Työaikalaki työläisten oikeuksia turvaamaan | Suomen kommunistinen puolue\nHome >> Artikkelit >> Työaikalaki työläisten oikeuksia turvaamaan\nTyöaikalaki työläisten oikeuksia turvaamaan\nSKP:n puheenjohtaja JP (Juha-Pekka) Väisänen esittää työaikalain muuttamista turvaamaan paremmin työläisten arkea ja siirtymistä kuuden tunnin päivittäiseen työaikaan nykyisiä ansioita alentamatta.\nVuodelta 1996 oleva nykyinen työaikalaki ja siihen tehdyt muutokset eivät sisällöltään vastaa nykypäivän vaatimuksia. Automatisointi ja työn tuottavuuden merkittävä kasvaminen on tehnyt mahdolliseksi tavaroiden ja palveluiden tuottamisen aikaisempaa paljon tehokkaammin. Tämä mahdollistaisi työaikojen lyhentämisen. Tätä mahdollisuutta ei ole kuitenkaan käytetty, vaan työnantajat ovat käyttäneet uusia mahdollisuuksia voittojensa lisäämiseen ja työntekijöiden määrän vähentämiseen. Seurauksena on ollut krooninen joukkotyöttömyys ja eriarvoisuuden kasvaminen.\n- Vaikka nämä ongelmat ovat hyvin tiedossa, työaikasääntelyä selvittävä työryhmä ei esitä tilanteeseen korjauksia. Suorastaan järkyttävää on, että lain monia kohtia esitetään jopa huononnettavaksi. Esimerkiksi ylitöiden sallittu kokonaismäärä esitetään korotettavaksi 384 tuntiin vuodessa, kun jo sata vuotta sitten (27.11.1917) säädetyssä laissa kahdeksan tunnin työpäivästä sallittiin vain enintään kaksisataa ylityötuntia vuodessa, kritisoi Suomen kommunistisen puolueen puheenjohtaja JP (Juha-Pekka) Väisänen\nTyöryhmä ei ole myöskään toteuttanut tehtäväksiantonsa velvoitetta, jonka mukaan sen piti ottaa huomioon tieto työaikojen terveysvaikutuksista. Mietinnössä kylläkin viitataan tutkimuksiin, jotka osoittavat pitkien työaikojen sekä yötyön ja vuorotyön ilmeiset haitat terveydelle, mutta säädösten tiukentamisen sijasta vuorotyön ja yötyön teettämisen ehtoja väljennetään ja sallittujen ylityötuntien määrää lisätään.\nKaiken kaikkiaan ehdotetut muutokset nykyiseen lakiin ovat työnantajien tavoitteiden mukaisia. Ylitöiden määrän lisäämisen lisäksi mahdollisuuksia poiketa normaalista 8 tunnin päivittäisestä työajasta ja ja 40 tunnin työviikosta lisätään huomattavasti. Työnantajien tavoitteena on selvästikin pyrkimys päästä järjestelemään työaikoja ja niiden pituuksia vuorokauden ajasta ja viikon päivistä riippumatta ilman mitään normaalin palkan lisäksi maksettavia korvauksia.\nTyöntekijöille seurauksena on ansioiden menettämisen lisäksi hankaluudet perhe-elämän järjestelyssä ja yhteiskunnan palveluiden saatavuudessa.\nMonilla aloilla jo käytössä ollut sopiminen työajoista työantaja- ja työntekijä-liittojen välillä on tehnyt mahdolliseksi sopimisen lain minimisääntöjä huonommista ehdoista. Seurauksena on mm. se, että Suomessa on EU-maista eniten joustoja ja yötyötä. Lain on oltava minimitaso, josta saa poiketa vain työntekijöiden kannalta parempaan suuntaan. Laissa nykyisinkin olevaan säädökseen, jonka mukaan sopimus, jolla vähennetään työntekijälle tämän lain mukaan tule-via etuja, on mitätön, ei saa sallia mitään poikkeuksia.\nTyöehtojen heikentäminen vaikuttaa negatiivisesti myös pieniin ja keskisuuriin yrittäjiin, sillä uudistus veisi toteutuessaan Suomea jälleen lähemmäksi halpa-työmaata, ja houkuttelisi tämän myötä yhä lisää monikansallisia yrityksiä kaappaamaan markkinoita pk-yrittäjiltä. Tämän myötä myös paikallistalouteen jäävän rahan määrä vähenee, sillä tällaiset yritykset siirtävät tuotot ympäri maapalloa osakkaille ja johtoportaalle. Myös verotulot pienenevät, sillä tiedossa on, että toisin kuin pk-yrittäjät, monikansalliset jätit onnistuneesti välttelevät verojen maksamista.\nEhdotettuja huononnuksia perustellaan sisältöä vailla olevilla fraaseilla, kuten modernisoinnilla. Lisäksi työryhmä esittää muitakin kovin keinotekoisen tuntuisia perusteluja. Kun oikeita perusteluja (= työnantajien tavoitteiden toteuttaminen) ei haluta kertoa, koetetaan keksiä edes joitain perusteluja. Seuraavassa on niistä muutama kommentti:\n§ Joustot lisäävät tuottavuutta ja parempi tuottavuus lisää työpaikkoja. Kommentti: Työnantajan hyväksikäyttämät joustot lisäävätkin tuottavuutta, mutta parempi tuottavuus vähentää työpaikkoja.\n§ Ylipitkät työajat parantavat kokonaistyöllisyyttä. Kommentti: Kun työntekijät tekevät pitkiä päiviä ja viikkoja, työn tulokset lisääntyvät. Työntekijöitä tarvitaan silloin vähemmän eikä suinkaan enemmän.\n§ Liukuvat työajat vähentävät ylitöiden haittoja. Kommentti: Ylipitkät työajat ovat aina terveydelle haitallisia ja lisäävät tapaturmin riskejä. Liukumilla ei ole näihin haittoihin vaikutusta.\n§ Työaikalailla ei pidennettäisi työntekijöiden vuorokautista, viikoittaista eikä vuosittaista säännöllistä työaikaa. Tämä on sukupuolten tasa-arvon kannalta hyvä asia. Kommentti: Miten työaikojen pidentämättä jättäminen voisi muka vaikuttaa sukupuolten tasa-arvoon?\nEdellä olevilla sekä liitteenä olevilla yksityiskohtaisemmilla perusteilla Suomen kommunistinen puolue vastustaa työryhmän esittämiä muutoksia työaikalakiin.\nEsitettyjen huononnusten sijasta SKP esittää siirtymistä kuuden tunnin päivittäiseen työaikaan ja 30 tunnin työviikkoon nykyisiä ansioita alentamatta. Samalla työaikalaki on muutenkin muutettava työntekijöiden edut nykyistä paremmin turvaavaksi (katso liitteenä olevat yksityiskohtaiset ehdotukset).\nLAKIEHDOTUKSEN PYKÄLIÄ KOSKEVIA KOMMENTTEJA JA EHDOTUKSIA\nTyö- ja elinkeinoministeriön julkaisuja • Työelämä • 32/2017\n2 § Poikkeukset soveltamisalaan (nykyisessä laissa 2 §)\nNykyisessä laissa ja työryhmän ehdotuksessa luetellaan työaloja ja työtehtäviä, joihin työaikalakia ei sovelleta. Työryhmä esittää poistettavaksi useita nykyiessä laissa lueteltuja poikkeuksia (metsätyö, poronhoito, kalastus…). Jäljelle jäävät pääasiassa johtajat ja sellaiset työntekijät, jotka voivat itsenäisesti päättää omista työajoistaan.\nLisäksi työryhmä ehdottaa jätettäväksi työaikalain ulkopuolelle rajavartiolaitoksen virkamiehet sekä sellaisen opetushenkilöstön, jolla on oikeus päättää olen-naisesta osasta työajastaan.\n§ Poikkeusluettelon lyhentäminen on hyvä asia. Työaikalakia pitää periaatteessa soveltaa kaikkeen työntekoon.\n§ Rajavartijoiden ja opetushenkilöstön rajaamiselle lain ulkopuolelle ei ole perusteita.\n§ EHDOTUS: Rajavartioiden ja opetushenkilöstön on kuuluttava lain soveltamisalaan.\n2 LUKU Työajaksi luettava aika ja varallaolo\n3 § Työaika (nykyisessä laissa 4 §)\nNykyisen lain ja työryhmän ehdotuksen mukaan\n- työaikaa on työhön käytetty aika ja aika, jolloin työntekijä on velvollinen olemaan työpaikalla työnantajan käytettävissä.\n- matkustamiseen käytettyä aikaa ei lueta työaikaan, ellei sitä samalla ole pidettävä työsuorituksena.\nUutena asiana työryhmä esittää, että työnantajan on työaikajärjestelyin varmis-tettava, että työntekijälle turvataan matkustamisen jälkeen mahdollisuus riittä-vään palautumiseen.\n§ Euroopan unionin tuomioistuimen mukaan myös työmatkoihin käytettyä aikaa voidaan pitää tietyin edellytyksin työaikana. Asiassa C-266/14 (Tyco) tuomioistuin katsoi, että sellaisten työntekijöiden, joilla ei ole kiinteää työn suorittamispaikkaa ja jotka suorittavat työtehtäviään asiakkaiden luona, on myös katsottava tekevän työtä näiden asiakkaiden luokse tehtävien matkojen aikana.\n§ Kun matka liittyy työnantajan määräämiin työtehtäviin, työntekijä ei voi itse päättää matkan aikana tekemisistään ja olinpaikastaan. Työntekijä on sidottu työnantajan määräämän työtehtävän suorittamiseen, vaikka varsinainen aktiivinen työtehtävä odottaa tekemistä tai on jo tehty. Varsinkin kansainvälisissä tehtävissä (koneasennuksissa, kunnossapitotöissä, kokouksissa jne.) matka-ajat voivat olla pitkiä ja lähtö- ja paluuajat liikennevälineiden aikataulujen vuoksi hankalia. Erityisen rasittavaa on mahdollinen aikavyöhykkeiden yli matkustaminen. Suoraan määräämällä tai vähintään matkakorvausten maksamisehtojen avulla työnantaja voi pakottaa epämukaviin ja rasittaviin matka-aikatauluihin.\n§ Työryhmän nykyiseen lakiin esittämiä monia huononnuksia perustellaan mietinnössä kansainvälistymisellä. Kansainvälistyminen on oikeasti otettava huomioon niin, että matkustamisen aiheuttama lisääntynyt rasitus työntekijöille käsitellään laissa kunnollisesti.\n§ Ehdotettu lisäys (turvataan mahdollisuus riittävään palautumiseen) on epämääräinen, tulkinnanvarainen ja riittämätön. Vaatimuksen noudattamisen valvonta ei ole käytännössä mahdollista eikä vaatimuksen noudattamatta jättämisestä seuraa käytännössä mitään rangaistuksia.\nØ EHDOTUS: Työantajan määräämiin työtehtäviin liittyvää matkustamiseen käytettyä aikaa on pidettävä työaikana.\n4 § Varallaolo (nykyisessä laissa 5 §)\nTyöryhmä ehdottaa muutoksia nykyisen lain vastaavan pykälän sanamuotoihin. Seurauksena voi olla tulkintaongelmia ja huononnuksia.\n§ Nykyisen lain mukaan ”varallaolon pituus ja toistuvuus eivät saa haitata”. Ehdotuksen mukaan ”varallaoloaika ei saa haitata”. Nykyisen lain ja ehdotuksen mukaan varallaolo ei saa myöskään haitata kohtuuttomasti työntekijän vapaa-ajan käyttöä. Tämä on fraasi vailla sisältöä. Miten sitä tulkitaan ja miten valvotaan?\nEHDOTUS: Lisättävä rajat varallaoloajan pituudelle ja toistuvuudelle. Varallaoloa saa olla enintään 8 tuntia kerrallaan kerran kuukaudessa.\n§ Nykyisen lain mukaan Varallaolosta sovittaessa on sovittava myös siitä suoritettavasta korvauksesta. Ehdotuksessa sanotaan, että Varallaolokorvauksen määrä tai sen määräytymisperusteiden on oltava työntekijän tiedossa sopimusta tehtäessä. Ehdotetun tekstin sävy korostaa työnantajan määräysvaltaa. Nykyinen teksti antaa edes mielikuvan tasa-arvoisesta sopimisesta, vaikka työntekijä onkin sopimustilanteessa aina heikompi osapuoli.\nEHDOTUS: Säilytetään nykyinen teksti.\n§ Nykyinen lain mukaan varallaoloon työntekijän asunnossa käytetystä ajasta on vähintään puolet korvattava joko rahassa tai vastaavalla säännöllisenä työaikana annettavalla vapaa-ajalla. Ehdotuksessa vastaavaa määräystä ei ole. Tällaisten minimisäädösten poistaminen ei ole hyväksyttävää.\nEHDOTUS: Säilytetään nykyinen teksti. Kännykkäaikana asuntoa ei kuitenkaan tarvitse mainita erikseen, mainitaan vain varallaoloon käytetty aika, josta vähintään puolet on korvattava.\n3 LUKU Lakiin perustuvat säännöllisen työajan järjestelyt\n5 § Yleissäännös (nykyisessä laissa 6 §)\n- säännöllinen työaika on enintään kahdeksan tuntia vuorokaudessa ja 40 tuntia viikossa.\n- viikoittainen työaika voidaan järjestää keskimäärin 40 tunniksi enintään 52 viikon ajanjakson aikana.\nTyöryhmän ehdotuksen mukaan viikkotyöajan tasoittuminen keskimäärin 40 tunniksi on toteutettava ylittämättä kahdeksan tunnin säännöllistä päivittäistä työaikaa.\n§ Uutta on vaatimus, jonka mukaan päivittäistä kahdeksan tunnun työaikaa ei saa ylittää. Työtä voidaan siten tehdä useampana kuin viitenä päivänä viikossa, kunhan päivittäisestä kahdeksan tunnin rajasta pidetään kiinni.\n§ Useat tutkimukset ovat osoittaneet kiireen ja stressin ja sen seurauksena terveyshaittojen lisääntymisen, kun töitä pyritään tekemään entistä pienemmillä työntekijämäärillä. Seurauksena on myös työttömyysasteen pysyminen korkeana. Automaatio ja työn tuottavuuden lisääntyminen ovat muutenkin vähentäneet tarvittavien työntekijöiden määrää.\n§ Työstä aiheutuvaan kohtuuttomaan rasitukseen ja joukkotyöttömyyteen auttaa työajan lyhentäminen. Tutkimusten mukaan päivittäisen työajan lyhentäminen kuuteen tuntiin on lisännyt tuottavuutta niin, että työnantajan kustannukset eivät ole lisääntyneet, vaikka työntekijöille on maksettu aikaisemman suuruiset korvaukset työn tekemisestä. Myös julkisten palveluiden parantumisesta ja saavutettavuudesta on saatu kokeiluissa hyviä tuloksia, kun palvelut on järjestetty kahteen peräkkäiseen kuuden tunnin vuoroon.\nØ EHDOTUS: Alennetaan päivittäinen työaika kuuteen tuntiin ja viikkotyöaika 30 tuntiin nykyisiä ansiotasoja alentamatta. Viikkotyöaika on vähennettävä 35 tuntiin vuoteen 2020 mennessä ja 30 tuntiin vuoteen 2022 mennessä. Työsuojeluviranomaiset valvovat ammattiliittojen avustuksella ansioiden pysymistä vähintään entisinä.\n6 § Vuorotyö (nykyisessä laissa 27 §)\nNykyisen lain ja työryhmän ehdotuksen mukaan säännöllinen työaika voidaan järjestää vuorotyöksi. Vuorojen on vaihduttava säännöllisesti ennalta sovituissa ajanjaksoissa.\n§ Vuorotyön ja erityisesti yötyön (katso 8 §) haitat terveydelle, perhe-elämälle ja erilaisten palveluiden saavutettavuudelle ovat hyvin tiedossa. Siksi vuorotyön teettämisestä päättämistä ei voida jättää työnantajalle ilman mitään reunaehtoja.\nØ EHDOTUS: Vuorotyötä saa teettää töissä, jotka ovat tarpeen yhteiskunnan palveluiden ja turvallisuuden ylläpitämiseksi. Vuorotyö on mahdollista myös keskeytymättömiin prosesseihin perustuvassa teollisuudessa. Työsuojeluviranomainen arvioi täyttyvätkö vuorotyön teettämisen ehdot.\n7 § Jaksotyöaika (nykyisessä laissa 7 §)\nPäivittäisten ja viikoittaisten enimmäisaikojen ylitykset ovat pykälään sisälty-vässä luettelossa mainituilla aloilla sallittuja, kun työaika on kuuden viikon ai-kana enintään 240 tuntia (kolmen viikon jaksossa enintään 128 tuntia ja kahden viikon jaksossa enintään 88 tuntia).\nNykyisessä laissa olevaan luetteloon ehdotetaan lisättäväksi uusia aloja, joissa voidaan soveltaa jaksotyöaikaa. Näitä ovat\n§ lehdistötyö sekä radio- ja televisio-ohjelmien ja näihin rinnastuvan verkkosisällön tuottaminen ja lähettäminen\n§ kohdissa 1-7 tarkoitettuihin tehtäviin ja toimintoihin kiinteästi liittyvät tukitoiminnot\nJoitakin aloja ehdotetaan poistettavaksi nykyisen lain luettelosta. Näitä ovat mm. tulli ja alusten koeajot.\n§ Poikkeavat ajat voivat olla tarpeen yhteiskunnan ympärivuorokautisissa palveluissa (poliisi, pelastuslaitos, sairaalat, ympärivuorokautiset lasten päiväkodit, junaliikenne…) ja luonteeltaan ympärivuorokautisissa muissa palveluissa (esim. hotellit).\n§ Muilla aloilla (mm. luettelossa nyt olevat meijerit, lehdistötyö, junien ja laivojen lastaus…) pärjätään pääsääntöisesti normaalityöajoilla ja vuorotyöllä.\nØ EHDOTUS: Lyhennetään luettelo em. periaatteiden mukaiseksi.\n8 § Yötyö (nykyisessä laissa 26 §)\nYötyön säännöllinen teettäminen on sallittua pykälässä mainittavissa töissä. Työryhmä esittää sallittujen töiden luetteloa laajennettavaksi merkittävästi nykyisen lain vastaavaan luetteloon verrattuna:\n§ yötyö on sallittua kaikenlaisessa vuorotyössä. Nykyisessä laissa yötyö sallitaan kolmivuorotyössä sekä kaksivuorotyössä enintään yöllä kello yhteen saakka\n§ teiden ja muiden liikenneväylien kunnossapidon lisäksi yötyö sallitaan liikennevälineiden kunnossapidossa ja puhtaanapidossa.\nToisaalta pois on ehdotettu jätettäväksi sahalaitosten kuivaamot, turvetyömaat sekä kylvö- ja sadonkorjuutyöt ja joitakin muitakin työaloja.\nNykyinen laki koskee kaikkea yötyötä. Ehdotuksen mukaan rajoitukset koskevat vain säännöllistä yötyötä; tilapäiselle yötyön teettämiselle ei ole mitään rajoi-tuksia.\nLisäksi ehdotetaan uudeksi säädöksesi: Jaksotyössä ja keskeytymättömässä vuorotyössä työntekijällä saa työvuoroluettelon mukaan teettää peräkkäin enintään seitsemän työvuoroa yötyötä, jonka jälkeen hänelle on annettava vähintään 24 tunnin yhtenäinen vapaa.\n§ Mietinnön tekstissä viitataan tutkimuksiin, joissa yötyön terveys- ja muut haitat on selvästi tulleet esiin. Esimerkiksi Hakola ym. (2007) tutkimusten mukaan on vahvaa näyttöä siitä, että yö- ja vuorotyö aiheuttaa unihäiriöitä, sydän- ja verisuonisairauksia, ruoansulatuselimistön sairauksia, lihavuutta. Edellisten lisäksi yö- ja vuorotyö on melko vahvasti yhteydessä tapaturmariskien kasvuun, lisääntymisterveyden häiriöihin, rintasyöpään ja metaboliseen syndroomaan ja diabetekseen.\n§ Työryhmän ehdotuksen mukaan yövuoron rajoittaminen 8 tuntiin olisi riittävä tapa estää yö- ja jaksotyöstä koituvia terveyshaittoja. Kahdeksan tunnin yötyö sallitaan vieläpä erityisen vaarallisissa tai ruumiillisesti tai henkisesti huomattavan rasittavissa töissä. Kun yötyö (ja vuorotyö) tiedetään selvästi haitalliseksi nykyisen työaikalain mukaisilla ehdoilla (mm. 8 tunnin työaika), yötyön tekemistä ja työaikaa on rajoitettava, jotta haitat vähenisivät. Näiden tarpeellisten toimien sijasta yötyö sallittaisiin ehdotuksen mukaan yhä useammilla aloilla ja teettämisen ehtoja huononnettaisiin.\n§ Jo nykyisellään yötyötä teetetään Suomessa selvästi enemmän kuin EU:ssa keskimäärin ja huomattavasti enemmän kuin Ruotsissa (mietinnön kuvio 7).\n§ Mitä tapahtuu valtioneuvoston päätökselle (869/1996) yötyötä tekevälle työntekijälle järjestettävästä kuljetuksesta? Ehdotuksessa ei käsitellä kuljetusta eikä valtioneuvoston päätöstä lainkaan. Nykyisen lain 44 §:ssä annetaan valtioneuvostolle valtuutus antaa määräyksiä kuljetuksen järjestämisestä. Ehdotuksen mukaan valtioneuvostolle ei anneta mitään valtuuksia. Ilmeisesti työryhmän tarkoitus on, että valtioneuvoston päätös kumoutuisi ja työnantajan järjestämisvelvollisuus poistuisi.\n§ Uutena asiana ehdotettu 24 tunnin yhtenäinen vapaa seitsemän yövuoron jälkeen ei täytä 27 §:n vaatimusta vähintään 35 tunnin keskeytymättömästä viikoittaisesta vapaa-ajasta.\nØ EHDOTUS: Jos 5 §:n yhteydessä tehtyä ehdotusta kuuden tunnin työaikaan kauttaaltaan siirtymisestä ei toteuteta, lyhyt työaika (6 tuntia) on säädettävä pakolliseksi ainakin yötyössä. Yöllä tehtävissä erityisen vaarallisissa tai ruumiillisesti tai henkisesti huomattavan rasittavissa töissä on sallittava vain 4 tunnin työaika. Työnantajan on järjestettävä kuljetus yötyötä tekeville.\n9 § Moottoriajoneuvon kuljettajan työaika (nykyisen lain 8 §)\nSäädös esitetään pidettäväksi ennallaan: Työaika saa olla 13 tuntia vuorokaudessa ja 22 tuntia vuorokausilepoa seuraavan kahden seuraavan vuorokauden aikana. Kahden vuorokauden aikana työpäivän pituus voisi siis olla ensin 9 tuntia ja seuraavana päivänä 13 tuntia.\n§ Auton kuljettaminen vaatii jatkuvaa valppautta. Sekunnin osankin kestävä herpaantuminen saattaa aiheuttaa hengenvaaran kuljettajalle tai muille lähellä oleville. Normaalia kahdeksaa tuntia pidemmät työajat ja lyhyet lepoajat (katso 26 §) eivät ole mitenkään perusteltavissa.\nØ EHDOTUS: Moottoriajoneuvon kuljettajan työaika saa olla enintään 6 tuntia vuorokaudessa.\n4 LUKU Sopimukseen perustuva säännöllinen työaika\n11 § Työnantajan ja työntekijän sopimukseen perustuva säännöllinen työaika (uusi asia, nykyisessä laissa ei ole vastaavaa)\nTyöryhmän ehdotuksen mukaan päivittäisen työajan pituudeksi voidaan sopia 10 tuntia, kunhan viikkotuntimäärä tasoittuu 40 tuntiin neljän kuukauden aikana. Viikkotyöaika saa olla enintään 48 tuntia.\n§ Uusi säädös, nykyisessä työaikalaissa ei tällaista ole.\n§ Vaikka pykälässä puhutaan sopimisesta, työnantaja käytännössä kertoo milloin työaikaa pidennetään. Tämä tarkoittaa mm. ylitöiden teettämistä ilman ylityöstä maksettavaa korvausta.\n§ Puhtaasti työnantajaa hyödyttävä pykälä, työntekijä on sopimustilanteessa aina heikompi osapuoli.\nØ EHDOTUS: Tätä pykälää ei oteta lakiin.\n12 § Liukuva työaika (nykyisessä laissa 13 §)\nNykyiseen lakiin ehdotetaan joitakin muutoksia:\n§ Liukuma-aika enintään 4 tuntia (nykyisin 3)\n§ Ylitysten enimmäiskertymä 60 tuntia (nykyisin 40)\n§ Alitusten enimmäismäärä 10 tuntia (nykyisin ei rajaa)\n§ Vapaa-aika pyrittävä antamaan kokonaisina päivinä työntekijän pyytäessä (nykyisin ei tällaista suositusta)\n§ Ehdotus on epäsymmetrinen, työnantajaa suosiva. Ylityksiä saisi olla 60 tuntia, mutta alituksia vain 10.\nEHDOTUS: Alitusten enimmäismäärä saisi myös olla 60 tuntia.\n§ Suosituksella vapaan antamisesta kokonaisina päivinä ei ole merkitystä.\nEHDOTUS: Lakiin teksti: Vapaa-aika on annettava kokonaisina päivinä työntekijän pyytäessä.\n13 § Joustotyöaika ajasta ja paikasta riippumattomassa työssä (uusi säädös, nykyisessä laissa ei ole vastaavaa)\nTyöryhmän esityksen mukaan työnantaja ja työntekijä voivat sopia työajasta ja työpaikasta, kunhan viikkotuntimäärä on keskimäärin 40 tuntia neljän kuukauden jakson aikana.\n§ Ajasta ja paikasta oikeasti riippumatonta työtä on vähän.\n§ Kotona tai muuten muualla kuin omalla työpaikalla tehtävästä etätyöstä on hyvin voitu sopia nykyisenkin lain aikana.\n§ Tällaisen sopimuksen tehnyt työntekijä on turvaton. Miten hän osoittaa työhön käytetyn ajan, jos työnantaja muuta väittää?\nØ EHDOTUS: Tätä pykälää ei lakiin.\n14 § Työaikapankki (uusi säädös, nykyisessä laissa ei ole vastaavaa)\nTyöryhmä esittää seuraavat uudet säädökset:\n§ Jos työehtosopimuksessa ei ole määräyksiä työaikapankista, työnantaja ja työntekijä voivat sopia sellaisesta.\n§ Pankkiin kertyneitä ylimääräisiä työtunteja voidaan pitää vapaana vähintään kaksi viikkoa vuodessa.\n§ Jos työehtosopimuksessa ei ole määräystä työaikapankista, työnantajalla on päätösvalta sellaisen käyttöön ottamisesta ja järjestelmän ehdoista.\n§ Työaikapankin käyttöön ottamisen pitäisi aina olla mahdollista, jos työpaikan työntekijät sitä haluavat (luottamusmies ilmoittaa työnantajalle).\n§ Epämääräinen vaatimus (lyhyehkö): Tuntien (esim. ylityötuntien tai liukumien) siirtäminen vaatii työntekijän suostumuksen jokaista kertaa erikseen tai lyhyehköksi määräajaksi.\n§ Miten ylityötuntien siirtäminen lasketaan (tunti tunnista vai prosentit huomioon ottaen)?\nØ EHDOTUS: Tekstiä täsmennettävä edellä olevat kommentit huomioon ottaen. Laissa on oltava työaikapankkeja koskevat yleiset periaatteet.\n15 § Lyhennetty työaika (nykyisessä laissa 15 §)\nEhdotus on melkein sama kuin nykyisessä laissa. Lisätty kuitenkin teksti ”Työnantajan on kieltäytyessään 1 ja 3 momentin mukaisen osa-aikatyön järjestämisestä perusteltava kieltäytymisensä syyt”\n§ Vaatimus kieltäytymisen syiden perustelemisesta on mitätön vaatimus.\nØ EHDOTUS: Osa-aikatyön järjestäminen työntekijän pyynnöstä on muutettava vaatimukseksi (3 momentissa pois sana ”ensisijaisesti”)\n5 LUKU Säännöllisen työajan ylittäminen ja sunnuntaina ja kansallisena juhlapäivänä tehtävä työ\n17 § Työntekijän suostumus (nykyisessä laissa 18 §, aloittamis- ja lopettamistyöt 20 §)\nTyöryhmä esittää pari uutta asiaa:\n§ Jos työntekijän työsopimuksessa sovittu säännöllinen työaika vaihtelee työsopimuslain 1 luvun 11 §:ssä säädetyllä tavalla, työnantaja saa työvuoroluetteloon merkityn työajan lisäksi teettää lisätyötä vain työntekijän kutakin kertaa varten antamalla suostumuksella.\n§ Sunnuntaina tai kansallisena juhlapäivänä saa teettää työtä vain, jos siitä on sovittu työsopimuksella tai työntekijä on antanut siihen suostumuksensa. Suostumusta ei kuitenkaan tarvita, jos työtä laatunsa vuoksi tehdään säännöllisesti mainittuina päivinä.\n§ Tekstissä käytetty ”lyhyehkö ajanjakso” on määriteltävä (kaksi viikkoa?)\n§ Nykyisenkin lain mukaan lisätyön tekemisestä voidaan sopia (= työnantaja määrää) työsopimuksessa. Jos lisätyöstä on sovittu työsopimuksessa, siitä ei käytännössä voi kieltäytyä. Työnantaja käyttää työsopimuksessa olevaa lisätyökohtaa välttyäkseen ylityökorvausten maksamisesta ja kiertääkseen ylitöiden enimmäismääriä koskevia rajoituksia.\n§ Työnantaja voi tehdä sopimuksia, joissa on alhainen osa-aikatyön tuntimäärä ja työnantaja määrää halutessaan lisätunteja, jos niistä on sovittu työsopimuksessa. Tällä tavalla voidaan välttyä 0-tuntisopimusten tekemiseltä.\n§ Nykyisenkin lain mukaan varallaolotilanteessa on automaattisesti suostuttava lisä- ja ylityöhön.\nØ EHDOTUS: Suostumus lisä- ja ylityöhön on saatava työntekijältä joka kerran erikseen. Mitään perusteluja suostumattomuudelle ei tarvita.\n18 § Työajan enimmäismäärä (nykyisessä laissa 19 §)\nNykyisessä laissa työntekijän tekemän ylityön enimmäismäärä on 138 tuntia neljässä kuukaudessa ja enintään 250 tuntia vuodessa. Luottamusmiehen luvalla vuosittainen määrä voi olla 330 tuntia.\nEhdotuksessa raja muutetaan niin, että neljän kuukauden aikana työaika saa olla keskimäärin 48 tuntia viikossa neljän kuukauden aikana ylityöt mukaan lukien. Tämä tarkoittaa, että ylitöitä saisi teettää työntekijällä peräti 384 tuntia vuo-dessa, kun työviikkoja lasketaan olevan vuodessa 48.\n· Ehdotus merkitsee ylitöiden nykyisin sallitun tuntimäärän lisäämistä puolella (54 prosentilla).\n· Nykyistä suuremman ylityömäärän salliminen todetaan ehdotuksen yksityiskohtaisissa perusteluissa, mutta pidentämiselle ei esitetä muuta perustetta kuin se, että EU:n työaikadirektiivi sen sallii.\n· Ylitöiden tiedettyjen terveyshaittojen vuoksi ja massatyöttömyyden\n· Ylitöiden tiedettyjen terveyshaittojen vuoksi ja massatyöttömyyden oloissa tuntimäärien lisääminen ei ole mitenkään perusteltua.\nMuistiossakin todetaan, että pitkillä työajoilla on havaittu olevan työntekijän terveyden kannalta haitallisia vaikutuksia. Lisätyötunnit vähentävät liikuntaan käytettyä aikaa (Courtemanche 2009) ja lisäävät sydän- ja verisuonitautien sekä diabeteksen riskiä (van der Hulst 2003). Lisäksi ne lisäävät työtapaturmien riskiä (Dembe ja muut 2005).\n· 27.11.1917 säädetyssä laissa kahdeksan tunnin työajasta sallitaan ylityötä enintään 200 tuntia vuodessa (lain 3 §). Ei kai nyt voida säätää huonommin kuin sata vuotta sitten!\nØ EHDOTUS: Muutetaan lakia niin, että enimmäismäärä neljän kuukauden jaksossa on 100 tuntia ja enintään 200 tuntia vuodessa.\n19 § Hätätyö (nykyisessä laissa 21 §)\nEhdotus on muuten sama kuin nykyisessä laissa, mutta normaalin työajan lisäksi tehtävä hätätyö on otettava huomioon työajan kokonaismäärässä (48 tuntia viikossa). Nykyisen lain mukaan hätätyötä ei lasketa mukaan ylityötunteihin.\n§ Koska hätätyön teettämiseen ei tarvita työntekijän suostumista, työantajat käyttävät hätätyötä väärin perustein esimerkiksi silloin, kun normaalin ylityön tekemiseen ei ole halukkaita työntekijöitä.\n§ Nykyisen lain aikana työn julistamista hätätyöksi käytetään myös sallittujen ylityötuntien ylittämiseen.\nØ EHDOTUS: Muutetaan lakia niin, että hätätyötä saa teettää vain, kun ennalta arvaamaton tapahtuma uhkaa johtaa hengen, terveyden tai ympäristön vaarantumiseen. Jätetään siis omaisuuden suojeleminen ja tuotannon keskeytyminen pois perusteluista.\n20 § Lisä- ja ylityöstä sekä sunnuntaityöstä ja kansallisena juhlapäivänä tehdystä työstä maksettava korvaus (nykyisessä laissa 22 §, sunnuntaityö 33 §)\nKorotettua palkkaa koskevat määräykset pysyvät samoina kuin nykyisessä laissa.\n§ Ylityön teettämisen halukkuutta voidaan vähentää tekemällä se työnantajille nykyistä kalliimmaksi.\nØ EHDOTUS: Kaksinkertainen (100 % korotus) palkka on maksettava jo heti ensimmäisestä ylityötunnista lähtien. Kolmannesta ylityötunnista lähtien korotuksen on oltava 150 %.\n6 LUKU Lepoajat\n24 § Päivittäiset tauot (nykyisessä laissa 28 §)\nMääräykset pysyvät samoina kuin nykyisessä laissa.\n§ Kun päivittäinen työaika on yli kuusi tuntia, on annettava vähintään tunnin mittainen tauko. Taukoa ei kuitenkaan tarvitse antaa, jos\no työntekijän työpaikalla olo on työn jatkumisen kannalta välttämätöntä\no työntekijä tekee vuorotyötä (mahdollisuus ateriointiin työn aikana)\n§ Tauko voi olla puoli tuntia vuorotyössä tai kun niin sovitaan (= työnantaja määrää).\n§ Kun työaika on yli 10 tuntia, saa pitää puolen tunnin tauon kahdeksan työtunnin jälkeen.\n· Ellei työpäivää (työvuoroa) katkaista kunnollisella tauolla, jolloin työstä voi oikeasti irtaantua, työ käy liian rasittavaksi. Seurauksena on terveyshaittoja ja tapaturmien lisääntymistä.\nØ EHDOTUS: Jos yleistä työaikaa ei lyhennetä kuuteen tuntiin, tunnin ruokatunti on oltava kaikilla yli kuusi tuntia työtä tekevillä työntekijöillä. Työnantajan on huolehdittava siitä, että työssä on tarvittaessa vuorottajia niin, että jokainen voi ruokatunnin aikana olla pois työpaikastaan.\n25 § Vuorokausilepo (nykyisessä laissa 29 §)\nEhdotuksessa on sanamuotomuutoksia, varsinaiset määräykset pysyvät ennal-laan:\n§ Pääsääntö on 11 tunnin keskeytymätön lepoaika (työaika siis 13 tuntia)\n§ Jaksotyössä 9 tunnin lepo (15 tunnin työaika)\n§ Luottamusmiehen ja työntekijän suostumuksella 7 tunnin lepo (työaika 17 tuntia)\n§ 5 tunnin lepo kolmena peräkkäisenä työpäivänä työn järjestelyjen tai toiminnan luonteen niin edellyttäessä (19 tunnin työaika)\n· Nykyiset ja ehdotetut säädökset sallivat järkyttävän pitkät työpäivät.\nØ EHDOTUS: Vaaditaan vähintään 12 tunnin lepoaika ilman mitään poikkeuksia.\n26 § Moottoriajoneuvon kuljettajan vuorokausilepo (nykyisessä laissa 30 §)\nMääräykset pysyvät ennallaan:\n§ pääsääntö 10 tunnin lepoaika (työaika siis 14 tuntia)\n§ kuljetustehtävän vaatiessa 7 tunnin lepoaika (työaika 17 tuntia) kahden peräkkäisen työpäivän aikana\nØ EHDOTUS: Työn vaativuuden ja vaarallisuuden vuoksi vaaditaan 16 tunnin lepoaika (eli enintään 8 tunnin työaika myös ylityö- tai muissa poikkeustilanteissa).\n28 § Viikoittaisesta vapaa-ajasta poikkeaminen (nykyisessä laissa 32 §)\n§ Ehdotuksessa on pieniä muutoksia nykyiseen lakiin (maatalouden työt jätetty erikseen mainitsematta).\n§ Pääsääntö: Viikoittaista vapaa-aikaa koskevasta säädöksestä voidaan poiketa, jos työnantaja tarvitsee toiminnan jatkuvuuden ylläpitämiseksi\ntyöntekijää tilapäisesti työhön hänen vapaa-aikanaan tai jos työn tekninen laatu tai työn järjestelyyn liittyvät syyt eivät salli joidenkin työntekijöiden täydellistä vapauttamista työstä.\n§ Jatkuvuuden ylläpitäminen, työn tekninen laatu ja työn järjestelyt ovat niin ylimalkaisia ilmauksia, että laki antaa työnantajalle avoimen valtakirjan lyhentää laissa säädettyä viikkolepoa.\n§ Tällaista työnantajan mielivallan mahdollistavaa säädöstä ei pidä sallia. Mahdollisuus lyhentää lepo 24 tuntiin antaa työnantajalle jo riittävän joustovaran.\nØ EHDOTUS: Ei lupaa poiketa pääsäännöstä.\n7 LUKU Työaika-asiakirjat\n29 § Työajan tasoittumissuunnitelma (nykyisessä laissa 34 §)\n§ Nykyisessä laissa ja ehdotuksessa sanotaan, että kun työaika on järjestetty tasoittumaan keskimäärin 40 tuntiin viikossa, siitä on tehtävä työntekijöille tiedoksi annettava tasoittumisjaksoa koskeva suunnitelma.\n§ Uutena asiana työryhmä esittää, että suunnitelmasta on ilmettävä vähintään kunkin viikon säännöllinen työaika.\n§ Pelkkä viikon työaika ei riitä, pitäähän työntekijän tietää minä päivinä on oltava töissä.\nØ EHDOTUS: Suunnitelmassa on käytävä ilmi päivittäiset työajat.\n30 § Työvuoroluettelo (nykyisessä laissa 35 §)\n§ Nykyisen lain ja ehdotuksen pääsääntö: Työvuoroluettelo on laadittava samaksi ajanjaksoksi kuin työajan tasoittumissuunnitelma.\n§ Työryhmä ehdottaa, että työvuoroluettelo on laadittava kuitenkin vähintään viikoksi. Nykyisen lain mukaan luettelo on tehtävä niin pitkälle ajanjaksolle kuin mahdollista.\n§ Muitakin muutoksia ehdotetaan.\nØ EHDOTUS: Työvuoroluettelo on aina laadittava samaksi ajanjaksoksi kuin työajan tasoittumissuunnitelma.\n32 § Työaikakirjanpito (nykyisessä laissa 37 §)\nTyöryhmä esittää sanamuotomuutoksia, ei varsinaisia muutoksia vaatimuksiin.\n§ Käytännössä työnantajan on helppo kirjata tunnit väärin tai jättää kirjanpito tekemättä.\nØ EHDOTUS: Jos työnantaja on laiminlyönyt työaikakirjanpidon tai jos työntekijän oman kirjanpidon ja työnantajan kirjanpidon välillä on\nristiriitaisuuksia, työntekijän omaa kirjanpitoa on lähtökohtaisesti pidettävä luotettavana työaikoja koskevana selvityksenä.\n8 LUKU Säännösten pakottavuus\n33 § Säännösten pakottavuus (nykyisessä laissa 39 §)\nNykyisen lain ja ehdotuksen mukaan sopimus, jolla vähennetään työntekijälle tämän lain mukaan tulevia etuja, on mitätön, jollei tästä laista muuta johdu.\n§ Laki antaa mahdollisuuden sopia huonommin työehtosopimuksissa tai tietyissä asioissa työnantajan ja työntekijän välisellä sopimuksella.\n§ Kokemus on osoittanut, että sopimuksilla yleensä huononnetaan lain määräyksiä.\nØ EHDOTUS: Laki on minimi. Sopia saa vain ehdoista, jotka ovat työntekijän kannalta lain minimivaatimuksia paremmat.\n34 § Poikkeaminen työehtosopimuksella (nykyisessä laissa 40 §)\n§ Nykyinen laki ja ehdotus antaa laajat valtuudet poiketa työehtosopimuksilla lain minimivaatimuksista.\n§ Työryhmän ehdotuksen mukaan myös yksittäinen (työnantajaliittoon kuulumaton) työnantaja voi sopia huononnuksista ammattiliiton kanssa.\n§ Laki antaa mahdollisuuden sopia huonommin työehtosopimuksissa.\n36 … 38 § (uusia säädöksiä)\nTyöryhmä esittää 36 – 38 pykälissä asioita, joita ei ole nykyisessä työaikalaissa.\n§ 36 § Yleissitovaan työehtosopimukseen perustuva paikallinen sopimus\no Paikallisesti voidaan sopia, jos työehtosopimuksessa on siihen valtuutus\n§ 37 § Paikallisen sopimuksen sitovuus ja irtisanominen\n§ 38 § Poikkeaminen työsopimuksella\no Joustotyössä voidaan sopia, että ylityö- ja muut korvaukset sisältyvät kuukausipalkkaan\nØ Katso kommentit ja ehdotukset pykäliin 33 ja 34. Lain minimisäädöksiä huonommat sopimukset ovat mitättömiä.


