Matalasti koulutettujen aikuisten osaamisen validointi: 11 suositusta | EPALE\nDocument available also in: EN IT ET PL HU LT DE ES FR BG HR CS\n28.–29.11.2016 Cedefop järjesti konferenssin, jossa käsiteltiin oppimisen näkyväksi tekemistä. Tapahtumassa oli edustajia monenlaisista sidosryhmistä: mukana oli niin ruohonjuuritason pakolaistyön tekijöitä kuin tutkijoita ja päätöksentekijöitä. Thessalonikissa järjestetyssä konferenssissa oli yli 200 osallistujaa. EPALEn temaattinen koordinaattori Gina Ebner toimi esittelijänä matalasti koulutettujen aikuisten validointia käsitelleessä työpajassa. Blogikirjoituksessa hän esittelee keskustelun tärkeimmät sanomat ja ajatukset.\nMatalasti koulutettujen aikuisten validointia käsittelevä työpaja aloitettiin esitelmällä Portugalin validointijärjestelmästä ja videokertomuksella Idalinasta. Idalina oli työtön tekstiilityöntekijä, joka validoinnin ansiosta perusti oman lakifirman. Video toimi erinomaisena aloituksena työpajalle ja ohjasi keskustelun hyvin samaistuttavaan suuntaan. Se osoitti, että validointi ei ole pelkkää teoriaa, vaan se voi muuttaa ihmisten elämää.\nJohdannon jälkeen keskityttiin seuraaviin aiheisiin:\nMitä pehmeillä taidoilla voi tehdä?\nMitä taitoja henkilön tietämyksen validoimiseksi tulisi testata ja arvioida?\nRaha – kuka maksaa?\nKuinka vahvistaa epämuodollisen aikuiskoulutuksen asemaa validointijärjestelmissä?\nMitä on tehtävä, jotta ihmiset haluaisivat saada taitonsa validoiduiksi?\nNäiden kysymysten puitteissa käsiteltiin useita asioita, kuten tarvetta ymmärtää perustaidot laajemmin (olisi ajateltava elämäntaitoja eikä niinkään perustaitoja), tarvetta lisätä tietoisuutta kaikilla tasoilla sekä yhteistyön tarvetta. Aikuisten testaamisesta keskusteltiin runsaasti. Ryhmässä oltiin yhtä mieltä siitä, että matalasti koulutettujen aikuisten validoinnissa tulisi välttää koulumaisia kokeita. Muunlaiset arviointimenetelmät, kuten keskustelut tai portfolion kokoaminen, soveltuvat heille paremmin. Myös hakijan itseluottamuksen lisäämisen todettiin olevan tärkeä tekijä.\nOsallistujat olivat yhtä mieltä myös siitä, että nykyään pehmeät taidot ovat aina vain tärkeämpiä, etenkin työnantajien näkökulmasta. Siksi on tärkeää nousta teknisten taitojen ja perustaitojen yläpuolelle. Osallistujat korostivat kuitenkin, että tähän voi liittyä vaaroja – validoinnin ei pidä muuttua persoonallisuus- tai psykometrisiksi testeiksi.\nToinen keskeinen kysymys oli raha – kuka maksaa ja mitä? Asiassa esiintyi mielipide-eroja, mutta jossain määrin oltiin samaa mieltä siitä, että kustannusten jakaminen lienee paras ratkaisu. Työnantajat mainittiin yhtenä validoinnista hyötyvänä tahona, joten niiden tulisi osallistua validoinnin kustannuksiin. Siitä keskusteluryhmä kuitenkin oli yhtä mieltä, että etenkin matalasti koulutetuille aikuisille validointimenettelyn tulisi olla maksutonta tai mahdollisimman edullista, ja päävastuu asiasta kuuluisi julkiselle sektorille.\nRyhmässä, jossa keskusteltiin keinoista saada ihmiset vakuuttuneiksi validoinnin hyödyistä, korostettiin tietoisuuden lisäämisen (sekä erilaisten medioiden, kuten aiemmin mainitun videon), roolimallien ja eri ryhmille suunnattujen etsivien toimintojen tarvetta.\nLopuksi työryhmässä laadittiin yksitoista suositusta:\nTarvitaan enemmän tietoisuuden lisäämistä, esimerkiksi tiedotuskampanjoita ja etenkin oppijoiden tarinoita. Oppijat voivat toimia lähettiläinä ja roolimalleina. Esiteltäviä myönteisiä vaikutuksia on paljon: esimerkiksi yksilöön kohdistuvan vaikutuksen lisäksi voidaan korostaa vaikutuksia heidän perheisiinsä.\nEtsivän toiminnan strategiat, joilla voitetaan pelkoja ja raivataan esteitä, ovat erittäin suositeltavia.\nTukea tarvitaan paikallisella tasolla, esimerkiksi ohjauksen ja neuvonnan muodossa. Monissa tapauksissa on hyödyksi yhdistää validointi ja oppiminen muuhun toimintaan, kuten sosiaalitukeen tai vaikka terveydenhuoltoon.\nJärjestelmään tarvitaan korkeasti koulutettuja työntekijöitä (neuvojia ym.).\nJulkisen sektorin, työnantajien ja kaikkien muiden sidosryhmien sitoutuminen on välttämätöntä. Onnistuneen järjestelmän perustana on toimiva hallintorakenne. Hallintorakenteen on lisäksi oltava läpinäkyvä ja ymmärrettävä.\nJonkun on oltava vastuussa matalasti koulutetuista aikuisista – sikäli jos tämä ei jo käynyt riittävän selvästi ilmi edellisestä kohdasta! Ryhmässä korostettiin erityisesti sitä, että perustaidoiltaan vähäisiin henkilöihin kohdistetut hankkeet epäonnistuvat usein siksi, että kukaan ei ota vastuuta.\nLaadunvarmistus on tärkeä tekijä ja rakentaa luottamusta. Sen tulee olla osa juridisia puitteita ja arviointia.\nJotta validointi voi onnistua, epävirallisen, vapaamuotoisen ja muodollisen sektorin on oltava keskenään aiempaa tasa-arvoisempia. Eri sektorien sidosryhmät on myös nähtävä tasavertaisina. Tämä pätee etenkin matalan koulutustason aikuisten kanssa työskenteleviin ja heitä edustaviin tahoihin.\nKootaan kaikki saman pöydän ääreen, etsitään yhteisymmärrys validoinnin arvosta ja sen toteutuksesta ja samalla päätetään priorisoida matalasti koulutettujen aikuisten tavoittamista.\nPoliittisella tasolla tapahtuva koordinointi on erityinen haaste, johon on tartuttava jo varhaisessa vaiheessa. Edelleen liian suuri osa työstä tapahtuu erillisissä siiloissa ja yhteistyötä on liian vähän. Validointijärjestelmien onnistuminen edellyttää, että siiloajattelusta päästään eroon.\nPitkittäisdata on tärkeää, jotta onnistumisia, epäonnistumisia, vaikutuksia ja hyötyjä voidaan mitata.\nViimeisin päivitys: 15/10/2019 13:49:25


farandol - GLOBElife ☎ - l oreal professionnel - loreal tone on tone - hair\nFarandol - L OREAL PROFESSIONNEL - LOREAL - Tone on tone - Hair\nL OREAL PROFESSIONNEL - LOREAL - Tone on tone - Hair\nSuora värjäystä , voimakas heijastuksia ( kesto 6 shampoo ) .\nCosmeticità vertaansa vailla tiivistysheijastuksia ajoissa , helppo käyttö .\nRange : 3 sävyjä .\nbox : 70 ml pullo kääritty pareittain .\nhoito kasviuutteita, ilman ammoniakkia hapettavat eikä joka haalistuu 10 shampoot. Se onsymbioosimaskin käsittely, joka takaahuoltahiuskuitua hiukset pehmeä ja täyteläinen, j...\nhoito kasviuutteita, ilman ammoniakkia hapettavat eikä joka haalistuu 10 shampoot. Se onsymbioosimaskin käsittely, joka takaahuoltahiuskuitua hiukset pehmeä ja täyteläinen, jageeli väriaine mango öljyä, joka tekeehiukset districabile ja loistava. Tulokset ovat hyvä näkyvyys refleksit, sit...\nDiacolor gelee - geeli vÃ¤riaine\ngeeli väritys värin sävyjä ei selventää, että nainen, joka etsii refleksit ohut ja läpinäkyvä. Ammoniakkia, ihanteellinen virkistävä raitoja. Sitä voidaan soveltaa sa...\ngeeli väritys värin sävyjä ei selventää, että nainen, joka etsii refleksit ohut ja läpinäkyvä. Ammoniakkia, ihanteellinen virkistävä raitoja. Sitä voidaan soveltaa samana päivänä palvelun muodossa. sävyt On olemassa monenlaisia yli 20 sävyjä jaettu Diacolor geeli ja Diaco...