Luonnon armoilla | Metsälehti\nEtusivu › Lukijoiden kuvat › Luonnon armoilla\nJulkaistu 2.7.2019 23:48\nKuvissa muutamia reaalisoituneita tapauksia ,joissa luonnontuhojen mahdollisuus on ilmeinen.\njees h-valta 3.7.2019 7:29\nTodella hieno aliskuusikko mäntyjen alla. Toivottavasti säilyy hakkuussa edes jotain.\nJätkä 3.7.2019 7:56\nEnsimmäinen kuva kertoisi minusta, että mänty on istutettu avojuuritaimilla ja vinoon, eikä sen juuristo ole kehittynyt kunnolla. Muissa kuvissa männikkö näyttää komealta, kuusentapit vaan pois VT-männikön alta ja tarkistus, onko ylitiheyttä havaittavissa. Latvus ei näytä liian vihreältä – Alikasvusto on syönyt männyiltä eväät.\nViimeisen kuvan sisältöä en oikein ymmärrä!\njees h-valta 3.7.2019 8:22\nSuorittava kaataa ensin puun juurineen ja katkaisee vasta sitten. Jää lahopuuta enemmän metsään. Samalla uudistuslaikutuskin tulee eikä edes siementää tarvii kun maa alkaa lykätä uutta vesaa paljaan maan kohdalta. Tulee riistatiheiköitä.\nApli 3.7.2019 8:29\nHyviä kuvia kiitos… Mulla on tulossa päätehakkuuseen 8ha männikkö jossa oli samanlainen aluskuusikko, pikkusen sitä siistin raivaussahalla niin huomasin lahoa monissa kuusissa, meni melkein kaikki kuuset nurin.. Tarkkana näissä saa olla.\nPlanter 3.7.2019 9:32\nViimeisen kuvan sanoma lienee se, että puu ei pysy pystyssä, jos pystyssä pitävä juuristo on rajoittunut likimain yhden neliömetrin alueelle. Ohkohan tässä selityksenä, että kuiviolla on ollut ylitiheä puusto, johon on tehty aiemmin energiapuuharvennus.\nsuorittava porras 3.7.2019 11:02\nKolmessa jälkimmäisessä kuvassa on käynnissä lumituhojenkorjuu. Ensimmäinen on tyyppiesinerkki jätkän mainitsemasta vinoon istuttamisesta tai muuten vinoon juurtuneesta puusta.\nJälkimmäisessä tapauksessa lumi on katkonut runsaasta aluskasvoksesta johtuen heiveröisiksi kehittyneitä runkoja. Vimeisessä kuvassa nutulleen on mennyt huonosti juurtunut 300-litrainen runko. Onneksi kelpasi edes kuiduksi. Katkenneiden runkojen tyvien kaarna oli alkanut jo irrota ,joten ne oli jätettävä metsään. Mahdollisille tukkipölkyille ei tällä hetkellä löydy käyttäjää eikä ostajaa…siis kaikki kuiduksi. Joitakin tuhopuita saattoi jäädä pöpelikön kätköihin.\nNäitä asioita kannattaa pohtia ,kun miettii peitteisyyden ”hyötyjä”.\nPuuki 3.7.2019 11:12\nTyvilenkoja mäntyjä syntyi aikoinaan avojuuristen istutusaloille paljon.\nAlle kuitupuun mitoissa olevia puitakin saattoi joissakin paikoissa, varsinkin turvemailla, kaatua koska juuret kiertyi lannoitetun potin ympärille.\nViimesen kuvan mäntyä näköjään kolhaistu pitkältä matkalta ; saattaa siinä isompikin puu mennä nurin.\nsuorittava porras 3.7.2019 11:30\nIhan oli puhtaasti kaatunut. Kolhut ovat käsittelyjälkiä,kun otin otteen keskemmältä runkoa ,peruutin tyvelle ja nostin rungon ylös maasta katkaisua varten.\nEräs toimija suosii nykyisin pieniä paakkutaimia istutuksessa ,koska ne juurtuvat paremmin. Kuvassa saattaa olla vuotta vanhemmasta paakusta alkuun lähtenyt puu. Ko paakuissa juuret jäivät sykkyrälle ja kehittyivät myöhemmin kuvan kaltaisiksi.\nJätkä 3.7.2019 14:50\nAvojuuritaimien kehityskaaren lopussa oli ”Mahtava tehostaja”, eli Konekoulinta, jossa ryömintävaihteella varustettu valtsu veti melkoista telttakatosta pellolla. siellä pressun suojassa oli varmaan kymmenen – kuusitoista henkilöä, jotka pistivät kumireunaisten kiekkojen väliin taimia niin, että vihreä meni kokonaan kiekkojen väliin ja juuret jäivät ulkopuolelle.\nKun juuret olivat kehittyneen pari kasvukautta, ne olivat muutaman kymmenen sentin pituisia ja kone kun veti 3 – 5 senttisen istutusvaon, niin juuret tulivat suunnilleen vaakasuoraan ja vaikka taimi oli kasvanut ja kehittynyt suoratyviseksi ja -runkoiseksi, se koulinnan jälkeen ( koulimiskone istutti sen vaakasuoraan) – Se nousi pystyyn tehden mutkan maanrajaan. Pahimmillaan mutka oli 90 astetta.\nKun Erkki Lähde neuvoi istuttamaan taimet latva ylöspäin, niin juuret tulivatkin sitten vaakasuoraan ja vain yhteen suuntaan. Sellaiselle puustolle ei voinut takuuta antaa.\nME ! Opetettiin oppilaille, että taimet istutetaan JUURET ALASPÄIN! Ja vieläpä kaikki ylipitkät juuret typistettiin niin, että ne sopivat istutuskuokan terän syvyiseen montuun.Kun keväällä istutettiin, niin saman kesän syksyllä nuo taimet, jotka istutettiin runko vaakasuoraan, olivat nostaneet vartensa pystyyn. Tuloksen suoratyvisiä puita, jossa ei tukin tyvestä tarvitse vähentää mitään minkään vian takia.\nsavo'ttamies 3.7.2019 15:36\nKun noita suorittavanpor….n kirjoituksia lukee…. ”Vimeisessä kuvassa nutulleen on mennyt huonosti juurtunut 300-litrainen runko. Onneksi kelpasi edes kuiduksi. Katkenneiden runkojen tyvien kaarna oli alkanut jo irrota ,joten ne oli jätettävä metsään.”\n..mieleen tulee sanonta , ”lottovoitto omistaa metsät itäsuomessa”, täällä sellupinoon kelpaa 34 € hankintahinnalla pystyyn kuivanut kova havupuu, oli siinä kuoret tai ei.\nMikähän firma tuossa hakkuussa puiden ostaja?\nKurki 3.7.2019 20:12\n<<<tai muuten vinoon juurtuneesta puusta.<<<\nPottitaimissakin joihinkin mäntyihin kehittyy tuollainen juurikiertymä, josta kaatuu helposti ilman, että maajuuripaakku nousee samalla ylös kuten kuvassa 4. Onhan näitä nähty.\nKurki 3.7.2019 20:27\nKuinkahan vanha on tuo kuvan 4 etualalla oleva pitempi kuusentarri?\nsuorittava porras 3.7.2019 21:05\nVuosirenkaita en ole käynyt laskemassa ,mutta kuusentarrin latvakasvaimet juoruavat siitä ,että kuusi ei tule menestymään kuvan palstalla. Voi hädintuskin kasvaa 6-7 metriseksi ,mutta kasvu pysähtyy viimeistään silloin ,kun seinään. Pienemmällä on jo pysähtynyt.\njees h-valta 3.7.2019 21:50\nÄlkää naurettavia höpiskö. Kun männikkökään mitään neljääkymmentä vuotta vielä taida olla niin miten nuo kuuset sitten? Kyllä siellä on aivan hyvässä kasvussa olevaa kuusikkoa kuvan kaksi vinkkelistä katsottuna. Eikä ikää ole kymmentäkään. Tuossa pohjassa selvästi on seuraavan sukupolven kasvatus alikasvoksesta aivan terve ja järkevä toimi. Nyt kun männikkö harvennetaan saa alikasvos jo valototutusta jolloin sen vapaaksi pääsy aikanaan ei tee muuta kuin hillittömän kasvupyrähdyksen.\nsuorittava porras 3.7.2019 22:09\nJesse näkee taas märkiä unia. Ei ole paljoa harvennettavaa ,kun puustoa on kasvateltu hoitamattomana liian kauan. Jonkin ajan villitys kasvattaa aluskasvosta männikön seassa laadun parantamiseksi on vienyt päinvastaiseen suuntaan. Tämä kuvio on väljennetty vuotta aiemmin ,kun lähistöllä harventamani vastaava kuvio. Se tosin raivattiin huolella ennen hakkuuta ,mutta aluskasvoksen aiheuttamaa kehityksen hidastumista ja tuhoille altistumista ennakkoraivaus ei poistanut.\nTein juuri samalla kaavalla hoitamattomana kasvaneeseen viereisern männikköön ensiharvennusta. Lumi oli tehnyt”hyvän” pohjatyön ja pirstonut osan pienimmistä rungoista. Koivun vioittamia runkoja jouduin poistamaan vähintään kymmeniä. Kuusia ei voinut jättä varapuiksi ,kun latvakasu näytti nollaa viiden metrin korkeudessa. Harvaksi meni ,mutta niistä tarpeista ei parempaa saanut. Kädet ristissä toivon ,että lumi ei harvenna enää yhtään lisää. Toista harvennusta ei enää tarvita.\njees h-valta 3.7.2019 22:22\nKuten jo aiemmin mainitsin minulla menee nyt vielä tänä vuonna päätehakkuuseen männikkö jossa on kuuset aivan samanlaisia tukkipuita siellä täällä joukossa. Aivan riittävästi kasvaneet männyn seurassa. Ei se kasvu mihinkään pysähdy jos vain tilaa on yläpuolella. Kuusihan sietää vielä varjostustakin hyvin. Nyt siellä on kuusivoittoinen alikasvos joka tuli myös noin kymmenkunta vuotta sitten tehdyn harvennuksen ja siis valon lisääntymisen myötä. Se mitä niistä ehjäksi jää saa jäädä kasvuun ja mäntyä hiukan täydennyksenä hakkuun tuhoille.\nPuuki 4.7.2019 7:08\nSe alikasvoskuusikon kasvatusmahdollisuus riippuu kasvupaikasta. Kuivahkolla kankaalla ei enää yleensä kannata kasvattaa. Jos on alle 5 cm latvakasvu, niin hitaasti lahtee kasvuun.\njees h-valta 4.7.2019 8:12\nTuossa kakkoskuvan tapauksessa en epäröisi ollenkaan jatkaa metsän kasvatusta suoraan kuusikoksi noista taimista. Vuosia säästetään todella paljon ja metsähän jää heti niin muodikkaasti peitteiseksi.\nsuorittava porras 4.7.2019 9:15\nSopii Jessen tyyliin hyvin. Kuitupuuta pukkaa ainoastaan …ja vain .Ei koskaan kehity tukiksi asti. Ps. Kaikki kolme lisäkuvaa on otettu saman ajouran varrelta…se kolmaskin.\nApli 4.7.2019 12:24\nVaarilla oli tapana sanoa että paskaa ei mettässä kannata kasvattaa, siihen ei riitä ikä, eikä terveys eikä rahat…\nJätkä 4.7.2019 16:06\nJeessi:”Tuossa kakkoskuvan tapauksessa en epäröisi ollenkaan jatkaa metsän kasvatusta suoraan kuusikoksi noista taimista. Vuosia säästetään todella paljon ja metsähän jää heti niin muodikkaasti peitteiseksi.”\nJuuri kun metsä alkaa olla arvokasvuvaiheessa, pistäisi Jeessi ylispuuhakkuun päälle.\nsuorittava porras:”Sopii Jessen tyyliin hyvin. Kuitupuuta pukkaa ainoastaan …ja vain .Ei koskaan kehity tukiksi asti. Ps. Kaikki kolme lisäkuvaa on otettu saman ajouran varrelta…se kolmaskin.”\nJeessi on kuitupuun kasvattaja ja pyrkimys lahon kuitupuun tuottajaksi on kova.\nsitolkka 4.7.2019 16:29\nTäälläpäin puut kasvaa ihan ittekseen. Ei niitä tarvi erikseen kasvattaa. Vaikeapa tuosta on sanoa maan viljavuudesta. Oma tuntuma, että voisi tuossa kuusi tukiksi kasvaa kohtuullisessa ajassa. Alikasvos on rehevälläkin maalla joskus hyvin kituvaa.\nJätkä 4.7.2019 18:59\nJeessi tekee tukkikaupat kymmensenttisistä rungoista. Pieni laho ei haittaa, kunhan on sopimusasiakas ja levittää negatiivista juttua MHY:n palveluista.\nEttei tulisi yllätyksenä, kun tuollaisen alikasvuston ikä on lähes sama kuin ylispuina olevilla männyillä, niin miten on mahdollista, että kuuset ovat noin paljon matalampia kuin männyt? Noin 30 % pituutta mäntyihin verrattuna?\njees h-valta 4.7.2019 19:32\nEihän nuo kuuset mitään noiden mäntyjen ikäisiä ole. Nuo alikasvokset suorastaan huokuu kasvun voimaa eikä ole mitään pelkoa mistään hiipumisista ennen tukkipuukokoa. Ja suorittavan, kuten jätkänkin ymmärrys on kyllä rajoitin päällä. Kun juuri olen kirjoittanut että minunkin tulevassa päätehakkuumännikössä on kuusi kasvanut aivan tasatahtiin mäntyjen kanssa. Ja muutaman vuoden takaiset ylis/päätehakkuut puskee kuusta melkoisella vuosikasvaimella nyt. Täysin puhtaan männikön alta lähteneet luontaiset. Pari vuotta menee hiukan valosta nokkiin otossa ja sitten alkaa tapahtua.