). Kysyntää on ylläpitänyt muun muassa valtionhallinnon suuret tietotekniikkahankkeet. Valtion investointitarpeet tulevat pysymään suurina jatkossakin julkishallinnon tehostamistarpeiden takia. Myös yritykset ovat investoineet taantumankin aikana integraatiohankkeisiin, joilla on haluttu tehostaa eri järjestelmien toimintaa. Myös pk-yritykset ovat lisänneet IT-palveluiden hankintaa. Palvelumarkkinoita ovat puolestaan painaneet alas muutamien suurten toimialojen vaikeudet. Esimerkiksi metsäteollisuuden, teknologiateollisuuden ja pankki- ja vakuutusalan investointikyky on ollut niukka. Myös kuntien tiukka taloustilanne näkyy IT-palveluiden kysynnässä. Suomen IT-palvelumarkkinat e 2011e IT-konsultointipalvelut Kasvu, % 4,1-5,2 0,9 2,7 Sovelluskehitys, integrointi ja käyttöönotto (miljoonaa euroa ) Kasvu, % 4,0-1,6 1,5 3,4 Pakettiohjelmistojen ylläpito ja tuki (miljoonaa euroa) Kasvu, % 2,1-0,5 1,0 1,5 Laitteiden ylläpito ja tuki Kasvu, % - 2,0-2,4 0,4 0,0 Hallinta, käyttö ja verkkopalvelut Kasvu, % 6,3 2,2 3,1 3,2 IT-koulutuspalvelut Kasvu, % 3,0-5,7 3,0 3,5 Palvelumarkkinat yhteensä Kasvu, % 3,9-0,3 2,1 2,8 Lähde: Market-Visio 4/\n11 2.3 Televiestinnän muodonmuutos Syvä taloustaantuma iski telekommunikaatiomarkkinoihin samalla tavoin kuin tietotekniikkamarkkinoihin. Laitteiden kysyntä putosi vuonna 2009 reippaasti, mutta palveluiden kysyntä hiipui hitaammin. Matkapuhelimien kysynnästä leikkautui yli yhdeksän prosenttia, mutta matkapuhelimilla soitettiin jopa edellisvuotta enemmän. Sen sijaan kiinteän verkon palveluiden kysyntä leikkautui lähes kuusi prosenttia, mikä painoi koko palvelumarkkinan 2,3 prosenttia miinukselle. Askeleet kiinteästä verkosta kohti mobiilimaailmaa pitenivät vuonna 2009 monella tavalla. Suomen televiestintämarkkinat e 2011e Kiinteän puhelinverkon palvelut (milj. euroa) Kasvu, % - 5,7-3,2-3,3 Mobiiliverkon palvelut (milj. euroa) Kasvu, % 0,6 0,9-0,3 Laitteet (milj. euroa) Kasvu, % ,7 5,1 Markkinat yhteensä (milj. euroa) Kasvu, % - 3,0-0,2-0,9 Lähde: Market-Visio Oy 2010 Erityisen kova kasvu Suomessa nähtiin laajakaistamarkkinoilla. Vuoden 2009 lopussa Suomessa oli viestintäviraston mukaan lähes 2,5 miljoonaa laajakaistaliittymää. Näistä noin 76 prosenttia oli kotitalousasiakkailla ja loput yritysasiakkailla. Laajakaistaliittymien määrä kasvoi vuonna 2009 noin liittymällä eli 18 prosenttia edellisvuodesta. Kasvun veturina olivat mobiililaajakaistat, joiden määrä kasvoi lähes 90 prosenttia vuodessa. Koko Euroopassa mobiililaajakaistaliittymien määrä kolminkertaistui kahdessa vuodessa, mutta Suomessa määrä kuusinkertaistui samassa ajassa. Suomi olikin vuoden 2009 lopussa Euroopan kehittynein mobiililaajakaistamaa tutkimusyhtiö IDC:n mukaan. Tätä selittävät muun muassa yhden hengen talouksien muita Euroopan maita suurempi osuus sekä operaattoreiden tapa myydä langatonta datasiirtoa kiinteillä kuukausimaksuilla. Operaattorit vauhdittavat kasvua yleisillä hintojen leikkauksilla ja etenkin erikoistarjouksilla, joissa oli tyypillisesti määräaikainen kytkysopimus, jossa kuluttajalle tuli myös päätelaite, joka oli pääsääntöisesti 3G-modeemi. Langattoman laajakaistan (1 Mbit/s) keskihinta putosi vuonna eurosta 32 euroon. Laajakaistaliittymien kehitys DSL Kiinteistö- ja taloyhtiöliittymä Kaapelimodeemi Mobiililaajakaista Langaton laajakaista FTTH (optisessa kuituverkossa toimiva laajakaista) Muu Yhteensä Lähde: Viestintävirasto Matkaviestinliittymien lukumäärä kasvoi taantumasta huolimatta 13 prosenttia eli liittymällä vuonna Tästä kasvusta noin puolet tulee mobiililaajakaistoista. Matkaviestinliittymiä Suomessa oli vuoden 2009 lopussa 7,7 miljoonaa. Mukana ovat sekä puheeseen että ensisijaisesti tiedonsiirtoon käytettävät liittymät. Jokaisella suomalaisella oli siis keskimäärin 1,45 matkaviestinliittymää. Liittymistä 78 prosenttia oli kotitalouksien käytössä\n12 Suomalaiset puhuivat puhelimessa entistä enemmän ennätyssyvästä taantumasta huolimatta. Soitettujen puheluiden kappalemäärä pysyi tosin edellisvuoden tasolla eli 4,9 miljardissa. Puhelut olivat kuitenkin neljä prosenttia edellisvuotta pidempiä, kun keskimääräinen puhelu kesti 3,03 minuuttia. Viestintäviraston selvitys kertoo, että matkapuhelimesta soitettujen puheluiden pituudet ovat pidentyneet monen vuoden ajan. Vuonna 2005 keskimääräinen matkapuhelu kesti yli kaksi minuuttia vähemmän kuin kiinteästä verkosta soitettu. Vuonna 2009 ero oli enää 19 sekuntia. Tekstiviestejä suomalaiset lähettivät vuonna 2009 noin 3,8 miljardia, mikä oli yhdeksän prosenttia edellisvuotta enemmän. Suomalainen lähetti kuukaudessa keskimäärin 59 tekstiviestiä. Multimediaviestien määrä kasvoi 12 prosenttia lähes 40 miljoonaan kappaleeseen. Matkaviestinverkossa lähetettiin vuonna 2009 dataa kolme kertaa edellisvuotta enemmän eli yhteensä noin 16 miljoonaa gigatavua. Matkapuhelujen hinnat pysyivät Viestintäviraston mukaan vuoden 2008 tasolla. Perusliittymästä soitettu kolmen minuutin puhelu maksoi vuoden 2009 lopussa keskimäärin 21 senttiä. Matkaviestinliittymät ja puhelumäärät Matkaviestinliittymiä Puhelut (miljoonaa kpl) Puheluminuutit (miljoonaa) Kiinteät verkot hiipuvat Kiinteiden liittymien määrä väheni vuonna 2009 noin 14 prosenttia. Maassa oli vuoden lopussa 1,4 miljoonaa kiinteän verkon liittymää. Sukupolvien väliset erot kulutustottumuksissa ovat suuret. Viestintäviraston selvityksen mukaan 90 prosentilla alle 45-vuotiaista on kotona laajakaistaliittymä. Samasta ikäryhmästä vain kymmenellä prosentilla on lankapuhelinliittymä. Yli 65-vuotiaista joka toisella on lankapuhelin, mutta vain joka neljännellä laajakaistaliittymä. Lankapuhelin on ainoa puhelinliittymä yhdessä prosentissa kotitalouksia. Noin joka neljännessä kotitaloudessa on kiinteän verkon puhelinliittymä. Kansainvälisen telekommunikaatioyhdistyksen ITU:n tilastojen mukaan Suomessa oli vuoden 2009 lopussa 26 lankaliittymää sataa asukasta kohti. Esimerkiksi Ruotsissa vastaava luku oli 55. Kiinteästä verkosta soitetut puheluminuutit vähenivät vuonna 2009 neljänneksen. Kiinteän verkon kautta puhuttiin 1,077 miljardia minuuttia, kun matkapuhelimiin puhuttiin 15,1 miljardia minuuttia. Kiinteän verkon hinnat pysyivät edellisvuoden tasolla. Kuluttajat pitivät Viestintäviraston kyselyssä kiinteän verkon perusmaksua niin kalliina, että se voi lisätä luopumisia kiinteästä liittymästä. Laajakaista laajenee Vuonna 2009 voimaan tullut viestintämarkkinalaki asettaa tietyille teleyrityksille yleispalveluvelvoitteen, joka takaa perustason laajakaistaliittymän jokaiseen vakituiseen asuntoon ja yrityksen toimipaikkaan. Vuonna 2008 käynnistyi laajakaista hanke, jonka tavoitteena on 100 Mbit/s -laajakaistaliittymän tarjontaan kykenevä verkko harvaan asutuille alueille vuoteen 2015 mennessä. Uudet palvelut lisäävät lähivuosina oletettavasti nopeiden laajakaistayhteyksien käyttöä. Viestintäviraston kyselyiden mukaan yhä suurempi osa kuluttajista on kiinnostunut internetin televisiopalveluista ja tilausvideopalveluista. Yritykset myös toivat uusia palveluita vuonna 2009 tihenevällä vauhdilla. Viestintäviraston arvion mukaan seniorikansalaisten vähäinen kiinnostus laajakaistapalveluiden käyttöön johtuu osittain siitä, että kyseiselle asiakasjoukolle ei löydy kiinnostavia palveluita verkosta\n13 3. Tavoitteena toimivampi maailma 3.1 ICT innovaatioveturina Suomessa tapahtui radikaali muutos 1990-luvulla yritys- ja teollisuusrakenteessa. Vajaassa vuosikymmenessä elektroniikka ja etenkin telekommunikaatiolaitteet kasvoivat selvästi suurimmaksi teollisuudenalaksi ja vientisektoriksi. Vuosituhannen vaihteeseen mennessä maasta oli tullut maailman ICT-keskeisin valtio alan tuotanto- ja t&k-panoksilla mitattuna. Suomen innovaatiojärjestelmää arvioineen kansainvälisen työryhmän raportin sitaatti tiivistää ICT:n merkityksen maan innovaatioille. Sitaatin taustalla on Nokian nopea nousu talouden ja tutkimuksen veturiksi. Kuten Etlan tutkija Jyrki Ali-Yrkkö kirjoittaa, Nokia on ollut selvästi suurin patentinhakija Suomessa. Vuosina Nokian osuus suomalaisista patenttihakemuksista Euroopan patenttitoimistossa (EPO) oli 48 prosenttia. Vuonna 2006 osuus oli 43 prosenttia. Vastaavia suuria vetureita löytyy muistakin maista. Ali-Yrkön selvityksen mukaan Philips toi Hollannin patenteista vuonna prosenttia ja Ericsson Ruotsin patenteista 27 prosenttia. Kansantaloudelle on erittäin tärkeää, missä maassa yrityksen tuotekehitys tapahtuu ja missä on yrityksen pääkonttori. Esimerkiksi Ali-Yrkkö on laskenut, että Nokian N95 puhelimen lisäarvosta jää Suomeen noin puolet. N 95-puhelimen lisäarvon maantieteellinen jakauma Maa Osuus lisäarvosta Suomi 49,7 % Muu Eurooppa 5,4 % Yhdysvallat 12,1 % Japani 6,5 % Muu Aasia 4,6 % Tuntematon 7,2 % Myyntimaa 14,5 % Lähde: Nokia and Finland in a Sea of Change, Jyrki Ali-Yrkkö, Etla 2010 Suomen suurimmat tutkijat* Sija Yritys t&k milj. euroa t&k-liikevaihdosta % 1 Nokia ,4 2 Wärtsilä 141 2,7 3 ABB-yhtiöt 130 5,7 4 Metso 115 2,3 5 Orion 95 12,3 6 LM Ericsson 92 56,1 7 Stora Enso 71 0,8 8 Kone 62 1,3 9 Tieto 53 3,1 10 Amer Sports 52 3,4 13 Tellabs 43 15,4 20 F-Secure 28 22,3 21 Vaisala 