\nHI.RICHESSE onväritys - hoito, joka kevyesti vaalentaa 1-2 ääniä max. Innovative Technologyioneeni G + incell manteliöljyä, aprikoosi, joka vahvistaa ja korjaahiusten ansios...\nHI.RICHESSE onväritys - hoito, joka kevyesti vaalentaa 1-2 ääniä max. Innovative Technologyioneeni G + incell manteliöljyä, aprikoosi, joka vahvistaa ja korjaahiusten ansiosta oleoelementi, ja tekee siitä entistä kestävämpiä ja paksu, kiitospolymeeri pintamaali. Tarjoaa täydellisen katt...\nonväri, joka edustaatäydellinen sekoitus Nature and Technology. Epicéa väri antaa hiusten valon heijastumista voimakas ja pitkäkestoinen (jopa 12 shampoot) ja poikkeuksellise...\nonväri, joka edustaatäydellinen sekoitus Nature and Technology. Epicéa väri antaa hiusten valon heijastumista voimakas ja pitkäkestoinen (jopa 12 shampoot) ja poikkeuksellisen elinvoimaa. Epicéa Väri muodostuu kahdesta osasta : panssaroimisen Base ja ote väri, joka on sekoitetaan veteen. Tu...\nSuora väritys luonnon refleksit ( kesto 6 shampoo ) . Mask valkoiset hiukset ja kauneus uudistaaluonnollisen värin ilman ammoniakkia tai happea , käyttövalmis . Range : 6...\nSuora väritys luonnon refleksit ( kesto 6 shampoo ) . Mask valkoiset hiukset ja kauneus uudistaaluonnollisen värin ilman ammoniakkia tai happea , käyttövalmis . Range : 6 sävyjä . box : 70 ml pullo kääritty pareittain ....\nsävy tone acidosenza ammoniakki pH• valon heijastuksia ja paistaa;• ultra kiilto;• täydellinen yhdenmukaisuus.• hapolla pH tekniikka täydellinen kosmeettinen tulos;• l...\nsävy tone acidosenza ammoniakki pH• valon heijastuksia ja paistaa;• ultra kiilto;• täydellinen yhdenmukaisuus.• hapolla pH tekniikka täydellinen kosmeettinen tulos;• luonnon kosketus vaikutus.Ihanteellinen väri korjaus palvelut. sävyt: saatavilla 42 vivahteita. käyttötapa: kulhoon...\n• Runsaasti, luonnollinen heijastukset;• loistava tulos ja jopa tumma emäkset;• kattavuus jopa 70 % harmaita hiuksia.• uskollinen ja johdonmukainen tulos, ilman ylikuormit...\n• Runsaasti, luonnollinen heijastukset;• loistava tulos ja jopa tumma emäkset;• kattavuus jopa 70 % harmaita hiuksia.• uskollinen ja johdonmukainen tulos, ilman ylikuormitusta. Heijastus häviää kanssa shampoopesua.• Ionene G Incell + tekniikka, joka vahvistaa ja suojaa hiukset kuitua. ...\nCHROMATIVE onsuora väritys . Mask jopa 30% valkoisia karvoja . Haalistuu luonnollisesti 10 shampoot ilman näkyviä regrowth vaikutustajuuret . - Kunnioitus hiukset:herkkä kaav...\nCHROMATIVE onsuora väritys . Mask jopa 30% valkoisia karvoja . Haalistuu luonnollisesti 10 shampoot ilman näkyviä regrowth vaikutustajuuret . - Kunnioitus hiukset:herkkä kaava, joka kunnioittaahiuskuitua ; - Authentic blush vaikutus :hiukset on kaunis ja kiiltävä. CHROMATIVE on täydelli...\nHoito väriaine L' Oréal Professionnel Double Action rikastettua Apricot Oil . Teknologia dual - action ja hoito . VÄRI REFILL Pigmentit suoraan . Spice up yhdenmukaisella ...\nHoito väriaine L' Oréal Professionnel Double Action rikastettua Apricot Oil . Teknologia dual - action ja hoito . VÄRI REFILL Pigmentit suoraan . Spice up yhdenmukaisella tavalla hiusten väri , yhteensovitusalkuperäisen värin . NUTRITION RECHARGE Aprikoosi Oil : ravitsee , pehmentä�...\nväri kuin muoti-lisälaite : sen nesteen koostumus ja kuultavia luoohuen kalvon, joka tarttuuhiuskuitua ilman tahroja, varmistaa maksimaalisen värin voimakkuus jopa ilman ennalt...\nväri kuin muoti-lisälaite : sen nesteen koostumus ja kuultavia luoohuen kalvon, joka tarttuuhiuskuitua ilman tahroja, varmistaa maksimaalisen värin voimakkuus jopa ilman ennalta vaalentamiseen. Hiukset ovat luonnollisia tuntuista ja poistuu shampoo. Shades saatavilla 8 värit: pronssi, kahvi,...\n• Parantaavalkoiset hiukset. • Restructure ja replenishes kuidun alle 10 minuuttia. Nämä tulokset saadaan ansiostasuoran pigmenttejä, jotka parantavat sininen Irise ja valk...\n• Parantaavalkoiset hiukset. • Restructure ja replenishes kuidun alle 10 minuuttia. Nämä tulokset saadaan ansiostasuoran pigmenttejä, jotka parantavat sininen Irise ja valkoinen, all'intra - cylaneTM molekyylin patentoima L' Oréal Professionnel että rakenteet uudistuvathiukset, ja hyaluron...\nVoit luoda uusia mukautettuja asiantuntijapalveluja. Sisältää Hiustenkuivaaja aineet antaa äärimmäisen kiiltoa ja pehmeyttä. Se on ainutlaatuinen koostumus: kermainen geeli...\nVoit luoda uusia mukautettuja asiantuntijapalveluja. Sisältää Hiustenkuivaaja aineet antaa äärimmäisen kiiltoa ja pehmeyttä. Se on ainutlaatuinen koostumus: kermainen geeli yksinkertainen ja tarkka. Intensiteetti on vertaansa vailla: 3-15 shampoot, riippuen vivahde valinta, home base, ihonv...


Palaute & toiveet | Hyvät Kuvat\nHyvät Kuvat on Itä-Suomen Yliopiston Ylioppilaskunnan (ISYY) elokuvakerho, jonne kaikki ovat tervetulleita.\nPalaute & toiveet\n3 vastausta artikkeliin ”Palaute & toiveet”\n23.11.2011 17.12 Arto Väänänen sanoi:\nHei! Toivon Hyvien kuvien kevään 2012 ohjelmistoon Gaspar Noén ohjaamaa elokuvaa Enter the Void (2009), joka on ollut aikaisemmin Kuvakukon ohjelmistosta. Filmi on saanut loistavat arvostelut, ja se varmaankin olisi vaikuttava ja sopiva leffa Hyviin kuviin.\n8.12.2011 22.44 Anssi sanoi:\nPalautetta syksyn elokuvista (ja muutakin). Elikkäs, pakko olla rehellinen ja todeta, että suurin osa elokuvista oli aivan hirveitä. Jostain kummallisesta ja älyttömästä syystä palkinnon saaneita, mutta aivan järkyttävän surkeita tekeleitä.\nEsimerkiksi ”Somewhere” oli lähestulkoon juoneton, paikallaan polkeva ja jokseenkin synkeäkin.\n”Biutiful” oli taas suoraan sanoen masentava. Juoni elokuvassa oli kuitenkin suhteellisen hyvä, mutta sitä oli venytetty jotakuinkin tunnin verran liian pitkäksi. Ja jälleen kerran elokuva oli niin synkeä, että ulkona odottava syksyinen koleus ja pimeys tuntuivatkin aivan juhlalta.\n”Miral” oli juoneltaan oikein hyvä ja ajatus siinä oli hyvä, tosin sekään ei aivan täydellinen osuma ollut. Ja eihän senkään tarina ollut liian piristävä.\nToisaalta taas elokuvat kuten ”True Grit (kova kuin kivi)”, ”King`s speech (kuninkaan puhe)” ja ennenkaikkea ”Rare Exports” olivat aivan loistavia. Melkoisen takuuvarmoja menestyjiä. Missä tahansa.\nTietenkin elokuvien hyvyys ja huonous on melkoisen subjektiivinen asia määritellä, kuitenkin luulen että monen muunkin mielestä osa elokuvista olisi voinut olla ehkä hitusen iloisempia. Tuomaan vähän valoa syksyn pimeään.\nEhkäpä kevään ohjelmistoon voisikin toivoa hieman enemmän sitä komediaa ja joitakin ”kevyempiä” elokuvia. Mutta tottakai myös hieman vakavammat ja vähemmän hupaisat elokuvat ovat aivan tervetulleita. Eivät vain aivan jatkuvalla tykityksellä.