Sarasvuon kirkkoillan sivutuote: yli 5 000 euroa Filippiinien lapsille - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nSarasvuon kirkkoillan sivutuote: yli 5 000 euroa Filippiinien lapsille\nJari Sarasvuo ja Kallion kirkon kirkkoherra Teemu Laajasalo vaihtavat paikkoja Sarasvuon saarnan jälkeen.\nJulkaistu: 26.11.2013 14:43\nHelsingin Kallion kirkossa pidetty iltatilaisuus veti ennätykselliset 1400 henkeä. Kirkkoherra kehuu iltaa onnistuneeksi.\nKallion kirkossa maanantaina pidetyssä tilaisuudessa saarnasi mediapersoona Jari Sarasvuo ja toimi kanttorina Vain elämää -ohjelmasta tuttu muusikko Juha Tapiohttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Juha%20Tapio.\nTilaisuus sai alkunsa, kun seurakunnan kirkkoherra Teemu Laajasalo http://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Teemu%20Laajasaloehdotti asiaa lokakuussa ollessaan haastateltavana Sarasvuon ohjelmassa.\nVuorokausi tapahtuman jälkeen tavoitettu Laajasalo kehuu tunnelman olevan iloinen ja hyvä. Hänen mukaansa ilta onnistui monella tasolla.\n- Mielestäni on todella hieno juttu, että noin monta ihmistä päätyi kirkkotilaan.\nArviot osallistujien määrästä vaihtelevat 1400 ja 1600 välillä. Laajasalon mukaan seurakunnan messuihin osallistuu tyypillisesti 150-200 henkeä.\n- Toinen taso on se, että sisällöllisesti, puheen, musiikin ja ehtoollisen kautta kirkon ydin oli tarjolla.\nPyörtymisestä selvittiin säikähdyksellä\nKolmas onnistuminen tuli Laajasalon mukaan puolivahingossa.\n- Aika monen filippiiniläislapsen kyyneleet tulevat nyt kuivatuksi, koska kolehtituottoa tuli yli 5000 euron verran. Se on minun mielestäni myös merkityksellistä. Hyvä säteili pitemmälle.\nRahat toimitetaan Kirkon ulkomaanavun kautta Filippiinien katastrofin jälkihoitoon.\nTungos kirkossa aiheutti myös ainakin yhden henkilön pyörtymisen. Laajasalon mukaan tilanteesta päästiin kuitenkin säikähdyksellä.\n- Minun käsitykseni mukaan jalkoja oli kai vähän aikaa pidetty ylhäällä ja hän olisi sitten siitä vironnut. Ihmisiä oli paljon ja tosi monet olivat tulleet huomattavan ajoissa. Kirkko oli aivan täysi, ja osittain siitä johtuen jotkut olivat joutuneet seisomaan tosi pitkään.\nPuolentoista tuhatta ihmistä saapui maanantaina kuuntelemaan mediapersoona Jari Sarasvuon saarnaa Helsingin Kallion kirkkoon. Idea Sarasvuon esiintymisestä lähti kirkkoherra Teemu Laajasalolta. Lue lisää ›