\njees h-valta 4.7.2019 19:51\nJa mitä MHY:n suhteisiin tulee en millään voi kyllä pitää erittäin huonona ainakaan. Paikallistoimari on kolmena päivänä peräkkäin käynyt jutusillani tällä viikolla ja samalla on kauppaakin tehty todella mukavasti. Muttei puukauppaa vaan LVI-tarvikekauppaa. Samalla on kyllä metsäpuolen kuulumiset vaihdettu aika tyyni lähiajoilta. Olemme aina tulleet juttuun ja sinällään harmi että on tuollaisen puulaakin toimari kun kykyjä ja asiakasosaamista löytyisi parempiinkin liksoihin.\nJätkä 4.7.2019 23:19\nOnhan siinä Jeessillä ihmettelemistä, kun MT – OMT pohjalla kuusi kasvaa samaa tahtia mäntyjen kanssa.\nKuitenkin – Jos tuollaisen alikasvoskuusen leikkaa aivan maanrajasta poikki ja laskee siitä – vaikka kannosta vuosirenkaat, niin suattoopa yllättyä, vuan suattaapi olla, ettei yllätykkään.\nSe on varmaan Harjavallassa jotain merkillistä ympäristössä, kun siellä on kehittynyt tyyppi, joka on vielä viisaampi kuin kaikki Suomen entisen METLAn tutkijat koskaan ja nykyäänkään , ellei tämä sitten tosiaan ole päässyt juomaan hyvän ja pahan-tiedon LÄHTEESTÄ vettä. On nimittäin 25:n vuoden aikana Harjavallassa kehittynyt niin suuri viisaus, että sen omaksuminen laajempaan käyttöön kestää varmaan toiset sata vuotta.\njees h-valta 5.7.2019 7:41\nSanoisin vastapainoksi että sata vuotta tästä taaksepäin on nähty vain yhdenlaista totuutta syystä ettei muita totuuksia hyväksytty. Ja se oli aina ja varmasti metsäteollisuuden puupeltoajatuksen totuus. Kyllä minullekkin aivan viime vuosikymmeninä sitä piti aivan Mäntän serlametsissäkin vielä yrittää iskostaa. Vaan eipä onnistunut. Retken vetäjä mm.kysyi kun olimme hakkuuaukon taimetuksella ja oli hyvän näköinen raudus kasvanut kuusen taimen viereen että kummankos liipaisisit pois. Ei aivan tykännyt kun osoitin kuusen tainta, että ilman muuta tuon. Ja kun korostettiin metsän yhden koon komeutta. Totesin että kunhan toimitatte valmiiksi vähintään yhden tukin kuusikkona voisi kelvata. Mitäänhän tavismo. ei tee yhden koon ja lajin metsällä kasvun alkuvuosikymmeninä. Mutta sekametsässä on aina myös hoitotoimea ja myytävääkin.\nJätkä 5.7.2019 16:10\nVisakallo voisi kyllä aivan varmasti kertoa, minkälainen käsittelyohjelma hänellä on ollut viljelykuusikossaan vaikkapa ensimmäisten neljänkymmenen vuoden aikana.\nSiinä voisi Jeessin sekasikiö-metsän hoitamatta jättänyt putkirunkkari jäädä haavi auki ihmettelemään.\njees h-valta 5.7.2019 17:21\nAivan turhaa. Tiedän kyllä millaista on nk. tehometsän käsittely. Mutta se mikä jollekkin sopii ei sovi kaikille. Asia jota nämä kiihko-oikeilijat eivät millään käsitä. Enkä todella ole metsätalouttani ollut suistamassa ahdinkoon tahi mihinkään hoitamattomuuden tilaan mutta se että tekee jonkun asian metsässä minimaalisella oman työn määrällä on mielestäni aivan ykkösasia kun kannattavuus ei oikein hirmusatoja työtunteja metsissä yleensäkään kestä. Silti olen aina tehnyt kaiken niin ettei moitteita ainakaan päin näköä ole tullut. En ala konehemmoja palvomaan, työtään hekin vain tekevät ja töitä on arkielämässä hyviä ja huonoja. Turha niistä murehtia. Ei aina voi onnistua mutta ei myöskään aina saa epäonistua. Haastavatkin kohteet pitää selvittää kunnialla. Niin me teemme putkiurakoinnissakin. Niin pitää tehdä metsissämmekin.\nsuorittava porras 5.7.2019 21:51\nJesselle vastaisin aluskasvoksen iäksi laskemieni vuosilustojen perusteella 45-50 vuotta. Samantyyppisellä lumituhokohteella vapaassa tilassa olevilla aluskasvoskuusilla ei ole tapahtunut merkittävää kasvupyrähdystä edes 5vuotta sitten tapahtuneen valtapuuston harvennuksen jälkeen. ..että se kuusten tulevaisuudesta. Kuituna kattilaan ja sillä siisti , jos kaikki edes kuitumittoihin yltävät. Sen verran kuitenkin tyvestä paksunevat ,että ovat työläämpiä raivata nurin ennen päätehakkuuta.\nSe huomio vain vahvistui ,että aluskasvos on siinä määrin peittänyt harvennuksen tehneen motokuskin näkökenttää ,että huomattava määrä tyvilenkoja runkoja oli jäänyt kasvamaan ja myöhemmin lumen voimasta kaatumaan. Ensiharvennus lumituhoilla maustettuna on johtanut monin paikoin suoraan siemenpuuasentoon. Näin oli käynyt sillekin runkomäärältään ylitiheälle kolme vuotta sitten tekemälleni ensiharvennukselle. Pienemmän pään rungot olivat pirstaleina siinä määrin ,että päätehakkuu on seuraava toimenpide muutaman vuosikymmenen kuluttua. Sitä ennen palstalta saa vain puolukoita.\njees h-valta 6.7.2019 9:35\nJuuri tässä aamukaffeella lueskelin tuoreesta Metsälehdestä näistä riistatiheiköistäkin. Juuri tuollainen yhtenäinen koko alan kattava nauha alikasvosta pitäisi olla. Ei vain yksittäisiä puskia. Silloin suojaa on riittämiin esim. kanahaukan saalistukselta. Tämä suorittavakin muistaakseni innokas riistan suojelija aina ja kaikissa alaa liippaavissa keskusteluissa. Nyt sitten suurin uhka ja ongelma metsälle tuollainen. Tosiasiassa ei tee kasvuun sitä eikä tätä.\nPuuki 6.7.2019 10:09\nVarsinkin harvennusmetsiin, jotka on tuulisella paikka aukon laidassa tmv:ssa paikassa, kannattaa jättää alikasvosta kuvion reunoille, jos ei muualle halua jättää. Se vähentää tuulituhoja ja parantaa samalla myös lintujen ym. pieneläinten elinmahdolisuuksia.\nsuorittava porras 6.7.2019 13:40\nEhkä olisi mietittävä uudestaan tuo reunametsän tilanne. Runsaan aluskasvoksen seassa kasvavat puut ovat monesti juuristoltaan heikompia ja täten alttiimpia tuhoille. Kyseiset alueet kannattaisi mieluummin kasvatta ihan normitiheydessä ,jotta ne vahvistuisivat riittävästi kestämään tuulitaakan ,jonka viereen tehtävä aukko aiheuttaa. Tuulikin vaikuttaa enemmän puuston latvoissa ,kun tyvellä aluskasvoksen seassa….no ,jäähän edes aluskasvos ,kun tukkimitoissa olevat puut kaatuvat aluskasvoksen seasta pötkölleen lahopuuksi.\nRiistatiheikköajatuskin on mennyt paikoin vähän överiksi. Metsä on niin peitteinen kauttaaltaan ,että linnut ovat enemmänkin satimessa laskeutuessaan aluskasvoksen uumeniin. Pakoonkin on lähdettävä jalan ,kun nousukiitoon tarvittavaa tilaa ei löydy. Pienpedoille on luotu lisää mahdollisuuksia harventaa niukkaa kanalintukantaa. Juoksukisassa pienpeto voittaa aina.\nMottimasa 6.7.2019 14:50\nKyllä näissä metsä asioissa alkaa jessin ajatukset olla hyvin lähellä omiani vaikka joskus öölimöykky ja taivasalta kaivetut polttopuut kummastuttivatkin. Ensimmäinen mitä tuolla savotalla voisi tehä on ajaa tuo moto vaikka lähimpään järveen niin pitkälle rannasta kuin suinki pääsee, tuollaisen komean alikasvoksen sekaan ei pidä tuollaista korjuuvaurioiden tekijää, tulevien lahopuiden aiheuttajaa päästää ollenkaan. Kyykkymoto ja sillä harvennus lihotus asentoon, tilaa alikasvokselle, kaikki alikasvos mihin vaurioita tulee lopuksi nurin ettei lahoa synny. Jätkä ja suorittava haluaa tehdä uudistamisen aina kaikkein kalliimman ja hitaimman kautta, jopa 20 vuotta takapakkia ottaen. Olisi meillä aika köyhä luonto jos jätkä saisi kaikki hakkuutavat päättää, tasamittaista yhden puulajin metsää ilman aluskasvillisuutta\nPuuki 6.7.2019 15:09\nJos ja kun nykyään tehdään leveät ajourat ensiharvennusmetsään esim. mäen päälle , niin tuulitunneleita syntyy samalla, varsinkin jos ajurat on vielä vedetty väärään kohtaan ja/tai -suuntaan. Niissä kohteissa varsinkin tuulenkaatoja estää jos on olemassa hyvä alikasvoskuusikko ottamassa vastaan tuulikuormaa. (Ei tarkoita pelkästään 1-3 m mittaista taimikkoa vaan myös pidempiä puita).\nHyvä esimerkki omassa metsässä on eräs männikkö jossa alikasvoksena pääasiassa reunoilla kasvaa monenkokoista kuusta. Siellä tuuli kaatoi n. 20 puuta harvennuksen jälkeen kohdasta , jossa ajoura meni läheltä kuvion reunaa eikä siinä kohtaa ollut reunassa suojapuustoakaan. Muualta ei ole kaatunut puita ja viimevuosina se kuvio on ollut ainoa paikka lähialueella, jossa olen nähnyt teeripoikueen. (Kanahaukan ilmaantuminen on ajanut täältä metsäkanalinnut muualle tai syönyt ne , joten ennen yleinen kanalintu on harvinaistunut ).\nsuorittava porras 6.7.2019 15:26\nVai 20 vuotta takapakkia? Ihan riittävän monta kuvan tapausta tullut vastaan yli 40-vuotisella metsäuralla omistajana ja työnekijän roolissa ,että kyseisen aluskasvoksen hyöty on nähty ja koettu. Ei senttiäkään likoon kuusentarrien puolesta. Motokin on jo kertaalleen alueella käynyt ja näyttää siltä ,että on ”selvitty”yhdellä harvennuskerralla suoraan päätehakkuuasentoon ,jos nyt tekemiäni korjuutöitä lumituhojen tiimoilta ei oteta lukuun.\nKyykkymotoko ratkaisuksi?Tänä päivänä konekorjuun osuus on yli 95%. Mistäs niitä kyykkääjiä revitään tekemään ne pelottavat motohommat, jos kaikki ajetaan järveen? Eipä siellä pelloillakaan enää sirppien ja viikatteiden kanssa touhuta ,vaan työt tekee järeä traktori tai puimuri. Olosuhteetkin on muokattu siihen mallin ,että tekeminen niillä onnistui vaivatta. Metsäpuolella tähän on vielä matkaa. Joidenkin kohdalla matka on vieläkin pidempi , kun ennen metsään menoa on raivattava henkinen aluskasvos haittaamasta havainnointia.\njees h-valta 6.7.2019 18:39\nEipä se alikasvos minulla ainakaan männikön ja koivikon tuottoa havaittavasti pienentänyt. Täyttä tukkipuuta sieltä konesahattiin. Ja paljon. Rähmintää hiukan esiintyi mutta vieläkin sinne jäi elpyvä kuusikko ottamaan ens-tai seuraavana kesänä jo kasvupyrähdystä. Aika laimea on valoshokkikin ollut, väri vain hiukan vaalentunut. Ne on nyt kaatuneet jotka urien varsilta oli juuristaan tuhottu. Tämä kesä on tuullut senverran runsaasti joka suunnalta että löysät pois. Mutta kaatuneita on kyllä tosi maltillisen vähän.\nsuorittava porras 6.7.2019 19:09\nJesse odottelee onnellisena aluskasvoskuusikon viidenkympinvillitystä . Kasvupyrähdys voi tulla tai jäädä kokonaan tulematta. Osa kaatuu vielä vuoden parin kuluessa. Onhan se mukava katsella metsää kuusikymppisenä muutaman litran kasvun jälkeen. Runkojen tilavuus parhaimmillaan 50-60 litraa ja arvo vähän yli euron kappale. Tämä kolmen jälkimmäisen kuvan tapauksessa ainakin on ennuste , mikäli männyt lyötäisiin nyt lattiaan.\njees h-valta 6.7.2019 19:35\nNiitä on ihaillut kyllä hiukan laajempikin metsäväki ja todennut että ihmeen vähillä vaurioilla ylispuut lähti. Kuusikkoa joka jäi on kehuttu nopeasti kasvavaksi seuraavaksi puusukupolveksi. Toki ajouraverkosto on hiukan per…tä kun tie ei auttanut niiden vähentämiseen. Tuppasi ainakin ajokone sahaamaan siitä mistä pääsi. Oli siitä ikävä tilanne että vanhat ajourat oli tien suuntaisesti ja se ei ruokkinut tielle telousta. Joten ajokonehan oikaisi aina siitä mistä ”aita oli matalin” eli tässä tapauksessa puustossa kun sattui hiukan aukkoa olemaan. Eli tuli risteilyverkosto. Ja aina kun tehdään 90 asteen mutka täydellä mällillä tietää minkä valtaojan ne kääntyvät pyörät kaivaa käännöksiin turvepohjassa.