\nItse toivoisin ohjelmistoon myös suuresti joitakin vanhempia helmiä, joita nuorempien sukupolvi (itse mukaan luettuna) ei ole koskaan saanut kunniaa teattereissa nauttia, mutta jotka lähes jokainen tahtoisi isolta ruudulta nähdä. Esimerkiksi ”Kummisetä”-trilogian osat, ”Scarface”, ”Love Story”, tai esimerkiksi sellaisen herran kuin Clint Eastwoodin elokuvia (Spagetti-westernit ja kaikki muutkin, etenkin ne vanhemmat elokuvat). Myös Francois Ozon:in (ohjaaja) tuotannosta olisi mukava nähdä jotain. Jokatapauksessa, uskon että ymmärrätte idean listastani.\nTähän samaan pakettiin voin varmaan vielä lisätä, että jos joskus teillä on tarvetta tai muuten niin olisin hyvinkin kiinnostunut tulemaan mukaan järjestelemään tms. hyvät kuvat tapahtumaa.\nJa samaan syssyyn pitää vielä kysyä, että miksihän Kuopiossa ei ole Joensuun ”Cinemaren” kaltaista tapahtumaa? Olisihan täälläkin varmaan leffamaratonista kiinnostuneita ihmisiä. Jos idea kuulostaa hyvältä olisin halukas mahdollisesti siinäkin olemaan mukana.\nMutta siis, jos tarvetta on niin yhteydenottoa joko tuohon gmail-sähköpostiini tai sitten uef:in sähköpostiini (anssko@student.uef.fi).\nKiitokset mukavasta leffasyksystä! 🙂\n9.12.2011 10.50 Tommi Vilpunaho sanoi:\nKeväälle elokuviksi pari ehdotusta:\n1) Niin paljon arvostettu ”Drive”\n2) Vaikka onkin vasta teattereissa, niin ”In Time”\nHyvien Kuvien linkit\nHyvät Kuvat – Facebook-ryhmä\nHyvät Kuvat -Facebook-sivusto\nVuorikatu 27, 70100 KUOPIO\nOvet aukeavat n. 1/2 tuntia ennen esitystä\nWordpress twentyeleven-theme based childtheme design by Oskari Timonen


JOHDANTO. Suunnitteluohjeen ovat laatineet Jyri Nieminen ja Kimmo Lylykangas Osuuskunta Suomen Asuntomessujen Casa Humana apurahan rahoittamina. - PDF\nJOHDANTO. Suunnitteluohjeen ovat laatineet Jyri Nieminen ja Kimmo Lylykangas Osuuskunta Suomen Asuntomessujen Casa Humana apurahan rahoittamina.\nDownload "JOHDANTO. Suunnitteluohjeen ovat laatineet Jyri Nieminen ja Kimmo Lylykangas Osuuskunta Suomen Asuntomessujen Casa Humana apurahan rahoittamina."\n2 JOHDANTO Passiivitalo on erittäin vähän energiaa kuluttava rakennus. Passiivitalon kriteerien täyttäminen edellyttää suunnitteluyhteistyötä ja rakennustöiden laadukasta toteutusta. Arkkitehtisuunnittelu vaikuttaa ratkaisevasti rakennuksen energiantarpeeseen. Passiivitalon suunnitteluohje on suunnattu erityisesti arkkitehtiopiskelijoille ja arkkitehdeille. Tarkoituksena on ollut koota arkkitehtisuunnittelun kannalta keskeinen passiivitalorakentamiseen liittyvä tieto ja pilottikohteista saatu kokemus helposti omaksuttavaan muotoon. Ohje ei sisällä pitkälle talotekniikan tai rakenneratkaisujen teknisiin yksityiskohtiin menevää tietoa. Se osoittaa ne uudet asiat, joita passiivitalotavoite tuo rakennuksen arkkitehtisuunnitteluun ja työmaatoteutukseen sekä kuvaa arkkitehtisuunnittelun ratkaisujen vaikutusta rakennuksen energiantarpeeseen. Tekstisisältöä ei ole tarkoitettu työselostuksen, sopimuksen tai muun juridisesti velvoittavan asiakirjan osaksi, eikä sitä voida käyttää tehtäväluettelona tai sopimusviitteenä. Suunnitteluohje kuvaa ratkaisuja, joilla hyvä energiatehokkuus voidaan saavuttaa. Rakennuksesta ei kuitenkaan tule automaattisesti passiivitaloa suunnitteluohjetta seuraamalla: energiantarve on laskettava jokaisessa rakennushankkeessa tapauskohtaisesti, ja suunnittelussa on jo luonnosvaiheesta saakka tehtävä energiatehokkuutta tukevia valintoja. Suunnitteluohjeen ovat laatineet Jyri Nieminen ja Kimmo Lylykangas Osuuskunta Suomen Asuntomessujen Casa Humana apurahan rahoittamina. 1\n3 PASSIIVITALO - PASSIVHAUS Passiivitalo on käännös saksankielisestä termistä Passivhaus. Passiivitalo-nimeä ei ole suojattu tai rekisteröity, ja tämän johdosta passiivitalolle on olemassa useita erilaisia määritelmiä. Keski-Euroopassa käytetään yleisesti Saksassa toimivan Passivhaus-instituutin käyttöön vakiinnuttamaa passiivitalomääritelmää. Etelä-Eurooppaan sekä Euroopan pohjoisimpiin osiin - Ruotsiin, Norjaan ja Suomeen - on muodostettu omat passiivitalomääritelmänsä, joissa pyritään ottamaan huomioon Keski-Euroopan olosuhteista poikkeava ilmasto. Passiivitalo ei ole rakennuskonsepti eikä tarkalleen ottaen myöskään standardi, vaan vapaaehtoisesti asetettava energiatehokkuustavoite. Passivhaus Institutin perustaja, tohtori Wolfgang Feist on kuvannut passiivitaloa lähestymistavaksi. Eri maissa on kehitetty uusia määritelmiä ja käsitteitä, joiden tavoitteena on ollut osoittaa perusteltu tavoite nykyistä rakennustapaa energiatehokkaammalle ja ympäristöystävällisemmälle rakentamiselle. Tällaisia ovat mm. sveitsiläinen Minergiestandardi ja ranskalainen Effienergie. Britanniassa uudisrakentamisen tavoite vuodelle 2016 (zero carbon tai carbon neutral) perustuu energiantarpeen sijasta käytön aikaisten hiilidioksidiemissioiden laskentaan. Passiivitalo on saavuttanut näistä selvästi laajimman tunnettuuden kotimaansa ulkopuolella. Se on osoittautunut helposti omaksuttavaksi, riittävän yksiselitteisesti määritellyksi ja samalla kuitenkin vallitsevaan rakennustapaan nähden merkittäväksi parannukseksi energiatehokkuuden suhteen. Passiivitalon kriteerien ja ratkaisujen kehittäjä ja Passivhaus Institutin johtaja, tohtori Wolfgang Feist sai impulssin passiivitalo-käsitteen kehittämiseen Ruotsissa, keskusteluissaan Lundin yliopistossa professori Bo Adamssonin kanssa. Ensimmäinen passiivitalo valmistui Darmstadtiin vuonna Passivhaus Institut perustettiin vuonna Vuonna 2008 Passivhaus Institutin määritelmän täyttäviä rakennuksia arvioitiin olevan yli eri puolilla maailmaa. Passiivitalon kriteerit on saavutettu myös lukuisissa korjaushankkeissa. Passiivitalossa pieni energiantarve saavutetaan ulkovaipan ominaisuuksien avulla sekä ilmanvaihdon tehokkaalla lämmön talteenotolla. Passiivisuus viittaa siihen, että energiansäästökeinojen pääpaino ei ole teknisissä laitteissa. Passiivitalon tyypillisiä ratkaisuja ovat mm. hyvä lämmöneristys, ulkovaipan ilmatiiviys, ikkunoiden ja ovien hyvä lämmöneristävyys sekä varaavan massan ja ilmaislämmönlähteiden (passiivinen aurinkoenergia, ihmiset, laitteet) tehokas hyödyntäminen. Vaikka lämmitystarve on hyvin pieni, passiivitalo tarvitsee lämmitysjärjestelmän. Passiivitalon määritelmä perustuu kolmeen tunnuslukuun, jotka ilmaisevat tilojen lämmitysenergiantarpeen, rakennuksen kokonaisprimäärienergiantarpeen ja mittaukseen perustuvan ilmavuotoluvun. Suomalaissa passiivitalohankkeissa on käytetty kahta erilaista määritelmää. Tässä aineistossa niistä käytetään nimitystä kansainvälinen passiivitalon määritelmä ja suomalainen passiivitalon määritelmä. 2\n4 KANSAINVÄLINEN PASSIIVITALON MÄÄRITELMÄ A passive house is a building in which thermal comfort (ISO 7730) can be ensured without additional air recirculation simply by heating and cooling the flow of incoming fresh air to ensure sufficient air quality in accordance with DIN (Feist, Wolfgang: Passive Houses Worldwide Energy Efficiency Takes Hold. Conference Proceedings. 