28 12,3 39 Basware 14,8 15,9 40 Elektrobit 14,7 9,6 Lähde: Tekniikka & Talous *kymmenen suurinta + eräiden ICT-yritysten t&k-panos 24 25\n14 Suomen innovaatiotoiminnan ongelma ei kuitenkaan ole Nokian vahva asema, vaan muiden vähäinen panostus. Innovaatiojärjestelmän arvioinnissaan kansainvälinen työryhmä toteaa, että Suomen huoli on pienten yritysten vähäinen panos innovaatiotoimintaan. Toinen huoli on, että t&k on vahvasti keskittynyt ICT-toimialalle. Vahva erikoistuminen on ollut yksi Suomen vahvuuksia, mutta samaan aikaan siinä on riski tulevan kasvun menettämisestä. ICT:n innovaatiot ovat kansantaloudelle tärkeitä sekä teollisuuden itsensä että innovaatioiden hyödyntämisen takia. Talouskasvu syntyy teknologian kehityksestä. Professori Matti Pohjola muistuttaakin, että teknologia ei kehity tasaista tahtia, vaan pitkien kiihtyvien ja hidastuvien kasvun vaiheiden kautta. Pohjolan arvion mukaan ICT-teknologian aikaansaama kasvu on vasta kiihtymässä. Hän ennustaakin historian valossa, että ICT vie maailman talouskasvua eteenpäin seuraavat pari vuosikymmentä. ICT luo verkostoja Yhteen kytkeytyminen on avain; yksilöiden ja organisaatioiden välillä kiihtyen lisääntyvät linkit, jotka ICT tekee mahdolliseksi. Suomen innovaatiojärjestelmän arvioinnissa korostetaan tiedon liikkumisen tärkeyttä etenkin pienelle kansankunnalle, joka haluaa lisätä innovatiivisuutta. Raportissa muistutetaan, että Suomi tuottaa parhaimmillaankin alle prosentin maailmanlaajuisesta tiedosta. Siksi on äärimmäisen tärkeää kysyä: miten napata kiinni globaaleista oivalluksista ja vahvistaa tiedon, kokemuksen ja osaamisen siirtymistä. Edellisestä voidaan ajatella, että ICT kiristää kilpailua kansainvälisen tiedon liikkuessa entistä nopeammin. Toisaalta ICT antaa myös kaukana suurista markkinoista oleville suomalaisille hyvät edellytykset päästä käsiksi tietoon, jota syntyy kaukana kotimarkkinoilta. Case: Nobel-kokemus ja ICT yhdistyvät Suomalaiset yhdistävät ICT-osaamisen ja kansainvälisen konfliktien ratkaisukokemuksensa kehittämällä matkapuhelimella tehtävää syntymärekisteröintiä, joka on edellytys monien kansalaisoikeuksien toteutumiselle. Hankkeen takana ovat rauhanprosesseihin ja konfliktien ratkaisuun erikoistunut Nobel-palkitun Martti Ahtisaaren johtama Crisis Management Initiative järjestö ja VTT. Liberiassa toteutettava mobiilirekisteröinti mahdollistaa virallisen syntymärekisteröinnin yhä useammalle lapselle. Syntymärekisteröinti on ollut puutteellista vaikeakulkuisessa maassa, jossa hallinnon rakenteet ovat heikot. Verkostoituminen on myös ICT-alan oma haaste. Esimerkiksi Työ- ja elinkeinoministeriön ohjelmistoalaa koskevassa selvityksessä pidetään verkostomaisen toimintatavan hallitsemista keskeisenä osaamisalueena alan yrityksille. Yritysten toimintalogiikan ymmärtäminen on tärkeää sekä yleisellä tasolla että omien asiakkaiden kohdalla. Yleisellä tasolla on oltava kykyä oivaltaa yritysten toimintaympäristössä muutoksia, joita ns. uusi talous on tuonut mukanaan. Samankaltaiseen tulokseen tuli myös Teksin selvitys ohjelmistoalasta. Tulevaisuuden ratkaisut perustuvat yhä enemmän yhteistyöverkostoihin, joko teknologiassa, suunnittelussa tai markkinoinnissa. Tämä pakottaa yritykset parantamaan osaamistaan verkostotoiminnassa, partnereiden käytössä ja hankinnassa. ICT vie maailman talouskasvua eteenpäin seuraavat pari vuosikymmentä\n15 Case: EIT:n ICT-laboratorio luo verkostoja Suomeen Verkostoja vahvistaa osaltaan Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) ICT-laboratorion perustaminen Suomeen. EIT on perustanut tulevaisuuden tieto- ja viestintäyhteiskuntaan keskittyvän osaamis- ja innovaatioyhteisön, EIT ICT Labs, jonka viidestä yksiköstä yksi on sijoittunut Otaniemeen. Eindhovenin, Pariisin, Berliinin, Tukholman ja Helsingin muodostaman verkoston tavoitteena on synnyttää maailmanluokan innovaatiokeskuksia. Laboratoriot tekevät keskinäisen yhteistyön lisäksi merkittävää yhteistyötä kansainvälisten yritysten, tiede- ja teknologiapuistojen ja yliopistojen kanssa. ICT:n odotetaan avaavan uusia mahdollisuuksia muun muassa: Terveydessä ja hyvinvoinnissa Yksilöiden mobiliteetissa ja voimaannuttamisessa Sosiaalisessa vuorovaikutuksessa ja koheesiossa Energian käytön tehostamisessa Kestävässä kehityksessä Globaalin liiketoiminnan kehittämisessä. Haasteena soveltaminen ICT:n suurin vaikutus innovaatioihin ja koko kansantalouteen ei tule välttämättä jatkossa pelkästään patenttien ja tuotannon kautta. Soveltavat innovaatiot ovat todennäköisesti koko kansantalouden kannalta aivan keskeisiä. Tämä on Suomen suurin haaste, sillä monet kansanväliset vertailut osoittavat, että useat maat ovat meitä paremmin verkottuneita, monissa maissa julkinen sektori palvelee kansalaisiaan paremmin verkossa ja monissa maissa kuluttajat ja yritykset käyttävät verkon mahdollisuuksia monipuolisemmin. Esimerkiksi YK:n 192 maata koskeva e-government selvityksessä Suomi oli sijalla 15 ja 2010 sijalla 19. YK painottaakin, että muutos ei tapahdu laitteilla ja ohjelmistoilla, vaan niiden käyttämisellä muutoksen ajureina. Suomen valtion sähköiset palvelut ovat vaatimattomat, vaikka kansalaisten korkea koulutustaso antaisi mahdollisuuden nettipalveluiden rakentamiseen ja hyödyntämiseen. Heikoimmin Suomi menestyy YK:n vertailussa kansalaisten sähköisessä osallistamisessa, jossa maa oli vuoden 2010 vertailussa sijalla 30 yhdessä Kirgisian kanssa ja Mongolian perässä. Hyvä uutinen tosin on, että Suomi nousi listalla 15 pykälää vuoden 2008 selvityksestä. Samalla tavoin Suomi on jäänyt monena vuotena kärjestä Economist Intelligence Unitin e-readiness vertailussa siksi, että kuluttajat ja yritykset hyödyntävät huonosti ICT-teknologiaa. Tuoreimmassa vuoden 2010 selvityksessä Suomi tosin nousi sijalle neljä. Haaste on huomattu Soveltamisen haasteet on todettu niin monissa kansainvälisissäkin selvityksissä, että asia on huomattu erinomaisen hyvin. Suomessa on kuitenkin menossa huikea määrä julkisesti tuettuja hankkeita, joissa ICT:tä pyritään soveltamaan joko olemassa oleviin asioihin tai täysin uusien asioiden kehittämiseen\n16 ValtIT on Valtion It-toiminnan johtamisyksikkö, joka vastaa yhteisten tietotekniikkapalveluiden kehittämisestä. ValtIT vastaa muun muassa IT-toiminnan talousohjauksesta, tietoturvallisuudesta ja kansainvälisestä yhteistyöstä. KuntaIT edistää kuntasektorin palvelutoimintaa ja IT:n yhteensovittamista. Hankkeen tuloksena on syntynyt kuntien käyttöön muun muassa asiakaspalvelua helpottava ASPAkonsepti ja KuntaRekry.fi sivusto, joka kokoaa yhteen kunta-alan avoimet työpaikat. Julkisen hallinnon hankkeita Valtionhallinnon tuottavuusohjelma pyrkii varmistamaan, että valtion tehtävät hoidetaan mahdollisimman tehokkaasti, jotta työvoimaa riittää muidenkin sektoreiden tarpeisiin. Tätä varten muutetaan toimintatapoja ja organisointia sekä lisätään voimakkaasti tietotekniikan käyttöä. SADEe-hanke tähtää vuoteen 2015 mennessä verkottu neeseen julkiseen hallintoon, jonka palvelut ovat moni kanavaisesti saatavissa ja helposti löydettävissä. Valtion toimintaohjelma yritysten hallinnollisen taakan vähentämiseksi yksinkertaistaa säädöksiä ja menettelyitä. Kokonaisuus sisältää muun muassa sähköisen etulli-hankkeen ja verohallinnon sähköisten palveluiden kehittämisen. Kunta ja palvelurakenneuudistus Paras tähtää kuntien palvelujen tehokkaampaan järjestämiseen pitkällä tähtäimellä Tekesin kehityshankkeita Digitaalinen tuoteprosessi vahvistaa tietotekniikan saumatonta hyödyntämistä niin, että tieto on tehokkaasti käytettävissä koko tuotteen elinkaaren aina konseptin luomisesta tuotteen käyttöön asti. Giga-konvertoituvat verkot keskittyy teknologian kehittämiseen ja uuden liiketoiminnan luomiseen laajakaistaisen tietoliikenteen alueelle. Innovaatiot sosiaali- ja terveyspalveluissa pyrkii uudistamaan julkisen sektorin vastuulla olevaa sosiaali- ja terveyspalvelutuotantoa, edistää palvelujen saatavuutta ja yritysten liike toimintamahdollisuuksia alalla. Serve -innovatiiviset palvelut kehittää palvelukonsepteja ja kansainvälisesti kilpailukykyisiä palveluliiketoimintoja. Ubicom -sulautettu tietotekniikka kehittää ja pilotoi teknologiaratkaisuja ja sovelluksia. Elektroniikka- ja tietoliikenneteollisuuden toivotaan pystyvän nopeuttamaan teknologian kaupallistamista. Sitran hankkeita Energiaohjelma tähtää Suomen muuttamiseksi energia tehokkaammaksi yhteiskunnaksi ja luo uusia markkinoita ja menestyvää liiketoimintaa. Kuntaohjelma tuotteistaa kuntapalveluita, jotta kansalaiset saavat entistä parempia palveluita niin, että palvelurakenne uudistuu, tuottavuus nousee ja kuntalaisten valinnanvapaus ja vaikutusmahdollisuudet paranevat. Kuntien Palvelukeskus ICT on Sitran hankkeena syntynyt yritys KPK ICT Oy, joka kehittää valtakunnallisesti kunnille sopivia ICT-palveluja. KPK THH Oy on Sitran hankkeessa syntynyt kuntien talous ja henkilöstöhallinnon palvelukeskus. 