\njees h-valta 6.7.2019 19:56\nSitäpaitsi nuo kakkoskuvan katkenneet männyt olisivat katkenneet aivan samoin ilman aliskasvostakin. Niiden järeys on aivan normaali tuon ikäisen puun järeys mutta aukko oli vain liikaa niillekkin. Alikasvoskaan ei vaikuta aivan kaikkeen vaan kovemmat tuulet ovat olleet lähivuosina jokavuotisia ja useita vuodessa. Juuri nuo jyrkkäreunaiset aukkojen sivut tekisin toisin. Pientä pehmennystä eli jätetään aukon puolelle toisarvoisia pystyyn hiljentämään tuulen voimaa. Siinä olisi muutama vanha haapa ja koivu kova sana tuulta rauhoittamaan.\nJätkä 6.7.2019 20:11\nKyll` mnää oon niin klapil päähän lyät` ett` mnää en oikein tied`, mll pääll` te jokkuset ajattelee.\nKuvien kaksi ja kolme metsään Jeessi tekisi ylispuuhakkuun! Hullu! Aivan järkeä vailla, mutta sehän on tiedettykin. Se vaan on kumma, että noita perässähiihtäjiäkin löytyy. Olisi kyllä metsäkouluun menon paikka.\njees h-valta 6.7.2019 20:24\nJuu, siellä metsäkoulussakin on varmaan edetty jo vuoteen -50. -jälkeen kristuksen.. (sanoinko jossain tekeväni tuohon männikön kokoon päätehakkuun?)\nJätkä 6.7.2019 23:37\njees h-valta 7.7.2019 7:02\nEn, vaan sanoin että toivottavasti jää hakkuusta jotain alikasvoksesta jäljelle. Ei estä kasvattamasta mäntyjä vielä kymmenkunta-korkeintaan parikymmentä vuotta. Silti alikasvos on voimissaan hyökäisemään valtapuustoksi kun tila yläpuolella vapautuu. Toki siitä silloin jo osa on niin isoa että saatetaan tehdä kuusikuitua hakkuulla tai jopa parhaista tukkia. Riippuu kuinka kauan männikköä päällä kasvattaa. Tukevana lisänä tiliin kuitenkin.\nsuorittava porras 7.7.2019 8:16\nParhaimmillaankin pääasiassa kitukuusikkoa ,josta kirjanpainaja oli Jessen naapurimetsässä erityisen kiinnostunut. Kituliasta ja puoliksi pystyynkuivanutta. Semmoisesta tilaneesta tässäkin on aikoinaan puulaji vaihdettu männyksi . Pitäisikö sama virhe toistaa? Tässä ympäristössä kasvaa lähes pelkkiä männiköitä ,kun maapohja ei ole kuuselle sopiva…hehtaareissa mitaten puhutaan tuhansista. Myös se nuori männyntaimikko ,kosta kävivät 20 ha:n alalta kaatamassa jälkikäteen moottorisahalla motokuskin unohtamat noin kuvassa näkyvän kokoiset kuuset nurin. Olisi tullut aukkoa tehdessä lyhyt kuitu ,mutta motokuski ei sippeihin kajonnut.\nJean S 7.7.2019 9:02\nJos nyt näin vakavasti saa kysyä, niin kun hakkuiden väli on yleensä 20 vuotta ja leimikot saattavat osua eri yhtiöllekin, niin kuinka monessa kohteessa suorittava on käynyt esimerkiksi 2 tai jopa 3 kertaa sen pitkän 40 vuoden uransa aikana ja pystyy näin arvioimaan metsän kehitystä pitemmällä aikavälillä?\nJa kuinka suuri %-osuus näistä tehdyistä hakkuista on ylipäätään ollut jotain kaksijaksoisuuteen pyrkiviä tai jatkuvan kasvatuksen henkisiä hakkuita?\nsuorittava porras 7.7.2019 9:15\nKappalemääriä on paha mennä sanomaan ,mutta monet tutut ajourat olen jo kolunnut. Nämä pääasiassa yhtiöiden mailla . Puiden kehityksen historiaa olen tosin seuraillut 60-luvun kulosavuista tähän päivään kohteilla ,jotka ovat tulleet kahden harvennuksen jälkeen päätehakkuuvaiheese\nsuorittava porras 7.7.2019 9:22\n…vaiheeseen. kansakouluikäisenä laskettelin mäkeä tuolloin itseäni lyhemmässä taimikossa joka on varttuneena hakattu aukoksi jo neljä vuotta sitten. Samaiseen kuusikkoon tein ensiharvennuksen pikkumotolla 80-luvun lopulla. Lisäksi aloitin mo-urani uudistamalla 8ha jk:lla pilalle harsittua metsää . Puut tein käsipelillä ja istutin ”ilmaiset” avojuuriset kuusentaimet kuokkapelillä äestettyyn maahan. Siitä se alkoi.\njees h-valta 7.7.2019 9:51\nTuosta suorittavan kuvan kuusikosta nyt ei kitukasvuista saa millään eikä koskaan. Kyllähän Serlan metsissä minullekkin toitotettiin yhden koon ja yhden puulajin metsän auvoa joten oletan kyllä suorittavan olevan saman koulukunnan uhri täydelleen. Sielläkin oli metsuri käynyt vetämässä mäntytaimikosta vartavasten komeat yli männikön olevat kuuset maihin. Kyllä niitä hiukan kummasteli muutkin bussissa kuin minä. Yksikin kohta oli tehnyt selkeän aukon kun sattui olemaan useampi kuusi samassa paikkaa. Miten tuon voi perustella metsätaloudellisesti?\nsuorittava porras 7.7.2019 10:35\nMitäpä kummastelemista siinä on , jos alueella on ollut maannousemaa ja ne taimikossa töröttävät torahampaat iältään kuusikymppisiä. Männ\nsuorittava porras 7.7.2019 10:43\nMännikön päätehakkuuseen mennessä maannousema on hävinnyt ,kun kuuse poistaa ajoissa pelistä. Sitten voi istuttaa vaikka kuusta ,jos muut olosuhteet sallivat. Itsekin olen tutustunut hyvin läheltä vanhoihin keppimetsiin. Kaatelin puustoltaan 100-150 litran runkoja tuhansia motteja pikkumoton käsiteltäväksi 1980-luvun puolessa välissä ja muu aluskasvos ko palstoilta vielä tämän lisäksi. Mänty oli seuraava puulaji em paikkoihin.Vuosilustoja ihmeteltiin tuolloin moneen kertan. Yksi minimikuidun sippirunko ja ikää 70 vuotta!\nJätkä 7.7.2019 10:45\n-Siis juuri tukkikokoiseksi tulevat männyt pois, ja samanikäiset viisimetriset kuusen, jotka jo nyt ovat lahovikaisia , jäisivät kasvamaan? Ylispuiden poisto? Ei järjen hiventäkään.\nsuorittava porras 7.7.2019 11:52\nTuleepahan aluskasvoksen haitat maksimoitua täysimääräisesti ,kun jättää lahot jatkamaan sukua. …lahopuusta ei kannata olla huolissaan. Sitä riittää Jessen toimintamallilla…\njees h-valta 7.7.2019 12:48\nJätkä, ei nuo aliskuuset estä männikköä kasvattamasta päätehakkuuseen. Minullakin on Siikaisissa jo kotvan aikaa kasvanut aliskuusikkoa männikön alla eikä se mitään mäntyjen turpoamista ole näyttänyt haittaavan. Molemmat kasvaa, kuuset ja männyt. Kyllä se lahovikaisuus sitten on kumma jos se ykskaks vain kymmeniä vuosia männikkönä kasvaneen aliskuusikon on valloittanut. Kuusia alalla ollut kuitenkin aika vähän. Ja ne vähät nähdään sitten kun päätehakkuu vielä tänä syksynä tulee että onko niissä lahovikaa. Jos on sitten tietysti pitää ainakin niiden lähiympäristö siivota aliskuusista ja istuttaa männylle.\nJätkä 7.7.2019 14:40\nJeessi. Usko huviksesi, että kun kasvattelet alikasvuskuusia (lahoja) hehtaarilla mäntyjen alla vaikkapa 200 kuutiota, niin sinulla on 200 kuutiota vähemmän arvokasta mantytukkia.\nEdellyttää toki, että männikkökin on oikeassa tiheydessä, eikä Jeessin harvennusmallin mukaisessa tuplatiheydessä.\nTämä on ”Taivahan tosi”, mutta sinulta menee ilmeisesti ainakin parikymmentä vuotta ennenkuin tajuat sen.\njees h-valta 7.7.2019 18:33\nHarvemmin niitä mitään isoja määriä kasvatellaan vaan seuraavan metsän tarpeiksi vain. Tuo mainitsemani Siikaisten männikkö harvennettiin lopulliseen päätehakkuuasentoon kymmenkunta vuotta sitten ja nyt se on valmis hakattavaksi. Ja kuusikko joka sinne on kasvanut on sinä aikana siihen kasvanut ja on suunnilleen kakkoskuvan mukaista parhailta paikoin. Toki paikoin pienempääkin.\nEdellinen kuva Valkoselkätikka Kalle62\nSeuraava kuva Ennakkoraivattua ???..ensiharvennusta. suorittava porras


EUROPALMS 305cm Eväpalmu, aito eväpalmu kuuluu palmukasv - Discoland\nEUROPALMS 305cm Eväpalmu, aito eväpalmu kuuluu palmukasvien heimoon, ja siihen kuuluu 14 lajia, eväpalmut ovat Aasian.\nToimitus VAIN 0€ EUROPALMS tno: 212595\n305cm Eväpalmu, aito eväpalmu kuuluu palmukasvien heimoon, ja siihen kuuluu 14 lajia, eväpalmut ovat Aasian ja Tyynenmeren alueen palmuja. Eväpalmut ovat semelparisia ja kuolevat kannettuaan hedelmää. Muista palmuista poiketen eväpalmujen lehdet ovat toistamiseen parilehdykkäiset eli parilehdykkäisen lehden lehdykät ovat myös itsessään parilehdykkäisiä. Eväpalmut ovat yksikotisia puumaisia tai pensasmaisia palmuja. Varsia voi olla vain yksi tai useampia. Varsia peittävät lehtiarvet Nouda myymälästä, ei kuluja!\n379.00 norm. 435.00€ Lisää ostoskoriin! Lisätiedot\nFishtail palm, 305cm Fishtail palm tree with impressive leafage\n- Naturally structur of trunk and leaves\n- Impressive leafage out of polymer blend\n- With a slab for standing\n- Height 305 cm\nEUROPALMS, 240cm Kanariantaatelipalmu pullorungolla, 4 lehvää. Palmujen suvun sisältä löytyy monia , hinta 245.00 EUROPALMS, 220cm Bambu Luxor uurretussa valkoissa deco-ruukussa, aidot bambut on heinäkasvien ryhmä, j, hinta 249.00 EUROPALMS, 300cm Kanariantaatelipalmu mustassa puutarhurinruukussa. Palmu on suosittu kadunvarsi- ja pui, hinta 249.00 EUROPALMS, 250cm Keisaribambu, aidot bambut on heinäkasvien ryhmä, johon kuuluu noin 90 sukua ja näih, hinta 289.00 EUROPALMS, 180cm Bonsai, aito bonsai eli ruukkupuu tarkoittaa puuta, joka on kasvatettu ruukussa niin, e, hinta 295.00 EUROPALMS, 300cm Palmu kaarevalla rungolla ja decoruukulla, laadukas tekstiili lehvästö, aidot palmuka, hinta 299.00 EUROPALMS, 300cm Palmu vihreällä kaarevalla rungolla ja decoruukulla, laadukas tekstiili lehvästö, a, hinta 299.00 EUROPALMS, 220cm Deluxe Kanariantaatelipalmu. Taatelipalmu on palmulaji, jota kasvatetaan ensisijaisesti, hinta 319.00 EUROPALMS, 180cm Kuningas kolibrikukka / paratiisikukka, aidot kolibrikukat ovat ruohovartisten kukkivie, hinta 329.00 EUROPALMS, 223cm Käpypalmu avariin tiloihin, aidot Käpypalmut jakautuvat kolmeen heimoon, yhteentoista, hinta 360.00 KALLIIMMAT:\nEUROPALMS, 300cm Kanariantaatelipalmu pullorungolla, 6 lehvää. Palmujen suvun sisältä löytyy monia , hinta 415.00 EUROPALMS, 250cm Banaanipuu kolmella rungolla decoruukussa, aito Banaanipuu, on ruohokasvi, joka tuottaa, hinta 429.00 EUROPALMS, 320cm Kookospalmu muotoiltavalla ja taipuisalla rungolla, näyttävä ja aivan huippulaatua. , hinta 469.00 EUROPALMS, 295cm Eväpalmu, aidot eväpalmut on kasvisuku, joka kuuluu palmukasvien heimoon, ja siihen k, hinta 499.00 EUROPALMS, 250cm Paratiisikukka / kolibrikukka, todella näyttävä, aidot kolibrikukat ovat ruohovartis, hinta 529.00 EUROPALMS, 230cm Kookospalmupensas. Sopii erittäin hyvin avaran tilan dekoon. Kookospalmu tunnetaan he, hinta 585.00 EUROPALMS, 305cm Palmu tuplarungolla ja decoruukulla, näyttävä ja tosi aidon oloinen, huippulaatua, a, hinta 595.00 EUROPALMS, 240cm Saniaispalmu kolmirunkoinen, erikoisella sammalruukulla. Massiivinen sisustus objekti, , hinta 599.00 EUROPALMS, 380cm Eväpalmu, aidot eväpalmut on kasvisuku, joka kuuluu palmukasvien heimoon, ja siihen k, hinta 995.00 EUROPALMS, 440cm Banaanipuu banaanitertuilla, erittäin näyttävä ja kookas, decoruukussa. Aito Banaan, hinta 1640.00 Discoland on suomalainen showtekniikan tuntija ja maahantuoja, joka on jo yli kahdenkymmenen vuoden ajan palvellut klubijärjestäjiä, muusikoita, tiskijukkia ja muita elämysten ammattilaisia alan parhailla työkaluilla.