12th International Conference on Passive Houses April 2008 Nuremberg. Darmstadt s. 497) Kansainvälinen passiivitalon määritelmä käsittää kolme kriteeriä: tilojen lämmitysenergiantarve kokonaisprimäärienergiantarve 15 kwh/(m²a) 120 kwh/(m²a) ilmavuotoluku n /h Kansainvälisessä passiivitalomääritelmässä käytettävä pinta-ala ei ole huoneistoala tai bruttoala. Laskennassa käytettävä pinta-ala (saks. wohnfläche engl. treated floor area) on nettolattiapinta-ala, ulkoseinien sisäpinnan mukaan laskettava vapaa lattiapinta-ala, johon ei lasketa kiintokalusteita, väliseiniä, tulisijoja tms. kiinteitä rakenteita. Kansainvälinen passiivitalomääritelmä edellyttää aina energiantarpeen laskentaa Excel-pohjaisella PHPPlaskentaohjelmalla (saks. Passivhaus Projektierungs Paket, engl. Passive House Planning Package). Kansainvälisen passiivitalon kriteerit täyttävälle rakennukselle voi hakea sertifikaatin Passivhaus Institutin kouluttamilta ja autorisoimilta tahoilta, joita vuonna 2009 Suomessa toimii vain yksi. Sertifioinnin voi kuitenkin tehdä myös toisesta maasta käsin. Sertifioitavan rakennuksen on täytettävä edellä kuvatut kolme kriteeriä. Energiantarve on laskettava PHPP-laskentaohjelmalla ja riittävä ilmanpitävyys on osoitettava mittauspöytäkirjalla. Suunnittelija tai energiakonsultti tekee PHPP-laskelman suunnitelmista saatavien tietojen perusteella. Sertifikaatin myöntäjä tarkistaa, että suunnitelman tiedot on siirretty laskentaohjelmaan oikein. Laskelman liitteenä annetaan vakuutus siitä, että rakennus on myös toteutettu suunnitelmien mukaisena. Kansainvälinen passiivitalomääritelmä perustuu mitoitukseen, joka mahdollistaa lämmön jakamisen ilmanvaihdon välityksellä. Ilmanvaihtolämmityksellä tarkoitetaan sitä, että tilojen lämmitysenergia jaetaan koneellisen ilmanvaihdon välityksellä, ja tavanomaista lämmönjakojärjestelmää, kuten radiaattoreita tai lattialämmitystä ei välttämättä lainkaan tarvita. Ilmanvaihtolämmitys voidaan toteuttaa ilmamääriä lisäämättä, kun tilojen lämmitystehontarve on n. 10 W/m² tai vähemmän. Tämä luku puolestaan perustuu siihen, että lämmitykseen käytettävän tuloilman lämpötila ei voi olla n. 50 C:a korkeampi hyvän ilman laadun varmistamiseksi. N. 10 W/m²:n lämmitystehontarve johtaa käytännössä suunnilleen lämmitysenergiantarpeeseen 15 kwh/(m 2 a), joka on yksi passiivitalon kriteereistä. Ruotsissa passiivitalon kriteeri on asetettu nimenomaan lämmitystehontarpeena, ja määritelmän ilmanvaihtolämmityksestä johdettu alkuperä on siten helpommin ymmärrettävissä. Passiivitalossa voidaan kuitenkin käyttää muutakin lämmönjakojärjestelmää kuin ilmalämmitystä. Usein lämmönjakoon käytetäänkin passiivitalossa sekä ilmalämmitystä että esimerkiksi märkätilojen lattilämmitystä tai patterilämmitystä isojen ikkunapintojen lähellä. 3\n5 KUVA: Ote PHPP-laskentaohjelman tulossivulta. Passivhaus-institut hyväksyy ainoastaan PHPP-ohjelmalla tehdyt laskelmat osoitukseksi passiivitalon kriteerien täyttymisestä. PHPP on edullinen, Excel-pohjainen ohjelma, johon rakennuksesta syötetään yksityiskohtaiset, suunnitelmiin perustuvat tiedot. Energialaskenta tapahtuu kuukausitasoisesti. (Passive House Planning Package 2007, Passivhaus Institut, Darmstadt) Passiivitalon määritelmää on kritisoitu siitä, että tilojen lämmitysenergiantarve ei kriteerinä huomioi esimerkiksi lämpöpumpun merkitystä ostoenergiaa merkittävästi pienentävänä ratkaisuna. Passiivitaloajattelu noudattaa strategiaa, jota VTT:n tutkijat ovat kuvanneet ns. energiakolmiolla. Vaikuttavuudeltaan tehokkain energiansäästö saavutetaan rakennuksen lämpöhäviöitä pienentämällä, ilmaisenergioita hyödyntämällä ja olosuhteet hallitsemalla. Jäljelle jäävä energiantarve muodostuu pieneksi, ja sen voi suurelta osin kattaa uusiutuvalla energialla. Lämmitysenergian tuottamiseen voidaan passiivitalossakin hyödyntää oikein mitoitettuja lämpöpumppuratkaisuja. Etelä-Euroopan lämpimässä ilmastossa rakennuksen sisätilojen viilennys kuluttaa tyypillisesti enemmän energiaa kuin rakennuksen lämmitys. Eteläisen Euroopan lämpimiin maihin on laadittu omat tavoitetasot IEE-ohjelman projektissa Passive On - Marketable Passive Homes for Winter and Summer Comfort. Etelä-Euroopan passiivitaloille on esitetty määritelmä, jossa lämmitysenergiantarve on enintään 15 kwh/(m 2 a) keskieurooppalaisen määritelmän mukaisesti. Tämän lisäksi eteläeurooppalaisen passiivitalon viilennysenergiantarve saa olla enintään 15 kwh/(m 2 a). Kaksi muuta passiivitalon kriteeriä, kokonaisprimäärienergiantarve ja ilmanvuotoluku, ovat samat kuin keskieurooppalaisessa passiivitalossa. Kansainvälisen passiivitalon määritelmän kriteerit johtavat Euroopan pohjoisimmissa osissa kustannuksiltaan ja mitoituksiltaan kohtuuttomiin rakenteisiin sekä ikkunapinta-alan rajoituksiin etenkin pienissä rakennuksissa. Tästä syystä Ruotsissa, Norjassa ja Suomessa on muodostettu omat, kansalliset passiivitalomääritelmät, jotka pyrkivät huomioimaan pohjoisen ilmaston haasteet. 4\n6 KUVA: Passiivitalokoulu, Riedberg, Saksa, valm arkkitehtisuunnittelu: Architekten 4a bruttoala: brm² tilavuus: m³ muotokerroin A/V: 0.35 m²/m³ lämmitysenergiantarve 15 kwh/(m²a) PHPP:llä laskettuna rakenteiden U-arvot: US 0.16 W/m²K YP 0.11 W/m²K AP 0.34 W/m²K Ikkunat 0.74 W/m²K ilmavuotoluku n 50 = /h Valokuva: Architekten 4a Riedbergin koulu käsittää peruskoulun ala-asteen, liikuntasalin ja päiväkodin. Rakennusta käyttää n. 400 oppilasta, lasta ja n. 50 henkilökuntaan kuuluvaa. Rakennuksessa on keskitetty koneellinen ilmanvaihto, jossa lämmöntalteenoton vuosihyötysuhde on 84 %. Lämpö tuotetaan täysautomaattisella pellettilämmityksellä. Sähköä tuotetaan aurinkopaneeleilla. Lämmönjako tapahtuu huonekohtaisilla radiaattoreilla. Riedbergin koulun ja vastaavanlaisten projektien kokemusten perusteella passiivitalokoulun lisäkustannuksiksi arvioidaan 5 8 %. Vuonna 2003 Frankfurtin kaupunki päätti toteuttaa kaikki koulut ja päiväkodit passiivitaloina. Vaatimus laajennettiin koskemaan kaikkia kaupungin rakennuttamia kohteita vuonna (Bretzke, Axel: Benefits of the Passive House Standard in schools: cost-effectiveness and user convenience. Conference Proceedings. 