31\n17 Osaamiskeskushankkeita Digitaaliset sisällöt tavoittelee kansalaisten elämää helpottavien ja rikastuttavien palveluiden ja yrityselämän, hallinnon ja julkisen sektorin toimintaa tehostavien palvelujen ja toimintamuotojen kehittämiseen. Haasteena on luoda kansainvälisesti kilpailukykyisiä digitaalisia palvelukonsepteja. Joka paikan tietotekniikka lähtee ajatuksesta, että ICT tulee osaksi koko elinympäristöämme ja toimintaamme ja on kiinteä osa eri toimialojen sovelluksia ja tietotekniikkaa. Tavoitteena hyödyntää tätä trendiä ja luoda ICT-alalle ja soveltaville aloille uutta kilpailukykyä ja liiketoimintaa. Älykkäät koneet uskoo, että koneiden älykkyys, uudet suunnittelumetodit sekä tuotteen elinkaaren aikainen hallinta ovat keskeisiä osaamisaloja uusien liiketoimintamallien pohjaksi. Esiin nousee muun muassa ICT:n yhä voimakkaampi rooli koneissa, tuotannossa ja yritysten toiminnassa. 3.2 Uutta yrittäjyyttä, uusia ideoita Suomalaisen ICT-alan innovatiivisuuden heikko kohta on sama kuin koko yhteiskunnassa: vähäinen yrittäjyys. Erityisesti kansainvälisesti menestyviä kasvuyrityksiä Suomi kaipaisi lisää. Innovaatiojärjestelmää arvioinut kansainvälinen työryhmä suosittelee, että Suomessa edistetään entistä enemmän riskinottamista ja pioneerihenkeä synnyttävää yrittäjyyttä. Työryhmä kannustaa rakentamaan maahan lisää yrittäjyyshenkeä, lisäämään yrittäjyyskoulutusta yliopistoissa ja luomaan yrittäjyyskannustimia verotuksessa ja rahoituksessa. Kasvuyrittäjyyden puute näkyy muun muassa työ- ja elinkeinoministeriön kyselystä, jossa vain viisi prosenttia yrittäjistä pitää itseään voimakkaasti kasvuhaluisena. Suomalaisten ohjelmistoyritysten kansainvälisen liikevaihdon määrä 4 % 34 % 20 % 18 % 24 % Merkittävästi kansainvälistä toimintaa Vähäistä kansainvälistä toimintaa Kansainvälistymissuunnitelmia Kansainvälistyminen ei ajankohtaista Kansainvälistä toimintaa aiemmin Lähde: Software Industry Survey 2010 Passiivisesta kasvuhalukkuudesta kertoo myös Teknologiateollisuuden ja Aalto-yliopiston ohjelmistoyritysselvitys 2010, jonka mukaan vain 18 prosentilla suomalaisista ohjelmistoyrityksistä on huomattavaa kansainvälistä toimintaa. Jopa 34 prosenttia vastaajista totesi, että kansainvälistyminen ei ole juuri nyt ajankohtaista. Suomessa olisi otettava askel yrittäjyyspolitiikasta kohti kasvuyrittäjyyspolitiikkaa. Tämä on yksi viidestä suosituksesta, joihin Teknologiateollisuuden Digitaalinen Suomi teoksen tekijät päätyvät. Tämä edellyttäisi muun muassa seuraavia asioita\n18 Kasvuyrittäjyys nostetaan keskeiselle sijalle elinkeino- ja innovaatiopolitiikassa. Yritysten perustamiseen ja kasvattamiseen kannustavaa opetusta on edelleen lisättävä sekä kehitettävä tapoja perustaa yrityksiä yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen tutkimus ja kehitystoiminnan pohjalta. Kasvua tavoittelevien yritysten on kehitettävä omaa osaamistaan liiketoiminnassa ja rahoituksen hankkimisessa ja nähtävä pääomasijoittajia mahdollisuutena toteuttaa kasvu. Suomeen on saatava osaavampia ja kansainvälisempiä kasvurahoituksen ammattilaisia ja yrityskiihdyttämöjä. Kukaan ei voi tietää, mistä löytyvät tulevaisuuden menestysalat suomalaiselle ICT-teollisuudelle. Syksyllä 2009 Teknologiateollisuuden seminaarissa kokoontui noin 60 usean alan asiantuntijaa työpajaan, jonka tehtävänä oli löytää alan menestysmahdollisuuksia suomalaisyrityksille. Työpaja lähestyi haastetta pohtimalla, mitkä suuret trendit synnyttävät kysyntää ICT-teollisuudelle ja missä suomalaisilla on jo nyt monipuolista osaamista kuten asiakastarpeiden ymmärtämistä ja teknologista tietämystä. Terveydenhuolto on yksi keskeinen toimiala, jolla Suomessa on kansainvälisten selvitysten mukaan pitkälle menevää osaamista. Ala tarjoaa paljon vientimahdollisuuksia, koska terveydenhuolto on suuri toimiala useimmissa maissa. Ala on investoinut kansainvälisesti tietotekniikkaan monia muita toimialoja vähemmän, joten markkinapotentiaali on suuri. Potilastiedon sähköisen liikuttelun yleisyys eräissä Euroopan maissa Maa Prosenttia EU Tanska 98 Suomi 91 Hollanti 91 Iso-Britannia 91 Saksa 66 Ranska 48 Slovakia 7 Latvia 1 Lähde: EU (2008). Benchmarking ICT use among General Practitioners in Europe. Työpaja löysi muun muassa seuraavia Suomen ICT-vahvuuksia: 1. Mobiiliteknologia ja monipuolistuva viestivälitys, sen sovellukset eri sisältötuotannon aloille ja muille toimialoille. 2. Systeemien hallinta, prosessiautomaatio ja älykkäät koneet vahvoilla toimialoillamme. 3. Älykkäät rakennukset ja asuminen. Kehityskohteena elinkaarikustannusten sisäistäminen ja tuottavuuden parantaminen. 4. Energia- ja ympäristöosaaminen. Suomessa on jo käytössä monia ratkaisuja, joita EU:ssa ja useissa kehittyneissä maissa vasta valmistellaan. Älykkäät sähköverkot on yksi tärkeä kehityskohde. 5. E-terveydenhoito. Kustannuskriisi pakottaa kehittämään terveydenhuollon sähköisiä palveluita. 6. E-hallinto. Julkinen hallinto pyrkii yhtenäistämään järjestelmiään. Kehityskohteita kansalaisportaalit, tietojen digitalisointi ja viestinnän parantaminen. CASE: Parempaa palvelua potilaille Mawell Oy on kehittänyt M7 MediMaker -ohjelmiston lääketieteellisen multimediatiedon tuottamiseen ja jakeluun. Ohjelmistoa käyttää päivittäin useat tuhannet terveydenhuollon ammattilaiset yli sadassa eurooppalaisessa organisaatiossa. Järjestelmä integroi esimerkiksi Ruotsin toiseksi suurimmassa maakunnassa Länsi- Götanmaalla 17 sairaalaa niin, että potilaan tiedot ovat käytössä kaikissa sairaaloissa. Näin sairaalat voivat tasapainottaa työkuormia ja mahdollistaa paremmat palvelut potilaille\n19 3.3 Vihreä ICT Kestävä kehitys on yksi megatrendi, jossa ICT:llä on keskeinen rooli ja samalla suuri liiketoimintamahdollisuus. Muun muassa EU:n politiikkaohjelma Euroopan tietoyhteiskunnalle vuoteen 2015 painottaa ICT:n roolia monella tavalla. Tietotalous on veturi, jonka avulla vaurautta voidaan kasvattaa tulevaisuudessa. Tietoyhteiskunnan on tarjottava osallistumisen mahdollisuus kaikille, mikä tekee siitä demokraattisen. Vihreän ICT:n avulla on tuettava ekotehokasta talouskehitystä. Uuden sukupolven infrastruktuurin rakentaminen vaatii investointien ja kilpailun tasapainoa. On investoitava myös pehmeään infrastruktuuriin, sosiaaliseen pääomaan kuten koulutukseen. Pienet ja keskisuuret yritykset on saatava mukaan ICT:n kehitykseen, hyötymään siitä ja hyödyntämään sitä. Tiedon yhteismarkkina mahdollistaa koheesion ja kasvun. E-hallinto ja sen palvelut on uudistettava. Luottamus verkkopalveluihin ja digitaaliseen maailmaan on ensiarvoisen tärkeää. EU:n on pyrittävä selvään johtajuuteen, mikä on otettava sen politiikkaprosesseissa huomioon. Lähde: Digitaalinen Suomi 2020, Teknologiateollisuus. VTT:n tutkijat painottavat, että ICT:n hyödyt kestävän kehityksen edistämisessä vaativat eri osapuolten laajaa ymmärrystä ja muutoksia systeemitason toiminnoissa. Vaaditaan siis huomattavia muutoksia ihmisten, instituutioiden, organisaatioiden ja poliittisten elimien tasolla. (Ks. Ahola, Ahlqvist, Ermes, Myllyoja & Savola.) Edellä mainitut tutkijat jakavat ICT:n roolin kolmeen osaan: 1. Kansalaistiedon vahvistaminen (Empowering people). ICT on tärkeä väline ihmisten tiedon lisäämiseksi, jotta kansalaiset voivat tehdä ympäristöystävällisiä valintoja. 2. Luonnon resurssien tehokkaampi käyttö (Extending natural resources). ICT auttaa vähentämään rajallisten resurssien käyttöä. 3. Järjestelmien toiminnan optimointi (Optimising systems). ICT voi vähentää ympäristökuormaa optimoimalla toimintoja. Näiden pohjalta tutkijat esittävät neljä tärkeää kehityskohdetta: kestävä kulutus, älykäs energia ja rakennukset, kestävä tuotanto ja optimoidut ja joustavat verkostot. ICT vähentää muiden päästöjä ICT:n merkittävin panos ympäristön eteen on muiden toimialojen ympäristökuorman vähentäminen. ICT-alan omat päästöt kaksinkertaistuvat vuoteen 2020 mennessä, mutta ala voi auttaa vähentämään muiden päästöjä viisi kertaa oman hiilijalanjälkensä edestä. Näin arvioi GeSI (global e-sustainability initiative) omassa tutkimuksessaan. Monet prosessit voi kehittää energiatehokkaammiksi juuri ICT:n avulla. Tämä tapahtuu muun muassa tuotanto- ja toimitusketjujen optimoinnilla, älykkään rakentamisen avulla ja energiaa säästävillä liikenneratkaisuilla. ICT mahdollistaa virtuaalisia toimintatapoja kuten testausta ja mallintamista. Samoin ICT voi muuttaa kokonaan työskentelytapoja. Esimerkiksi etätyö, virtuaaliset call centerit ja virtuaalikokoukset voivat säästää merkittävästi energiaa. EU:n sähkö- ja elektroniikkateollisuuden Electra-projektissa nousivat esiin myös ICT:n mahdollisuudet energiansäästössä. Energiantuotannossa älykkäät sähköverkot ovat yksi merkittävä mahdollisuus. Seuraavalla sivulla on esimerkki Suomen liikenne- ja viestintäministeriön näkemyksistä siitä, miten ICT auttaa liikenteen päästöjen vähentämisessä. ICT:n merkittävin panos ympäristön eteen on muiden toimialojen ympäristökuorman vähentäminen\n20 CASE: Äly vähentää liikenteen päästöjä Älykäs liikenne yhdistää tieto- ja viestintätekniikkaa esimerkiksi paikkatietoihin. Ajoneuvot tuottavat ajantasaista tietoa liikennejärjestelmän tilasta ja välittävät sitä sekä kuljettajalleen että toinen toisilleen. Samoin terminaaleista ja väylistä tulee älykkäämpiä, kun niitä varustetaan tieto- ja