Ethän ole se kollega, joka jättää työkaverin yksin? | Tehy-lehti\nEthän ole se kollega, joka jättää työkaverin yksin?\nYksinäisyyden noidankehään voi ajautua kuka vain. Onneksi sieltä on mahdollista päästä pois.\nUlkopuolisuuden tunne heikentää työn tuottavuutta ja lisää työuupumusta. Kuvitus: Niko Vartiainen\n”Yksinäisyys tuntuu siltä, kuin olisi pienessä komerossa, jossa ei pysty olemaan mitenkään rennosti ja on vaikea hengittää. Sitä vain toivoo, että pääsisi sieltä pois.”\nNäin kuvailee tuntemuksiaan eräs yksinäinen kirjassa Kaiken keskellä yksin. Yksinäisyyttä on sanottu myös muuriksi tai kuiluksi itsen ja muiden välillä. Siihen liittyy epämiellyttävä kokemus ulkopuolisuudesta tai erillisyydestä. Yksinäisyys ahdistaa ja hävettää. Se saattaa sairastuttaa henkisesti ja fyysisesti.\n– Aina välillä tulee vastaan kysymys, onko joku muka nykyään vielä yksinäinen, kun on netti ja kaikki mahdolliset sähköiset yhteydenpitolaitteet. Kyllä on – ihan yhtä moni kärsii yksinäisyydestä nyt kuin aiemminkin, huomauttaa Kaiken keskellä yksin -kirjan kirjoittaja, yksinäisyyden tutkija ja opetusneuvos Niina Junttila.\nTutkimusten mukaan noin 10–20 prosenttia suomalaisista kärsii yksinäisyydestä joskus. Noin viittä prosenttia vaivaa syvempi yksinäisyydentunne.\n– Yksinäisyys ei syrji ketään. Helposti ajatellaan sen koskettavan vain työelämän ulkopuolella olevia ja vanhuksia. Mutta yksinäisyydestä voi kärsiä kuka vain.\nTyöpaikatkaan eivät ole yksinäisyydestä vapaita alueita.\n– Todennäköisesti lähes jokaisesta työyhteisöstä löytyy esimerkkejä tai ainakin muistoja kollegasta, jonka seuraan kahvihuoneessa ei koskaan istuttu ja jonka kysymyksiä tai keskustelunavauksia ei kuultu. Sama ihminen istui kokouksissa yksin ja oli yleensä aina hiljaa. Jos hän ehdotti jotakin, siihen suhtauduttiin kulmien kohotuksella tai siirtymällä seuraavaan asiaan, Junttila kuvailee.\nTällaista toimintamallia selitetään yleensä sillä, että kollega on jotenkin outo ja että hänen seurassaan on vaivaannuttavaa.\n– Uskon, että suurin osa näistä työpaikalla yksinäisyyteen suljetuista ei ole lähtökohtaisesti yhtään sen oudompia kuin kukaan mukaan.\nSiellä, missä ihmisiä on enemmän kuin yksi, on aina mahdollista joutua torjutuksi.\nYksinäisyyttä ruokkii ostrakismi. Se tarkoittaa torjutuksi tulemista ja ulkopuolelle sulkemista: kukaan ei käänny, kun menemme lähelle, ei vastaa kysymyksiimme, ei välitä siitä, mitä teemme.\n– Ostrakismia esiintyy kaikkialla yhteiskunnassa – kodeissa, päiväkodeissa, kouluissa, harrastuksissa, työpaikoilla. Siellä, missä ihmisiä on enemmän kuin yksi, on aina mahdollista joutua torjutuksi.\nTutkimusten mukaan työpaikalla koettu ulkopuolisuuden tunne heikentää työn tuottavuutta ja työssä viihtymistä. Sillä on yhteys myös lisääntyneisiin sairauslomiin ja työuupumukseen.\nKun kukaan ei näe, kuule tai kosketa, se lannistaa, eristää, masentaa ja lisää itsetuhoisuutta. Yksinäisyyden tunnetta ei voi poistaa lääkkeillä, mutta yksinäisyyden liitännäisvaivoja kuten masennusta, ahdistusta, epätoivoa ja surua lääkitään paljon.\nYksinäisyys sairastuttaa myös fyysisesti. Tutkimusten mukaan vastentahtoinen yksinäisyys on raskas taakka keholle. Se saattaa jopa lisätä kuolemanriskiä.\n– Yksin jääminen laukaisee ihmisen sisäisen varoitusjärjestelmän: stressihormonit lisääntyvät ja verisuonet supistuvat. Kortisoli lisääntyy, oksitosiini ja serotoniini laskevat, immuunipuolustus heikkenee, Junttila listaa.\nPitkään jatkuessaan elimistön hälytystila nostaa aivohalvauksen ja sydäninfarktin riskiä. On sanottu, että yksinäisyys merkitsee elimistölle samaa kuin polttaisi 15 savuketta päivässä.\nYhteisöllisyys ja muiden ihmisten seura sen sijaan tukevat terveyttämme monin tavoin. Hyvän olon hormonit lisääntyvät ja stressi hellittää. Ihmisillä, jotka ovat suhteissa muihin ja tuntevat heihin yhteyttä, on merkittävästi pienempi riski sairastua sydän- ja verisuonisairauksiin ja kuolla ennenaikaisesti.\nYksinäisyyden on sanottu merkitsevän elimistölle samaa kuin polttaisi 15 savuketta päivässä.\nYhteisöllisyyden hyötyjen ja yksinäisyyden haittojen perustan on ajateltu olevan evoluutiossa. Tästä on puhunut muun muassa ylilääkäri ja professori Peter Strang.\nIhminen on laumaeläin, jolle yhteisöllisyys on merkinnyt turvaa villieläimiä ja vihollisia vastaan. Kun ihminen lähti liian kauas laumastaan, hän jäi yksin kohtaamaan uhat. Hänen henkensä joutui vaaraan ja hänen elimistönsä reagoi aktivoimalla stressijärjestelmän.\nStrangin mukaan näin tapahtuu meille edelleenkin, kun jäämme yksin. Vaikka aika on uusi, geenimme ovat samat kuin ennen.\nYksinäisyydellä on eri ulottuvuuksia: se voi olla tilapäistä, pitkäaikaista, sosiaalista, emotionaalista.\nOhimenevä yksinäisyys liittyy usein johonkin elämänvaiheeseen kuten muuttoon uudelle paikkakunnalle, eroon tai työpaikan vaihtoon. Pitkäaikainen yksinäisyys voi sen sijaan olla ihmisen koko elämää leimaava kokemus.\nSosiaalisella yksinäisyydellä tarkoitetaan sitä, että ei ole verkostoja tai ei koe kuuluvansa mihinkään ryhmään.\n– Ei ole kuitenkaan selvää mittaa siitä, mikä määrä ihmissuhteita tekee onnelliseksi. Jollekin riittää yksi läheinen ihmissuhde, toinen tarvitsee enemmän, Junttila huomauttaa.\nMäärää olennaisempaa onkin ihmissuhteiden laatu – se, että kokee riittävää yhteenkuuluvuuden ja merkityksellisyyden tunnetta sosiaalisissa suhteissaan.\nEmotionaalinen yksinäisyys on yksinäisyyden muodoista se satuttavampi ja ulospäin usein näkymättömämpi kokemus.\n– Emotionaalinen yksinäisyys on puutetta läheisestä, tärkeästä ja luotettavasta ystävästä. Se on kokemusta siitä, että ei ole ketään, joka ymmärtäisi tai johon voisi luottaa. Syvää yksinäisyyttä voi tuntea vaikka ympärillä olisi kavereita, puoliso tai perhe.\nUsein emotionaalisen yksinäisyyden juuret ovat jo lapsuudenkokemuksissa. Ehkä lapsen tarpeita ei ole huomioitu kotona, ehkä on ollut koulukiusaamista tai ulkopuolelle jäämistä.\nNoidankehä on valmis, kun yksinäisyydestä tulee osa identiteettiä.\nPsykoterapeutti ja sosiaalipsykologi Ari Marjovuon mukaan emotionaalisen yksinäisyyden kierre voi alkaa vaikkapa koulutien alussa, kun lapsi ei pääsekään mukaan kaveriporukoihin.\n– Hän voi olla innokas tutustumaan muihin, mutta temperamentiltaan hitaasti lämpenevä. Pian kaikki muut ovat löytäneet kaverin, ja hän on jäänyt ulkopuolelle. Aikaa kuluu, eikä lapsi edelleenkään löydä seuraa. Hän alkaa miettiä, että hänessä täytyy olla jotain vikaa. Kun hän menee uusiin tilanteisiin, hän ajattelee, että minä olen outo, eivätkä nuo muut halua olla kanssani tekemisissä.\nKun näistä käsityksistä tulee osa identiteettiä, niistä tulee myös itseään toteuttava ennuste. Yksinäisyyden noidankehä on valmis.\nVaikka yksinäisyydestä irti pääseminen on vaikeaa, mahdotonta se ei ole. Yksikin merkittävä ihmissuhde voi pyyhkiä yksinäisyyden tunteen tiehensä. Joskus riittää, että lähtee mukaan johonkin harrastukseen tai vapaaehtoistoimintaan, jossa voi tutustua samanhenkisiin ihmisiin.\nJos yksinäisyys on kuitenkin syvää ja pitkään jatkunutta, voi muiden ihmisten seuraan hakeutuminen olla mahdotonta. Yksinäisyys saa ihmisen välttelemään, jopa torjumaan, muita.\n– Silloin voi auttaa se, että käsittelee ensin omia ajatusmalleja ja käsityksiä itsestä ja muista. Yksinäisyyden juurisyynähän ovat usein kielteiset käsitykset: Minä olen outo, tylsä, sosiaalisesti kömpelö. Toiset ovat erilaisia, parempia, pahempia, Marjovuo kuvailee.\n– Kun oppii ensin ymmärtämään paremmin näitä negatiivisia ja vääristyneitä käsityksiä, on myös helpompi löytää keinoja muuttaa käyttäytymistään. Vaikka yksinäisyys ei ole omaa syytä, emme pysty vaikuttamaan kenenkään muun ajatteluun ja käytökseen kuin omaamme.\nHelsinki Missiossa kehitetty yksinäisyyden lievittymiseen tähtäävä Näkemys-hoitomalli pyrkii auttamaan yksinäisyydestä kärsiviä juuri näillä periaatteilla. Marjovuo kehitti Näkemyksen yhdessä toimintaterapeutti ja sosiaalipsykologi Jenny Julkusen ja sosiaalipsykologi Maria Rakkolaisen kanssa.\nYksinäisyyden lievittämisessä vastuu on meillä kaikilla.\nHoitomallissa asiakas keskustelee viisi kertaa ammattilaisen kanssa sekä tekee Yksinäisyys-työkirjan tehtäviä. Hoitomallia voi käydä työkirjan avulla läpi myös itsenäisesti.\n– Ajatus ei ole se, että yksinäisyys poistuu viidellä tapaamisella. Mutta tätä kautta avuttomuus yksinäisyyden edessä vähenee ja ihminen saa rohkeutta astua eteenpäin, huomauttaa Marjovuo.\nNiina Junttila korostaa, että yksinäisyyden lievittämisessä vastuu on meillä kaikilla.\n– Lopetetaan se huomiotta ja ulkopuolelle jättäminen. Ei päästetä ketään tipahtamaan verkostojen ulkopuolelle. Kilautetaan kaverille, tervehditään vastaantulijaa, kysytään työpaikan hiljaiselta, mitä sinulle kuuluu ja kuunnellaan vastaus ilman kiirettä.\nPois yksinäisyyden kehästä\nYksinäisyyttä ylläpitäviä ajatuksia ja sitä kautta käyttäytymistään voi muuttaa. Se vaatii totuttujen kaavojen kyseenalaistamista ja uusien vaihtoehtojen etsimistä.\nTilanne: Aloitteeseeni ei vastata\n-> Ajatukseni: Toinen on ajattelematon, itsekeskeinen\n-> Tunteeni: Ärtymys, loukkaantuminen\n-> Toiminta: En enää vastaa enkä ehdota mitään\n-> Vahvistus: Epäluottamus, yksinäisyys\nTilanne: Aloitteen tekeminen\n-> Ajatukseni: Tuttavani on unohtanut vastata\n-> Tunteeni: Ymmärrys, levollisuus\n-> Toiminta: Ehdotan uudelleen, kysyn toista, menen yksin\n-> Vahvistus: Luottamus, ihmiset eivät ole itsekeskeisiä\nLähde: Yksinäisyys – tehtäväkirja avuksesi. Ari Marjovuo, Jenny Julkunen ja Maria Rakkolainen, Tuuma-kustannus.