13th International Passive House Conference th 18 th April Frankfurt am Main. Darmstadt ss ) 5\n7 PASSIIVITALO TANSKASSA, RUOTSISSA JA NORJASSA Tanskalaiset passiivitalot toteutetaan kansainvälisen passiivitalomääritelmään mukaisina. Alkuvuodesta 2009 Tanskassa valmistui passiivitalon kriteerit täyttävä, n m²:n opiskelija-asuntola ja rakenteilla on kolme päiväkotia, toimistotalo ja asuinkerrostalo. Kaikkiaan Tanskassa on valmiina tai rakenteilla useita kymmeniä passiivitaloja. Tanskan ensimmäinen sertifioitu passiivitalo on arkkitehti Olav Langenkampin itselleen suunnittelema yksikerroksinen omakotitalo Ebeltoftissa. Bruttoalaltaan 174 m²:n rakennus toteutettiin esivalmistetuista puuelementeistä, ja se otettiin käyttöön maaliskuussa PHPP-laskennassa käytetty nettolattiapinta-ala on 147 m². Sertifioinnin suoritti Suomessakin toimiva passiivitaloasiantuntija Søren Pedersen. KUVA: Villa Langenkamp, omakotitalo, Ebeltoft, valm arkkitehtisuunnittelu: Olav Langenkamp, arkkitehti eth-maa bruttoala: 174 m² nettolattiapinta-ala: 147 m² puurakennusurakoitsija: Ökologischer Holzbau Sellstedt lämmitysenergiantarve 11 kwh/(m²a) PHPP:llä laskettuna sertifioitu passiivitalo, Passivhus.dk rakenteiden U-arvot: US 0.09 W/m²K YP 0.05 W/m²K AP 0.05 W/m²K Ikkunat ja pääovi 0.62 W/m²K lasipinta-ala 33 % kerrosalasta (45 m²) Valokuva: Olav Langenkamp, arkkitehti eth-maa 6\n8 Rakennuksen ilmanvaihtojärjestelmän lämmön talteenotto toimii 92 %:n vuosihyötysuhteella. Tuloilman esilämmitys (kesällä jäähdytys) tapahtuu maalämmönvaihtimessa. Tilojen ja lämpimän käyttöveden lämmitykseen tuotetaan energiaa aurinkokeräimillä ja osittain pienellä ilma-vesi-lämpöpumpulla. Lämmönjako on toteutettu lattia- ja ilmanvaihtolämmityksen yhdistelmänä. (Langenkamp, Olav: The First Certified Passive House in Denmark. Conference Proceedings. 12th International Conference on Passive Houses April 2008 Nuremberg, Darmstadt ss ; Langenkamp, Olav: Passive Houses in Denmark. Conference Proceedings. 13th International Passive House Conference th 18 th April Frankfurt am Main. Darmstadt ss ) Passiivitalorakentamisen pohjoismainen edelläkävijä, Ruotsi, on alusta lähtien käyttänyt lämmitystehontarpeeseen perustuvaa kansallista määritelmää passiivitaloilleen. Ruotsalainen passiivitalomääritelmä on läheisesti kytköksissä alkuperäiseen ajatukseen ilmanvaihtolämmityksen mahdollistavasta mitoituksesta. Ruotsissa passiivitalolle on asetettu kaksi vaatimusta, lämmitystehontarve ja ilmatiiviys. Lisäksi passiivitaloille on annettu lämmityksen, lämpimän käyttöveden ja talotekniikan energiankulutusta koskeva suositus. Ruotsi on jaettu pohjois-etelä-suunnassa kolmeen vyöhykkeeseen, joilla on omat kriteerinsä lämmitystehontarpeelle. Pienissä, alle 200 m 2 :n rakennuksissa tavoite on vaikea saavuttaa, ja sen johdosta määritelmä sallii niissä 2 W/m²:n suuremman lämmitystehontarpeen. Energiantarpeen laskentatyökalu voidaan vapaasti valita. vyöhyke III vyöhyke II vyöhyke I lämmitystehontarve 10 W/m² 11 W/m² 12 W/m² lämmitystehontarve 12 W/m² 13 W/m² 14 W/m² pienet asuinrak. (< 200 m²) ilmavuotoluku n l/s, m² 0.3 l/s, m² 0.3 l/s, m² (Kravspecifikation för Passivhus. Version Framtagen inom Energimyndighetens program för Passivhus och lågenergihus. Juni Forum för Energieffektiva Byggnader 2009 s. 3) Lisäksi passiivitaloille on annettu suositus tilojen lämmityksen, lämpimän käyttöveden ja talotekniikan yhteenlasketun ostoenergian kokonaismäärälle. Ilmatiiviysvaatimus on ruotsalaisissa passiivitaloissa asetettu yksikössä l/s, m². 50 Pascalin paine-erossa mitattu ilmavuoto saa olla enintään 0.30 l/s, m². (Kravspecifikation för Passivhus. Version Framtagen inom Energimyndighetens program för Passivhus och lågenergihus. Juni Forum för Energieffektiva Byggnader 2009 s. 6) Ruotsissa on valmistunut ja rakenteilla yhteensä satoja passiivitaloja. Ensimmäinen ruotsalainen passiivitalokohde valmistui vuonna 2001 Lindåsiin, Göteborgin eteläpuolelle. 20 rivitaloa käsittävän kohteen arkkitehtisuunnittelusta vastasivat Arkkitehtitoimisto EFEM ja passiivitaloasiantuntija Hans Eek. Lindåsin rivitaloasuntojen pinta-ala on 120 m². Ulkovaipan rakenteiden U-arvot ovat: US 0.10 W/m²K YP 0.08 W/m²K AP 0.11 W/m²K Ikkunat 0.85 W/m²K Ulko-ovet 0.80 W/m²K Ilmavuotoluvuksi on mitattu n. 0.3 l/s, m². 7\n9 Rakenteilla oleva ensimmäinen passiivitalokorjaus Brogården Alingsåsissa käsittää n. 300 asuntoa, jotka rakennettiin aluperin vuona 1970 ns. miljoonaohjelman tuloksena. Tilojen lämmitysenergiantarpeen lasketaan korjauksessa pienenevän n. 115 kwh/(m 2 a):sta n. 30 kwh/(m 2 a):iin. (Jansson, Ulla; Wall, Maria: Renovaton to Passive House Standard in Brogården, Sweden. Conference Proceedings. 13th International Passive House Conference th 18 th April 2009 Frankfurt am Main. Darmstadt s.194) Norjassa on toteutettu keskieurooppalaisen passivitalon kriteerit täyttävä, sertifioitu passiivitalo, ja lukuisia uusia rakennushankkeita on vireillä. Bregenzin passiivitalokonferenssissa 2007 norjalaistutkijat listasivat kaksi valmistunutta passiivitalokohdetta ja 5 suunnittelu- tai rakennusvaiheessa olevaa passiivitalokohdetta, jotka käsittivät yhteenstä lähes 300 omakotitalo-, rivitalo- ja kerrostaloasuntoa. (Andresen, Inger; Dokka, Tor Helge: Passive House Projects in Norway an Overview. Conference Proceedings. 11 th International Conference on Passive Houses 2007, 13 th 14 th of April 2007, Bregenz. Darmstadt s. 125) Jo aiemmin norjalaistutkijat olivat osoittaneet, että kansainvälisen passiivitalomääritelmän kriteerien noudattaminen ei ole järkevin kustannuksin mahdollista maan kaikissa osissa. (Dokka, Tor Helge; Andresen, Inger: Passive Houses in cold Norwegian climate. Conference Proceedings. 10 th International Conference On Passive Houses 2006, 19 th 20 th of May 2006, Hannover. Darmstadt, s.228) Tämän johdosta norjalaiselle passiivitalolle on ehdotettu kansallista määritelmää, jossa passiviitalon kriteeri määritellään laskennallisesti rakennuspaikan keskilämpötilan perusteella silloin kun vuotuinen keskilämpötila on alle 5 C. Norjassa haasteena ovat suuret ilmastolliset erot sisämaan ja rannikon välillä, jotka ovat jopa merkittävämpiä kuin pohjois- ja eteläosien välisen erot. paikkakunnan keskilämpötila T a, year 5º C paikkakunnan keskilämpötila T a, year < 5º C rivi- ja kerrostalot, pientalot > 200 m² tilojen lämmitysenergiantarve 15 kwh/(m²a) x (5 - T a, year ) pientalot < 200 m² tilojen lämmitysenergiantarve 20 kwh/(m²a) x (5 - T a, year ) Toteutetut ja vireilläolevat passiivitalohankkeet noudattavat kansainvälistä passiivitalomääritelmää. Ensimmäinen Passivhaus-instituutin sertifioima rakennus Norjassa on Harald Ringstadtin itselleen rakennuttama sivuasunnollinen omakotitalo, joka valmistui vuonna 2007 Sørumsandiin Oslon itäpuolelle. Ilmasto on Helsingin seutua leudompi: paikkakunnan vuotuinen keskilämpötila on 6.2 C ja mitoituslämpötila talvella on 20 C. Arkkitehtisuunnittelusta vastasi saksalainen Passivbau paikallisen yhteistyökumppanin avustuksella. Rakennus on arkkitehtuuriltaan konventionaalinen. Sen Bruttoala on n. 340 m² ja muotokerroin A/V on Pääosin etelään ja länteen suunnattu ikkuna-ala on 14.4 % lattiapinta-alasta. Tilojen lämmitysenergiantarve on 14 kwh/(m²a) ja kokonaisprimäärienergiantarve 85 kwh/(m²a) PHPP:llä laskettuna. Ilmavuotoluvuksi (n 50 ) mitattiin /h. (Klinski, Michael: The First Certified Passive House in Norway. Conference Proceedings. 