viestintätekniikalla. Älykästä liikennettä hyödynnetään jo muun muassa sää- ja reittipalveluissa, vaihtuvissa nopeusrajoituksissa, joukkoliikenteen informaatiopalveluissa sekä logistiikkaa helpottavissa järjestelmissä. Älykästä liikennejärjestelmää voi ja kannattaa ohjata teollisuuden prosessinohjauksen kaltaisesti liikkumisen ja liikenteen hallinnan keinoin. Tämä tarkoittaa lähinnä kysynnän ohjauksen, liikenteen ohjauksen ja tiedottamisen ajantasaisten palvelujen hyödyntämistä. Tällaisessa operoinnissa keskitytään matkojen ja kuljetusten luotettavuuteen ja laatuun mukaan lukien ilmastonmuutoksen torjunta. Esimerkkejä liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalan toimenpiteistä: Ajohallintokeskus osallistuu liikennetelematiikan kehittämiseen liittyvään yhteistyöhön kansallisesti ja kansainvälisesti. Ministeriö laatii kansallisen liikenteen tavoitetilaa tukevan älykkään liikenteen tavoitetilan sekä strategian ja toimenpideohjelman Muokkaa tulosohjausta siten, että se ohjaa myös älykkään liikenteen ratkaisujen käyttöön Ryhtyy toimiin vaikuttavimpien ja tehokkaimpien älykkään liikenteen ratkaisujen laajamittaiseksi käyttöönotoksi Ratahallintokeskus kehittää liikenteen ohjausta ja vähentää liikenteellisiä pullonkauloja Tiehallinto tehostaa liikenteen häiriötilanteista toipumista. Lähde: Liikenne- ja viestintäministeriö. ICT vähentää omia päästöjään Eurooppalainen ICT-alan tuottajayhdistys DigitalEurope nojaa tutkimusyhtiö Gartnerin arvioon, että ICT-ala tuottaa maailmanlaajuisesti hiilidioksidipäätöistä kaksi prosenttia. Kyseessä on suunnilleen sama määrä, minkä lentoliikenne tuottaa. ICT:n ja kulutuselektroniikan nopea kasvu nostaa brittiläisen Energy Saving Trustin mukaan ICT:n ja kulutuselektroniikan osuuden Iso-Britannian sähkönkulutuksesta 45 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. ICT-laitteiden hiilidioksidipäästöt nousevat, koska laitteiden määrä kasvaa nopeasti sekä työ- että vapaa-ajan käytössä. Laitteet ovat koko ajan päällä, vaikka niitä ei käytettäisikään. Lisäksi laitteiden elinkaari on lyhyt. Suomessa yksi alan keskeinen hanke ympäristön säästämiseksi on Tekesin ja Tietoliikenteen ja tietotekniikan keskusliiton FiCom ry:n Green ICT -hanke. Tekesin selvitys kertoo, että alan yritykset näkevät Green ICT:n sisällön suppeasti. Suuri osa yrityksistä piti hanketta lähinnä energian säästämisenä. Yli puolet kuitenkin vastasi pohtineensa vihreän ICT:n tuomia liiketoimintamahdollisuuksia. Toinen Suomessa myös ICT:tä koskeva ympäristöhanke on WWF:n Green Office, jossa on mukana 185 suomalaisorganisaatiota. Syyskuussa 130 yritystä oli saanut Green Office -merkin käyttöoikeuden. Nokia on ollut viime vuosina paras yritys Greenpeacen Guide to Greener Electronics -selvityksessä, jossa järjestö pani 18 globaalia elektroniikkavalmistajaa paremmuusjärjestykseen ympäristön huomioimisessa. Ekotehokkaan toimiston 10 ohjeeseen kuuluu luonnollisesti ICT-laitteiden käyttämän energian säästäminen. Energiansäästöasetukset ja laitteiden sammuttaminen työpäivän päätteeksi ovat helpot ja tärkeät askeleet energiansäästämisessä. Suomalaisia on mukana myös kansainvälisissä ICT-alan energiansäästöhankkeissa. Esimerkiksi VTT on partnerina eurooppalaisessa FIT4Green-hankkeessa, joka tähtää 20 prosentin säästöön palvelinkeskusten ICT-laitteiston sähkönkulutuksessa. Hanke 38 39


Sakkorahat | Tuulilasi\nSuomalaiset ovat koko ajan saaneet vähemmän ja vähemmän sakkoja. Ei ihme että eki. huutaa nopeusvalvonnan nollatoleranssin perään.
\nII lisätalousarvio:
\n
01. Sakkorahat, lisäystä
\n2009 II lisätalousarvio 4 000 000
\n2009 talousarvio 89 000 000
\n2008 tilinpäätös 94 374 091
\n2007 tilinpäätös 99 574 974
\nTänään oli Hesarissa juttu amerikkalaisesta rattijuoposta. Hän oli jäänyt kiinni puhaltamalla 0,9 promillea, raja oli 0,8. Tuomio oli kaksi vuotta ehdollista, sillä ehdolla, että ihoon kiinnitetään haistelija, joka puolen tunnin välein mittaa veren alkoholipitoisuuden iholta, yötä-päivää. Jos laite irrotettaisiin heiluisi ehdoton häkki. Lisäksi sakot olivat 5500e.En ihan heti muista että suomessa olisi saanut lievästä rattijuopumuksesta lähellekkään samanlaista tuomiota tai edes törkeästä rattijuopumuksesta, suomi on todellinen lintukoto rattijuopoille.\ntyhjä kuva 05.10.2009\nOtan vaikutteita Iravin kirjoitustavasta:Jospa Jenkeissä tappaa äkkipysäys ja Suomessa pelkkä nopeus?Ehkä suomalaiset menevät helpommin rikki, kuolonkolariin ei tarvita rangaistusten valossa osumaa ollenkaan? Toisaalta äkkipysäystä ei pidetä Suomessa niin pahana, kun nopeus jo oli "paha susi"?\n*** Kovin ovat vaisuja nuo "rahastusasiantuntijat" ? Viestissä 37 heitin kolme kysymystä näille jepeille, jotka sanovat, että nopeusvalvonta on pelkää rahastusta. Ei ole kukaan heistä "ehtinyt" vastata. On vaan pitänyt jauhaa kaikenmoista pöperöä. Jos ylinopeusvalvonta olisi pelkää rahastusta, niin: 1) Miksi Suomessa sakotetaan vasta kovemmista ylinopeuksista kuin eräissä muissa maissa? 2) Miksi sakot ovat kovin vaatimattomat noista selvistä, mutta "lievistä" ylinopeuksista ? 3) Miksi nopeusvalvonta on Suomessa aika vaatimatonta ?\n1) Koska Suomi on harvaan asuttu maa,jossa on pitkät välimatkat ja vähän liikennettä. 2) kts. kohta 1 3) kts. kohta 1\nEntäpä Ruotsi? Asukkaita vähän tiheämmässä, myös pitkiä välimatkoja ja vähän liikennettä osalla teistä. Valvontaa enemmän. Sakot "lievissä" ylinopeuksissa n. kaksinkertaiset Suomen vastaaviin. Puuttumiskynnys 6 km/h. Entä Norja? Paljon harvemmin asuttu. Samoin pitkiä välimatkoja ja vähän liikennettä osalla tiestöä. Norjassa nopeusrajoitukset ovat yleisesti olosuhteista johtuen alhaisempia. Ne ovat alhaisempia myös hyvillä teillä esimerkiksi moottoriteillä 90 tai 100 km/h. Jos vetäset hyvällä 100 km/h:n moottoritiellä 120 km/h voi sakkoa tulla yli 400 euroa. Taajamassa 6 -10 km/h:n ylinopeudesta sakko on n. 200 euroa. Eli perustelusi ei oikein toimi. Varsinkin kun kysyin miksi ylinopeusvalvontaa jotkut pitävät pelkkänä rahastuksena. Jos se sitä olisi homma varmasti hoidettaisiin niin, että rahaa tulisi kunnolla. Mitä se sellainen rahastus on, jossa rahaa ei saada tehokkaasti.\nRuottalaiset on yleensä huonompia kuskeja kuin suomalaiset, siis esim. montako F1-mestaruutta tai rallimestaruutta on viime vuosina tullut ruottalaisille?\nVoiko Norjassa tai Ruotsissa saada "ylinopeuksista" kymmenien tuhansien EUROJEN arvoisia sakkoja???\nTuhansien eurojen sakkoja tietääkseni ei. 125 km/h moottoritiellä (rajoitus 90 km/h) tietää 7800 NOK eli 920 euron sakkoa. Noista Suomessa paljon ajetuista "lievistä" ylinopeuksista sakot ovat ihan eri luokkaa kuin se Suomessa. Maantienopeuksissa sakko esim 15-20 km/h:n ylinopeudesta - Suomessa 100 euroa - Norjassa yli 400 euroa Suomessa nuo todella suuret sakot ovat tietoisesti hankittuja. Kuski ajaa tietoisesti suurta ylinopeutta ja tietää, että sakko menee tulojen mukaan. Vaikka melko hyvätuloinen ajaisi vahingossakin päiväsakkonopeutta ei sakko mene Suomessa Norjan tasolle.\nMiksi minä sitten sain 20-ylityksestä sakkoa 300?


Poliittinen vaikuttaminen ja viranomaisyhteistyöTällä hetkellä valittu\nVaikuttamista markkinoiden toimivuuden varmistamiseksi sekä kierto- ja biotalouden hyväksi\nVuonna 2016 L&T:n yhteiskunnallisen vaikuttamisen painopisteenä oli markkinoiden toimivuuden varmistaminen.\nL&T:n palveluliiketoiminnan näkökulmasta keskeisimpänä lakiuudistuksena oli laki julkisista hankinnoista, joka käytännössä tarkoittaa hankintadirektiivin implementointia suomalaiseen lainsäädäntöön. Hankintalain osalta meille myönteisiä uudistuksia oli tiukka sidosyksikkösääntely, hankintamenettelyn modernisointi sekä valvonnan tehostaminen. Eduskunta hyväksyi hankintalakiuudistuksen joulukuussa.\nYmpäristöliiketoiminnassa pyrimme edistämään Suomen hallitusohjelman tavoitetta avata suljettua jätemarkkinaa purkamalla kunnallisia yksinoikeuksia jätteisiin.\nKiertotalouden osa-alueella osallistuimme tiiviisti Suomen kansallisen tiekartan valmisteluun sekä toteuttamiseen. EU-tasolla keskeinen vaikuttamisen kohde oli edelleen valmistelussa oleva kiertotalouspaketti, jota valmisteltiin EU:n toimielimissä koko vuoden 2016. Kiertotalouspaketissa painotimme konkreettisten tavoitteiden asettamisen merkitystä sekä käsitteiden ja tilastoinnin harmonisointia.\nKansallisella tasolla osallistuimme uuden Valtakunnallisen jätesuunnitelman valmistelutyöhön sekä kierrätystä edistävän lainsäädännön valmisteluun. Pyrimme edistämään MARA-asetuksen ilmoitusmenettelyn laajentamista pilaantuneisiin maihin ja teollisuuden sivuvirtoihin. MARA-asetuksella määritellään eräiden jätteiden hyödyntämisestä maarakentamisessa.\nKunnallisella tasolla otimme aktiivisesti kantaa jätehuoltomääräysten uudistamiseen sekä kuljetusjärjestelmäpäätöksiin. Haluamme edistää jätteiden syntypaikkalajittelua, valinnanvapauksia sekä markkinaehtoista jätteenkeräysjärjestelmää.\nLisäksi olemme Suomessa ja Ruotsissa pyrkineet edistämään työperusteista maahanmuuttoa muun muassa ottamalla aktiivisesti kantaa julkiseen keskusteluun sekä kehittämällä omia ratkaisujamme pakolaisten työperäiseen kotouttamiseen.