Miten nuoren miehen kannattaa aloittaa treenaaminen, Joonas Haapasaari? — Aino Papinniemi\nPersonal trainer, kisavalmentaja, kehonrakentajakölli, Bodybuilding Alliancen osanen ja Ristiotteen toinen perustaja Joonas Haapasaari nojaa pöytään paita hauiksen kohdalta kiristyen. Huumorintajuinen helsinkiläistynyt savonlinnalainen on monen pojan - kyllä vain - idoli ainakin ammattitaidon, kehonrakennuksen ja somen saralla. Keskustelimme tämän 28-vuotiaan kanssa hänen pitkästä treenihistoriasta, sekä hänen näkemyksistään nuorten treenaamista aloittelevien kundien kompastuskivistä.\nMiten ja milloin aloitit treenaamisen?\n”Aloitin varhaisessa mopoiässä kavereiden kanssa kuntosalihommat. Silloin se ei oikeastaan kiinnostanut minua kauheasti, mutta pikkuhiljaa tippuivat muut harrastukset, kuten skeittaaminen pois. Huomasin, että kehitystä tulee ihan kohtalaista tahtia ja treenaaminen säännöllistyi. Opin tuolloin bodaamisesta kavereilta, lisäravinnekauppojen markkinakikokista ja erilaisilta nettifoorumeilta. YouTubea ei silloin ollut… Kokeneempien neuvot olivat arvokkaita, vaikkakin varsinaiset idolit tulivat vasta, kun tutustuin kunnolla sceneen”.\nMissä vaiheessa hommasta tuli sinulle ammatti?\n”Noin viisi vuotta sitten. Ura lähti siitä, että kaverit ja kaverien kaverit halusivat ohjelmia. Olen aina ollut jonkinlainen päällepäsmäri ja viitsinyt neuvoa, sekä ottaa mielelläni selvää jutuista, mitä teen. Halusin tietää mahdollisimman paljon ja voisi jopa sanoa, että vähän kilpailtiin kaverien kanssa siitä, että kuka tietää eniten. Kisavalmentamisen aloitin, kun kaverin avopuoliso halusi pt:suhteen aikana lähteä kokeilemaan, miltä se kisaaminen tuntuisi. Lopputulos oli sen verran hyvä, että nyt kisaajia on minulla ollut noin 15. Sekä miehiä, että naisia”.\nKiinnostaako sinua itseäsi kisata?\n”En ole itse kisannut muussa, kuin voimannostossa. Aikaisemmin oli haaveena mennä johonkin fysiikkalajiin ja koin sen jopa jonkinlaiseksi pakoksi urallani, muuta iän myötä olen ymmärtänyt, ettei se ole tarpeellista. Valmennus kyllä kiinnostaa, teenkin sen eteen töitä ja haluan jonain päivänä olla Suomen arvostetuin kisavalmentaja. Tavoite on, että olitpa aloittelija tai kokenut, minun ohjeillani pääset parhaaseen tulokseen ilman ihme kikkailua”.\nOlet Bodybuilding Alliancessa mukana. Mikä se on ja miltä tuntuu tehdä hommia sellaisten bodarien kanssa?\n”Kyseessä on siis kahdeksan kehonrakentajan ryhmä, jonka pohjimmainen tarkoitus on vaan pitää yhtä keskenään, sekä jakaa tietoa ja tuoda kehonrakennusta positiivisemmin esiin. Porukkaan kuuluu Suomen parhaimmistoa kehonrakentajista, joilla on hyviä meriittejä. Suurin osa heistä on joidenkin esikuvia, mutta siitä huolimatta ei meillä ole mitään nokkimisjärjestystä poikien kesken. Koen olevani etuoikeutettu saadessani olla osa Alliancea. Alkuun piti todeta, että huhhuh mikä porukka… Pari overall-voittajaa ja vastapainoksi pari jotka ei ole kisannut, mutta siinä ei ole mitään ongelmaa”.\nNyt kun puhutaan bodaamisesta ja se on monen nuoren miehen mielen päällä, niin mikä on sopiva ikä aloittaa lihan kasvatus ja miten se kannattaa tehdä?\n”Sopiva ikä aloittaa kuntosalitreeni on minun mielestäni aikaisintaan 13-14 vuotiaana ja silloin täytyy lähteä aivan perusteista liikkeelle. Ensisijaisesti aloittelijan täytyy harjoitella niitä työkaluja, joita sitten tarvitsee myöhemmin. Puhutaan siis huolellisesta tekniikoiden opettelusta ja kaikkien oikopolkujen välttämisestä. Tarjontaa ohjeissa on niin paljon, että moni lähtee kikkailemaan jopa vahingossakin liiaksi, mikä sitten vie pois perusasioista. Ruokailun opetteleminen on vaikeimpia asioita ja siihen pitää varata aikaa. Intensiivinen treeni ja laadukas ravinto ovat tärkeitä. Mitään kokopäiväistä treineriä ei tarvitse avuksi hankkia, mutta on hyvä käydä tarkistuttamassa tekniikat ammattilaisella. Myös motivaatio-ongelmiin toimii oikea ja inspiroiva treineri”.\nMitä vaikeuksia voi olla bodailun alkuvaiheessa?\n”Se, että ei olla varmoja suoritustekniikasta eli ei saada intensiteettiä heti. Täytyy muistaa, että toisilla on parempi koordinaatio, kuin toisilla, mikä vaikuttaa treenaamiseen niin, että myös tuloksia tulee eri tavalla. Älä siis vertaile liikaa kaveriin: pienempi hauis, kuin kaverilla on täysin ok. Täytyy myös muistaa omat kiinnostuksen kohteet ja löytää semmoinen liikuntalaji, joka inspiroi sinua itseäsi. Vaikeutena monella nuorella on myös huono priorisointikyky. Mitään bodymunkkielämää ei tarvitse elää, mutta jos haluaa tuloksia, on maltettava mennä sinne salille säännöllisesti. Vaikka kaverit pyytäisivätkin pelaamaan”.\nMiten sinun mielestäsi välttyy treenin tuloksia boostaavien aineiden houkutuksilta?\n”Ajattele niin, että ei ole millään tavalla normaalia olla samoissa alhaisissa rasvoissa ja silti kehittyä jatkuvasti kesät talvet. Se on täysin tarpeetonta kiirehtimistä ja typerää, sillä oma hormonitoiminta lakkaa. Näillä Suomessa laittomilla aineilla saadut lihakset ovat lainassa, eikä ne jää, kun käyttö loppuu. Monella on sellainen luulo, että on normaalia käyttää jotain, mutta ei se ole”.\nAnnahan vielä muutama täsmävinkki nuoren miehen terveelliseen elämään.\n”1. Kunnioita perusteita. Harjoittele perusliikkeet siten, että niiden tekniikka on jopa kaunista katseltavaa.\n2. Noudata sarjapainoprogressiota. Hinaa pikkuhiljaa sarjapainoja ylös raskaammissa perusliikkeissä.\n3. Anna keholle palkinnoksi 4-5 kertaa päivässä laadukasta ja monipuolista ruokaa.\n4. Muista se, että lihashuolto ja liikkuvuuden ylläpitäminen ovat sama asia, kuin verojen maksaminen: jos jossain vaiheessa päätät luopua, suorituskyky laskee ja tekeminen loppuu jopa kokonaan.\n5. Hanki itsellesi 1-3 esikuvaa, joiden tekemisiä seuraat päivittäin esimerkiksi somessa. Sitä kautta saat tietoa ja motivaatiota”.\nOtapa Joonas yhdeksi esikuvaksi ja seuraa häntä somessa:\nTutustu myös Ristiotteen YouTube kanavaan <3: https://www.youtube.com/channel/UCS29BoDpTgm7nyZhmpSlHLQ\nAino Papinniemi December 8, 2016 Comment\nAino Papinniemi December 23, 2016\nÄkillinen, vihainen ja turvonnut polvi - mitä teen?\nAino Papinniemi December 7, 2016


Tutkimus: Suklaa vähentää aivoverenkiertohäiriön riskiä - Ruokauutiset - Ilta-Sanomat\nTutkimus: Suklaa vähentää aivoverenkiertohäiriön riskiä (KUVA: Tuomas Selänne)\nJulkaistu: 11.10.2011 15:44\nSuklaapala päivässä pitää lääkärin loitolla.\nYli 33 000:ta naista seurannut ruotsalainen tutkimus puoltaa herkuttelua.\n- Tutkimus antaa lisätukea pienempien tutkimusten havainnoille. Suklaan säännöllinen kulutus kohtuullisissa määrin voi suojata aivoverenkiertohäiriön syntyä vastaan, Karoliinisen instituutin tutkija Susanna Larsson sanoo.\nKeski-ikäisten ja vanhempien naisten ruokailutottumuksia tutkittiin 1990-luvun lopulla yksityiskohtaisilla kyselykaavakkeilla. Reilun kymmenen vuoden seurantajakson aikana 1549 naista sairastui jonkintyyppiseen aivoverenkiertohäiriöön, useimmiten aivoinfarktiin. Eniten suklaata syöneellä viidenneksellä riski oli noin 20 prosenttia pienempi. Tässä ryhmässä naiset söivät suklaata keskimäärin 66 grammaa viikossa.