12th International Conference on Passive Houses April 2008 Nuremberg, Darmstadt ss ) 8\n10 SUOMALAINEN PASSIIVITALO Pohjois-Suomessa kansainvälisen passiivitalon kriteerit johtavat mitoitukseltaan ja kustanniksiltaan kohtuuttomiin rakenteisiin. VTT:n tutkijat laativat ehdotuksen suomalaisen passiivitalon määritelmästä Eurooppalaisessa IEE-ohjelman projektissa PEP Promotion of European Passive Houses. Ehdotettua määritelmää on käytetty mm. vuonna 2009 valmistuneissa pilottikohteissa Espoossa, Vantaalla ja Valkeakoskella sekä useissa rakenteilla olevissa pientalokohteissa eri puolilla maata. Laskennallisesti määritelmän on osoitettu soveltuvan energiatehokkuustavoitteeksi myös mm. rivitalokohteisiin, koulurakennuksiin ja korjausrakennushankkeisiin. Suomalaisen passiivitalon kriteerit ovat: etelärannikko maan keskiosat pohjoisosat lämmitysenergiantarve 20 kwh/(m²a) 25 kwh/(m²a) 30 kwh/(m²a) kokonaisprimäärienergiantarve 130 kwh/(m²a) 135 kwh/(m²a) 140 kwh/(m²a) ilmavuotoluku n /h 0.6 1/h 0.6 1/h Suomalaisessa passiivitalomääritelmässä käytettävä pinta-ala on lämmitettävä bruttoala, joka lasketaan Suomen Rakentamismääräyskokoelman (RT ) esittämällä tavalla. Tämä muodostaa merkittävän eron keskieurooppalaiseen määritelmään nähden. Suomalaisen bruttoalan ja saksalaisen wohnflächen ero on huomattava erityisesti passiivitaloissa, joissa ulkoseinärakenteet ovat paksuja tavanomaisia lämmöneristeitä käytettäessä. Suomalaisen passiivitalon laskentatyökalu on vapaasti valittavissa, mutta uudisrakennuksen rakennuslupavaiheen energiaselvitys on tehtävä rakennusvalvonnan edellyttämällä tavalla. Kesäkauden viilennystarpeen ja sisäolosuhteiden tarkempi analysointi edellyttää dynaamisen simulointiohjelman käyttöä. Pilottikohteista saadut kokemukset osoittavat, että suomalaisen passiivitalon kriteerit ovat haastava tavoite ja merkitsevät huomattavaa parannusta rakennuksen energiatehokkuudelle. Passiivitalona toteutetun omakotitalon lämmitystarve on vain n. 1/5 tyypilliseen suomalaiseen omakotitaloon verrattuna. Suomalaisen passiivitalon kriteerit on kuitenkin mahdollista saavuttaa toimivin rakentein ja kohtuullisin kustannuksin koko maassa. Määritelmä jättää myös riittävästi vapauksia rakennuksen arkkitehtisuunnittelulle. (Lylykangas, Kimmo; Nieminen, Jyri: What is a Passive House in Finland? Conference Proceedings. 12th International Conference on Passive Houses April 2008 Nuremberg, Darmstadt, Saksa 2008, s. 342) 9\n12 Passiivitaloissa tarkastellaan tilojen lämmitysenergiantarvetta, jossa ei huomioida lämmitysjärjestelmän ominaisuuksia. Tilojen lämmitysenergiankulutuksella tarkoitetaan toteutunutta energiankäyttöä. Sitä ei käytetä kriteerinä, sillä rakennuksen käyttäjä voi vaikuttaa kulutukseen merkittävästi. Tilojen lämmitysenergiantarvetta voidaan pienentää ulkovaipan ratkaisuilla, tehokkaalla lämmön talteenotolla ja ilmaisenergianlähteitä hyödyntämällä. Ilmaisenergianlähteiksi luetaan ihmisistä ja laitteista tuleva lämpö sekä auringon säteily sisätiloihin lasipintojen kautta. Ilmanvaihtokoneen tai lämmityslaitteen käyttämää energiaa ei lueta lämmitysenergiantarpeeseen. Lämmitysenergiantarvetta tarkastellaan neliömetriä kohden, joten käyttäjämäärä tai rakennuksen koko eivät suoranaisesti vaikuta passiivitalokriteerien saavuttamiseen. Pienessä rakennuksessa lämpöhäviöitä aiheuttavaa ulkovaippaa on kuitenkin suhteessa lämmitettävään tilavuuteen enemmän kuin isossa rakennuksessa, ja tämän vuoksi pieni rakennus on pääsääntöisesti vaikeampaa toteuttaa passiivitalona kuin suuri. Passiivitalon edellyttämä primäärienergiatarkastelu on useimmissa Euroopan maissa jo kirjattuna rakentamista koskeviin määräyksiin. Myös Suomen Rakentamismääräyskokoelman odotetaan edellyttävän primäärienergiatarkastelua vuodesta 2012 alkaen. Passiivitalohankkeiden primäärienergiatarkastelut ennakoivat siten käytäntöä, jota noudatetaan lähitulevaisuudessa kaikessa rakentamisessa. Kokonaisprimäärienergiantarve on tunnusluku, johon lasketaan kaikki rakennuksen tarvitsema energia painotettuna energiamuodoittain määritellyllä primäärienergiakertoimella. Pilottihankkeissa primäärienergialaskentaa on haitannut se, ettei Suomessa toistaiseksi ole määritelty kansallisia primäärienergiakertoimia. Laskelmia on voitu tehdä käyttäen muissa Euroopan maissa määriteltyjä kertoimia tai esimerkiksi Helsingin Energian määrittelemiä primäärienergiakertoimia. Primäärienergiakertoimet voidaan määritellä useammalla eri tavalla laskennallisesti, ja esimerkiksi ydinvoimalla tuotetulle sähkölle asetettava kerroin on myös energiapoliittinen päätös. Kolmas tunnusluku, ilmavuotoluku, saadaan työmaamittauksella. Ilmavuotoluku n 50 mitataan painekokeessa (engl. blower door test), jossa sisä- ja ulkotilan välille synnytetään 50 Pascalin paine-ero. Ilmavuotoluku kuvaa rakennuksen ulkovaipan ilmatiiveyttä, ja edellyttää käytännössä huolellista detaljisuunnittelua ja rakennustöiden toteutusta. 11\n13 Passiivitalon kriteerit ovat keskenään päällekkäiset. Ulkovaipan hyvä ilmanpitävyys on edellytys pienelle lämmitysenergiantarpeelle. Pienen lämmitysenergiantarpeen myötä rakennuksen kokonaisprimäärienergiantarvekin on mahdollista saada pieneksi. Jokaisella kolmella kriteerillä on kuitenkin oma tärkeä merkityksensä määritelmässä. Määritelmän ydin on tilojen lämmitysenergiantarvetta koskeva kriteeri, joka ohjaa energiansäästön painopisteen ulkovaipan ratkaisuihin. Ilmavuotolukuvaatimus varmistaa toteutuksen laadun ja ehkäisee osaltaan rakennusvirheitten riskiä. Kokonaisprimäärienergiantarvetta koskeva kriteeri varmistaa sen, ettei esimerkiksi laitesähkön tai valaistuksen energiantarvekaan muodostu kohtuuttoman suureksi ja toisaalta ohjaa tarkastelemaan myös käytettävän energian laatua. Passiivitaloon olennaisesti liittyvä kokonaisenergiatarkastelu on uusi asia suomalaisessa rakentamisessa ja suunnittelussa. Passiivitaloa ei siis määritellä rakenteiden eristepaksuuksien tai U-arvojen kautta, vaan laskemalla koko rakennuksen energiantarve ja mittaamalla työmaalla rakennuksen ilmavuotoluku painekokeella. 12\n14 KUVA: Paroc Passiivitalo Lupaus, omakotitalo, Valkeakoski, valm arkkitehtisuunnittelu: Arkkitehtuuritoimisto Kimmo Lylykangas bruttoala: 320 m² huoneistoala: 240 m² lämmitysenergiantarve 23.8 kwh/(m²a) (dynaaminen simulaatio, VTT Talo) mitattu ilmavuotoluku n 50 = /h (painekoe , VTT) rakenteiden U-arvot: US 0.09 W/m²K YP 0.06 / 0.08 W/m²K AP 0.07 / 0.08 W/m²K Ikkunat 0.78 / 0.84 W/m²K ovet 0.60 / 0.72 W/m²K ikkunapinta-ala 18 % kerrosalasta (45 m²) Paroc Passiivitalo Lupaus on Valkeakosken asuntomessuille 2009 valmistunut omakotitalo. Ulkovaippa on rakennettu kertopuurunkoisista elementeistä, joiden ulkopintaan on asennettu tuuletettu rappauslevy. Suomalainen passiivitalon määritelmä asettaa tässä ilmastovyöhykkeessä tilojen lämmitysenergiantarpeen vaatimukseksi max. 25 kwh/(m²a). Ilmanvaihtolaitteessa on pyörivä lämmönvaihdin, ja sen vuosihyötysuhde on n. 87 %. Lämmönjako on toteutettu alakerrassa lattialämmityksenä ja yläkerran huoneissa ilmanvaihtolämmityksenä. Lämmityksen ja lämpimän käyttöveden energia tuotetaan pääosin ilma-vesi-lämpöpumpulla. 