Kaikki Aamulehti.fi:n sisällöt ovat nyt käytössä maksutta. Tervetuloa! Traktori ja ambulanssi kolaroivat Ylöjärvellä ? Rengas ajautui ojaan ohituksessa\n30.1.2016 | Aamulehti,Vilma-Lotta Lehtinen\nAmbulanssi ja traktori kolaroivat Ylöjärven Takamaalla lauantaiaamuna. Ambulanssi oli Vanhankouluntiellä matkalla kohti Viljakkalantietä, kun se oli jumittunut jäiseen mäkeen. Ambulanssi jäi poikittain vastaantulevien kaistalle.\nTraktorinkuljettaja puolestaan kääntyi Viljakkalantieltä Vanhankouluntielle ja lähti ohittamaan ambulanssia vastakkaisen kaistan puolelta. Traktorin eturengas kuitenkin meni ojaan, ja näin ollen traktori jäi jumiin ojaan. Tilanteessa traktori luisui jäisellä tiellä ambulanssin oikeaan etukulmaan.\nHenkilövahinkoja ei syntynyt, mutta ambulanssiin tuli peltivaurio.\nEdit: Takamaahan korjattu suuri alkukirjain.


Puolet pienemmäksi - toinen kierros: helmikuuta 2014\nOsteopaatti-reissua ja ruokavaliosta lipsumista...\nPitää keksiä tässä vähän jotain oheistoimintaa, kun tulee tuo jääkiekon pronssimatsi telkkarista :-) En oo mikään intohimoinen penkkiurheilija tai lätkäfani, mutta melko paljon on tullut näitä Olympialaisia katsottua. Tullut katseltua semmosia lajeja, mistä en oo aiemmin tiennytkään, mitään niistä ymmärrä, mutta ihan viihdyttäviä on olleet.\nKäden suhteen ei oo mitään isompaa kerrottavaa. Kävin torstaina osteopaatilla ja oli ihan hyvä käynti. Aika tarkasti aluksi kyseli oireista ja muutenkin taustasta. Sitten vähän vaatetta pois ja olkapään tutkimista. Ensin katsoi ja tunnusteli lihaksia, sitten jännästi testaili, että miten energiat kulkee :-) Hirveesti en tosta osteopatiasta tiedä, joten en osaa sen tarkemmin tosta kertoa.\nOsittain hoito oli hieronnan tapaista eli vähän lihasta murjottiin, mutta myös väänneltiin kättä vähän sinne sun tänne. Välillä vähän sattui, mutta kovin kivuliasta ei ollut.\nNo mitä sieltä löytyi? Oli sitä mieltä, että suurin ongelma on olkapään kireä takakapseli eli ei niinkään kiertäjäkalvosin, mikä on aiemmin vaivannut. Tuohon kireyteen auttaa ihan venyttely, mutta se on hidasta. Sanoi, että jos joka päivä venytän sitä pari kertaa, niin kahden kuukauden kuluttua saattaa olla pientä parannusta tapahtunut. Hidasta puuhaa siis.\nJos oikein ymmärsin, niin joku lukko tuolla lavan seudulla myös oli ja sitä yritettiin lopussa kolmeen kertaa avata, mutta ei auennut, vielä. Tuollainen fasettilukko voi aiheuttaa särkyä, mitä mulla on nyt kädessä ollut.\nIhmisen kroppa on kyllä ihmeellinen! Sitä voi pitkään olla yllättävän hyvässä kunnossa, vaikka ei liikkuisi juuri yhtään. Ja sitten, kun sitä liikkuu säännöllisesti, niin yllättäen onkin vaikka mitä vaivaa. Pitemmän päälle sitä varmasti jaksaa paremmin, kun liikkuu, vaikka välillä paikat vähän rikki onkin. Ja ihan varmasti sitä pystyy aika pitkälti itse vaikuttamaan siihen, että kuinka helposti ne paikat rikki menee!\nMun täytyy nyt ehkä tunnustaa itselleni sellainen tosiasia, että ikää alkaa olla. Niin, pakko se on myöntää, et en oo enää nuori :-) Kesällä tulee 40v mittariin ja ehkä se tarkoittaa sitä ettei voi repiä kropastaa ihan niin paljon irti, kun mitä on viime aikoina tullut tehtyä. Tai voi varmasti, mutta sitten sitä kehoa ihan oikeasti pitää myös kunnolla huoltaa! Ei riitä, että kerran kuukaudessa käy hieronnassa, vaikka olisi kuinka hyvä hieroja, pakko on tehdä muutakin!\nNyt pitäisi opetella ainakin se putkirullan käyttö, sillä sitä kehuvat kaikki. Lisäksi oikeanlaista venyttelyä ja varmasti semmosta vähän palauttavampaa liikuntaa.\nTällä viikolla olen treenannut tasan kerran, kävin alkuviikosta tekemässä takareidet ja hyvä treeni olikin! Kättä särkee aina tosi paljon aamulla ja sen kanssa ei viitsi salille lähteä. Iltaa kohden aina helpottaa. Torstain osteopaattikäsittelyn jälkeen ei ollut suotavaakaan heti salille lähteä, sain kyllä luvan treenata, mutta ei kädellä mitään tosi tiukkaa settiä ennen seuraavaa käyntiä, mikä onkin jo 3. maaliskuuta.\nHuomenna olisi toiminnallista treeniä taas tiedossa. En oo ihan varma, että kuinka paljon pystyn tekemään, mutta sen näkee sitten huomenna. Ei oo tiedossa varmasti mitään omien rajojen yli menemistä, enemmän niiden rajojen etsimistä ja kokeilemista. Ihan hyvää tekee ehkä kokeilla semmonenkin treeni, missä ei pysty kaikkeensa antamaan, kai :-)\nTänään ylitin kyllä vähän rajoja. Oon ollut suorastaan fanaattinen ruokavalion noudattaja. Sen verran oon viime aikoina lepsuuntunut, että saattaa joskus sitä raejuustoa olla pari grammaa enemmänkin enkä ihan aina punnaa casheweitakaan, kun tiedän jo suunnilleen, että kuinka monta pähkinää 10 grammaa vetää. No mut, tänään sitten herkkuhimoissani päätin tehdä proteiinipannaria ja ohje ei ollut ihan suoraan mun ruokavaliosta. Ohje löytyy mm. täältä.\nPannulla paistettavaan pannariin tulee:\n1/2 dl proteiinijauhetta (mulla oli suklaan makuinen)\nPistin ainekset sileäksi sauvasekottimella ja paistoin pannulla miniskiittisessä öljyssä ja tuli muuten aika hyvää!\nPannari köllöttelee pannulla miedossa lämmössä\nTässä on jo vähän maisteltu, päällä Muksu vadelmaherkkua\nMullahan on välipalana joko proteiinipatukka + 10g casheweita tai Fastin Blockista tehty proteiinijuoma, mitä tosin todella harvoin juon. Saisin myös ottaa rahkan marjoilla. Tää pannarihan ei nyt ravintoarvoiltaan mikään kauheen paha harha-askel ole, mutta mulle kyllä aikamoinen. Onneksi oli edes hyvää :-)\nSemmosia tähän lauantai-iltaan. Suomikin meni voittamaan pronssia lätkässä sopivasti eli hyvä Leijonat!!!\nLähettänyt Mrsme klo 10.07 4 kommenttia:\nTunnisteet: osteopatia, reseptejä, vaivoja\nKuinkas monta päivää siitä on, kun kirjoitin ettei stressaa tää lepääminen ollenkaan? No, ei kovin montaa ja eihän tää nyt vieläkään stressaa, mutta kieltämättä treeni on enemmän mielessä nyt, kun kouluviikko on ohi. Huomisen varmaan vielä lepuuttelen, mutta maanantaina menen jonkun treenin tekemään. Vaikka sitten niitä jalkoja ettei ne ihan alta katoa!\nKyllä kieltämättä vähän on alkanut mietityttämään, että miten näiden viime kuukausien aikana kivasti kasvaneiden olkapäiden käy, jos tää treenitauko kovasti jatkuu? Parempaan suuntaan tää on ehkä mennyt ja ensi torstaina mulla on viimeistään se osteopaatti, toki toivon, että joku peruutusaika tulisi jo alkuviikosta. Tuskin hän ihmeparantaja on, mutta auttaa varmasti eteenpäin.\nSe on selvä, että kun tää parantuu, niin jatkossa mun on oltava vielä tarkempi sen suhteen, että lämmittelen kiertäjät aina kunnolla ennen treeniä ja vähän täytyy miettiä sitäkin, että kestääkö olkapää joka viikko treeniä pt:n kanssa tai pitäisikö sen treenin olla vaan vähän erilainen? Koska kyllähän tää nyt selkeesti itseensä otti siitä, että viikon sisään oli ensin lauantaina olkapäätreeni pt-päivillä, sitten heti sunnuntaina olkapääpainotteinen toiminnallinen treeni ja vielä torstaina olkapäät Harrin kanssa, taisin vielä tehdä perjantaina rintatreenin, mikä myös käy jonkin verran olkapäihin.\nJalkatreeniä nyt sitten vaan, käsiäkin aion alkuviikosta kokeilla, ehkä jotain kevyttä selkätreeniäkin. Pitää nyt vaan kokeilla, että mitä pystyy tekemään ja tehdä tosi kevyesti. Olkapäät jätän kuitenkin toistaiseksi rauhaan, ainakin siihen torstaihin asti. Sen jälkeen mietin sitten uudet kuviot, kun saan jonkinlaisen tuomion.\nRuokavalioon tuli pientä muutosta tai oikeastaan aika suurtakin, kun hiilariaterialta lähti 20g hiilaria pois eli esim. riisiä söin aiemmin 70g ja nyt siis vain 50g, mikä on ihan hyvä annos sekin. Muuten kaikki pysyi ennallaan. Vähän toivoisin, että voisi muutama kilo kadota nyt tuon pienen muutoksen myötä, mut katsellaan, miten käy.\nMitään uusia kuvia ei ole, ei oo mitään kuvattavaa. Mut muistellaan vähän menneitä ja laitetaan pari kuvaa, mitkä motivoi mua :-)\nElokuussa tehty kooste ekasta pt-vuodesta\nLähettänyt Mrsme klo 13.35 2 kommenttia:\nTäällä sitä edelleen otetaan iisisti. Reilu viikko sitten alkanut käsivaiva on edelleen päällä. Kättä särkee melkein 24/7 ja lapakin kiukuttelee etenkin autolla ajaessa ja sitä tulee tällä viikolla koulun vuoksi 200km/pv. Hermosärky on vähän vähentynyt, mutta etenkin yöllä se voimistuu ja aamulla on yleensä pahimmillaan. Liike tuntuu sitä vähentävän, mutta liikkeen suhteenkin on vähän ongelmia, kun käsi ei vaan toimi kunnolla. En välttämättä uskalla kantaa oikealla kädellä kahvimukia eli käsi on vähän voimaton, mutta enemmän ongelmia on sillon, kun rannetta pitää koukistaa, kännykän laittaminen ahtaaseen takin taskuun osoittautui eilen yllättävän vaikeaksi.