Yhteinen komissio ympäristöministeri Care Standards\nYhteinen Komissio onvoittoa tavoittelematon järjestö Yhdysvalloissa , joka käsittelee akkreditointi sairaaloissa ja muissa terveydenhuollon organisaatioissa . Erilaisista standardien se käyttää pitämään järjestöille vastuussa ARE hoitoympäristön vähimmäisvaatimukset terveydenhuollolle . Koskevia standardeja Vaaralliset aineet\nyhteinen komissio edellyttää sen jäsenjärjestöjen noudattamaan kaikkia lakeja hävittämistä ja käsittelyä vaarallisia materiaaleja, ja pyytää heitä pitämäänkäsikirjasto tällaisia lakeja. Mutta se ei aseta sijoittaminen terävien instrumenttien ja-säiliöt , mutta pyytää sen organisaatioita harjoittamaan riskinarviointia koskevat sitä. Se sallii undersink kemikaalien varastointiin kunhanvarastoitujen kemikaalien pääse reagoimaan keskenään .\nKoskevia standardeja Henkilökohtainen hygienia\nyhteisen komission kannustaa organisaatioita hyödyntämään standardeja Occupational Safety and Health Administration taiDepartment of Energy yleisyydestä silmänlumetta tarkastuksia . Siinä asetetaan maakohtaiset koskevia standardeja sijoittaminen alkoholia sisältävien Käsihuuhteiden automaatit .\nMuut ympäristön Care Standards\nyhteisessä Komissio pyytää sen organisaatioita hyödyntämään American Institute Arkkitehtiliitto suuntaviivoja sijoittaminen sairaanhoitaja kutsupainikkeet julkisen WC . Se kannustaa lukitus sähkö paneelit geriatrista , behaviorial terveys ja lapsipotilaan yksiköitä , ja yleisissä tiloissa . Se kysyy jokaisen jäsenen organisaatio perustaa oman ympäristön hoitosuunnitelma . Se kannustaa järjestöjä savuttomaksi . Se vaatii standpipe paloletku testataan kolmen vuoden välein .\nIskias Pain Relief Harjoitukset\nMiten asennansairaalan sängyssä\nMiten AsennakahvaKävely Cane\nHow to BePersonal Care Attendant


Siirtyminen kesäaikaan sujuu yleensä ilman kommelluksia eli olen kääntänyt kelloa oikeaan suuntaan. En ole myöskään myöhästynyt tai nukkunut pommiin. Tällä kertaa kävi kuitenkin niin, että olin menossa työmatkalle Ouluun aamulennolla. Minun piti herätä viideltä eli neljältä normaaliaikaa. Edeltävänä iltana varmistin, että minulla on kaksi kelloa soittamassa ihan varmuuden vuoksi. Lopulta heräsin aamulla ilman suurempaa tuskaa. Ensi vuonna aion pitää huolen, etten lähde matkalle kesäaikaan siirtymistä seuraavana aamuna.\nMaaliskuun viimeisenä päivänä vietimme meidän Hubertin syntymäpäivää. Uskomatonta, mutta Hubert täytti jo 9 vuotta. Ystävät, tuttavat ja koirakaverit muistivat onnitella ja onnitteluja tulvi ovista ja ikkunoista. Se on merkki siitä, että lemmikit ovat kuin perheenjäseniä.\nKääpiöpinseri Hubert 9 vuotta\nMies on onnellinen. Hän on ihan erityisen tyytyväinen, että hiihtolajien maailmancupit on saatu päätökseen. Kylläisyyspiste tuli täyteen jo helmikuussa ja hän sanoi, että sen jälkeen jokainen hiihto- ja ampumahiihtolähetys sekä mäkihyppy ovat olleet hänelle liikaa. Onneksi hän on sopeutuvaa sorttia. Jalkapallon mestarien liiga jatkuu vielä pari kuukautta. Huippujalkapalloa on ilo seurata läpi vuoden. Vajaan viikon kuluttua pelataan golfin Masters tournament eli tarjolla on telkkarin täydeltä taidokasta golfia. Ja mikä parasta, pian pääsemme itsekin golfkentälle.


Länsi ei omista liberaalia demokratiaa | Ulkopolitiikka\nTeksti Kristi Raik\nKun uudet suurvallat ovat nousussa ja maailmanjärjestys muuttuu, keskustelussa on kiinnitetty eniten huomiota valtioiden välisiin voimasuhteisiin. Samalla myös demokratia on ristikkäisten muutospaineiden alla. Kylmän sodan jälkeinen usko demokratian voittokulkuun on kääntynyt huoleksi siitä, onko demokratialla lainkaan tulevaisuutta maailmassa, jossa autoritaariset valtiot nousevat ja lännen painoarvo kutistuu. Carnegie Europe -ajatushautomon vanhempi tutkija Richard Youngs pureutuu aiheeseen tuoreessa kirjassaan The Puzzle of Non-Western Democracy.\nYoungs sitoutuu vahvasti liberaalin demokratian peruspiirteisiin, kuten sananvapauteen ja oikeusvaltioon, mutta haastaa yritykset leimata nämä erityisesti länsimaiseksi malliksi, joka ei sovellu muihin kulttuureihin. Hän on jopa enemmän huolissaan demokratian rapautumisesta lännessä kuin demokratian vetovoiman hiipumisesta muualla maailmassa.\nYoungs muistuttaa, että demokratioita on jokaisessa maanosassa ja demokratian kannatus on suurta muun muassa Afrikassa, Aasiassa ja Lähi-idässä. Ihmiset haluavat vaikuttaa oman elämänsä ehtoihin ja vaativat poliittiselta johdolta vastuuta ja legitimiteettiä ympäri maailman.\nRichard Youngs: The Puzzle of Non-Western Democracy. Brookings Institution 2015, 240s.\nYoungs haastaa länsimaissa nykyään varsin suositun mutta epämääräisen puheenparrenmoniarvoisuudesta. Hän hahmottaa osa-alueita, joilla liberaalia demokratiaa voidaan käytännössä täydentää ja uudistaa niin, että paikalliset olosuhteet otetaan kussakin maailmankolkassa huomioon.\nEnsinnäkin länsimaisessa demokratiakäsityksessä tärkeät yksilön oikeudet voidaan sovittaa yhteen yhteisöllisten, esimerkiksi uskonnollisten normien kanssa. Youngs mainitsee lupaavana esimerkkinä Tunisian uuden perustuslain, joka valtuuttaa valtion suojelemaan sekä yksilön oikeuksia että yhteisöllisiä normeja.\nToiseksi kansalaiset voidaan osallistaa nykyistä laajemmin taloudelliseen päätöksentekoon. Youngs muistuttaa, että demokratia ei sinällään määritä valtion ja markkinoiden työnjakoa tai yhteiskunnallista tulonjakoa.\nLisäksi uudet sosiaaliset liikkeet voitaisiin kanavoida perinteisiä demokraattisia instituutioita täydentäviksi voimiksi ja paikalliset oikeuskäytännöt ja konfliktinratkaisumallit kytkeä osaksi oikeusvaltiota.\nKirjan keskeinen sanoma on se, että demokratian monimuotoisuuden lisääminen on tarpeellista ja mahdollista ilman, että keskeiset liberaalit arvot murenevat. Samalla Youngs tyrmää autoritaaristen johtajien, kuten Venäjän presidentin Vladimir Putinin, yritykset legitimoida järjestelmiään »demokratian ei-läntisinä muunnelmina». Hän arvostelee niitä läntisiä tahoja, jotka puolustavat tällaisia valedemokratioita, vaikka saattavat samalla ajaa edistyksellistä politiikkaa ja liberaaleja arvoja kotimaassaan.\nKirjan vahvuus on kirjoittajalle ominainen kyky yhdistää syvällistä akateemista analyysia käytännönläheisiin suosituksiin. Tulos on analyyttinen puheenvuoro demokratian mahdollisuuksista uusiutua ja selviytyä muuttuvassa maailmanjärjestyksessä.\nKirjoittaja on vanhempi tutkija Ulkopoliittisessa instituutissa.\nYhdysvaltain demokratiassa näkyy vaaran merkkejä\nLisää numerosta 4/2015 Kielten kamppailu\nMatti Pesu: Kuka enää pelkää Saksaa?\nRupla sahaa, mutta Pietari svengaa\nVähemmistöt vs. islam