13\n15 Monet passiivitaloasiantuntijat ovat sitä mieltä, ettei passiivitalomääritelmästä tulisi lainkaan tehdä kansallisia sovelluksia, vaan kaikkialla tulisi noudattaa saksalaisperäistä määritelmää. Tässä tapauksessa on kuitenkin vaikea perustella sitä, miksi pohjoisessa tulisi omaksua leudomman ilmaston kustannusoptimiin perustuva määritelmä. Pohjoismaiden pohjoisimmissa osissa kansainvälinen passiivitalon määritelmä johtaa rakenteisiin, joiden taloudellinen järkevyys on kyseenalainen. Mikäli passiivitaloja toivotaan rakennettavan keskieurooppalaisen ilmaston ulkopuolellakin, määritelmän tulisi huomioida erilaiset ilmastoolosuhteet. Suomalaista passiivitalomääritelmää on kritisoitu myös siitä, että asetetut kriteerit eivät enää tukeudu passiivitalon alkuperäiseen ajatukseen ilmanvaihtolämmityksen mahdollistavasta mitoituksesta. Käytännössä passiivitalo kuitenkin toimii pelkästään ilmanvaihtolämmityksen varassa vain poikkeustapauksessa. Laatoitettujen märkätilojen lattiaan suositellaan myös passiivitaloissa lattialämmitystä rakennusfysikaalisista ja mukavuussyistä. Lämmitys edistää käytöstä aiheutuvan kosteuden poistumista peseytymistiloista ja pitää lattiamateriaalin pintalämpötilan miellyttävänä paljaalle jalalle. Ilmanvaihtolämmitystä on syytä arvioida tapauskohtaisesti yhtenä lämmönjakovaihtoehtona suhteessa rakennuksen käyttöön. Esimerkiksi hyvin eristetyssä koulurakennuksessa ilmanvaihdon tarve ja lämmitystarve vastaavat ajoitukseltaan ja mitoitukseltaan toisiaan hyvin, ja ilmanvaihtolämmitys on vakavasti otettava vaihtoehto. On myös ehdotettu, että kansallista määritelmää ei tulisi kutsua passiivitaloksi, vaan jollain muulla nimellä. Kansallisen passiivitalomääritelmän muodostamisen on kuitenkin tehnyt välttämättömäksi se, että passiivitaloa on esitetty uudisrakentamisen energiatehokkuusvaatimukseksi koko Euroopassa jo lähitulevaisuudessa. Ilman määritelmän lokalisointia tämänkaltainen vaatimus olisi kohtuuton esimerkiksi Pohjois-Suomessa. Toisaalta myös kokonaan uuden käsitteen luominen, lanseeraaminen ja riittävän tunnettuuden saavuttaminen edellyttäisivät erittäin suuria ponnistuksia. On syytä muistaa, että passiivitalojen rakentaminen ei ole itsetarkoituksellista: perimmäisenä tavoitteena ei ole saada kaikille rakennuksille saksalaista sertifikaattia, vaan kuvata rakentajille taloudellisesti ja teknisesti perusteltu vapaaehtoinen energiatehokkuustavoite, jonka yleistyessä rakennuskannan energiankulutus vähenee merkittävästi. Keskimääräistä selvästi vähemmän energiaa kuluttava rakennus toteuttaa tätä tavoitetta, vaikka passiivitalon kriteerit eivät täyttyisikään. Onko suomalaisessa määritelmässä tehty passiivitalon rakentaminen liian helpoksi? Mikäli kansainvälinen passiivitalomääritelmä lokalisoitaisiin suhteessa ilmasto-olosuhteita kuvaaviin tunnuslukuihin, esimerkiksi astepäivälukuun, tuloksena olisivat huomattavasti helpommin saavutettavissa olevat tunnusluvut. Pilottikohteet ovat osoittaneet, että suomalaiselle passiivitalolle asetetut kriteerit edellyttävät huolellista suunnittelua ja toteutusta, mutta ovat saavutettavissa kohtuullisin lisäkustannuksin kaikissa kolmessa vyöhykkeessä. Tekniset ratkaisut, joihin kriteerit käytännössä johtavat, ovat myös toteutettavissa riskittömästi. Vuonna 2009 julkaistava RIL:in Matalaenergiakäsikirja katsoo tarpeelliseksi esittää uuden määritelmän: se määrittelee passiivitalon rakennukseksi, jonka lämmitys- ja jäähdytysenergian nettokulutuksen ominaiskulutus on alle 30 kwh/(m 2 a). Luokka A++ (passiivitalo) on käsikirjan mukaan rakennus, jonka energiatodistusta varten laskettava, rakennuksen kokonaisenergiankulutusta kuvaava ET- luku on alle 70 kwh/(m 2 a). Ilmatiiviyttä ei tässä yhteydessä mainita, vaikka ulkovaipan ilmavuodoista johtuva lämpöhäviö voi muodostua merkittäväksi. Matalaenergiakäsikirjan esittämä määritelmä pyrkii latistamaan passiivitalon yhdeksi energiatodistuksen luokaksi ja unohtaa kokonaan kaksi muuta kriteeriä, joilla passiivitaloon on haluttu liittää myös energian ja rakentamisen laatuun liittyviä olennaisia vaatimuksia. 14\n16 Vuonna 2009 Turun seudulle valmistui Suomen ensimmäinen kansainvälisen passiivitalon kriteerit täyttävä omakotitalo. Kantavat ulkoseinät on rakennettu lämmöneristetyistä valuharkoista, joiden ulkopintaan on kiinnitetty lisälämmöneristeeksi rapattava 200 mm:n EPS-eriste. Maanvaraisen alapohjalaatan alla on 400 mm EPS-eristettä. Ulkovaipan rakenteiden U-arvot ovat: US 0.10 W/m²K YP 0.07 W/m²K AP 0.08 W/m²K Ikkunat 0.67 W/m²K Rakennuksen lämmönjako on toteutettu lattialämmityksenä. Lämpö tuotetaan puupellettitulisijalla, saunan kiukaalla ja aurinkokeräimillä. (Pedersen, Søren; Peuhkuri, Ruut: A real Passive House in Finland. Conference Proceedings. 13th International Passive House Conference th 18 th April Frankfurt am Main. Darmstadt s. 178, 180) Riippumatta siitä, noudatetaanko kansainvälistä vai suomalaista passiivitalon määritelmää, passiivitalokriteerien mukainen rakentaminen johtaa huomattavaan energiansäästöön ja alhaisempiin lämmityskustannuksiin kuin tavanomaisissa rakennuksissa. 15\n17 Sveitsiläistutkijoitten 2000 Watt Society visiossa on tarkasteltu maapallon kantokyvyn mukaan mitoitettua yhteiskuntaa ja rakentamista. Sveitsiläistutkimus on osoittanut laskennallisesti, että passiivitalo on visioon nähden riittävän energiatehokas, mikäli uusiutuvan energian osuutta voidaan riittävästi kasvattaa, ja maailman väestö ei kasva yli 10 miljardin. Tutkimuksen lähtökohtana on ollut 2000 Wattin energiankulutus henkeä kohti (vuotuisena energiankulutuksena kwh/henkilö), jonka arvioidaan riittävän hyvinvoinnin ylläpitämiseen länsimaisessa yhteiskunnassa. Passiivitalo on siis osoittautunut hyväksi tavoitteeksi sekä yksittäisten rakennushankkeiden tasolla että globaaleissa tulevaisuusvisioissa. (Zimmermann, M; Althaus H.J; Haas, A: Benchmarks for sustainable construction. A contribution to develop a standard. Energy and Buildings. Volume 37, Issue 11, November ss ) KUVA: Sveitsiläisessä energiavisiossa passiivitalo osoitettu riittävän energiatehokkaaksi ilmastotavoitteisiin nähden, jos uusiutuvan energian osuutta voidaan samalla riittävästi lisätä. (Zimmermann, Mark: The Swiss Concept of a 2000 Watt Society, luento TKK Arkkitehtuurin laitoksella ) Passiivitalorakentamisella rakennuskannan energiankulutusta voidaan merkittävästi pienentää ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Uudet energiatehokkaan rakentamisen käsitteet, kuten nollaenergiatalo tai nollaemissiotalo, voidaan nähdä vaihtoehtoisina strategioina rakennuskannan aiheuttaman ympäristökuormituksen pienentämiseen. Pilottikohteet ovat osoittaneet, että näissäkin määritelmän toteuttaminen edellyttää käytännössä energiantarpeen pienentämistä passiivitalotasoiseksi. Energiatehokkaan rakentamisen erilaisten määritelmien joukossa passiivitalo painottaa arkkitehtisuunnittelun piiriin kuuluvia energiansäästökeinoja. 