taantumaa | Arjen polku\nTag Archives: taantumaa\nETLAn uusi ennustus\n‘Etla pudotti reippaasti aiempaa, syyskuulta peräisin olevaa ennustettaan. Jos valtion velkasuhde haluttaisiin vakauttaa viime vuoden tasolle, vaatisi se 1,8 miljardin euron lisäsopeutusta, Etla laskee.‘\nVoimmeko jo toteaa, että ‘lisäsopeutus’ on kamalin eufemismi, mitä olen viime aikoina kuullut?\n‘Maan hallitus kokoontuu kehysriiheen huomenna torstaina. Etla sanoo, että valtionvelan suhde bruttokansantuotteeseen ei nykyisellä hallituskaudella alene, jos menoja ja tuloja ei sopeuteta lisää.\nJos velkasuhde haluttaisiin vakauttaa viime vuoden tasolle, vaatisi se 1,8 miljardin euron lisäsopeutusta, Etla laskee.’\nPointti on se, että EI PIDÄ PITÄÄ HALUTA VAKAUTTAA! EU:n säännöt ovat tappamassa talouksia ympäri Eurooppaa. Muistanet, että Portugali cum sui ‘pelastettiin’ ja niiden piti leikata valtion menoja? No, tällä hetkellä niiden velkasuhde on entistä pahempi. Milloin Euroopan valtaeliitti tajuaa, että eurojärjestelmä on täynnä vikoja ja säästökuripolitiikka johtaa kaikki taloudet ahdinkoon, muun muuassa koska ei ole pankkiunioni eikä verounioni?\nOlen niin kyllästynyt tähän. Lukekaa herrat ja naiset politiikot (myös ECB:lla) artikkeleita kuin De Grauwe (2011) ja jälki-Keynesilaista tutkimuksia. Myös blogi Raha ja Talous-blogi on erinomainen lähde. Nämä kaikki tutkimukset, ja myös IMFin mea culpa, näyttävät ettei saa ryhtyä menojenleikkuun talouskriisissä. Kaikki taloustietelijät, jotka ovat tutkinneet 1930-luvun kriisiä, ovat ennustaneet, että tämä austerity-politiikka ei tule toimimaan. Kas, ne ovat olleet ihan oikeassa.\nTagged ennusteet, ETLA, Eurokriisi, lisäsopeutus, taantumaa


Gustav von Hertzen Jalo Paananen Seppo Riski. Umpikujassa? AIKA ON AJAMASSA AMMATTIYHDISTYSLIIKKEEN OHITSE - PDF\nGustav von Hertzen Jalo Paananen Seppo Riski. Umpikujassa? AIKA ON AJAMASSA AMMATTIYHDISTYSLIIKKEEN OHITSE\nDownload "Gustav von Hertzen Jalo Paananen Seppo Riski. Umpikujassa? AIKA ON AJAMASSA AMMATTIYHDISTYSLIIKKEEN OHITSE"\nRitva Tarja Juusonen\n1 Gustav von Hertzen Jalo Paananen Seppo Riski Umpikujassa? AIKA ON AJAMASSA AMMATTIYHDISTYSLIIKKEEN OHITSE 1\n3 Gustav von Hertzen Jalo Paananen Seppo Riski Umpikujassa? AIKA ON AJAMASSA AMMATTIYHDISTYSLIIKKEEN OHITSE Julkinen hyvinvointimme on jo vuosia rahoitettu velkarahalla. Työpaikat siirtyvät Suomen ulkopuolelle. Yritysten toimintaedellytykset ovat Suomessa heikot, eikä maamme houkuttele ulkomaisia pääomia. Työttömyys ja syrjäytyneisyys ovat kasvussa. Tämän raportin kirjoittamiseen johti työ ryhmän jäsenten kokema syvä huoli Suomen tulevaisuudesta ja laskusta, jonka jätämme tulevien sukupolvien maksettavaksi.\n4 Copyright 2013 Libera-säätiö Libera-säätiö on vuonna 2011 perustettu itsenäinen ja puoluepoliittisesti sitoutumaton ajatuspaja, joka tukee ja edistää yksilönvapautta, vapaata yrittäjyyttä, vapaita markkinoita ja vapaata yhteiskuntaa. Sen toiminta koostuu tiedotus- ja julkaisutoiminnasta, tutkimustyöstä ja tapahtumien järjestämisestä. Libera pyrkii lisäämään akateemista ja yleistä tietoutta vapauteen liittyvissä asioissa. Libera on yksityisesti rahoitettu, toiminnallinen ja yleishyödyllinen säätiö. Raportti on ladattavissa ilmaiseksi osoitteesta Liberan julkaisusarja Kesäkuu 2013 Ajatuspaja Libera Sepänkatu Helsinki Julkaisija: Libera-säätiö Design: Manual Agency Paino: InPrint, Riika, Latvia 2013 ISBN (nid.) ISBN (pdf)\n5 Sisällys Työryhmä 5 Johdanto 7 HISTORIALLISIA HARHAPOLKUJA 7 ERIOIKEUDET JA ERIVAPAUDET 8 KANSANTALOUDEN RASITE 9 OLEMASSAOLON OIKEUTUS Ammattiyhdistysliikkeen juuret ja nousu KESKIAIKAISET KILLAT SUOMALAISEN AMMATTIYHDISTYSLIIKKEEN ALKUVAIHEET AMMATTIYHDISTYSLIIKKEEN NOUSU VALTATEKIJÄKSI KANSAINVÄLINEN VERTAILU Ammattiyhdistysliikkeen erioikeudet ja legitimiteetti KANSALAISTEN YHDENVERTAISUUDEN LOUKKAUS ERIVAPAUS PIITTAAMATTOMAAN EDUNVALVONTAAN AMMATTIYHDISTYSLIIKKEEN LEGITIMITEETTI Ammattiyhdistysliike on kansantaloudellinen rasite MARKKINATALOUDEN ITSESÄÄTELY HÄIRIINTYY AMMATTIYHDISTYSLIIKE VAIKEUTTAA YRITYSTOIMINTAA AMMATTIYHDISTYSLIIKE HEIKENTÄÄ YKSITYISTÄ TALOUTTA Ammattiyhdistysliikkeen tulevaisuus ONKO AMMATTIYHDISTYSLIIKKEELLÄ OLEMASSAOLON OIKEUTUSTA? YHTEISKUNNALLISET REAKTIOT KOHTI TYÖMARKKINOIDEN UUDISTUMISTA Yhteenveto: Ammattiyhdistysliike muutoksen edessä 49 LÄHTEET 51 VIITTEET 51\n7 Työryhmä Gustav von Hertzen, puheenjohtaja Vuorineuvos Gustav von Hertzen toimi Suomen Sokeri Oy:n ja sen seuraajan Cultor Oy:n toimitusjohtajana ja sen hallituksen puheenjohtajana vuosina Hän toimi pitkään Elintarviketeollisuusliiton puheenjohtajana ja Teollisuuden keskusliiton varapuheenjohtajana. von Hertzen on toiminut useiden suuryhtiöiden hallituksissa sekä kotimaassa että ulkomailla. Tämän lisäksi hänet tunnetaan filosofina ja kirjailijana. Vuonna 2011 hän perusti Libera-säätiön yhdessä Petri Kajanderin kanssa. Jalo Paananen Jalo Paananen ryhtyi yrittäjäksi jo 25-vuotiaana ja on toiminut yrittäjänä yli 45 vuoden ajan. Hänen kansainvälisesti tunnettuja yrityksiään ovat mm. Peikko Group Oy ja Eimo Oyj. Paananen toimi 1990-luvulla myös Teollisuuden Keskusliiton sekä Teknologiateollisuuden hallitusten varapuheenjohtajana sekä kyseisten järjestöjen pk-valtuuskuntien puheenjohtajana. Lisäksi hän on toiminut etenkin tieteen ja tutkimuksen mesenaattina ja tehnyt huomattavia lahjoituksia eri yliopistoille. Seppo Riski Varatuomari Seppo Riski toimi Elinkeinoelämän Keskusliiton (EK) työmarkkinapoliittisen sektorin johtajana vuosina Riski aloitti jo vuonna 1968 Liiketyönantajain Keskusliiton palveluksessa. Hän siirtyi vuonna 1974 Suomen Työnantajain Keskusliittoon ja myöhemmin sitä seuranneeseen Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliittoon (TT). Hän toimi näissä järjestöissä johtajana laki- ja sosiaaliasioissa sekä sopimustoiminnassa. Riski on toiminut useiden yhteisöjen ja yhtiöiden hallituksissa. Työryhmä haluaa kiittää arvokkaasta avusta kaikkia raportin tekemiseen osallistuneita. Vesa Ahoniemellä oli merkittävä panos ay-liikkeen historiaa käsittelevän osuuden kirjoittamisessa. Tutkija Hannu Kaseva Elinkeinoelämän tutkimuslaitos ETLA:sta laati raportin laskelmia ja tilastoja. Arvokasta apua oli myös kansantaloustieteen professori Vesa Kanniaisen huomautuksista. 5\n9 Johdanto GUSTAV VON HERTZEN, TYÖRYHMÄN PUHEENJOHTAJA Tässä raportissa ei ole tarkoitus kyseenalaistaa ammattiliittojen johtajien tai jäsenten vaikuttimia. Kaikki olemme periaatteessa hyväntahtoisia, mutta käytännössä ajamme sittenkin ensisijaisesti omia etujamme. Näin ollen tarvitsemme lakeja ja esivaltaa hyvän, lisäarvoa luovan yhteistyön varmistamiseksi. Yhdessä sovittujen säännösten tulee ohjata itsekkäät pyrkimyksemme kokonaisedun edellyttämään suuntaan. Jos yhteispeli ei suju, voidaan tietysti syyllistää pelaajia, mutta vika löytyy pikemminkin huonoista pelisäännöistä. Historiallisia harhapolkuja Ay-liike syntyi alkujaan tositarpeeseen. Maaseudulta muuttaneet työläisjoukot olivat identiteetiltään eksyksissä. Monet valistuneet yrittäjät olivat tukemassa tai jopa käynnistämässä työväkensä organisoitumista työpaikka- ja yritystasolla. Ay-liikkeen valtavirta ajautui kuitenkin kartellimaiseen edunvalvontaan. Yksittäisen työntekijän neuvotteluasema oli heikko. Koettiin, että vain joukkovoima tarjosi turvaa epävarmassa maailmassa. Lisäansiota ei pyritty enää saavuttamaan yrityksen menestyksen kautta, vaan rajoittamalla koko toimialan työvoiman tarjontaa keskiaikaisten kiltojen tapaan. Laajetessaan ja voimistuessaan ay-liikkeen toiminta sai hyvin vaihtelevia muotoja. Syndikalistit pyrkivät ottamaan haltuunsa tuotantovälineet ja anarkosyndikalistit halusivat hävittää kaikki valtiovallan rakenteet. Valtavirraksi muodostui kuitenkin laajapohjainen, poliittisesti ankkuroitunut työväenliike, jonka tavoitteena oli yhteiskunnan kaikinpuolinen muokkaaminen mieleisensä mallin mukaisesti. Tällöin demokraattinen päätöksenteko ja yleinen etu ovat usein joutuneet väistymään ryhmäetujen paineessa. Ay-liikkeen muodot eri maissa ovat vahvasti kulttuurisidonnaisia. Yhdysvalloissa ammattiliitot ovat hyvin bisneshenkisiä, kun taas Euroopassa luokkataisteluperinne on vielä näkyvissä, varsinkin Etelä-Euroopan maissa. Japanissa palkansaajat yleensä neuvottelevat yhtenä joukkona työpaikkakohtaisesti ja suhteet työnantajaan ovat sopuisat. Entisen Neuvostoliiton alueella organisoitumisaste on vaatimaton ja toiminta rajoittunutta. Ay-liikkeen puolustajat esittävät, että työläisten järjestäytyminen pääsääntöisesti edistää talouskasvua, koska se nostaa palkkoja ja lisää ostovoimaa markkinatasapainoon verrattuna. Tämän kysyntävetoisen talousmallin tuottama lisäarvo on kuitenkin hyllyvällä pohjalla. Ajan mittaan seurauksena on korkea 7\n10 työttömyys ja rahan arvon heikkeneminen, jotka syöttävät toisiaan ja johtavat talouskasvun pysähtymiseen (stagflaatio). Kansainvälinen vertailu ei tue väitettä, että ay-liike lisäisi talouskasvua ja yleistä hyvinvointia. Pikemminkin asiantila on päinvastainen. Löytyy esimerkkejä vastuuttomista etujärjestöistä, jotka ovat saattaneet osaltaan olla romuttamassa kansantalouden ja sen mukana demokraattisen yhteiskuntajärjestyksen perusteita. Toisaalta on todettava, että vahvat ja vastuuntuntoiset ammattijärjestöt voivat toimia ja ovat toimineet demokratian puolustajina totalitaarisia voimia vastaan. Erioikeudet ja erivapaudet Kansalaisten yhtäläiset oikeudet ja vapaudet ovat demokraattisen yhteiskunnan perusta. Niihin sisältyy vapaa järjestäytymisoikeus, joten ammattikunnan tai työpaikan henkilöstön organisoitumiseen ei sinänsä voi olla huomauttamista. Tällainen liittoutuma ei kuitenkaan saa loukata ulkopuolisten vapautta tai kaventaa kansalaisten samanarvoisuutta lain edessä. Suomalainenkin ay-liike rikkoo selvästi näitä periaatteita. Sen jäsenet muodostavat etuoikeutetun ryhmän nykyajan rälssin. Poliittisten liittolaistensa kautta ay-liike on pystynyt ohjaamaan lainsäädäntöä haluamiinsa uomiin. Työehtosopimusten yleissitovuus ja ay-maksujen verovähennysoikeus ovat silmäänpistäviä esimerkkejä. Työlainsäädäntö rajoittaa kansalaisten sopimusvapautta. Sopimusrikkomuksista ammattijärjestöille voidaan tuomita vain nimelliset sakot ja yksittäiset jäsenet on täysin vapautettu vahingonkorvausvelvoitteesta. Nykymuotoisen ay-liikkeen peittelemätön päämäärä on vahva kartellisoituminen, toisin sanoen kilpailun poistaminen työmarkkinoilta. Tähän sille on annettu laillinen oikeus kilpailulain poikkeussäännöksellä. Kun työn hintaa nostetaan yli käyvän markkinatason, seurauksena on aina ylikapasiteettia tässä tapauksessa työttömyyttä. Tämä monopoliaseman väärinkäytöstä johtuva kustannus on näppärästi sosialisoitu, siis työnnetty kaikkien veronmaksajien kustannettavaksi. Pahinta on, että yhteiskunta elää vahvan ay-liikkeen armoilla. Ay-liike on ja pyrkii olemaan valtio valtiossa, jolla on riittävästi voimaa pysäyttää talouselämän toiminta haluamassaan laajuudessa. Uhkaamalla ja kiristämällä se pystyy taivuttamaan yhteiskunnan muut osapuolet toimimaan näkemyksiensä ja etujensa mukaisesti. Vain markkinavoimat asettavat rajoja ay-liikkeen vallankäytölle. Onneksi ne ovat viime vuosikymmeninä vahvistuneet. 