Järkyttävä löytö kaupungin jouluvaloista: Valtava penis ja suuseksiä Joulupukille? – Stara\nJärkyttävä löytö kaupungin jouluvaloista: Valtava penis ja suuseksiä Joulupukille?\nNettivideot Ohhoh! Viihdeuutiset 17.12.2012, 8:30 · Stara.fi\nSuomessa monet kaupungit juhlistavat joulun odotusta ja vuoden pimeintä aikaa erilaisilla jouluvaloilla ja muilla valoteoksilla. Esimerkiksi Tampereen valoviikot ovat jo vuosikymmeniä jatkunut vuosittainen tapahtuma. Nyt Englannissa on noussut kohu videosta, jossa nähdään hieman kyseenalaisia valoteoksia.\nParhaillaan verkossa leviää nimittäin vauhdilla video, jossa nähdään kuinka Brightonin kaupungin keskustan jouluvaloista on löytynyt miehen sukupuolielin ja suuseksiä saava Joulupukki. Tempauksen veikattiin ensin olevan kaupungin heikosti palkattujen työntekijöiden vastaisku kaupungilleen, mutta sittemmin kaupungin virkailijat ovat todenneet sen olevan huijaus. He ovat kuitenkin itsekin innoissaan videosta.\n– Video on luova huijaus, mutta se saa ihmiset hymyilemään ja saa tuhannet ihmiset puhumaan Brightonista, kaupungin edustaja Jason Kitcat puolestaan kommentoi The Argus -lehdelle.\n– Se on jekku, se on huijausta. Valot eivät näytä tuolta tosielämässä. Tämä on hauska juttu, ja me otamme sen kieli poskessa. Valot ovat hoitaneet paikalliset kauppiaat, ei kaupunki. He ovat varmasti innoissaan tästä lisäjulkisuudesta, Brightonin kaupungin edustaja Gavin Stewart kommentoi The Argus -lehdelle.\nPÄIVITYS: Juttua päivitetty kello 16.45 lisätiedoilla ja Brightonin virkailijoiden kommenteilla.


Savonlinna uhkaa näivettyä – opettajankoulutus lähtee, talous vajoaa kriisin partaalle | Yliopistot | HS\nPäivitetty: 4.5.2016 11:22\nOpettajaopiskelija Eve Tuppurainen haki aikoinaan Savonlinnaan pienen kampuksen ja taito- ja taideaineiden painotuksen takia. Kuvassa hän opettaa normaalikoululla Eetu Kiiveriä (vas.) ja Mahdi Hosseinia.\nKolmas opettajakoulun lopetus 2010-luvulla\nOulun yliopiston opettajankoulutus Kajaanissa päättyi 2013. Tampereen yliopiston opettajankoulutus Hämeenlinnassa päättyi 2012. Itä-Suomen yliopisto päätti lopettaa opettajankoulutuksensa Savonlinnassa ja keskittää sen Joensuuhun syksyllä 2018. Myös lastentarhanopettajien koulutus siirtyy. Suomenkielistä yliopistollista opettajankoulutusta on Rovaniemellä, Oulussa, Joensuussa, Jyväskylässä, Tampereella, Helsingissä, Turussa ja Turun yliopiston sivupisteessä Raumalla.\nSavonlinnaHautakynttilät palavat jo Savonlinnan opettajankoulutuslaitoksen (OKL) portailla, keskustan kupeessa.Savonlinnan kampuksen lopetuksesta on keskusteltu 1960-luvulta lähtien, mutta nyt uhka on toteutumassa. Huhtikuussa Itä-Suomen yliopiston hallitus päätti lopettaa opettajankoulutuksen Savonlinnassa ja siirtää sen nykyisessä laajuudessaan Joensuuhun. Pääosa Savonlinnan kampuksen työpaikoistakin siirtyy siis Pohjois-Karjalaan.Monissa maakuntakaupungeissa on nähty, kuinka yhden suuren työnantajan lähtö riittää kuihduttamaan kaupungin. Myös 35 000 asukkaan Savonlinnassa menetys tuntuu.”Tämä on asia, josta koko kaupunki puhuu ja on todella huolissaan”, sanoo kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Anna-Kristiina Mikkonen (sdp).Päätös vie maisteritasoisen koulutuksen Savonlinnasta ja tyhjentää kampuksen kokonaan. Jo nyt siellä kumisee tyhjyyttään kuusi vuotta sitten lopetettu kansainvälisen viestinnän laitos.OKL:n myötä Savonlinnasta häviää yli 800 opiskelijaa ja satakunta yliopiston työpaikkaa. Kaupunki arvioi, että päätöksen myötä lähtee jopa 300 työpaikkaa ja 2 000 asukasta 12 miljoonan euron ostovoimansa kanssa. Yliopistosäästöt ovat herättäneet tyrmistystä ja huolen sivistyksestä viimeksi Helsingissä, jossa yliopiston irtisanomiset ovat meneillään. Kun Savonlinna menettää opettajakoulutuksen, monen mielestä se näivettyy henkisesti.Aktiiviset opiskelijat ovat harrastaneet urheilua ja kulttuuria sekä ohjanneet lasten harrastuksia. He ovat tehneet töitä oopperajuhlilla ja matkailussa sekä käyttäneet palveluita.”Eräs vaatekauppias sanoi, että vaatemallisto menee uusiksi. Nuorten naisten vaatekaupasta tulee tätien vaatekauppa”, Savonlinnan kampuksen esimies Timo Tossavainen kertoo.Opiskelija-asuntolana ja kesähotellina toimivan hotelli Tottin alakerrassa parturi-kampaaja Henna Suomalainen sanoo, että OKL:n lähtö hiljentää talvet.”Se vaikuttaa kaupungin eloon ja pienyrittäjiin. Opiskelijat ovat tuoneet tänne eloa.”Savonlinnan ikärakenne on vanhusvaltainen ja luonnollinen väestönkehitys miinuksella. 16,6 prosentin työttömyysaste on kolme prosenttiyksikköä koko maan tasoa korkeampi. Akateeminen työttömyys kasvaa.Etelä-Savon ely-keskuksen ennakointiasiantuntija Merja Toijosen mukaan Savonlinna on elinkeinorakenteensa takia Etelä-Savon heikointa työllisyysaluetta.”OKL:n lähtö on Savonlinnalle erityisen raskas paikka. Kaupunki on riippuvainen yksityisen sektorin ja erityisesti tuotannollisen toiminnan työpaikoista. Siellä on hyvin vähän hallinnon työpaikkoja, jotka tasapainottavat työllisyyttä suhdannenotkoissa.”OKL-kasvatit Emilia Laitinen ja Markus Iivarinen kokevat, että heidän tulevaisuutensa on siellä, missä on töitä.”Savonlinna ei ole huono vaihtoehto. Hyvin olemme viihtyneet. Toivon, että kaupunki löytää jotain uutta tilalle. En halua, että se ajetaan tällä tavalla alas”, Laitinen sanoo.OKL:n lähtö ajaa myös Savonlinnan opiskelija-asuntoyhtiön (SOA) vaikeuksiin. Jo 330 kansainvälisen viestinnän opiskelijan lähdettyä SOA joutui myymään kolme kerrostaloaan. Toimitusjohtaja Vuokko Mustosen mukaan OKL:n lähtö sekoittaa Savonlinnan vuokra-asuntomarkkinat ja vaikuttaa omistusasuntojen arvoon. Savonlinnan veroprosentti on maan korkein, 22,5 prosenttia. Kaupunki on jo päättänyt 32 miljoonan euron sopeuttamisohjelmasta. ”Verot ovat jo tapissa, joten mitä jää jäljelle. Maksujen ja taksojen korotukset, jotka kurmottavat eniten pienituloisia. Pitkällä ajalla palveluverkoston karsiminen”, valtuuston puheenjohtaja Mikkonen sanoo.”Jos tätä kuprua ei saada korjatuksi, on mahdollista, että Savonlinnasta tulee kriisikunta, ainakin äkillisen rakennemuutoksen alue.”Kampuksen esimies Tossavainen syyttää tilanteesta yliopistouudistusta, jossa yliopistot on laitettu kilpailemaan keskenään.”Tästä on tehty urheilulaji, pudotuspeli”, hän sanoo.”Itä-Suomen yliopisto kokee, että Savonlinnan kampuksen lopetus parantaa mahdollisuuksia säilyttää yliopisto-opetus Itä-Suomessa. Amputoidaan jalka, jotta muu keho säilyy.”Normaalikoululla, OKL:n harjoituskoululla on satsattu muun muassa tablettiopetukseen. Työntekijät perheineen miettivät nyt muuttoa Joensuuhun, mutta myös sitä, miten käy heidän tekemälleen työlle.”Ajatellaan, että osaaminen ja toiminta siirtyvät sellaisenaan uusiin rakenteisiin ja jatkuvat entistä terävämpänä. Norpat siirretään Saimaasta Pieliseen. Se on vain rohkea visio”, sanoo pääluottamusmies Janne Mettälä.Valtuuston puheenjohtaja Anna-Kristiina Mikkonen vakuuttaa Savonlinnan kaupungin jatkavan taistelua opettajankoulutuslaitoksesta, mutta hänen on kiikaroitava myös taistelun yli.”Meillä on myös elinvoimainen mekaaninen metsäteollisuus. Ja tietysti matkailu, jota pitäisi saada enemmän ympärivuotiseksi”, hän sanoo.”Käydään taistelua kampuksesta, mutta ei vaivuta apatiaan. Pyritään pitämään kaupunki elinvoimaisena, sillä elämän on jotenkin jatkuttava.”Rehtori: Yliopisto parantaa kilpailukykyään\nItä-Suomen yliopiston rehtori Jukka Mönkkönen\nItä-Suomen yliopiston rehtori Jukka Mönkkönen sanoo, että Savonlinnan kampuksen lopettamispäätös on lopullinen.”Tämä on ollut raskas prosessi, koska tiedämme, että sillä on merkittäviä vaikutuksia Savonlinnan aluetalouteen”, hän sanoo.”Silti yliopisto vastaa siitä, että se on kilpailukykyinen kansallisesti ja kansainvälisesti. Kun vahvistamme Itä-Suomen yliopiston kilpailukykyä, vahvistamme koko Itä-Suomen kilpailukykyä.”Mönkkösen mukaan Savonlinnan kampus lopetetaan toiminnallisten syiden, ei säästöjen takia. Hänen mukaansa Itä-Suomen yliopiston opettajankoulutuksen vetovoima ja tutkimuksen taso vaativat kohentamista.”Emme ole vertailuyliopistoissa Suomessakaan kärkipäässä”, Mönkkönen sanoo.Yliopiston mukaan tavoitteisiin päästään helpommin, jos opettajankoulutus on keskitetty Joensuun kampukselle muun tiedeyhteisön yhteyteen. Rehtori muistuttaa, ettei yliopisto hae henkilöstösäästöjä eikä ole supistamassa opettajankoulutustaan. Säästöjä syntyy tiloista, kun koulutus on yhdellä kampuksella. Mönkkösen mukaan Savonlinnan toiminnot mahtuvat pääosin Joensuun kampukselle remonttien jälkeen.Joensuun kaupungilta siirto edellyttää tiloja uudelle harjoituskoululle ja lisää opiskelija-asuntoja, joista kaupungissa on jo nyt pula. Joensuu on rakentamassa lisää opiskelija-asuntoja ja se on varautunut lisäämään määrää yliopiston laajenemisen vuoksi. Joensuussa on parhaillaan meneillään myös kouluverkoston kehittämistyö. Kaupungin mukaan uusi harjoituskoulu saadaan sovitettua siihen. Kajaani kokee selvinneensä yliopistokoulutuksen lopettamisestaKajaanissa tiedetään, mitä Savonlinnassa käydään nyt läpi. Oulun yliopisto lopetti opettajankoulutuksensa Kajaanissa vuonna 2010. Se oli iso isku 37 600 asukkaan kainuulaiskaupungille, joka jo ennestään kamppaili muuttotappionsa ja työttömyysasteensa kanssa.Kansliapäällikkö Risto Hämäläisen mukaan katukuvassa ja kaupungin ilmapiirissä näkyi nuorten, aktiivisten opiskelijoiden ja koulutetun henkilökunnan lähtö.Opettajaopiskelijoiden mukana lähti vuosittainen noin 15 miljoonan euron yliopistollisten toimintojen rahavirta ja miljoonan euron verotulot. Opiskelijoiden ja henkilökunnan osuus ostovoimasta lähti. Entisen harjoituskoulun kulut siirtyivät kaupungille. ”Kyllä siitä jonkin näköinen kolaus tuli”, Hämäläinen sanoo. ”Siitä on silti selvitty ja yli päästy. Taloudellisesti meille oli paljon isompi isku, kun UPM lopetti paperitehtaan ja yli 500 ihmistä irtisanottiin pari vuotta aiemmin.”Hän näkee, että Kajaanin ammattikorkeakoulu on paikannut yliopiston jättämää aukkoa. Hämäläinen kehottaa kuitenkin savonlinnalaisia jatkamaan kamppailua OKL:stä.”Jos päätös on lopullinen, kannattaa rakennemuutoshenkeen miettiä, mitä siitä voidaan kääntää voitoksi. Ei kannata jäädä murehtimaan, vaan yrittää suunnata katse tulevaisuuteen.”\nParturi-kampaaja Henna Suomalaisen opiskelijat ovat tuoneet eloa Savonlinnan talveen. Tiina Hovatta toivoisi, että lapsille olisi opiskelumahdollisuuksia kotikaupungissa.\nNormaalikoulun johtava rehtori Mikko Ripatti (vas.) ja Savonlinnan kampuksen esimies Timo Tossavainen eivät halua, että OKL lähtee ja koko kampus tyhjenee Savonlinnassa.\nPääluottamusmies Janne Mettälä\nValtuuston puheenjohtaja Anna-Kristiina Mikkonen ja kampuspuheenjohtaja Juho-Pekka Maunuksela jatkavat taistelua.\nSavonlinnaHautakynttilät palavat jo Savonlinnan opettajankoulutuslaitoksen (OKL) portailla, keskustan kupeessa.Savonlinnan kampuksen lopetuksesta on keskusteltu 1960-luvulta lähtien, mutta nyt uhka on toteutumassa. Huhtikuussa Itä-Suomen yliopiston hallitus päätti lopettaa opettajankoulutuksen Savonlinnassa ja siirtää sen nykyisessä laajuudessaan Joensuuhun. Pääosa Savonlinnan kampuksen työpaikoistakin siirtyy siis Pohjois-Karjalaan.Monissa maakuntakaupungeissa on nähty, kuinka yhden suuren työnantajan lähtö riittää kuihduttamaan kaupungin. Myös 35 000 asukkaan Savonlinnassa menetys tuntuu.”Tämä on asia, josta koko kaupunki puhuu ja on todella huolissaan”, sanoo kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Anna-Kristiina Mikkonen (sdp).Päätös vie maisteritasoisen koulutuksen Savonlinnasta ja tyhjentää kampuksen kokonaan. Jo nyt siellä kumisee tyhjyyttään kuusi vuotta sitten lopetettu kansainvälisen viestinnän laitos.OKL:n myötä Savonlinnasta häviää yli 800 opiskelijaa ja satakunta yliopiston työpaikkaa. Kaupunki arvioi, että päätöksen myötä lähtee jopa 300 työpaikkaa ja 2 000 asukasta 12 miljoonan euron ostovoimansa kanssa. Yliopistosäästöt ovat herättäneet tyrmistystä ja huolen sivistyksestä viimeksi Helsingissä, jossa yliopiston irtisanomiset ovat meneillään. Kun Savonlinna menettää opettajakoulutuksen, monen mielestä se näivettyy henkisesti.Aktiiviset opiskelijat ovat harrastaneet urheilua ja kulttuuria sekä ohjanneet lasten harrastuksia. He ovat tehneet töitä oopperajuhlilla ja matkailussa sekä käyttäneet palveluita.”Eräs vaatekauppias sanoi, että vaatemallisto menee uusiksi. Nuorten naisten vaatekaupasta tulee tätien vaatekauppa”, Savonlinnan kampuksen esimies Timo Tossavainen kertoo.Opiskelija-asuntolana ja kesähotellina toimivan hotelli Tottin alakerrassa parturi-kampaaja Henna Suomalainen sanoo, että OKL:n lähtö hiljentää talvet.”Se vaikuttaa kaupungin eloon ja pienyrittäjiin. Opiskelijat ovat tuoneet tänne eloa.”Savonlinnan ikärakenne on vanhusvaltainen ja luonnollinen väestönkehitys miinuksella. 16,6 prosentin työttömyysaste on kolme prosenttiyksikköä koko maan tasoa korkeampi. Akateeminen työttömyys kasvaa.Etelä-Savon ely-keskuksen ennakointiasiantuntija Merja Toijosen mukaan Savonlinna on elinkeinorakenteensa takia Etelä-Savon heikointa työllisyysaluetta.”OKL:n lähtö on Savonlinnalle erityisen raskas paikka. Kaupunki on riippuvainen yksityisen sektorin ja erityisesti tuotannollisen toiminnan työpaikoista. Siellä on hyvin vähän hallinnon työpaikkoja, jotka tasapainottavat työllisyyttä suhdannenotkoissa.”OKL-kasvatit Emilia Laitinen ja Markus Iivarinen kokevat, että heidän tulevaisuutensa on siellä, missä on töitä.”Savonlinna ei ole huono vaihtoehto. Hyvin olemme viihtyneet. Toivon, että kaupunki löytää jotain uutta tilalle. En halua, että se ajetaan tällä tavalla alas”, Laitinen sanoo.OKL:n lähtö ajaa myös Savonlinnan opiskelija-asuntoyhtiön (SOA) vaikeuksiin. Jo 330 kansainvälisen viestinnän opiskelijan lähdettyä SOA joutui myymään kolme kerrostaloaan. Toimitusjohtaja Vuokko Mustosen mukaan OKL:n lähtö sekoittaa Savonlinnan vuokra-asuntomarkkinat ja vaikuttaa omistusasuntojen arvoon. Savonlinnan veroprosentti on maan korkein, 22,5 prosenttia. Kaupunki on jo päättänyt 32 miljoonan euron sopeuttamisohjelmasta. ”Verot ovat jo tapissa, joten mitä jää jäljelle. Maksujen ja taksojen korotukset, jotka kurmottavat eniten pienituloisia. Pitkällä ajalla palveluverkoston karsiminen”, valtuuston puheenjohtaja Mikkonen sanoo.”Jos tätä kuprua ei saada korjatuksi, on mahdollista, että Savonlinnasta tulee kriisikunta, ainakin äkillisen rakennemuutoksen alue.”Kampuksen esimies Tossavainen syyttää tilanteesta yliopistouudistusta, jossa yliopistot on laitettu kilpailemaan keskenään.”Tästä on tehty urheilulaji, pudotuspeli”, hän sanoo.”Itä-Suomen yliopisto kokee, että Savonlinnan kampuksen lopetus parantaa mahdollisuuksia säilyttää yliopisto-opetus Itä-Suomessa. Amputoidaan jalka, jotta muu keho säilyy.”Normaalikoululla, OKL:n harjoituskoululla on satsattu muun muassa tablettiopetukseen. Työntekijät perheineen miettivät nyt muuttoa Joensuuhun, mutta myös sitä, miten käy heidän tekemälleen työlle.”Ajatellaan, että osaaminen ja toiminta siirtyvät sellaisenaan uusiin rakenteisiin ja jatkuvat entistä terävämpänä. Norpat siirretään Saimaasta Pieliseen. Se on vain rohkea visio”, sanoo pääluottamusmies Janne Mettälä.Valtuuston puheenjohtaja Anna-Kristiina Mikkonen vakuuttaa Savonlinnan kaupungin jatkavan taistelua opettajankoulutuslaitoksesta, mutta hänen on kiikaroitava myös taistelun yli.”Meillä on myös elinvoimainen mekaaninen metsäteollisuus. Ja tietysti matkailu, jota pitäisi saada enemmän ympärivuotiseksi”, hän sanoo.”Käydään taistelua kampuksesta, mutta ei vaivuta apatiaan. Pyritään pitämään kaupunki elinvoimaisena, sillä elämän on jotenkin jatkuttava.”Rehtori: Yliopisto parantaa kilpailukykyäänItä-Suomen yliopiston rehtori Jukka Mönkkönen sanoo, että Savonlinnan kampuksen lopettamispäätös on lopullinen.”Tämä on ollut raskas prosessi, koska tiedämme, että sillä on merkittäviä vaikutuksia Savonlinnan aluetalouteen”, hän sanoo.”Silti yliopisto vastaa siitä, että se on kilpailukykyinen kansallisesti ja kansainvälisesti. Kun vahvistamme Itä-Suomen yliopiston kilpailukykyä, vahvistamme koko Itä-Suomen kilpailukykyä.”Mönkkösen mukaan Savonlinnan kampus lopetetaan toiminnallisten syiden, ei säästöjen takia. Hänen mukaansa Itä-Suomen yliopiston opettajankoulutuksen vetovoima ja tutkimuksen taso vaativat kohentamista.”Emme ole vertailuyliopistoissa Suomessakaan kärkipäässä”, Mönkkönen sanoo.Yliopiston mukaan tavoitteisiin päästään helpommin, jos opettajankoulutus on keskitetty Joensuun kampukselle muun tiedeyhteisön yhteyteen. Rehtori muistuttaa, ettei yliopisto hae henkilöstösäästöjä eikä ole supistamassa opettajankoulutustaan. Säästöjä syntyy tiloista, kun koulutus on yhdellä kampuksella. Mönkkösen mukaan Savonlinnan toiminnot mahtuvat pääosin Joensuun kampukselle remonttien jälkeen.Joensuun kaupungilta siirto edellyttää tiloja uudelle harjoituskoululle ja lisää opiskelija-asuntoja, joista kaupungissa on jo nyt pula. Joensuu on rakentamassa lisää opiskelija-asuntoja ja se on varautunut lisäämään määrää yliopiston laajenemisen vuoksi. Joensuussa on parhaillaan meneillään myös kouluverkoston kehittämistyö. Kaupungin mukaan uusi harjoituskoulu saadaan sovitettua siihen. Kajaani kokee selvinneensä yliopistokoulutuksen lopettamisestaKajaanissa tiedetään, mitä Savonlinnassa käydään nyt läpi. Oulun yliopisto lopetti opettajankoulutuksensa Kajaanissa vuonna 2010. Se oli iso isku 37 600 asukkaan kainuulaiskaupungille, joka jo ennestään kamppaili muuttotappionsa ja työttömyysasteensa kanssa.Kansliapäällikkö Risto Hämäläisen mukaan katukuvassa ja kaupungin ilmapiirissä näkyi nuorten, aktiivisten opiskelijoiden ja koulutetun henkilökunnan lähtö.Opettajaopiskelijoiden mukana lähti vuosittainen noin 15 miljoonan euron yliopistollisten toimintojen rahavirta ja miljoonan euron verotulot. Opiskelijoiden ja henkilökunnan osuus ostovoimasta lähti. Entisen harjoituskoulun kulut siirtyivät kaupungille. ”Kyllä siitä jonkin näköinen kolaus tuli”, Hämäläinen sanoo. ”Siitä on silti selvitty ja yli päästy. Taloudellisesti meille oli paljon isompi isku, kun UPM lopetti paperitehtaan ja yli 500 ihmistä irtisanottiin pari vuotta aiemmin.”Hän näkee, että Kajaanin ammattikorkeakoulu on paikannut yliopiston jättämää aukkoa. Hämäläinen kehottaa kuitenkin savonlinnalaisia jatkamaan kamppailua OKL:stä.”Jos päätös on lopullinen, kannattaa rakennemuutoshenkeen miettiä, mitä siitä voidaan kääntää voitoksi. Ei kannata jäädä murehtimaan, vaan yrittää suunnata katse tulevaisuuteen.”