\nLaitoin maanantaina viestiä mun hieroja/fyssarille ja hän suositteli mulle käyntiä osteopaatin luona. Soitin sitten eilen aamulla hänen suosittelemalleen Marko Panulle, jolla sainkin sitten ajan jo tälle aamulle. Tänään ikävä kyllä aamulla tuli viesti, että hän on sairaana :-( Huomenna soitellaan uudesta ajasta, toivottavasti saan sen mahdollisimman pian, sillä vähän tää alkaa jo syödä naista!\nTämä viikko on koulun vuoksi lepoviikko, mutta eipä tässä oikein treenaamaankaan pysty. Sunnuntaina kävin tekemässä jalkoja, mutta vähän piti soveltaa treeniohjelmaa, kun en pysty käsiä apuna käyttämään. Pakarat ja etureidet on kyllä olleet kipeät eli perille se meni, vaikka kyykyt väliin jäikin!\nNoin yleisesti fiilis on ihan hyvä! Muistan olleeni joskus vuosi sitten ihan rikki, kun satutin lonkankoukistajani. Syksyllä jo pelkkä lepopäivä oli yhtä tuskaa! Nyt olen useamman viikon mennyt parilla hassulla treenillä eikä tunnu missään! Mä olen siis kehittynyt muutenkin kun olkapäistä, hyvä minä!\nValmentajalle olen laittanut säännöllisesti väliaikatietoja. Tänään tuli vihreää valoa sille, että ruokavaliota muutetaan vähän, kun en nyt pysty treenaamaan, ruokaa on vähän turhan paljon sohvalla makoilua varten. Huomenna pitäisi tulla uusi ruokavalio, missä on vähemmän hiilaria. Sitten, kun treenit taas kulkee kunnolla, niin varmaan lisätään hiilareitakin!\nRuokavalio pitää hienosti. Useinhan nää sairastelut tekee ruokavalion noudattamisesta vaikeita. Kun fiilis on sairastamisen vuoksi huono, aika monen tekee mieli lohduttautua herkuttelulla. Tai ei koeta, että ruokavalion noudattaminen olisi niin tärkeää, kun ei treenata. Mun uusimpia ruokaherkkuja on pizza, minkä teen real-leivän päälle. Pistän siihen Pirkka chili- tai valkosipulitomaattimurskaa, tonnikalaa tai naudan jauhelihaa, sitten tomaattia, pizzamaustetta ja päälle raejuustoa. Hetkeksi mikroon ja pizza on valmis :-)\nLähettänyt Mrsme klo 9.21 Ei kommentteja:\nTunnisteet: osteopatia, ruoka, vaivoja\nLähettänyt Mrsme klo 9.31 2 kommenttia:


> Tuotteet>Tuotteet A-Z>C-vitamiinia 1000 mg Plus, 100 korkkia\nAinoa V-vitamiinikapseleiden markkinoilla oleva C-vitamiini L-askorbiinihapon ja natrium-L-askorbaatin seoksena 1: 1-suhteena, lisäämällä sitrushedelmien bioflavonoideja enintään 95%, hesperidiiniä, rutiinia ja acerolaa.\nC-vitamiini 1000 mg plus\nAinoa V-vitamiinikapseleiden markkinoilla oleva C-vitamiini L-askorbiinihapon ja natrium-L-askorbaatin seoksena 1: 1-suhteena, lisäämällä sitrushedelmien bioflavonoideja enintään 95%, hesperidiiniä, rutiinia ja acerolaa. Tuotannossa käytetty C-vitamiini on farmaseuttista laatua. Sen tuotanto-olosuhteet ovat paljon tiukemmat kuin tavallinen L-askorbiinihappo, jota myydään kiloa kohden. Natrium-L-askorbaatin emäksinen reaktio sallii eliminoida L-askorbiinihapon happoreaktion sekä vähentää vatsavaivoja pitkään käytetyn L-askorbiinihapon yksinään.\nC-vitamiini tukee immuunijärjestelmän asianmukaista toimintaa ja suojaa soluja oksidatiiviselta stressiltä. Se tuottaa myös kollageenia, joka on välttämätöntä luiden, ruston, verisuonten, hampaiden, ikenien ja ihon moitteettomalle toiminnalle. C-vitamiini auttaa ylläpitämään normaalia energia-aineenvaihduntaa. Se auttaa vähentämään väsymystä.\nSisältö suositellussa päivittäisessä annoksessa (1 kapseli):\nKatkera appelsiiniuute 95%, 25: 1\n*% RWS-päivittäinen saanti%\nNettopaino: 100 kapselia\nbon produit, dosage intéressant.rn


Kirves, lyhyt punajalavavarsi - Roselli Finland\nKotisivu / Tuotteet / Kirves, lyhyt punajalavavarsi\nKirves, lyhyt punajalavavarsi\nRosellin perinteinen kirves lyhyellä punajalavasta valmistetulla varrella on tehokas työkalu niin retkeillessä, patikoidessa kuin kesämökillä. Terän leveä kulma estää kirvestä juuttumasta halkoon ja pilkkomisen lisäksi sitä voi käyttää erinomaisesti myös vuolemiseen.\nMukana tulee tyylikäs teräsuoja kasviparkittua suomalaista nahkaa suojaamaan kirveen kärkeä. Teräsuojassa on myös käytännöllinen lenkki, jolla kirveen voi kiinnittää vyöhön tai reppuun. Varsi on käsitelty pellavaöljyllä, mikä varmistaa tukevan otteen märkänäkin.\nValmistettu, teroitettu ja käsin viimeistelty Harmoisissa, Suomessa. Kukin tuote on uniikki. Luonnonmateriaalien kuviot ja rakenne voivat vaihdella.\nKirves, lyhyt varsi - €122 Kirves, pitkä varsi - €127\nKokonaispituus: 350 mm\nKahva: Punainen almu


Käyttäjäkokemuksia – Golden Earth\nEtusivu / Käyttäjäkokemuksia\n"Nämä öljyt vievät kielen mennessään ja hivelevät makuaistien lisäksi puhtaudellaan niin mieltä kuin sieluakin. Erinomainen hinta-laatusuhde mahdollistaa myös ravintolakäytön".\nKeittiöpäällikkö, Hotelli Punkaharju\n"Tahdomme tarjota asiakkaillemme parasta ja hyvälle maistuvaa laatua".\n”Nämä laadukkaat hyvät öljyt ovat pysyvästi Ketoleipurin käytössä”.\n"Heliogonoksen oliiviöljy on ensimmäinen, joka houkuttelee pehmeällä maullaan ja laadullaan oikeasti nauttimaan oliiviöljyä joka päivä".\n"Yrittäjänä aika ajoin ostan liikelahjoja niin yhtetyökumppaneilleni sekä myös työntekijöilleni. Olen ollut erittäin tyytyväinen sekä saamaani yksilölliseen palveluun että laadukkaaseen tuotteeseen, jota on ilo jakaa eteenpäin. Oliiviöljy on tuttu tuote jokaisen keittiössä, mutta näin laadukas oliiviöljy ei vielä välttämättä ole. Suosittelen lämmöllä".\nYrittäjä / Toimitusjohtaja, Aames Oy\n"Todella laadukasta ja hyvänmakuista öljyä".\n"Näitä me viemme tuliaisiksi".\n"Se teidän oliiviöljy on parasta. ❤❤❤\nTöissä yks päivä tottuneesti lorottelin salaatin päälle öljyä, aivan kuten kotonakin. Syödessä iski totuus vasten kasvoja; ei tää olekaan samaa tavaraa ku kotona.\nMeinas jäädä syömättä, sen verran kitkerää oli"\nOliiviöljyissä maistuu raikkaus ja puhtaus, joka vakuuttaa tuotteiden huikeasta laadusta! Nämä käyvät niin suolaiseen kuin ruoanlaittoon kuin makeaan leivontaankin. Olen aivan koukussa itse tehtyyn jäätelöön, joka on maustettu Mylopotamoksella.❤


Nostalgiaa | s1t.net\nPosted in Yleinen - 9 huhtikuu 2003 - No comment\nEnnen kaikkein aktiivisinta nyytistely-aikaani olin kolmisen vuotta melkoisen aktiivinen Duunari (Duuni.Net) ja pitkästä aikaa sinne eksyttyäni totesin, että toissa viikolla tuli täyteen kaksi vuotta viimeisestä kirjoituksestani Duuniin.\nHetkellisessä mielenhäiriössä selailin vanhoja viestejäni ja huomasin visioineeni nykypäivää kirjoittaessani Nettiyritysten fuusioista:\nMilloin koko ala menee siihen, että yksityiskäyttäjien internetin käyttö rahoitetaan mainoksilla ja nykyisistä kuukausimaksuista kuovutaan kokonaan?\nNiin se maailma muuttuu.. tuohon aikaan puhuttiin vain modeemipohjaisista internetyhteyksistä ja niissäkin kiinteä kuukausimaksu oli vasta tullut, nykyäänhän kuukausimaksuttomia modeemiyhteyksiä saa joka kulmasta.\nOikeastaan Duunia on tavallaan ikävä, sain mm. nykyisen asuntoni avaamalla suuni Duuni-miitissä oikealle henkilölle oikeaan aikaan ja ylipäätään suhdeverkostona se on kerrassaan loistava; sitä kautta on järjestetty duunia tutuille, ja hyödytty itse monilla eri tavoilla. Olenpa joskus julkisesti tunnustanut käyttäneeni työpöydällä Macintosh LC II:sta, se jos mikä osoittaa vakavaa hoidon tarvetta. ;)\n← Tahtoo lääkäriksi ;) Tahtoo ehjän luurin ja muuta sellaista →