8\n11 Globalisaatio, vapaakauppa, yhteisvaluutta ja pääomien vapaa liikkuvuus kaventavat kaikkien kartellien mahdollisuuksia ansiottomien etujen ulosmittaamiseen. Ay-liikkeen legitimiteetti yleisön silmissä on myös heikkenemässä. Yleislakko ei enää ole uskottava uhkakuva, mutta kiristysasemassa olevilla pienryhmillä on sitäkin enemmän liikkumatilaa. Valtaosa ay-johtajista tuntee yhteiskunnallisen vastuunsa, mutta yhteiskunta ei voi ajan mittaan olla riippuvainen joidenkin yksilöiden tai ryhmien hyvästä tahdosta. Kansantalouden rasite Keskitetyt työehtosopimukset aiheuttavat työttömyyttä, varsinkin heikosti koulutetun nuorison piirissä. Vielä vakavampana on pidettävä työmotivaation heikkenemistä. Kovalle työnteolle ja itsensä kehittämiselle ei ole tilaa työnantajan ja ammattiliiton välisessä, tiukasti säännellyssä sopimusverkossa. Yritystasolla aggressiivisella ammattiyhdistystoiminnalla on kielteinen vaikutus tuottavuuteen, joustavuuteen, kilpailukykyyn ja investointihalukkuuteen. Julkisen sektorin ammatillinen järjestäytymisaste on yleensä hyvin korkealla ja ammattiliitot vastaavasti vahvoja. Tämä on sinänsä ymmärrettävää. Yksittäisen työntekijän asema on heikko, kun pääsääntöisesti on vain yksi työnantaja, joka sanelee työehdot. Toisaalta ammattiliitto voi vapaasti kiristää työnantajaa, joka ei toimi markkinakentässä eikä voi mennä konkurssiin; maksumiehenä on aina veronmaksaja. Julkisten palvelujen markkinapohjainen ulkoistaminen tervehdyttäisi työmarkkinat ja rakentaisi kestävän pohjan ansiotason nousulle. On ilmiselvää, että kiistelemällä ja lakkoilemalla ei luoda lisäarvoa, vaan se on parhaimmillaankin nollasummapeliä. Yritysten asiakkaat maksavat loppujen lopuksi kaikki palkankorotukset tai siirtyvät kilpailijoille. Palkkakartellin jäsenilleen kiristämä ansiolisä on aina pois muilta kansalaisilta. Raskas neuvottelukoneisto vaikeuttaa talouselämän sopeutumista muuttuviin olosuhteisiin. Jatkuvasta kiistelystä, lakoista puhumattakaan, syntyy kaiken kukkuraksi huomattavia oheiskuluja, jotka nekin joutuvat ulkopuolisten maksettaviksi. Tämän päivän Suomessa nykymuotoinen ammatillinen edunvalvonta on yksiselitteisesti kansantaloudellinen rasite. Vaikka lakot vältettäisiinkin, niin palkkatason keinotekoisen nostamisen seurauksena on väistämättä markkinahäiriöitä ja hyvinvointitappioita. Painostamalla ja kiristämällä voidaan saavuttaa tilapäisiä etuja, mutta kestävän ansiotason määrittelee vain työn tuottavuus, asiakkaiden maksuhalukkuuden eli markkinoiden tulkitsemana. 9\n12 Olemassaolon oikeutus Ammattiyhdistysliikkeellä on varmasti niin meillä kuin muualla ollut oma oikeutuksensa pääoman ylivallan vastapainona. Tilanne on kuitenkin muuttunut. Pääoma ei enää ole niukkuustekijä ja sen haltijan valta on kaventunut. Sitä vastoin työvoimapula lymyää nurkan takana. Yksittäisen työntekijän perustoimeentulo ja työskentelyolot ovat lainsäädännöllisesti turvattuja. Ammatillinen järjestäytyminen ei tänään tuo lisäarvoa, vaan kuluttaa resursseja. Voidaan kysyä: Mitä tapahtuisi jos kaikki työmarkkinajärjestöt yhtäkkiä haihtuisivat savuna ilmaan? Ei ainakaan mitään romahdusta. Hyvää työntekijää arvostettaisiin entistä enemmän. Heikompi joutuisi ehkä pinnistelemään vähän kovemmin, mutta työpaikan toverihenki voisi jopa vahvistua. Sen pohjalta syntyisi todennäköisesti työpaikka- tai yrityskohtaisia yhteenliittymiä, joiden edustajat neuvottelisivat työnantajan kanssa. Ristiriitoihin löydettäisiin paikallisoloihin sopeutetut ratkaisut. Uusia osallistumisen ja motivoinnin muotoja kokeiltaisiin. Harjoitettaisiin siis yksiselitteistä plussummapeliä 1. Tämän valoisan näkemyksen lähtökohta on usko vapaiden ihmisten hyvään tahtoon ja yhteistoimintakykyyn. Jos intressit ovat jotakuinkin yhteiset ja valta-asema kohtalaisen tasapainoinen, järkevät ihmiset pystyvät tuottamaan lisäarvoa yhdessä ja myös sopimaan sen jaosta. Mitä lähempänä ollaan todellisuutta ja mitä pienempi joukko on kyseessä, sen helpommin päästään tulokseen. Poliittisessa demokratiassa yhteistyöongelmat ovat paljon suuremmat ja siinäkin olemme onnistuneet, ainakin jotenkuten. Onko aika ajamassa ay-liikkeen ohitse? Onko se menettämässä olemassaolon oikeutensa? Siltä näyttää tämän raportin esittämän analyysin pohjalta. Päätteeksi on myös paneuduttu ay-liikkeen uudistumisnäkymiin. Yhden skenaarion mukaan valtiovalta joutuu puuttumaan erivapauksiin ja rajoittamaan vallan väärinkäyttöä esimerkiksi pakkosovinnon ja korvausvelvoitteiden kautta. Siihen on vielä matkaa, mutta reaktio on tulossa ennemmin tai myöhemmin. Vaihtoehtona on ay-liikkeen radikaali uudistuminen, jossa luovutaan keskitetystä vallankäytöstä ja siirrytään aitoon ja hajautettuun yhteispeliin. Hyviä esimerkkejä löytyy maailmalta, ja muutos on jo lähtenyt liikkeelle muissa Pohjoismaissa. Vallasta luopuminen on vaikeata ja ani harvoin se tapahtuu täysin vapaaehtoisesti, mutta kaukonäköiset johtajat voivat toimia ennakoivasti välttäen pakkotilannetta. Muutoksen ei tarvitse olla äkkinäinen. Repivän poliittisen taistelun välttämiseksi riittää, että suunta on oikea pois hedelmättömästä nollasummariitelystä kohti rakentavaa, lisäarvoa tuottavaa plussummapeliä. 10\n13 1. Ammattiyhdistysliikkeen juuret ja nousu 1.1 Keskiaikaiset killat Nykymuotoisten ammattijärjestöjen juuret ovat keskiaikaisissa killoissa, jotka synty ivät 1100-luvulla Keski- ja Etelä-Euroopan kaupunkeihin. Monet ammattikunnat, kuten asianajajat, apteekkarit, lääkärit ja nuohoojat jatkavat tieten tai tietämättään näitä perinteitä. Itsenäisinä yrittäjinäkin he pyrkivät hienovaraisesti varmistamaan ansiotasonsa rajoittamalla uusien kilpailijoiden tuloa markkinoille Kilpailun kaitseminen Keskiajalla kiltaan kuuluminen määritti ihmisen identiteettiä. Vaikka jäsenyys kulki monesti suvussa, erotti sen esimerkiksi kastijärjestelmästä jäsenyyden vapaaehtoisuus kutakin kiltaa yhdisti vannottu vala, ei pelkkä syntyperä tai elinkeino. Killat tarjosivat jäsenilleen suorien taloudellisten etujen lisäksi erilaisia yhteisöllisiä tapahtumia ja tiedonvaihtoa. Merkkejä samankaltaisista organisaatioista on löydetty myös Kiinasta, Japanista, Intiasta ja islamilaisesta maailmasta. Vaikka kiltoja pidetään tavallisesti keskiajan ilmiönä, tosiasiassa pitkäikäisimmät niistä jopa vahvistuivat uudella ajalla. Kiltojen olemus ja yleisyys vaihtelivat voimakkaasti maittain, mutta yleisesti ottaen kiltojen painoarvo oli kääntäen verrannollinen suhteessa maan parlamentin vahvuuteen. Pääsyy kiltojen perustamiseen oli elinkeinon saaminen keskitetyn hallinnon alaiseksi. Esimerkiksi kaupungin kauppiaat saattoivat kollektiivisesti varmistaa, että läpi kulkeneista tuotteista maksettiin tulleja killalle ja rahdin kuljettamisessa käytettiin riittävästi paikallista työvoimaa. Kaupungin sisällä tuotteita ei saanut myydä ilman killan lupaa. Käsityöläiskillat puolestaan pyrkivät kartellin tavoin hallitsemaan jäsentensä tuotteiden hintatasoa ja estämään ulkopuolista kilpailua kaupungissaan. Kollektivismin hengessä killat tasapäistivät tuotantoa siten, että jäsenistä kukaan ei tuottanut, saati tienannut, enempää kuin toinen. Hintojen ja tuotantomäärien lisäksi usein asetettiin myös standardeja työn laadulle sekä oppipoikien koulutukselle yhdellä mestarilla saattoi killan sääntöjen mukaan olla vaikkapa vain kaksi oppipoikaa. Näin ammatti pysyi tiukasti tietyn sisäpiirin yksinoikeutena, mikä nosti heidän tulotasoaan korkeampien hintojen ansiosta. 11\n14 1.1.2 Killat valtatekijöinä Eurooppalaiset killat muuttuivat myöhäiskeskiajalle tultaessa yhä enemmän taloudellisiksi etujärjestöiksi. Koulutukseen pääsy evättiin monilta halukkailta kilpailun pelossa, mikä synnytti vakavia mellakoita ja 1400-luvuilla. Oli tavallista, että vallanpitäjät olivat kieltäneet ammattitaidottomilta siis kiltoihin kuulumattomilta työläisiltä omien järjestöjen perustamisen. Vakiintuneiden kiltojen vaikutusvalta ulottui tyypillisesti syvälle kaupunkien hallintoon, mikä kärjisti ristiriitoja kiltojen ulkopuolisen väestön kanssa. Kiltaoikeuksista kiisteleminen jatkuikin useissa maissa aina uudelle ajalle saakka. Esimerkiksi nykyisen Saksan ja Italian alueella killat lopulta hallitsivat monia pieniä kaupunkeja. Etenkin kauppiaskillat kehittyivät uudella ajalla poliittisiksi painostusryhmiksi, joiden jäsenyys oli myös mahdollista ostaa ja päästä näin kartellituottoihin käsiksi, vaikkei varsinainen kauppias olisi ollutkaan. Paikallinen protektionismi, muukalaisvastaisuus ja elitismi yhdistivät kiltojen hallitsemia kaupunkeja. Toisaalta killat rajoittivat samalla vanhan maaaatelin perinnöllistä valtaa, joka perustui usein maaorjuuteen. Esimerkiksi Englannissa ja Hollannissa kiltojen rooli väheni miltei olemattomiin 1600-luvun puolivälistä alkaen, kun taas vaikkapa Ranskassa, Espanjassa ja nykyisen Saksan itäosissa killat olivat olennainen osa valtion merkantilistista talouspolitiikkaa. Jotkut saksalaiset kaupunkivaltiot jatkoivat keskiaikaista perinnettä, jossa killat hallitsivat kaupungin taloudellista, sosiaalista ja poliittista elämää Uuden ajan haasteet 12 Englantilainen tuomari Sir Edward Coke lausui 1600-luvun alussa, että killat ja niiden julkiselta vallalta saamat etuoikeudet, privilegiot, eivät eroa millään tavalla monopoleista, jotka puolestaan rajoittavat yksilönvapauksia ja olivat täten moraalittomia. Tätä doktriinia alettiin Englannissa soveltaa etenkin 1700-luvulta alkaen. Samoihin aikoihin Manner-Euroopassa, erityisesti Ranskassa, fysiokraatit pitivät Coken tapaan kiltojen etuoikeuksia perusteettomina, jopa luonnon järjestyksen vastaisina. 2 Oman painavan sysäyksenä kiltojen vastaiselle mielialalle antoivat vielä valistusfilosofit, heistä päällimmäisenä Adam Smith, jonka teoksessa Kansojen varallisuus osoitetaan, kuinka kiltajärjestelmä johti tehottomaan työvoiman ja pääoman jakautumiseen hyödyttäen yksinomaan sisäpiiriläisiä. Kiltojen poikkeuksellisen pieni painoarvo Englannissa myötävaikutti maan teollistumisen nopeaan tahtiin. Myös Manner-Euroopassa killat ja niiden privilegiot kiellettiin laajalti 1800-luvun kuluessa; samalla jotkut niistä, kuten vapaamuurarit ja italialainen mafia, siirtyivät maan alle. Saksassa sosialidemo-\n15 kraattinen puolue syntyi Bismarckin kieltämien kiltojen raunioille pyrkien tasoittamaan markkinasuhdanteiden vaikutuksia jäsentensä tuloihin. Jotakuinkin samalla tavoitteella työväenyhdistyksiä alkoi syntyä uudelleen ympäri Eurooppaa uuden ideologian, sosialismin, ympärille. Kiltojen tapaan ne tarjosivat jäsenilleen monenlaista taloudellista turvaa, kuten vakuutuksen sairauden ja kuoleman varalle. Lisäksi sosialismin aatemaailma yhdisti jäsenistöä henkisesti ja loi vaikutelmaa yhteenkuuluvuudesta kansallisten ja etnisten rajojen yli. Useimmat työnantajat Euroopassa suhtautuivat työväenyhdistyksiin kielteisesti, eikä tukea ollut saatavissa valtiojohdoltakaan. Useimmat hallitukset vannoivat 1800-luvulla jäykän konservatismin nimeen eivätkä antaneet tilaa vapaalle yhdistymisoikeudelle. 