Vuosikatsaus 2019 ja toimitusjohtajan esipuhe | Teosto\nKohti uuden tason tekijänoikeuspalveluita\nTänä keväänä tunnelmat Teostolla ovat olleet kaksijakoiset. Samalla kun olen hyvin iloinen viime vuoden tuloksesta ja organisaatiomme ottamista kehitysaskelista, en voi olla ajattelematta koronapandemian vaikutuksia yhteiskuntaamme.\nKulttuuriala otti pandemian vaikutukset ensimmäisten joukossa vastaan. Koronan iskut tekijänoikeuskorvauksia saaville säveltäjille, sanoittajille, sovittajille ja kustantajille ilmenevät osin vasta viiveellä, loppuvuodesta 2020 alkaen.\nKoronan vaikutus myös Teoston 2020 tulokseen tulee olemaan merkittävä. Olemmekin osallistuneet luovan ja musiikkialan edunvalvontaan aktiivisesti, jotta oikeudenhaltijoidemme tukala asema huomioitaisiin valtiovallan tukiratkaisuissa.\nKorona on vaikuttanut myös siihen, että jäsenistömme kevätkokousta ei ole voitu pitää. Koska avoimuus toiminnassamme on kuitenkin tärkeä arvo, julkaisemme vuosikatsauksen ja avoimuusraporttimme poikkeuksellisesti ennen kuin jäsenkokoustamme on voitu vielä järjestää ja vuoden 2019 toimintaa ja lukuja kokouksessa hyväksyä.\nTuloksekas vuosi 2019\nVuosi 2019 oli Teostolle tuloksekas. Liikevaihdolla mitattuna vuosi oli ennätyksellinen. Liikevaihto kasvoi 2,9 prosenttia edellisvuoteen nähden 72,1 miljoonaan euroon. Tuloksia saavutettiin keräämällä musiikin tekijänoikeuskorvauksia, karsimalla kuluja ja tehostamalla toimintaamme. Emme kuitenkaan tehostaneet toimintaamme kehittämisen kustannuksella, sillä teimme myös tärkeitä uudistuksia.\nUudistimme Teoston strategian alkuvuodesta. Tärkeänä tavoitteenamme on kehittää tekijänoikeuspalvelumme uudelle tasolle. Rakensimme strategian kirjaimellisesti yhdessä – Teoston henkilöstö ja hallitus osallistuivat strategiatyöhön sekä sähköisessä työtilassa että yhteisten tapaamisten ja ”strategiakahvien” äärellä.\nStrategiamme keskiössä ovat joustavat asiakaspalvelut, ensiluokkainen osaaminen digitaalisessa tekijänoikeuksien hallinnossa ja henkilöstömme osaamisen ja valmiuksien kehittäminen vastaamaan muuttuviin työelämävaatimuksiin.\nUudistimme viime keväänä myös oikeudenhaltija-asiakkaidemme asiakassopimuksen. Uudistuksen taustalla oli monivuotinen keskustelu Kilpailu- ja kuluttajaviraston kanssa ja lopputuloksena syntyi kansainvälisesti poikkeuksellisen joustava sopimus oikeudenhaltijan kannalta.\nDigitalisaatiosta tehoa kehittämiseen\nTekijänoikeushallinnon tulevaisuuden keskeinen elinehto ja menestystekijä on sen kyky digitalisoida prosessit ja käsitellä automaattisesti ja laadukkaasti musiikin ja maksatuksen datavirtoja.\nViime vuonna aloitimme valmistelut raportointi- ja tilitysjärjestelmiemme uusimiseksi tulevaisuudessa. Vaatimukset tietovirtojen käsittelytehokkuudelle, automaatioasteelle ja analyysikyvykkyydelle edellyttävät monivuotista hanketta, jonka valmistelut ovat nyt käynnissä.\nVuonna 2019 myimme myös enemmistöosuuden omistamastamme Mind Your Rights Oy:stä saksalaiselle IT-yhtiölle NKDS GmbH:lle. Mind Your Rights keskittyi globaalin livemusiikin tiedonvaihtoa koskevan alustan kehittämiseen, mutta yrityksestä luopumisen myötä fokusoimme toimintaamme enemmän tärkeimpien palveluidemme digitaaliseen kehittämiseen.\nYhteistyöverkostot ovat edelleen keskeinen tapamme toimia ja tähän liittyen perustimme kansainvälisten online-musiikkipalveluiden lisensointiin keskittyvän yrityksen Polaris Hub AB:n yhdessä norjalaisen Tonon ja tanskalaisen Kodan kanssa. Hub helpottaa ja tehostaa monella markkina-alueella toimivien musiikkipalveluiden oikeuksien lisensointia.\nEdunvalvonnan vuosi 2019\nViime vuonna oli eduskuntavaalit ja Euroopan parlamentin vaalit. Hallitusohjelmatavoitteissamme 2019-2023 tavoittelemme kannustavaa pohjaa musiikkityölle, reiluja pelisääntöjä sisältömarkkinoille ja investointeja luovaan talouteen.\nMerkittäviä uutisia kuultiin maaliskuussa, kun Euroopan parlamentti hyväksyi tekijänoikeusdirektiivin. Uudistettu direktiivi luo tärkeät pelisäännöt tekijänoikeussuojatun sisällön käyttöön liittyvien vastuukysymysten selkiyttämiseksi ja internetin alustatalouden toimijoille, jotka hyödyntävät tekijänoikeussuojattuja sisältöjä.\nLuovan kotimaisen säveltaiteen edistäminen tulevaisuudessa\nTeosto-rahasto perustettiin vuonna 2010 turvaamaan luovan kotimaisen säveltaiteen edistämistä tulevaisuudessa. Teosto-rahaston pääomaa on kasvatettu 2010-luvulla mm. rahastoimalla toimitalokiinteistön ja asunto-osakkeiden myyntivoitot sekä kansallisten varojen pidätyksiä. Rahaston pääoma on ylittänyt 30 miljoonaa euroa.\nKeväällä 2019 perustettiin työryhmä, jonka tehtävänä oli pohtia miten luovan säveltaiteen edistämistoiminta ja sen jatkuvuus voitaisiin tulevaisuudessa muuttuvissa olosuhteissa parhaiten turvata. Syyskokous hyväksyi työryhmän esityksestä Teosto-rahaston säätiöintiä koskevien valmistelutöiden aloittamisen. Tavoitteena on esittää valmistelun tuloksia vuoden 2020 syyskokoukselle.\nTeoston tulevaisuuden ratkaisee se, miten onnistumme palvelemaan oikeudenomistajiamme ja ulkomaisia oikeudenhaltijoita ja mahdollistamaan musiikin käytön markkinoilla. Järjestömme voima on monimuotoisen oikeudenomistajakuntamme luottamus toimintaamme.\nJotta saavutamme visiomme uuden tason tekijänoikeuspalveluista, panostamme aktiivisesti henkilöstömme osaamiseen ja olennaisessa roolissa on myös kokemuksemme työmme merkityksellisyydestä: mahdollistaa musiikintekijöiden menestyminen!