16\n18 ENERGIATEHOKKAAN RAKENTAMISEN KÄSITTEITÄ Energiatehokkuus Energiatehokkuudella tarkoitetaan energiankäytön hyötysuhdetta. Energiatehokkaassa rakennuksessa tarpeet tyydytetään tavanomaista pienemmällä energiamäärällä, tai samalla energiamäärällä toteutetaan tavanomaista enemmän toimintoja. Energiatehokkuudella viitataan rakennusten käyttöön, sillä olemassa olevassa rakennuskannassa käyttö muodostaa energiankulutuksesta suurimman osan. Laajemmin ymmärrettynä käsitteeseen voidaan sisällyttää myös materiaaleihin sitoutunut ja rakentamiseen käytetty energia. Energiatehokkaalla rakentamisella tarkoitetaan käytännössä myös sitä, että energiankulutusta pienennetään mukavuuksista tinkimättä. Kestävä rakentaminen Kestävän kehityksen käsitteen ja periatteen ensimmäisen määrittelyn muotoili ns. Brundtlandin toimikunta vuonna 1987: Kestävä kehitys on kehitystä, joka tyydyttää nykyhetken tarpeet viemättä tulevilta sukupolvilta mahdollisuutta tyydyttää omat tarpeensa. Maailmanpankin käyttämän määritelmän mukaan jätämme tuleville sukupolville yhtä paljon mahdollisuuksia kuin meillä on ollut, ellei jopa enemmän. Suomen kestävän kehityksen toimikunta määritteli kestävän kehityksen vuonna 1994 seuraavasti: Kestävä kehitys on jatkuvaa, ohjattua yhteiskunnallista muutosta eri aluetasoilla, jonka päämääränä on turvata nykyisille ja tuleville sukupolville hyvät elämisen mahdollisuudet. Kestävän kehityksen ja kestävästi rakennetun yhteiskunnan ominaisuudet kattavat niin aineellisen kuin aineettomankin hyvinvoinnin turvaamisen jälkipolville. Käsitteen laajaalaisuudesta ja monisyisyydestä johtuen myös kestävän rakentamisen hahmottaminen tai kuvaaminen konkreettisella tasolla on haastavaa. Suomalaisissa tutkimuksissa ja strategioissa kestävä yhteiskunta näyttäytyy enemmän suuntana kuin päämääränä, joka voitaisiin saavuttaa. Mikäli englanninkielinen termi sustainable käännetään ylläpidettävissä olevaksi, kestävä rakentaminen voidaan ymmärtää maapallon kantokyvyn mukaan mitoitetuksi rakentamiseksi. 17\n19 Matalaenergiatalo Vuonna 2010 voimaan tuleva Suomen Rakentamismääräyskokoelman osa D3 määrittelee matalaenergiatalon rakennukseksi, jonka lämpöhäviöt ovat korkeintaan 85 % normitalon (määräysten minimitason mukaisesti toteutetun rakennuksen) ominaislämpöhäviöistä. Energiatehokkaan rakentamisen tavoitteeksi soveltuvista käsitteistä matalaenergiatalo on toistaiseksi ainoa, joka määritellään Suomen Rakentamismääräyskokoelmassa. Matalaenergiatalo on siis määritelmänsä kautta sidottu vallitsevaan määräystasoon. RIL:in Matalaenergiakäsikirja määrittelee matalaenergiatalon rakennukseksi, jonka lämmitysja jäähdytysenergian nettokulutuksen ominaiskulutus on välillä kwh/(m 2 a). Matalaenergiataloksi on aiemmin kutsuttu rakennusta, jossa lämmitysenergiantarve on puolet siitä mitä se olisi normien asettaman minimitason mukaisilla ratkaisuilla toteutettuna. Käsitteitä matalaenergiatalo ja matalaenergiarakentaminen on käytetty myös yleiskäsitteenä kuvaamaan energiatehokasta rakentamista - toisin sanoen rakentamista tai ratkaisuja, jotka johtavat normitasoa pienempään energiankulutukseen. Nollaenergiatalo Nollaenergiatalon määritelmä ei ole toistaiseksi täysin vakiintunut, vaan sille on käytössä erilaisia määritelmiä laskentatavasta riippuen. Nollaenergiataloon on integroitu energiantuotantoa, ja erilaiset määritelmät perustuvat rakennuksessa käytön aikana tuotetun ja kulutetun energian taseeseen. Nettonollaenergiatalolla (Net Zero Energy) tarkoitetaan rakennusta, jossa tuotetun ja kulutetun energian vuositase on nolla. Nettonollaenergiatalo toimii yleensä sähköverkkoon kytkettynä, ja tuottaa yhden vuoden aikana yhtä paljon energiaa verkkoon kuin se ottaa verkosta. Nettonollaenergiatalon yleistyminen edellyttää takaisinsyöttötariffin käyttöönottoa, eli takuuhintaa rakennuksen omistajalle verkkoon tuotetusta sähköstä. Suomessa nettonollaenergiarakentamista palvelevaa syöttötariffijärjestelmää ei toistaiseksi ole, mutta useat asiantuntijat ovat ennakoineet sen käyttöönottoa jo lähitulevaisuudessa.nettonollaenergiataseen saavuttaminen edellyttää tyypillisesti pientä energiantarvetta eli passiivitalon kaltaisia ratkaisuja. Energiantuotannon integroiminen rakennukseen nostaa rakennuskustannuksia. Toukokuussa 2009 julkistettu Euroopan Parlamentin esitys Energiatehokkuusdirektiiviksi esittää nettonollaenergiarakentamista kaiken uudisrakentamisen vaatimustasoksi vuodesta 2019 alkaen. Parlamentin kirjaamassa määritelmässä nollaenergiatase lasketaan primäärienergiana. Nollaenergia- ja plusenergiatalo voidaan määritellä nettoenergian, energian hinnan tai kokonaisprimäärienergian vuositaseena. Käytetyistä erilaisista määritelmistä haastavimman tavoitteen asettaa irti verkosta nollaenergiatalo (off-the-grid). Irti verkosta -nollaenergiatalo toimii vuoden ympäri riippumattomana sähkö- tai lämpöverkoista, toisin sanoen energiaomavaraisena kaiken käyttämänsä energian suhteen. Se edellyttää sähköenergian varastointia esimerkiksi akuissa. Mikäli käyttöön hyväksytään vain uusiutuvia energialähteitä, energiantuoton vaihtoehdoiksi jäävät biopolttoaineet sekä tuuli- ja aurinkoenergia. Suomen olosuhteissa esimerkiksi aurinkosähköjärjestelmän vuosituotto on yhtä suuri kuin Pohjois-Saksassa, mutta se painottuu kesäkuukausille. Sähkön varastointi riittävällä hyötysuhteella muodostuu irti verkosta -nollaenergiatalon keskeiseksi tekniseksi haasteeksi etenkin Pohjois-Euroopassa 18\n20 KUVA: nollaenergiatoimistotalo, Kemptthal, Sveitsi valm arkkitehtisuunnittelu: Beat Kämpfen bruttoala: 1454 m² lämmitysenergiantarve 7.9 kwh/(m²a) rakenteiden U-arvot: US 0.10 W/m²K YP 0.08 W/m²K AP 0.09 W/m²K Ikkunat 0.83 / 0.66 W/m²K Puurunkoinen, kolmikerroksinen toimistotalo on Sveitsin ensimmäinen nettonollaenergiatalo. Aurinkosähköjärjestelmä on integroitu kattoon. Lämmitysenergiantarve on vain n. 1/10 tyypilliseen toimistotaloon verrattuna. Valokuva: Jouni Koiso-Kanttila Plusenergiatalo Määritellään kuten nollaenergiatalo, mutta energiantuotto ylittää kulutuksen. Energiaa tuottavia koerakennuksia, joissa koko elinkaaren aikana tapahtuva energiantuotanto kompensoi myös rakentamiseen käytetyn energian, on kutsuttu aktiivitaloiksi. Nollaemissiotalo Nollaemissiotalon määritelmä ei ole toistaiseksi Suomessa vakiintunut. Nollaemissiotalolla viitataan yleensä rakennukseen, jonka käytöstä aiheutuvien ilmastopäästöjen vuositase on nolla. 19