1.2 Suomalaisen ammattiyhdistysliikkeen alkuvaiheet Suomessa erilaisilla yhdistyksillä oli ratkaiseva rooli sääty-yhteiskunnan muuntumisessa hiljalleen kansalaisyhteiskunnaksi. Säätyläisten mielissä kansalaisyhteiskunta yhdessä kansakoululaitoksen ja kansanvalistusseuran kanssa tähtäsi jaloon tavoitteeseen. Alamaisista oli tarkoitus tehdä kansalaisia Epäpoliittiset alkuaskeleet Venäjän keisarikunnalle tyypilliseen tapaan uudistukset saivat alkunsa ylhäältä päin nimenomaan säätyläiset perustivat 1800-luvun loppupuolella vapaapalokuntia, nuorisoseuroja ja työväenyhdistyksiä. Toiminta pyrittiin pitämään kasvatuksellisena, ilman politikointia. Samoihin aikoihin kansalaisyhteiskunta alkoi hiljalleen ulottua myös työmarkkinoille, joskin huomattavan hitaasti. Parantunut maatalouden tuottavuus oli luonut liikaväestöä, joka siirtyi etenkin teollisuuden palvelukseen. Työläisten taustat olivat kuitenkin kirjavat, ja etenkin metsäteollisuudessa työsuhteet olivat kausittaisia. Yhteistä edunvalvontakoneistoa ei näissä oloissa syntynyt luvulla ammatillinen järjestäytyminen olikin usein yrityskohtaista, kuten vaikkapa Voikkaan paperiteollisuusyhdyskunnan työväenyhdistyksen tapauksessa. Joillakin aloilla syntyi omaehtoista vakuutus- ja hankintatoimintaa huonojen aikojen varalle, kuten esimerkiksi Ajurien hevosvakuutusrengas Helsingissä. 3 Toisaalta etenkin kaupungeissa ammatillinen järjestäytyminen sai vakiintuneita muotoja esimerkiksi käsi- ja rakennustyöväen keskuudessa. Näillä aloilla oli suhteellisen helppoa solmia tariffisopimuksia, joilla työvoiman keskinäistä kilpailua voitiin rajoittaa ja samalla estää järjestäytymättömien työläisten tulo alalle. Ihmisten liikkuvuus oli 1800-luvun lopulla vähäistä ja ammattitaitoinen työvoima melko harvalukuista, mikä mahdollisti eräiden ammattiosastojen nousun monopoliasemaan työvoiman myyntiorganisaatioina. 13\n16 1.2.2 Poliittinen läpimurto Työväenyhdistysten politiikattomuus alkoi väistyä vuosisadan lopussa, kun äänenpainot valtakunnanpolitiikassa kärjistyivät kohtalokkain seurauksin. Vuonna 1899 työväki sai oman puolueensa, joka kasvoi nopeasti voimakkaaksi yhteiskunnalliseksi vaikuttajaksi. Ay-liike kasvoi ja laajeni paljon hitaammin, joskin nämä prosessit myös ruokkivat toisiaan. Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen kannattajakunta ulottui kaupungeista syvälle maaseudulle asti. Kansainvälisesti poikkeuksellisen tilanteesta tekee se, että samaan aikaan kun keskieurooppalainen työväki kamppaili järjestäytymis- ja lakko-oikeuksiensa puolesta, Suomen suuriruhtinaskunnassa monet säätyläiset ja osa työnantajistakin suhtautui niihin myönteisesti. Kansalaisyhteiskunnasta poiketen Suomen kansanedustuslaitos oli ennen vuoden 1906 eduskuntauudistusta yksi Euroopan taantumuksellisimmista ja, nykytermiä venyttääksemme, huomattavan korporatistinen. Tässä yhteydessä korporatismilla tarkoitetaan järjestelmää, jossa valtaa käyttivät eri kansanryhmistä kootut edustajistot, säädyt, jotka kokoontuivat valtiopäiville tsaarin kutsusta. Nämä neljä säätyä uskoivat yhdessä edustavansa kansan yleistahtoa ja johdattavansa yhteiskuntaa kohti suurempaa tarkoitusta. Korporatismin linnake murtui kertaheitolla eduskuntauudistuksen myötä vuonna Nyt jokaisella kansalaisella varallisuuteen ja asemaan katsomatta oli yksi ääni, joilla valittiin jäsenet yksikamariseen parlamenttiin. Tsaarin vetooikeus toki säilyi, mutta poliittisen elämän kannalta eduskuntauudistus oli merkittävä askel kohti tasa-arvoisempaa yhteiskuntaa. Äänioikeus kattoi myös naiset, mikä oli kansainvälisesti vertaillen poikkeuksellista. Ensimmäinen ammatillinen keskusjärjestö, Suomen Ammattijärjestö, perustettiin vain kuukausi ensimmäisten eduskuntavaalien jälkeen huhtikuussa Sisällissodasta tammikuun kihlaukseen 14 Kamppailussa yleisen äänioikeuden puolesta työväenliike löysi liittolaisen nuorsuomalaisesta oikeistosta. Porvarillisissa piireissä työväen yhtäkkinen nousu valtakunnanpolitiikkaan nähtiin kaksijakoisesti. Toisaalta sitä pidettiin jatkumona myönteiselle kansalaisuuskasvatukselle, mutta ensimmäisten eduskuntavaalien 1907 jälkeinen SDP-enemmistöinen parlamentti ei enää istunut joidenkin käsitykseen ylhäältä päin johdetusta kansalaisyhteiskunnasta. Poliittiset ristiriidat yhdistettynä tsaarin Venäjän romahduksen luomaan valtatyhjiöön johtivat lopulta vanhan ja uuden yhteiskunnan väkivaltaiseen yhteenottoon Maailmanhistoriassa ei ole montakaan esimerkkiä, jossa sisällissodan hävinnyt osapuoli nousisi hallitusvastuuseen vain kahdeksan vuotta sodan jälkeen. Näin kävi kuitenkin Suomessa, jossa kostonkierteeseen\n17 vajoamisen sijasta poliittista vastakkainasettelua onnistuttiin lieventämään. Maanomistusoloja mullistanut torpparilaki lievensi merkittävästi yhteiskunnallisia ristiriitoja. Vastakkainasettelun lieventämisen selkein ilmentymä oli niin kutsuttu tammikuun kihlaus talvisodan aikana Tuolloin lähestulkoon ase ohimolla keskusjärjestöt tunnustivat toisensa neuvotteluosapuoliksi. Tämä rauhoitti työmarkkinoita sotatilanteessa, joka edellytti keskusjohtoisuutta. Jatkosodan jälkeen ay-liike löysi hyvin paikkansa säännöstelytaloudessa, joka valjastettiin massiivisten sotakorvausten maksuun kansalaisten elintason kustannuksella. Suomalainen teollisuus selvisi toisesta maailmansodasta moniin muihin Euroopan valtioihin verrattuna pienin vaurioin. Valtakunnanpolitiikan vasemmistosuuntaus ja teollistuminen 1940-luvun loppupuolella mahdollisti ay-liikkeen jäsenmäärän kasvun, joskin vielä tuolloin jäsenyys tulkittiin poliittiseksi kannanotoksi, eikä jäsenyys palkansaajien keskuudessa noihin aikoihin ollut mikään itsestäänselvyys. 1.3 Ammattiyhdistysliikkeen nousu valtatekijäksi Kekkosen Suomessa työmarkkinajärjestöjen toimenkuva laajeni, kun ne otettiin 1960-luvulla mukaan päättämään palkkojen lisäksi hinta-, vero- ja sosiaalipoliittisista toimenpiteistä. Taustalla oli ajattelu, jonka mukaan ayliikkeessä vahvan jalansijan saaneet kommunistit voitiin sitouttaa yhteiskuntaan, institutionalisoida yhteiskunnalliset ristiriidat ja taata valtion sisäinen ja ulkoinen turvallisuus Vallan harjalla Vuonna 1968 solmitun Liinamaa I -sopimuksen myötä työnantajat suostuivat keräämään ammattiliittojen jäsenmaksut palkanmaksun yhteydessä, ja valtio teki niistä jopa verovähennyskelpoisia. Vastineeksi uskottiin saatavan yhteiskuntarauhaa, turvaa kommunistien nousulta ja yhteistyöhalua taktiikka oli suurilta osin sama, jolla Otto von Bismarck oli 1800-luvulla kesyttänyt saksalaiset sosialistit. Toisaalta taustalla oli myös vuoden 1956 suurlakko, joka kesti kokonaiset 20 päivää ja heikensi teollisuuden toimintakykyä tuntuvasti vuoden 1956 työllisyyteen päästiin teollisuudessa uudelleen vasta Nimellisesti suurten palkankorotusten (jopa 10 %) ostovoima suli syyskuussa 1957 toteutetun 39 prosentin devalvaation ja nopeasti kasvaneiden elinkustannusten myötä. 5 Voidaan sanoa, että 1960-luvulla ammattiliittoon kuuluminen siirtyi järjestäytymisvapauden suomasta yhdistystoiminnasta positiiviseksi oikeudeksi, jota myöhemmin vielä veroetuuksin pönkitettiin. Samalla keskusjärjestöt nousi- 15\n18 vat painoarvossaan poliittisten puolueiden rinnalle, mikä sai jotkut uskomaan eduskunnan olleen matkalla kohti kumileimasimen roolia. Esimerkiksi työttömyysturvaa säätelevät lait kirjoitettiin siten, että ammattijärjestöjen yhteydessä toimiviin työttömyyskassoihin liittyminen oli lähes välttämätöntä paremman korvaustason vuoksi. Tämä ero näkyy yhä ansiosidonnaisen päivärahan ja peruspäivärahan välillä. Presidentti Kekkonen painotti yhteiskunnallista integraatiota, joka asetti poliitikot ja työmarkkinaosapuolet samalle viivalle, presidentin alapuolelle. Toisaalta, politiikoista poiketen, työmarkkinaosapuolet presidentin lisäksi edustivat yhteiskunnallista pysyvyyttä, sillä vuosien 1917 ja 1983 välillä Suomen hallitusten keski-ikä oli vaivaiset 11,8 kuukautta Luokkaerot tasaantuvat Jos ensimmäiset työväenyhdistykset Suomessa olivat politiikattomia, 60- ja 70-luvuilla tilanne oli päinvastainen työntekijöiden ja työnantajien etuja pidettiin molemmissa leireissä täysin yhteensopimattomina. Etenkin ay-liike koki roolikseen saavuttamiensa etuuksien puolustamisen ideologisin perustein luvulla tilanne alkoi muuttua. Vuoden 1974 alussa voimaan astuneen EEC-vapaakauppasopimuksen mukaisesti useimpien teollisuustuotteiden tullit poistuivat jäsenmaiden keskinäisessä kaupassa, ja Suomi ulkopoliittisen linjansa mukaisesti solmi vastaavan sopimuksen myös Neuvostoliiton ja tämän liittolaisten kanssa. Asetelma korosti taloudellisten imperatiivien merkitystä työmarkkinoilla työntekijät ja työnantajat löysivät itsensä enenevässä määrin samasta veneestä kansainvälisen kilpailun tyrskyissä. Euroopan unionin liittymisen myötä vuonna 1995 alkoi myös syvenevä poliittinen integraatio lännen kanssa, joka istui huonosti kansallisen luokkataistelun retoriikkaan. Samalla yhteiskunta muuttui. Vielä Kekkosen Suomessa valtio pyrki parantamaan esimerkiksi työväen tai pienviljelijöiden oloja. Kansalaisten kohonnut elintaso ja keskustelukulttuurin vapautuminen toivat paremmin esiin ihmisten yksilölliset erot, eikä enää ollut mielekästä jaotella ihmisiä tuotannollisen aseman mukaisesti. Palkkatyöstä oli tullut yksinomainen elinkeino ylivoimaiselle enemmistölle, josta jopa neljä viidestä kuului ammattiliittoon. Jäsenyydestä alkoi tulla automaattinen, sen enempää työntekijän aatemaailmaa leimaamaton muodollisuus Toimintaympäristö muuttumassa 16 Kansainvälinen kilpailu on muuttanut yritysten kilpailuasetelmia, mikä on heijastunut suomalaiseen työelämään ammattien erilaistumisena ja yksilöllistymi-\n19 senä. Työmarkkinoiden muutokset ovat asettaneet ammattiliitot vaikeaan asemaan miten perustella etuoikeutettu asema työväen etujärjestönä, kun työväen intressit menevät ristiin? Mistä asioista kuuluu päättää työmarkkinajärjestöjen kesken ja mitkä asiat kuuluvat valtiojohdolle? Suomessa tulopolitiikan aikana EU-jäsenyyteen saakka valtion oli tapana ratkaista työmarkkinajärjestöjen välisten palkkaneuvottelujen kriisit tuntuvilla devalvaatioilla, 6 joilla suuria yleiskorotuksia estettiin heikentämästä Suomen vientiteollisuuden kilpailukykyä. Devalvaation seurauksena tuontitavarat kallistuivat, joten valtio käytännössä tuki vientiteollisuutta ja osti muutaman vuoden työrauhan suomalaisten kuluttajien kustannuksella. Euro-Suomessa tätä keinoa ei ole enää käytettävissä. Niin kutsuttu kolmikantamalli on osoittautumassa toimimattomaksi esimerkiksi työurien pidentämiseen, kun tulosta ei hallituksen patistelusta huolimatta ole saavutettu. Myös yleissitovat työehtosopimukset, siis eräänlaiset laillistetut kartellit, voidaan katsoa sopivan entistä huonommin globaalin kilpailun kanssa kamppaileville yrityksille, joiden palkanmaksukyvyissä on huomattavia eroja. Ilmiselvästi ayliike on aivan uusien haasteiden edessä. 