perhearki arkistot - My project is me\nHyvinvointi, perhearki, Treeni, Yleinen\nOlen jo pitkään rytmittänyt elämäni aikalailla viiden arkipäivän varaan, mikä tarkoittaa sitä että viikonloput jäävät vapaaksi. Sinänsähän tämä on hassua, sillä oikeastaan sillä onko arki vai viikonloppu, ei ole kotiäityden aikana merkitystä. Ja oikeastaan juuri siksi en viikonlopulle yleensä suunnittele mitään, sillä minun on mahdollista toimittaa asiani myös arkena. Isolla osalla ihmisistä viikottaiset vapaat kuitenkin kohdistuvat kahdelle tietylle viikonpäivälle, jolloin esimerkiksi salilla oleva lapsiparkki on kovin kysyttyä ilman että minunkin tarvitsee sinne silloin työntyä.\nOsittain oikeastaan samasta syystä, pyrin muutoinkin sovittamaan tekemiseni arkipäiviin, jolloin ihmisiä on hieman vähemmän liikenteessä. Vaikka ihmisvilinästä pidänkin niin kun liikkuu yksin kolmen pienen lapsen kanssa, on kulkeminen vähän vähemmässä ihmismassassa helpompaa. Myös nälän yllättäessä tilaa löytyy luonnollisesti paremmin eikä kassallakaan tarvitse yleensä kovin pitkään jonottaa.\nViiden päivän sykli on ollut aika toimiva ratkaisu myös työelämässä ollessani. Toki, tässä merkittävänä tekijänä on ollut se että treenaan salilla, eikä treeniaikani ole näinollen sidonnainen tiettyyn päivään tai edes kellonaikaan. Ja itseasiassa juuri tämä seikka oli yksi niistä tekijöistä miksi salille koskaan treenaamaan päädyinkään. Usein treenini ajoittuivat aikaiseen aamuun, ennen töihin menoa mikä jätti illat vapaiksi sille tärkeimmälle – perheelleni.\nJa jos nyt joskus jotain menoa sattuisi olemaan, niin yleensä se osuu viikonloppuun. Ja näin, tämän takia en (ainakaan kovin usein) treenaa viikonloppuisin. Näillä sanoilla, hyvää viikonloppua!\nps. Kuva ON vanha, vuosimallia 2015. Juuri tähän nimenomaiseen kuvaan päätyminen on osittain sattumaa mutta johtuu osittain myös siitä että olen läpikäynyt viimepäivinä aikalailla vanhempaa kuvamateriaalia ja tämä osui siellä silmiini. Blogissa se on nähty aiemmin täällä.


Thurf on palladium-hahmoni kampanjassa, joka alkoi vähän ennen joulua '96, ja johon liityin muutama päivä ennen joulua. Thurf on hieman yli kaksi ja puolimetrinen susimies (wolfen) druidi.\nValittelut kyseenalaisesta kielestä jne., Thurf ei ole mikään expertti kirjoittamaan. -Kalle\nRuoka oli käynyt vähiin ja liian organisoiduksi. Oli aika lähteä taas liikenteeseen, ja ehkä olisi aika käydä katsomassa, mitä vanhalle isännälle kuului. Ja tavata vanhoja laumatovereita.\nOlinkin jo etsinyt tovin, kunnes he löytyivät jostain kaupungista Itä-Timorista. Liityin heidän seuraansa, ja suuntasimme matkamme kohti pohjoista, kohti isännän linnaa.\nMatkaan meni pari viikkoa. Emme kiirehtineet.\nPerille saavuttuamme sama ihmiskylä oli edelleen linnan lähellä. Mutta linna oli raunioina. Tuollaiset epäluonnolliset kivihirviöt eivät todellakaan ole luotu kestämään. Päätimme kuitenkin rakentaa entistä ehomman. En oikein pitänyt siitä, mutta talvet ovat kylmiä ja laumatoverini ovat heikkoja. Saan siihen oman puutarhan kuitenkin. Ja puita.\nKyläläiset olivat haluttomia auttamaan, ja valittivat heikkouttaan. Raukkoja. Tämä on epäluonnollista, heikot saavat turvaa vahvoista, eivätkä he olleet kovin kiinnostuneita. Keräsimme maallista rahaa ja lähetimme väkeä palkkaamaan apureita, tuomaan lautatarpeita ja muuta linnaan tarvittavaa.\nKului pari viikkoa. Hain syötävää lähikylistä. Työmiehet saapuivat, mutta lautoja ei kuulunut. Lähdin haltia- ja koboldivelhon kanssa katsomaan, missä ne viipyivät. Joku oli ryöstänyt laudat. Seurasin jälkiä, ja maantierosvojen leiri löytyi läheltä. Kutsuin paikalle joukon villisikoja, kauriita ja muita eläimiä, jotka talloivat nämä ihmiset murskaksi. Mukavan mureaksi. Mutta he tappoivat pari kaurista, olisi pitänyt jättää ne pois. Haltiavelho hoivasi ne henkiin.\nSamainen haltivelho lähti tämän koboldin kanssa tekemään uuden tilauksen. Minä vein ruuat ja hevoset takaisin kylään, ja kerroin tapahtuneesta. Yrittivät he kysellä hengiltä jotain. Turhaan.\nHaltiavelho palasi. Kaupungin uskontokunta tahtoi palkata väkeä auttamaan heitä ongelmaksi. Lauma lähti. Minä kuljen lauman mukana. Ja heikot ihmiset vaaitavat rahaa. Koboldi ja trolli jäivät linnan luo.\nMatkustimme isoon kaupunkiin. En pitänyt. Matkalla maantierosvot hyökkäsivät. Velhomme hukuttivat heidät laavaan. Murskasin parin kallon. Mukavaa matkaeväitten suhteen.\nSaavuimme kaupunkiin. Kävimme temppelissä. Muut neuvottelivat. Tunsin vaivautuneisuutta. Viivyimme yön, ja matkustimme johonkin pikkukylään. Siellä oli joku pikkuihminen ongelmineen. Ja majatalo. Kohtalaista tomaattimehua. Suojelin joitain pikkupappeja. Muut myös. Yöllä saapui ihmisiä. Hakkasin kolme. Vaikka en välitä, kannattaa hakata ihmisorganisaation pahantekijöitä. Silloin ruuan lajitoverit eivät organisoidu minua vastaan. Papit selittivät jostain tehtävästä. Jos lauma menee, menen minäkin.\nJatkuu suoraan ensimmäisen luvun lopusta\nLähdimme kohti sitä seutua, missä aiemmin tavattujen pappien kertoman mukaan olisi joku hauta tai krypta, missä ratkaisu pikkuihmisten ongelmaan voisi olla. Matkalla ei tapahtunut mitään, ja eräästä kylästä kuulimme tarkemmin haudan sijainnista. Puhuttiin myös jostain kadonneista lapsista.\nMenin etukäteen tutkailemaan maastoa hirveksi muuttuneena. Haudan lähellä oli raunioitunut kylä ja joukko mustia obeliskeja. Kiertelin tovin, ja siirryttyäni kauemmaksi joku pikku-gnome ampui minua jousella. Muutuin takaisin omaan muotooni ja liiskasin maahisen. Maukas.\nTutkin arvatenkin hautaan vievää rakoa, ja lähetin yhen villisian vilkaisemaan hieman syvemmälle. Joku tappoi sen. Surullista. Paikalle ilmestyi myös valtava vihreää myrkkyä tihkuva paholainen, joten vetäydyin hetkeksi mailin päähän. Palasin myöhemmin ja jäin vahtiin; yöllä örkkipartio tuli halkeamasta, ja seurasin niitä. Huomasivat minut ja murskasin niistä kolme. Yksi luikki pakoon.\nSeuraavana aamuna muut saapuivat. Niillä oli se tihkuva ökö mukana. Hemmetin velhot. Menimme halkeamaan, löysimme joukon örkkejä, jotka murskasin yhdessä ihmisen kanssa, joka heitteli niitä kirveillä jä jätti minut kestämään örkkien iskut. Ne eivät lyöneet. Pidempää löytyi lisää örkkejä, mutta oma örkkimme puhui niiden kanssa ja jätimme ne rauhaan.\nTutkimme pitkiä käytäviä ja portaikkoja. Tunkkaista, epäluonnollista ja tylsää. Löysimme valtavan hautakammion, jossa oli tuhansia ja tuhansia hautoja. Ja pari käärmettä. Örkkimme poltti ne.\nMuualta löytyi lisää käytäviä. Ja joku muumio. Ja joku hevonen, joka ei ollutkaan hevonen vaan joku hirviö. Ja joku haltia, joka luikki pakoon. Ja joka taisi olla kaiken takana. Juoksin perään, mutta joku näkymätön voima kerkisi ensin.\nEn saanut syödä haltiaa, vaan näkymätön voima vei sen. Mrrr. Kuljetimme kaiken arvokkaan pois haudasta, mutta heitin osan lihasta menemään; jos ruokaa kerran heitetään menemään, niin ei ole syytä syödä eläinystäviämmekään.\nRattaiden kanssa palasimme kaupunkiin, jossa saimme palkkioksi joitain outoja miekkoja ja hitusen rahaa. Palasimme linnallemme. Lahjoitin pääosan rahoista linnan kassaan, mitä minä niillä.\nKeskelle vanhaa seikkailua\nOlin seurannut laumaa jonnekin outoon sumumaailmaan, jossa oli joku linna jossa oli joku nainen, joka piti pelastaa tai ehkä tappaa.\nKauan sitä mietittiin ja hakattiin toisiamme, se lauman uusi peltipelle on säälittävä ääliö, ja sitten lopulta maagit meni näkymättöminä sinne.\nParin tunnin päästä ne palasi ja homma oli kuulemma hoidossa, ja mentiin mustalaisten luo kun ne kuulemma osaavat pois täältä maailmasta. Taas oli syytä lyödä sitä pientä violettia maagia, joka kokoajan tuntui mokaavan kaiken. Ja se raukka ihminen joka katsoo oudosti tuli väliin ja aiemmin se taisi nukuttaa minut ja nyt se teki jotain todella outoa puristettuamme käsiämme. Teki mieli heti murskata se, mutta ei sellaista tee lauman jäsenille.\nIllemmalla sitten muhun iski joku outo hinku, ja jostain syystä aloin pomppia lasti ympäri leiriä. Ja sitten se ihmisraukka alkoi lähentelemään, ja humautin sitä pari kertaa. Muut luuli että olin tappanu sen, mutta en minä laumatovereita vielä tapa, joskin raja oli jo hyvin lähellä.\nYöllä sitten kun oli vuoroni olla vartiossa heräsin siihen, että se saman pervo ihmisraukka oli mun jaloihin käpertyneenä. Ensin se teki minulle jotain ja nukutteli ja lopuksi teki minusta jonkun pervon ja sitten vielä lähenteli. Rajansa kaikella, ja iskin sen pään muusiksi ja revin sisälmykset ulos.\nMuut siinä vähän katteli ja sitten se yksi peltipelle ryntäsi leiriin hevosen selässä. Enpä jäänyt siihen vaan hypin puiden taakse, minne sa alkoi ammuskelemaan jouskarilla, en olisikaan uskonut, että se uskaltaisi tapella reilusti maissa. Olisi pitänyt pistää sen hevonen heittämään se maahan.\nSitten se toinen maagi pienensi minut ja kun puista muutenkaan ei ollut suojaa nuolia vastaan, hypin metsään.\nSeuraava kuukausi kuluikin paikallisia maistellen.


Kolmosluokkalaiset oppivat puun käyttötarkoituksia Pilkkeessä - Raportteja - Ajankohtaista - Suomen Metsäsäätiö\nTeksti ja kuvat: Veera Ivola ja Raimo Heikkilä\nTeimme kolmosluokkien yhteisen opintoretken tiedekeskus Pilkkeeseen Rovaniemelle 15.3.2016. Retki oli osana laajempaa metsä–jaksoa, jonka aikana vierailimme myös Pudasjärven Metsäpäivillä, kirjoitimme tarinoita aiheeseen liittyen ja tutustuimme koulun lähimetsiin hiihtäen. Pilke-päivänä lähdimme linja-autolla koululta aamulla kohti Rovaniemeä. Linja-autossa lauloimme yhteislauluja, myös metsäaiheisia ja pidimme metsätietovisan.\nPerillä Pilkkeessä työntekijä kertoi oppilaille Pilkkeestä ja oppilaat tekivät ryhmissä Puiseva päivä –työpajan, jossa heidän täytyi miettiä erilaisten tehtävien avulla puun käyttötarkoituksia. Puun käyttö esimerkiksi ruokien sakeuttamisaineena herätti ihmetystä oppilaissa. ”Häh, olenko syönyt tänään puuta?”\nTyöpajan jälkeen oppilaat saivat tutustua omatoimisesti Pilkkeen työpisteisiin ja kun tuli lähdön aika, tuntui oppilaista, että aika loppui kesken. Parasta Pilkkeessä oli oppilaiden mielestä metsästyspiste, metsäkaraoke ja oikea metsätyökone. Oppilaat saivat taitella itselleen myös metsäaiheisen kirpun, josta saivat arvuutella millainen metsäihminen kukin on.\nPäivälle asetetut tavoitteet täyttyivät erinomaisesti. Päivä oli myönteinen elämys oppilaille ja heille jäi halu käydä Pilkkeessä uudestaankin. Saimme tutustua metsän merkitykseen jokapäiväisessä elämässä ja perehdyimme puun elämänkaareen. Päivä oli toiminnallinen ja puunkäytön monimuotoisuus selkiytyi meille opettajillekin lisää.


Heidi, kohteen Syntitehdas tekijä\nHeidi Roth on kirjailija, käsikirjoittaja, mediatuottaja (Master of Arts) sekä kansainvälisen markkinointiviestinnän ammattilainen (MBA in marketing, BBA international business). Heidi asunut muun muassa Thaimaassa, Los Angelesissa, Meksikossa ja Englannissa. Hänen toinen romaaninsa julkaistaan vuoden 2017 aikana. Lisäksi Syntitehtaasta tehdään englanninkielinen versio, jota Heidi lähtee markkinoinmaan kansainvälisesti. Heidi on tutkinut ja kehittänyt muutama vuosi sitten transmediallisia konsepteja opiskellessaan mediatuottajaksi. Tämän takia Heidi luo tarinamaailmoja, joista hän haluaa luoda monimediallisia tuotantoja.\nSyntitehtaan tarina alkoi vuonna 2011, jolloin Heidi Roth alkoi kirjoittamaan fiktiivistä tarinaa amatöörietsijästä Melinda Menanderista. Heidi oli juuri irtisanoutunut markkinointispesialistin työstään eräästä suomalaisesta kansainvälistä liiketoimintaa tekevästä pörssiyhtiöstä. Intuitio oli kertonut jo pitkään muutoksen olevan tulossa. Heidi kouluttautui mediatuottajaksi ja kiinnostui transmediasta keskeisenä ajatuksena rakentaa tarinamaailmoista sisältöä moneen formaattiin. Heidi päätti rakentaa itse tällaisia tarinoita, jotka […]\nSyntitehtaan logline eli yksi lause, jolla sarjan juoni tulee esiin on seuraava: Kuolleen Suomalaisen yritysjohtajan murhatutkimukset sysäisevät liikkeelle kokonaisen maailmanlaajuisen Syntitehtaan salaisuudet. ”Kuinka paljon rahalla saa moraalia?” Yritysjohtaja yrittää raiskata, mutta hänet murhataan. Syyllinen voi olla todennäköisin, mutta vaihtoehtoja alkaa ilmaantua useampia mitä pidemmälle tutkimukset etenevät. Kuviin tulee myös kolmas taho, joka ei edusta ketään […]