Race across America [Arkisto] - Fillari-lehden foorumi\nFillari-lehden foorumi > Fillari-lehden keskustelut > Kilpailut ja pyörätapahtumat > Race across America\nNäytä tavallinen näkymä : Race across America\nTilannetta voi seurata tuolla. 2011 voittaja on taas sangen kovassa viereessä.\nJoo hurja alkuvauhti. Viime vuoden voiton rookiena ottaneella Reto Schochilla saattaa olla vielä sana sanottavana.\nMontako doping-testiä tuolla on tehty, kautta aikain? Ja montako käryä saatu aikaan?\nVastauksesta riippuen kisana kiinnostaa joko ihan vähän tai ei ollenkaan. Ajeluna toki hienoa.\nEroja varmaan tulee sitten, kun joutuvat ottamaan ensimmäisiä lepotaukoja. Kaksi ensimmäistä on karkeast 50-100km muita edellä.\nStrasserin vauhti pysynyt hurjana, keskari tippunut kontrollilta 10 kontrollille 19 n. 19 mailista 18 mailiin tunnissa.\nSamaan aikaan Schochin keskari tippunut kontrollien 10-18 välillä läheltä 19 mailia 16,5 mailiin tunnissa.\nJoko Schoch alkanut fiksusti pitämään taukoja tai sitten matkanteko jo alkaa tuntumaan. Strasser on tuskin\nvoinut pitää vielä yhtään pidempää huilia. Kuinka monta päivää ne pystyy vetämään ilman unta? Nyt on 2 ja puoli vuorokautta\ntakana. Ei kai ne koko viikkoa nukkumatta vedä.\nKuinka monta päivää ne pystyy vetämään ilman unta? Nyt on 2 ja puoli vuorokautta\nAlla olevassa linkissä Strasser sanoo nukkuneensa 2011 kisan aikana peräti niin paljon kuin 7,5h:\nYleensä nukkuvat lyhyissä pätkissä. Muistaakseni jonkun voittajan unet oli ollut alta 3 tunnin.\nStrasser käynyt jo kääntöpaikalla.\nStrasserilla hyvät saumat alle 8 vrk:n. Schoch pysähtynyt. Joko nukkunut pidempään, kalusto-ongelmia tms. Tai sitten hänen tiedoissa joku erhe. Tippui kolmanneksi vaikka oli aamulla Suomen aikaa kolmosta usean tunnin edellä.\nRAAM (http://www.raceacrossamerica.org/raam/raam2.php?N_webcat_id=1) 2015 alkaa tänään. Mukana soolokilpailussa myös suomalainen Kari Rouvinen (http://www.isogari.fi/). Onnea matkaan.\nReilu 400km per vrk x12, niin että hyvää päivää.. ;)\nKarin päivityksiä some:ssa:\nVirallista live-seurantaa kilpailusta:\nKiinnostava nähdä miten käy. Taitaa olla ensimmäinen suomalainen tuolla?\nNäin on, hän on ensimmäinen suomalainen.\nRouvinen sanoo, että hällä on etu, ku on vaan 5v vanhat polvet ja vielä titaanista. Molemmat.\nSiellä on muuten ajettu aika jäätävillä keskinopeuksilla ekalle pisteelle. Saattais jäädä itseltä ajamatta tuo matka noilla nopeuksilla. Varmaan se vauhti siitä alkuinnostuksen jälkeen parissa päivässä hieman laskee?\nAmerikan mantereen poikki on käynnissä myös toinen kisa, Trans Am Bike Race, 4233 mailia. RAAM poiketen hieman eriluonteinen eli kaikki ulkopuolinen huolto on kielletty, ei osallistumismaksua. Yksi kaveri ajamassa tuota juuri tällä hetkellä. Lisätietoja ja tulosseurantaa:\nKuka tuttu siellä on?\nSiellä on aika pitkä rivi Transcontinentalin ajaneita myös menossa.\nAndy Buchs Sveitsistä, Ohessa kuva Andista ja sen erikoisesta pyörästä:\nOli mitkä olosuhteet vaan, mutta toi Strasserin 43 km/h keskarilla ekat 400 km on kyllä aivan wtf.\nMahtoikohan olla TS4:n ajaksi joksikin aikaa jäänyt TS3:n aika. Nyt näyttää realistisemmalta: 34.9kmh ensimmäiset 460km (TS4).\nJoo, mietin jo että aika kova myötätuuli on ollut... 34.9 on jo aikalailla realistisempi, mutta silti kovaa tahtia.\nJoo. Siltä näyttää. Siellä oli itseasiasa TS1 nopeus vielä silloin.\nJos nyt alusta voi jotain päätellä niin aika selkä seinää vastaan tullaan ajamaan.\nKyllä se Strasseri sen reilut 750 km tykitti ekalle päivälle ja meno jatkuu. :)\n2. päivän alussa jo aika nollissa pelivara.\n46 astetta lämpötila ja jokin kolari ollut viestien perusteella.\nTosiaan, eikös se raja ole (3004.51miles/288h) 10.43mph, joten nyt 10.81mph keskari on aika lähellä. Navigoinnilla on nyt iso vastuu, jotta ei ajeta metriäkään harhaan. Harhaan on ajettu kisassa ennenkin ja käsittääkseni harhautumisen jälkeen on jatkettava siitä mistä poikkesi tieltä.\nTulee vielä lisäksi, että tuo alku TS6 asti oli aika kevyttä nousun puolesta. Seuraavat kaksitoista etappia ovat huomattavasti raskaampia.\nIlma on toivottavasti ylhäällä oleellisesti viileaämpää.\nToivottavasti ei epähuomiossa aja itseään puhki noissa ylämäissä. Varma rasti hyytyä, kun pitää kiirettä ylämäessä. :)\nPiti oikein kaivaa säännöt esiin mielenkiinnosta. Ensimmäinen checkpoint jossa karsitaan osallistujia on Durangossa, TS15. Matkaa 863 mailia ja takaraja 81 tuntia, tekee keskariksi 10.65 mph. Ja välissä tosiaan mäkeä. Tsemppiä Karille ja muillekin polkijoille!\nSeurata voi myös Tractails-sovelluksella (ainakin ikäkättimelle), jolloin ei tarvitse surffailla uskomattoman sekavilla sivuilla.\nEiköhän ole nyt parempi jättää noi hierontapöydälle nukahtamiset väliin toistaiseksi. Seinä on hyvin korkea.\nDNF sanoo tulosluettelo. Ei vielä muuta tietoa.\nSamaa kertoi Kari Twitterissä.\nTwitteristä: "Keskeyttämisen syy oli älytön kuumuus. Kaikki on hyvin. Tosin kaaduin 2. päivän, pyörä ja kuski korjattiin tiellä. Kypärä meni roskikseen."\nPäivän HS kertoo enemmän.\nMyös Strasser dnf. Jotain vikaa hengityselimistössä. https://instagram.com/p/4Md-9ziZiE/\nRaam on raaka. Todella harmi. Olin aiemmim päivällä lukenut kuinka vauhti alkoi löytymään ja ero kärkeen kaveni.\nOlisi kiinnostava tietää Karin valmistautumisesta enemmänkin. Olosuhteiden ei pitäisi tuollaisessa tulla yllätyksenä.\nSeverin Zotter 207 km maalista. Aamulla Suomen aikaa luultavasti perillä.\nZotter on ehtinyt maaliin. Loppuaika 8d 8h 17min, keskinopeus noin 24 km/h.\nEikö tämän vuoden kisasta ole topiccia, miksei? En ainakaan löytänyt. Vaikka siellähän oli joku suomalainenkin pärjäämässäkin ihan. Foorumilaisia kenties?\n^Ainut suomalainen keskeytti muistakseni suht alussa. TransAmissa oli suomalainen ja pärjäsi hyvin. :)\n^Ai niinpäs olikin, sekoitin kisat, sorpa.\nedit: ja tuostahan löytyikin juttua, miten se menikään kesällä ihan ohi?\nKari Rouvinen, joka on kaksi kertaa aikaisemmin yrittänyt päästä maaliin, mutta joutui keskeyttämään molemmilla kerroilla, on aloittanut yrityksensä eilen hyvin valmistautuneena ja motivoituneena.\nToivottavasti tällä kertaa päästään maaliin asti.\nSeurata voi ajoa:\nTransAmissa suomalainen Jani Simula on tällä hetkellä 14.6 sijalla 6.\nRaAmin ja TransAmin lisäksi menossa on Tour Divide, Kanadasta Meksikon rajalle oleva maastopyöräkilpailu. Täällä on kaikki peukut pystyssä 2016 TransAmin voittaneelle Lael Wilcoxille. Kova nainen!\nTäältä löytyy kilpailijoiden pyöriä ja varusteita: https://bikepacking.com/bikes/tour-divide-rigs-2019/\nSalsan Cutthroat näyttää olevan yleisin valinta, mutta myös ihan gravel-pyöriä ja toisaalta täysjoustoja löytyy.\nTässä vielä Laelin pyörä ja varusteet erikseen: https://m.youtube.com/watch?v=kl6A74T-2zI\nSamoin Bikenonstop, hiekkateitä ja metsää pitkin idästä länteen, Sarah Swallow suunnittellut/kerännyt/testannut reitin palasista.....


Palvelut: Eettinen toimintakulttuuri | Juuriharja Consulting Group Oy\nPalvelut - Eettinen toimintakulttuuri\nRohkea ja vastuullinen esihenkilötyö\nEettinen ja energinen valmennus lähtee esihenkilötyön arjesta. Onnistuneista ja harmaistakin arjen tilanteista, joita esihenkilöt haluavat jakaa ja joihin he haluavat löytää uusia ratkaisuja. Sellaisia ratkaisuvaihtoehtoja, jotka perustuvat organisaation arvopohjaan ja joita voidaan löytää esimerkiksi moraalisen mielikuvituksen keinoja käyttäen.\nEettisten riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen\nEettisten riskien ja mahdollisuuksien tunnistaminen on strateginen työkalu hallitusten ja johtoryhmien työskentelyn tueksi. Haastamme tunnistamaan strategian eettiset riskit ja mahdollisuudet sekä vastuullisuusteemat, jotka voivat joko nostaa organisaation onnistumisen uudelle tasolle tai kampittaa menestyksen. Autamme myös rajaamaan organisaation vaikutuspiirin perustellusti, jolloin jäsentyy se, mistä kaikesta organisaatio on vastuussa ja mistä ei ole.\nOrganisaatiokulttuurin strateginen mittaaminen\nUuden strategian luominen edellyttää useimmiten muutosta, myös yrityskulttuurissa. Itsessään ei ole olemassa hyvää tai huonoa organisaatiokulttuuria, vaan sen arvo on organisaatiokulttuurin potentiaalissa tukea strategisten tavoitteiden saavuttamista.\nTutkimusten mukaan vain noin 10 % strategioista toteutuu aiotulla tavalla. Jos koet, että hyvistä yrityksistä huolimatta strategianne jää aina puolitiehen tai muutokset menevät liian tahmeasti läpi, voi olla paikallaan mitata organisaatiokulttuurinne luotettavasti.\nEettinen toimintakulttuuri vahvistaa tutkitusti organisaation innovaatiokyvykkyyttä. Eettisen kulttuurin kehittäminen alkaa tunnistamalla tekijät ja toimintatavat, jotka joko edistävät tai haittaavat organisaation eettisesti kestävää toimintaa. Tunnistamisessa on apuna professori Muel Kapteinin kehittämä Corporate Ethical Virtues (CEV)-mittari. CEV sopii työkaluksi organisaation ylimmälle johdolle, organisaation ja henkilöstön kehittämisestä vastaaville sekä sisäisestä tarkastuksesta vastaaville henkilöille.\nRiski väärinkäytöksille on aina olemassa yritystoiminnassa. Jotta ongelmat saadaan esiin, on tärkeää tarjota henkilöstölle mahdollisuus raportoida havaitsemistaan väärinkäytöksistä anonyymisti ilman syyllistämisen tai koston uhkaa. Laki edellyttää whistleblowing -järjestelmää Suomessa jo kaikilta pörssiyhtiöiltä sekä finanssimarkkinoilla toimivilla yrityksillä, mutta ongelmiin tarttumisen mahdollistava whistleblowing -kanava on tärkeä jokaiselle eettisyyteen pyrkivälle yritykselle ja yhteisölle.


Oakley Silmälasit Mister Spex Suomesta\nTuotemerkki adidasadidas OriginalsAndy WolfAnglo AmericanAspect by Mister SpexBlogger for Mister SpexBOSSBOSS ORANGEBrendel eyewearBurberryCalvin KleinCarolina HerreraCarreraCélineChloéCommaConverseCO OpticalCutler and GrossDieselDiorDKNYDolce&GabbanaDsquared2Emporio ArmaniEscadaEspritETNIA BarcelonaFace StockholmFendiFossilFREIGEISTFurlaGiorgio ArmaniG-Star RawGucciGuessHackett LondonHugo BossHUMPHREY´S eyewearic! berlinJaguarJetteJoopJos. EschenbachJust CavalliKate SpadeKenzoL.G.RLacosteLongchampLoveyewear TrendLozzaLunettes KollektionMarc by Marc JacobsMarc JacobsMARC O'POLO EyewearMexxMichael KorsMichalsky for Mister SpexMister Spex CollectionMiu MiuMONCLERMONTBLANCNeubau EyewearNikeNozomiOakleyPaul SmithPersolPolaroidPolicePolo Ralph LaurenPorsche DesignPradaPrada Linea RossaPumaRalphRalph LaurenRay-BanRodenstockSaint LaurentSmart CollectionStella McCartneySuper by RetrosuperfutureSuperdryTed BakerTimberlandTITANFLEXTod'sTom FordTommy HilfigerTriple X Ultralight ClassicsUltralight TitanValentinoVersaceVOGUE EyewearWOOD FELLASZADIG & VOLTAIRE\nSpindle OX 3235 04\nNäytä tuotteet välillä 1 - 60/159\nPoikkeuksellinen laatu ja hyvät mallit: Oakley-lasien kaksi ominaisuutta\nOakley-silmälasit ovat olleet jo pitkään tunnetut mallien ja materiaalien erinomaisesta laadusta, sekä niiden suosimista puhtaista linjoista. Yhdistä nämä tiimimme optikkojen ammattimaisuuteen - he työskentelevät sen varmistamiseksi, että saat juuri tarvitsemasi linssit, ja voit käyttää loistavaa Oakley -lasien voittamatonta tarjousta. Tarjoamme ilmaisen toimituksen kaikille yli 49,00 € lasitilauksille!\nIlmaise itseäsi uusilla Oakley lasailla Mister Spexiltä\nOakley on perustettu vuonna 1975 perustaja James Jannardin autotalliin. Oakleyn nimi syntyi Jannardin englantilaisen "Oakley Anne" -nimisen setterin mukaan. Yritys myi alun perin Jannardin luomia moottoripyörän kahvakumia "Unobtanium" -merkillä. Nykyään materiaalia käytetään edelleen Oakleyn lasien-silmälasien valmistuksessa, josta tuli Oakley-osakesalkun osa 80-luvun alussa. Oakley Crosslink, kaltaisilla malleilla Oakley on tullut synonyymiseksi puhtaalla, tarkalla suunnittelulla ja laadukkailla materiaaleilla.\nOakley-silmälaseja on monenlaisissa muodoissa ja ko'oissa, joka takaa jokaiselle jotakin -valinnan, riippumatta siitä, kuinka hillitty tai värikäs asianomaisen yksilöllinen tyyli on. Voit lisäksi valita jokaisen Oakley-kehyksen värin, joten jos etsit määrättyä Oakley-kehystä, joka sopii tiettyyn asuun tai tarvitset jotain, jota voit käyttää päivittäin, Mister Spexin Oakley-lasien kokoelma on loistava, eikä ainoastaan seurauksena korkealaatuisista laseista, vaan myös alhaisista hinnoista.\nKokeile Oakley-silmälasejasi ennen kuin ostat\nVerkkosovitustyökalumme avulla, voit kokeilla uusia kehyksiä mukavasti kotona. Voidaksesi käyttää verkkosovitustyökalua sinun on vaihtoehtoisesti ladattava valokuvasi tai aktivoitava web-kamerasi. Voit milloin tahansa selailla valikoimaamme ja nähdä miten eri kehykset sopivat kasvoillesi. Kaiken kaikkiaan Oakley-silmälasien kokeilu on tärkeä osa päätöksentekoa ja nykyaikainen sovitustyökalumme tarkoittaa, että voit tehdä ostoksia kaikkialta maailmasta Internet-yhteyden avulla.\nLisämukavuudeksi tarjoamme myös 90 päivän täyden palautustakuun kaikille Oakley-laseillemme - samoin kuin muille tuotemerkkiemme laseille - koska riippumatta virtuaalisen työkalumme edistyksellisestä tasosta, harvinaisissa tapauksissa kehys ei ehkä tunnukaan odotetulta, ja saatat päättää hankkia jotkut toiset Oakley-lasit, kun olet todella asettanut ne päälle peilin edessä. Tällöin saat koko ostosumman takaisin, kysymyksiä ei esitetä, tai voit lähettää ne takaisin ja antaa meille uuden tilauksen laseille, jotka miellyttävät enemmän.\nMukauta linssisi hintaan, johon sinulla on varaa\nOakley-kehykset on valmistettu Oakleyltä odotetulla tarkkuudella ja huomiolla, ja linssimme lisätään samalla tarkkuudella ja huolellisuudella. Valitse klassisten kirkkaiden linssien välillä tai vaihda Oakley-lasit aurinkolaseiksi erityisten aurinkolasisävyjemme avulla. Monilla niistä on myös reseptivalmius, joka tarkoittaa, että sinulla voi olla vahvistettuja linssejä, jotka pitävät auringon UV-säteilyn poissa, samalla kun ne varmistavat, että näet ilman piilolinssejä. Huomaa kuitenkin, että linssin paksuuden takia jotkut kehykset eivät toimi kaikkien reseptipyyntöjen kanssa. Optikkotiimimme auttaa mielellään löytämään kehykset, jotka toimivat reseptisi kanssa. Lähetä tilauksesi ja otamme sinuun yhteyttä auttaaksemme uusien Oakley-reseptitietojen kanssa.\nPolarisoidut linssimme minimoivat heijastavien pintojen häikäisyn, mikä tekee niistä ihanteellisen ratkaisun niille, jotka käyttävät silmälaseja ajaessaan tai ulkona urheillessaan. Voit vaihtoehtoisesti valita sisä- tai ulkovalaistukseen itsesävyttävät linssit, joka poistaa tarpeen vaihtaa silmä- ja aurinkolasien välillä. Super-hydrofobisen pinnoitevaihtoehdon avulla voit antaa Oakley-laseillesi vettä ja rasvaa hylkivän roll-off vaikutuksen, joka pitää linssit puhtaina ja silmäsi onnellisena. Linssien hinta vaihtelee valitsemiesi vaihtoehtojen mukaan, mutta voit olla varma, että sinulla on veloittamaamme hintaan varaa, vaikka sinulla olisi tiukka budjetti.\nOtatpa mieluummin reunattomat Oakley-lasit tai täysreunaiset Oakley-lasit, hillittyä eleganssia tai silmiinpistäviä väreja, lisäetu lasien tilaamisesta verkossa Mister Spexiltä on ilmainen toimitus, jonka tarjoamme kaikille yli 49,00 € tilauksille.\nOakley-lasien Mister Spexiltä tilaamisen edut:\nErittäin ammattitaitoinen asiakaspalvelu hymy suupielessä\nKorkealaatuiset sävytetyt, karkaistut linssit, joissa on heijastuksenestokäsittely ja UV-suodatin\nOnline-sovitustyökalu, jonka avulla voit nähdä lasisi ennen lopullisen valinnan tekemistä\nToimitamme yli 49,00 € tilaukset ilmaiseksi\nVoit palauttaa lasit 90 päivän kuluessa täyden hyvityksen saamiseksi\nKokeile uusia Oakley-laseja verkossa tänään online-sovitustyökalumme avulla - ja voit kokeilla niitä henkilökohtaisesti muutamassa päivässä.


Vastuunjakotaulukko 2020 | Realia Isännöinti\nUusien kunnossapitosuositusten mukainen vastuunjakotaulukko on päivittynyt vuodelle 2020. Mikä on muuttunut ja mitä jokaisen osakkaan on hyvä tietää kunnossapitovastuun jakautumisesta taloyhtiössä?\nTaulukko kertoo esimerkiksi sen, mitkä ikkunan osat ovat yhtiön kunnossapitovastuun alla ja mitkä osat kuuluvat asukkaan vastuulle. Tiesitkö esimerkiksi, että mikäli huoneiston ulkopuolinen ikkuna rikkoutuu, vastaa siitä taloyhtiö, mutta jos sisäikkuna rikkoutuu, korjausvastuussa on osakas?\nMyös märkätiloihin liittyy vääriä käsityksiä vastuun jakautumisesta. Kun kylpyhuoneen laattapinnoissa tai -saumoissa ilmenee korjaustarvetta, otetaan hyvin usein yhteyttä taloyhtiöön. Pintojen kunnossapito kuuluu kuitenkin osakkaan vastuulle, pinnan alla oleva vesieriste sen sijaan taloyhtiölle.\nVastuunjakotaulukon linjauksista on mahdollista poiketa. Tällöin taloyhtiössä on muutettava yhtiöjärjestystä, mikä vaatii pääsääntöisesti määräenemmistöpäätöksen, joissakin tapauksissa jopa yksimielisen päätöksen. Yksittäisiä vastuunjakotaulukon vastaisia poikkeuksia tehdään kuitenkin harvoin. On kuitenkin hyvä tutustua yhtiöjärjestykseen huolella, jotta vastuunjakoon liittyviltä yllätyksiltä vältytään.\nMitä osakkaan olisi hyvä tietää uusimmista vastuupäivityksistä?\nVastuunjakotaulukko 2020 sisältää muutamia päivityksiä, joista osakkaan on hyvä olla tietoinen. Tuoreimmat muutokset koskevat hajulukkojen puhdistamista ja ilmanvaihtosuodattamien vaihtoa. Aiemmin hajulukon puhdistamisen on hoitanut asukas itse, uusimman vastuulinjauksen mukaan hajulukon avaaminen ja puhdistaminen kuuluu nyt taloyhtiölle. Lattiakaivon puhdistaminen on sen sijaan edelleen asukkaan vastuulla.\nToinen vastuunjakotaulukkoon tehty täsmennys koskee ilmanvaihtosuodattimia, joiden vaihtamisesta vastaa nyt taloyhtiö. Asukas on kuitenkin vastuussa poistoilmaventtiilien puhdistamisesta, joten muutos koskee ainoastaan huoneiston korvausilmaventtiilejä.\nLisäksi päivitetyssä vastuunjakotaulukossa on määritelty käytännöt huoneistoissa esiintyvien tuhoeläinten varalle. Aiemmin asukas on ollut vastuussa esimerkiksi luteista, mutta nyt niiden kuin muidenkin tuhoeläinten hävittäminen on taloyhtiön vastuulla.\nVastuunjakotaulukko 2020 perustuu asunto-osakeyhtiölakiin ja Suomen Kiinteistöliiton suosituksiin. Vaikka osakas ei jokaista vastuunjakolinjausta tuntisikaan, erityisesti taloyhtiön hallituksen on hyvä olla tietoinen vastuiden jakautumisesta.\nLisätietoa sähköisestä vastuunjakotaulukosta löydät OmaRettasta - tutustu nyt!\nArtikkelin asiantuntijana Retta Isännöinti Oy:n yksikönpäällikkö Anssi Aittasalmi.