Valjakkovaljastus: video, ohjeet, valjaiden osat – mw hevospalvelut\n29 maaliskuun, 2016 17 helmikuun, 2017 julkaissut MW Hevospalvelut / Miisa Wikman\nPerinteisellä suoralla rintaremmillä valjastaminen.\nVideon valjaat sopivat kaikkeen ajoon, harrastamiseen, kaupalliseen ajoon, kouluun (Koe A, koulukoe), maratoniin (Koe B, kestävyyskoe) ja tarkkuusajoon (Koe C, tarkkuuskoe).\nValjastaminen vaunun eteen\nLisää videon valjaista täältä.\nVideon vaunuvalmistajan sivuille tästä linkistä.\nIdeal Harness valjakkovaljaat.\nPerinteinen suora rintaremmi, anatomisesti muotoiltu rintaremmi sekä french collar.\nRintaremmi valitaan käyttötarkoituksen ja hevosen rakenteen perusteella. French collar ja anatomisesti (empathy collar / breastplate) muotoiltu rintaremmi on sovitettava hevoselle. Anatomisesti muotoiltu sopii yleensä hevoselle jolla on alhaalla kaulanliittymä, antaen enemmän tilaa henkitorvelle ja antaen lavoille tilaa liikkua, mutta epäsopivana sen käyttäminen voi johtaa päinvastaiseen tulokseen, jos anatomisesti muotoiltu rintaremmi pääsee liikkumaan sivusuunnassa se voi painaa entistä enemmän henkitorvea.\nHuom. French collar on rintaremmi eikä varsinaisesti länget, siinä ei ole runkoa, joten se ei sovi raskaan kuorman vetoon, eikä korvaa länkiä työajossa.\nSuora, anatomisesti muotoiltu, french collar tai juhlalänget ovat yleisimmät valjakkoajossa käytetyt mallit. Eri osakokeissa käytetään usein erilaisia valjaita, tehostaen hevosen liikkumista, mutta myös ulkonäkösyistä. Juhlalänkiä käytetään yleensä koulukokeessa, french collaria tarkkuus- ja kestävyyskokeessa.\nValjakkoselustin muistuttaa ravivaljaiden selustinta, toimintaperiaate on kuitenkin erilainen. Valjakkoselustimessa on ”löysä vatsavyö”, jonka tehtävänä on estää aisojen liian suurta välystä (työntymistä liian eteen). Raviselustimessa aisat kiinnitetään kiinteästi selustimeen, joko aisaremmeillä tai pikalukoilla, jolloin niihin ei tule juurikaan välystä, valjakkovaljastuksessa aisat liikkuvat ”vapaasti” aisalenkissä, välystä (=liikkeen suuruutta) säädellään vetoliinojen ja mäkivyön avulla, kiristämällä tai löysäämällä. Alempaa löytyy video välyksestä.\nVälys mahdollistaa hevosen oikeanlaisen asettumisen ja taipumisen aisojen välissä. Hevonen kykenee taipumaan selkärangastaan aina niskasta hännäntyveen, koska aisat ”myötäävät” venyvän kyljen mukana. Jos aisat olisivat kiinteästi selustimessa kiinni, olisi taipuminen mahdotonta, aisa estäisi ulkokyljen venymisen ja hevonen joutuu astumaan ristiin etujaloillaan tiukoissa käännöksissä.\nPari- tai monivaljakoille myytävissä valjaspaketeissa ei ole yleensä vakiona mäkivöitä eikä selustimessa aisalenkkejä, parivaljakko kytketään paripuomiin rintaremmin tai länkien kautta joten aisalenkkejä ei tarvita,lisäksi parivaljakon vaunuissa on yleensä aina jarrut.\nMäkivyö toimii jarruna, ettei vaunu pääse valumaan hevosen jaloille. Valjakkoajossa mäkivyö voi olla alempana kuin työajossa, koska kuorma on kevyt. Hevosen takajaloille pitää jättää kunnolla tilaa liikkua. Jos mäkivyön asettaa korkealle, se saattaa isoliikkeisellä hevosella lähteä nousemaan hevosen hännän alle. Oikea korkeus on kiinni hevosen liikkeistä ja rakenteesta.\nMäkivyö kiinnitetään aisassa olevaan lenkkiin ja kiinnityksen kireydellä määritetään paljonko aisaan tulee välystä. Kiinnityskohta määräytyy hevosen koon ja rakenteen, aisan sekä mäkivyön pituuden perusteella.\nHevosen selälle ei saisi tulla kuin aisan oma paino. Veto tapahtuu joko rinnuksella tai hartioilla rintaremmistä tai längistä lähtevillä vetoliinoilla jotka menevät vaunussa olevaan vetokarttuun. Välys toimii paineenjakajana sekä iskunvaimentimena. Alla oleva video havainnollistaa mitä välys tarkoittaa käytännössä.\nVetoliinat ja vetokarttu\n901 § VALJAAT JA VAUNUT\n1. Hevosten on oltava vähintään 40 cm:n etäisyydellä vetokartusta.\n2. Vetokartun pituus on vähintään 60 cm. Vaakaa (vetopuomin T-osa; yoke) käytettäessä on sen oltava vähintään 45 cm.\n5. Yksiköillä vedossa hevosen ja vaunun välin tulee olla vähintään 50 cm.\n1.3 Kaikkien luokkien jarruttomien vaunujen hevosilla tulee olla mäkivyö.\nValjakkovaljailla veto tapahtuu rintaremmistä lähtevillä vetoliinoilla ja vaunussa olevalla vetokartulla. Kovat aisat pitävät vain vaunut oikeassa suunnassa. Vetokarttu mahdollistaa lapojen irtonaisen ja vapaan liikkumisen sekä tasaa kuorman painoa hevoselle.\nKaikki valjastusvideot löytyvät Youtubesta kanavalta MW Hevospalvelut\nVideon ja kuvien valjaat Ideal Equestrian saatavilla: Hessitarvikkeelta (kuten myös muita valjakkoajo- sekä ratsastustarvikkeita).\nErilaisia valjakkovaljaita Pinterestissä\nPosted in Aisat, Hevosen liikkuminen, hevosvarusteet, Horse harness, Horse tack, Tack, Uncategorized, valjaat, Valjaat hevoselle, Valjaat ponille, Valjaiden osat, Valjakkoajo, Valjakkovaljaat, valjastaminen, valjastusvideo, Valjastusvideot, VideotTagged hevosen valjastaminen, Valjakkovaljaat, valjakkovaljastus, valjastusohjeet, valjastusvideo\nEdellinen Nahkaisten varusteiden huoltaminen; video, vinkkejä\nSeuraava How to harness a horse to a carriage


70 tutkijaa älähti naisia häirinneen palkkaamisesta – Turun yliopisto peruu työsopimuksen | Uusi Suomi\nTurun yliopisto on päättänyt purkaa vastikään yliopistoon palkatun saksalaistohtori Christian Ottin työsopimuksen. Päätökseen johti tutkijoiden vastalause, jonka taustalla oli Ottin naisiin kohdistama häirintä edellisessä työpaikassaan Kalifornian teknillisessä korkeakoulussa (Caltech).\nOttin määräaikainen työsuhde erikoistutkijana olisi alkanut maaliskuun alussa.\n– Olen harkinnut asiaa ja päätynyt siihen, että Christian Ottin palkkaaminen Turun yliopistoon puretaan. Ratkaisuun päädyin kuultuani laajasti tiedeyhteisöä, Turun yliopiston rehtori Kalervo Väänänen sanoo tiedotteessa.\nTurun yliopisto on aiemmin kertonut, että ”Ottin menneisyys on ollut tiedossa rekrytointia tehtäessä ja asiaa on harkittu tarkasti”. Asiasta järjestettiin tammikuussa myös keskustelutilaisuus yksikön henkilöstölle. Hänen palkkaamisestaan nousi kuitenkin äläkkä tiedeyhteisössä ja yli 70 suomalaista tai Suomessa työskentelevää tähtitieteilijää ja astrofyysikkoa julkaisi häirinnän ja syrjinnän vastaisen vetoomuksen, jonka taustalla vaikutti Ottin palkkaaminen Turkuun.\nCaltechin yliopiston mukaan Ott oli kiistatta syyllistynyt ”sukupuoleen perustuvaan häirintään” kahta naispuolista opiskelijaa kohtaan. Yliopisto pidätti hänet virastaan ja kielsi häntä saapumasta laitokselle, ja hän erosi myöhemmin itse.\nYhteiskunta, Kotimaa, uutiset, Me too, Metoo-kampanja, häirintä, seksuaalinen häirintä


Millainen huuva mökille? | Meillä kotonaBlogitKoti-TVTalohakuOsallistuSisustusTee itseRakenna & remontoiPuutarhaEtsiAiheetSuosituimmatHakuMainosMillainen huuva mökille?jaajuttu:00SinullesuositeltuaKommentit(0)No imageTekstiMeidän MökkiMainosMeidän saunamökkimme ongelma ovat ruuanlaiton yhteydessä tulevat käryt, jotka kertyvät tahmeana rasvana lakattuihin puupintoihin. Käytämme 3-levyistä kaasuhellaa, jonka takana on 160 cm:n tiiliseinä hormin yhteydessä.Onko järkeä asentaa huuva, joka jatkuisi hormina suoraan katon läpi ulos? Tiilihormiinhan sitä ei kai voi jälkikäteen asentaa. Huopakatto ei kai ole este sille.Millainen huuvan pitäisi olla, ja miten se toteutettaisiin. Kuinka estämme pakkasen ja ötököiden pääsemisen liesikuvun kautta mökkiin.Ongelma poistunee huuvalla eli liesikuvulla, kuten itsekin arvelitte. Alpo Hyttinen PRKK:sta kertoo, että huuvan tulisi olla noin 150 milliä lieden mittoja suurempi, jolloin käryt poistuvat tehokkaasti. Liesikuvun toimittajilla on tarjolla erilaisia ilmastointijärjestelmiä. Tarjolla on kupuja mm. omalla imujärjestelmällä tai ilman. Joissain selviää ilman hormiakin: hormi imee käryt, suodattaa ne rasva- ja aktiivihiilisuodattimella ja palauttaa takaisin sisäilmaan.\nOma, erillinen hormi katolle on hyvä ratkaisu. Voitte kääntyä esimerkiksi jonkun peltisepän puoleen, joka työstää liesikuvulle sopivan ilmastointiputken.\nJuttu jatkuu mainoksen jälkeenKattorakenteissa putki on hyvä eristää kunnolla, jolloin se toimii parhaiten. Läpivienti katolle on helpoin toteuttaa huopakatossa, jolloin tiivistäminen tehdään bitumimassalla. Pelti- ja tiilikatot ovat hieman vaikeampia, mutta hyvin varustetuista rautakaupoista löytyy varmasti läpivientikappaleita.\nLiesikupuihin on järkevää ottaa sulkupelti, joka on yleensä saatavana ainakin huuvan lisävarusteena. Kylmyys pysyy loitolla talvella ja itikat kesällä.


Suomen hiihdon superlupaus keskittyy nyt täysillä latu-urakointiin - päätähtäin Kiinassa\n01.06.2018 klo 15:10\nSuomen lupaavimpiin hiihtäjiin lukeutuva 19-vuotias Anita Korva saa lukion pakettiin.\nAnita Korva panostaa tosissaan ensi kauteen. MIKA KANERVA\nYlioppilaaksi kirjoittanut Korva muutti Vuokattiin kolme vuotta sitten kotiseudultaan Kiimingistä.\n- Oli aika iso muutos muuttaa kotoa pois mutta positiivinen. Ei voisi kuvitella enää asuvansa kotona. Huippua oli päästä tänne. Tämä on mun mielestä nuorelle hiihtäjälle Suomen parhaita paikkoja, Korva hehkuttaa.\n- Koko ajan on tullut kehitystä, kun on päässyt tänne huippuolosuhteisiin ja -valmennuksen pariin. Oli tosi iso tekijä, kun sai päivittäistä ja ammattimaista tekemistä.\nSotkamon urheilulukiossa urheilu ja koulunkäynti tukevat toisiaan.\n- Koulun puolelta ymmärretään, että urheilu on tärkeää meille. Keskitetään suuri osa arjesta siihen urheiluun, ja kaikki yritetään rakentaa sen ympärille.\nKorva myöntää käyneensä koulua ikään kuin siinä sivussa.\n- Terveystiedosta ja kielistä tykkäsin. Englantia, ruotsia ja venäjääkin vähäsen. Matikka ei kiinnostanut yhtään, Korva luettelee.\nNeljä ainetta ylioppilaskirjoituksissa suorittanut hiihtäjälupaus selviytyi lukiourakasta kolmessa vuodessa. Se on verrattain poikkeuksellisesta kovia harjoitusmääriä huhkivalle urheilijalle.\n- Moni suositteli, että kannattaisi käydä neljässä vuodessa. Sain ensimmäisenä vuonna kuitenkin niin paljon kursseja suoritettua, että ajattelin hoitaa kaiken kolmessa vuodessa.\n- Halusin sen pois alta.\nKorvan lisäksi tänä keväänä valmistuu myös hänen poikaystävänsä Juuso Tossavainen, nuorten maajoukkuelahjakkuus hänkin.\n- Asutaan tässä yhdessä, Korva kertoo.\nPäättynyttä kautta voi kuvailla Korvan läpimurtona kansainvälisille laduille. Nuorten MM-kisoissa Gomsissa kiiminkiläinen paineli pronssille perinteisen viidellä kilometrillä.\n- No, oli se yksi MM-mitali, minkä sain, Korva pohtii.\nKorvan äänestä huomaa, että nälkää jäi, reippaasti. Sairastelukin verotti kuntoa ja arvokisamenestystä.\n- Olisi odottanut parempaa tulosta. Taso on siellä, mutta ei saanut täysin ulosmitattua. Kokonaisuudessaan kausi meni vähän alakanttiin.\nVantaan SM-hiihdoissa tammikuussa Korva lykki parisprintin hopealle Anne Kyllösen kanssa. Kainuun Hiihtoseuran urheilija lähetti parinsa viimeiselle lenkille yhdeksän sekunnin etumatkalla kärjessä.\nOmassa ikäluokassaan Korva laskee olevansa aivan muiden maiden huippujen tasolla.\n- Ihan kärjen tuntumassa olen normimatkoilla ja sprintissä. Joillain tietyillä matkoilla on tosi kovia yksittäisiä hiihtäjiä, mutta kokonaisuudessa olen kärjen tasolla.\nKorva kuvailee itseään monipuoliseksi hiihtäjäksi, jolle sopivat kaikki matkat niin perinteisellä kuin vapaallakin.\n- Pidemmille matkoille pitää vielä rakentaa kestävyyttä.\nEnsi kaudella Korva tähtää jälleen kaksiin nuorten MM-kisoihin, alle 20- ja alle 23-vuotiaille tarkoitettuihin.\n- Niissä on jo tosi kova taso, kakskolmosissa varsinkin. Jos siellä pärjää, niin pärjää jo usein ihan aikuisten tasolla. Se on kauden pääjuttu. Kotimaassa maailmancupia olisi kiva päästä taas kisaamaan. Siellä näkee huippuja oikeasti läheltä, että mitä ne tekevät, Korva juttelee.\nPitkän linjan tavoite on neljän vuoden päässä siintävät olympialaiset Kiinassa.\n- Siinä olisi aikaa tehdä töitä sen eteen. Ei mikään turistimatka, vaan sellainen, että olisi itsellä jotain muutakin sanottavaa kuin roikkua jonon hännillä ihmettelemässä, minkälaista täällä on, Korva linjaa.\nKoulutusputkeen Korva ei välttämättä vielä ei aio lähteä. Jutuista huomaa, että ykkösjuttu juuri nyt on hiihto.\n- Urheiluhierojakoulua voisin harkita opistolla. Jos ei, niin sitten treenailen. Asun tässä Vuokatissa ja katson, olisiko mahdollista päästä A-maajoukkueeseen.


laivakissa: Vaahteraa kuusen alle\nPehmoisesta Vaahterasateesta tunika äidille joululahjaksi. Pienensin kaula-aukkoa alkuperäisestä kaavasta (kaavana Make It Work) ja lisäsin siihen korkean kauluksen pitsivetoketjulla. Kauluksen korkeus on n. 26 cm; se ei ole ihan suorakaide, vaan levenee hiukan "ulospäin" Jos tää tunika ei sovi äidille, niin sitte tää tulee mun kanssa takas kotiin <3.\nTunnisteet: MIW, pitsivetoketju, tunika naiselle, Vaahterasade, Verson puoti\nmiutsi 31. joulukuuta 2013 klo 20.16\nKivoja töitä sulla :)