1.4 Kansainvälinen vertailu Ammattiyhdistysliikkeen asema on Suomessa kansainvälisesti vertaillen poikkeuksellisen vahva. Kehittyneissä maissa yleissuuntaus on pitkään ollut jäsenmäärän tasaisesti jatkuva väheneminen. Vahvimmillaan ammattiliitot ovat yleensä toimiessaan julkisella sektorilla. Nopeasti kehittyvissä maissa ay-liikkeen asema on useimmiten jäänyt vaatimattomaksi. Maailmanlaajuinen trendi on ay-liikkeen vaikutusvallan hidas hiipuminen Ammattiyhdistysliikkeen järjestäytymisaste Pohjoismaissa palkansaajien järjestäytymisaste on poikkeuksellisen korkea, vajaa 70 % (poikkeuksena Norjan 55 %). Suunta on täälläkin laskeva, karkeasti ottaen prosentin verran vuodessa. Silmäänpistäviä ovat Ranskan (8 %), Yhdysvaltojen (11 %) ja Japanin (13 %) alhaiset järjestäytymisasteet. Virossakin se on vain 8 %, Sveitsissä 18 %, Saksassa 19 % ja Iso-Britanniassa 26 %. (Katso Taulukko 1: Järjestäytyneisyysaste eräissä OECD-maissa, %:a työvoimasta) Hajanaisetkin ammattijärjestöt voivat olla poliittisia vallankäyttäjiä. Esimerkiksi Ranskassa sirpaloituneet ammattiliitot ovat lakoilla ja mielenosoituksilla toistuvasti saaneet maan hallituksen perääntymään. Ranskassa mielenosoitukset ovat perinteinen kansanhuvi ja lakkolaisten kulkueisiin liittyvät helposti muut vähemmän kiireiset kansalaiset opiskelijoista alkaen. 17\n20 TAULUKKO 1: Järjestäytyneisyysaste eräissä OECD-maissa, %:a työvoimasta Alankomaat 24, ,6 18,8 Australia 24,9 22,9 21,9 18,2 Belgia 50,9 50,9 52,9 51,9 Chile 13,5 13,3 13,5 15 Espanja ,2 15 Etelä-Korea 11,7 10,8 9,9 10,3 Irlanti 38,7 36, ,2 Iso-Britannia 30,1 29,3 28,4 27,1 Italia 35,4 33,8 33,6 33,4 Itävalta 37,4 35,2 33,3 29,1 Japani 22,2 20,3 18,8 18,2 Kanada 30,1 30,3 29,9 29,2 Kreikka 26,8 25,5 24,6 24 Luxemburg 43,3 42,1 41,4 37,3 Meksiko 13,5 13,9 15,1 14,3 Norja 54,8 54,5 54,9 53,3 Portugali 22,5 20,7 21,2 20,5 Puola 26 24, ,6 Ranska 8,1 8,1 7,7 7,6 Ruotsi 80,6 77, ,3 Saksa 25,3 23,5 21,7 19,1 Slovakia 34,2 27,4 22,8 17,2 Suomi 76,3 73,5 72,4 67,5 Sveitsi 20,9 20,3 19,3 18,2 Tanska 74,9 73,2 71,7 67,6 Tšekin tasavalta 30 22,2 19,7 17,4 Turkki 10,6 9,5 8,2 5,8 Unkari 24,5 17,4 17,5 16,8 Uusi-Seelanti 21,7 22,2 20,9 20,6 Viro 16,3 12,4 9,1 7,1 Yhdysvallat 13,4 12, ,9 OECD-maat 20,8 19,6 18,7 17,8 Lähde: OECD, Useissa maissa työvoiman ammatillinen järjestäytyminen on keskittynyt julkiselle sektorille, mikä saattaa moninkertaistaa liikkeen vipuvoimaa. Yhdysval- 18\nTyömarkkinat toimiviksi, työnteko kannattavaksi, työllistäminen helpoksi\nKuva: Työväen Arkisto Työmarkkinat toimiviksi, työnteko kannattavaksi, työllistäminen helpoksi Johtaja Rauno Vanhanen, Suomen Yrittäjät 9.4.2014 1 Tarvitaan keskustelua Tuottavuuskehitys heikentynyt poikkeuksellisen\nTyötaistelutilasto 2012 Työtaistelutilasto 2012 Sisältö Esipuhe 3 EK:n jäsenyrityksissä 91 työtaistelua vuonna 2012 4 Lähes kaikki lakot laittomia 5 Työtaisteluita eniten teollisuudessa 6 Työtaistelujen\nTyötaistelutilasto. Vuosi 2006 ja 4. neljännes 2006. Vuonna 2006 lakkojen lukumäärä oli tavanomainen, mutta menetykset suuret\nTyötaistelutilasto Vuosi 2006 ja 4. neljännes 2006 Vuonna 2006 lakkojen lukumäärä oli tavanomainen, mutta menetykset suuret Työtaistelut painottuivat teollisuuteen ja liikenteeseen Suomi on keskimääräistä\nAmmattiyhdistysliike kansanliikkeenä Ammattiyhdistysliike ja korporatismin murros Erkki Laukkanen, ekonomisti, KTT KANTU-päivät, 12.2.2015, Helsinki Ay-liikkeen roolit Edunvalvontaorganisaatio Sopimustoiminta,


2 viikkoa mennyt edellisestä postauksesta... Osaksi varmaan johtuu siitä, että tauti ei kuitenkaan päästänyt heti irti vaan piti ihan viime päiviin asti puolikuntoisena.\nToinen syy on se, että on liikkeellä pahaa matalapainetta. Syytä en nyt tähän kirjoita sen tarkemmin, mutta aika iso vaikutus sillä on minuun, vaikka yritän vakuuttaa itselleni muuta.\nTämä ko. asia on saanut minut miettimään, mitä on onnellisuus.Onko se sitä, että saa olla terve? Vai sitä, että ympärillä on ystäviä, jotka välittävät? Entä mikä osuus on sillä, että tuntee itsensä rakastetuksi ja tarpeelliseksi - ja osaa välittää ne tunteet myös toiselle ihmiselle? Vai koostuuko onnellisuus noista kaikista asioista ja muistakin? Kaipa onnellisuus oikeasti koostuu jokapäiväisen elämän pienistä hetkistä, jotka ilahduttavat meitä.\nJollain tasolla olen onnellinen, mutta toisaalta taas en. On niin monta asiaa, jotka vaikuttavat minuun tällä hetkellä.\nOlen jopa miettinyt, että muuttaisin takaisin kotiin Pirkanmaalle. Siellä sentään joskus voisi ovikello soida ja joku tulla ihan yllättäen poikkeamaan. Täällä sitä tilannetta ei tule. ( tuo menee yksinäisyyden piikkiin) Olisi se niin ihanaa, kun joku tulisi käymään yllättäen. Lisäksi kotona Pirkanmaalla ovat kaikki tärkeimmät sukulaiseni ja kaverini eli siellä tuskin olisi yksinäistä, ja aina olisi joku paikka, minne voisi mennä käymään.\nMyös siinä mielessä muutto voisi olla kova sana, että saisin vieroitettua itseni Kultsista; eihän se ole normaalia, että päivittäin soitellaan ja nähdään aika usein. Meidän yhteinen aikamme on ollutta ja mennyttä ja jäljellä on ystävyys.\nTiedän, että täällä on eräs, jonka maailma varmaan kaatuisi, jos muuttaisin pois, mutta mutta...\nYritä tässä nyt sitten pähkäillä, mikä on oikea ja fiksu ratkaisu. Mutten voi kieltää, etteikö alitajunta työstä tuota muuttoasiaa.\nKäsitöitä olen saanut vähän tehtyä ja valmistakin on tullut. Kyjyssä on valmiina 16/20. Enää neljä työtä ja sitten olisi kyjy tehtynä. Saatan sittenkin saada sen klaarattua.\nTällaiset olen saanut kuluneen 2 viikon aikana valmiiksi:\nKultsille tein uudesta Regian uudesta Active -langasta kahdet sukat; vihreät Eeva Savirannan Petäjä -sukat ja mustat tavikset.\nTuossa langassa on jippona se, että langassa on "Outlast-teknologia, joka kehitettiin alunperin NASA:n astronautteja varten. Phase-Change-Material (PCM) ottaa lämmön talteen ja vapauttaa sen tarvittaessa. Outlast-ominaisuus on Regian erityisessä akryylikuidussa.\nNäin se toimii: Ihomme altistuu lämmönvaihteluille. Kun keho lämpenee, luovutamme lämpöä ja hikoilemme alentaaksemme lämpötilaa. Outlast-teknologia imee ylimääräisen lämmön ja varastoi patentoituihin Outlast mikrokapseleihin. Kun kehon lämpötila laskee, varastoitunut lämpö vapautuu. Tuloksena tasainen lämpö ihoa vasten.\nMateriaali 40% villa, 40% akryyli, 20% polyamidi"\nLisäksi valmistui yksi peruspipo ja perussukat 7 Veikasta. Sukat ovat syksyn uutuusvärejä.\nNyt pitäisi laittaa seuraavat Petäjä -sukat puikoille eli taidanpa siirtyä tuonne kutomon puolelle. Mukavaa sunnuntaita kaikille!\nLähettänyt muru klo 7.04\nTunnisteet: Kyjy, kyjy2014, pipot, Sukat\nAnonyymi 19. lokakuuta 2014 klo 8.31\nHei! Muuta pois vaan sinne Pirkanmaalle, jos Sinusta itsestäsi ajatus tuntuu hyvältä. On se mukavaa kun on sukulaiset, ystävät ja tutut lähellä. Mistäpäin Pirkanmaata olet lähtöisin, jos saan olla utelias? Mieti nyt itseäsi tässä muuttoasiassa. Oma hyvinvointisi painaa varmasti vaakakupissa paljon. :) Olet ollut taas ahkera käsityörintamalla! Syysterkuin "Pultteri" ;)\nmuru 19. lokakuuta 2014 klo 8.47\nMä olen lähtöiisin Valkeakoskelta. Täytyy edetä askel kerrallaan ja selvitellä missäpäin siellä on vuokra-asuntoja ja mihin hintaan. Täällä mulla on halpa vuokra ja ihana azunto\ncesilia 20. lokakuuta 2014 klo 7.08\nHyvin sun KyJy on edennyt turhaan alkuun hermoilit eihän noissa neljässä sulla kauvaa mene.Kauniita sukkia on valmistunut.\nKyllä muutto saataa sua piristää ja kuten kirjoitit välimatka Kultsiin voisi tehdä sulle hyvää.\nToivottavasti löytäisit kivan ja edullisen asunnon sieltä.\nLaitahan s-postia mitä sulle kuuluu sille toiselle "rintamalle".\nMysteryKnitter 17. lokakuuta 2017 klo 8.45\nWau mitä lankaa! Tarkoitan sitä lämpöominaisuutta. Ja sä osaat tehdä hienoa jälkeä!


Äiti poltti oman tyttärensä elävältä Pakistanissa\n08.06.2016 klo 17:46\nZeenat Bibi oli valinnut itse aviomiehensä. Se ei perheelle sopinut.\nZeenat Bibi oli vasta 16-vuotias. AP\nÄiti Perveen Bibi poltti 16-vuotiaan tyttärensä Zeenat Bibin keskiviikkona elävältä Lahoren kaupungissa Pakistanissa vain reilu viikko sen jälkeen, kun tytär oli mennyt naimisiin. Asian vahvisti uutistoimisto AFP:lle poliisipäällikkö Haidar Ashraf.\nAshrafin mukaan Zeenat Bibi oli mennyt naimisiin toukokuun 29. päivänä Hasan-nimisen miehen kanssa, jonka oli itse valinnut aviomiehekseen.\nHasan kertoi paikalliselle Geo News -televisiokanavalle, että pariskunta oli karannut naimisiin. Hasan oli vastahakoisesti suostunut siihen, että Zeenat palaa kotiin sen jälkeen kun perhe oli luvannut, ettei se vahingoittaisi tyttöä.\nHasan näytti valokuvaa keskiviikkona murhatusta vaimostaan. AP\n- Kun hän oli asunut kanssani neljän päivän ajan naimisiinmenomme jälkeen, hänen perheensä otti yhteyttä meihin ja lupasi pitää meille kunnon hääjuhlat kahdeksan päivän kuluttua. Sitten voisimme elää yhdessä, Hasan kertoi.\nZeenat ei aviomiehen mukaan halunnut mennä kotiinsa, koska uskoi, että perhe tappaisi hänet. Yksi tytön sedistä kuitenkin takasi tytölle, että tämä olisi turvassa.\nÄiti on pidätetty\nKaksi päivää myöhemmin Zeenat soitti miehelleen ja kertoi, että perhe oli peräytynyt lupauksestaan. Hän halusi miehensä hakevan hänet pois. Hasan pyysi vaimoaan kuitenkin odottamaan luvatut kahdeksan päivää.\nPerhe tappoi Zeenatin.\nPoliisi Haidar Asraf kertoi Perveen Bibin ja muiden perheenjäsenten tunnustaneen rikoksen. Poliisi takavarikoi rikospaikalta paloöljyä. Äiti pidätettiin tänään.\nPakistanissa perheenjäsenet murhaavat vuosittain satoja naisia perheen kunnian nimissä. Vasta viime viikolla 19-vuotias Maria Sadaqat kidutettiin ja poltettiin hengiltä Murreen läheisessä kylässä, koska hän ei suostunut menemään naimisiin itseään kaksi kertaa vanhemman miehen kanssa.\nHuhtikuun lopussa nuori nainen kuristettiin ja hänen ruumiinsa poltettiin kyläneuvoston määräyksestä Luoteis-Pakistanissa. Nainen oli auttanut ystäväänsä karkaamaan naimisiin.


78 m² Lohtulantie 7, 95800 Kolari Rivitalo 3h myynnissä - Oikotie 15427672\nMyytävät asunnot Kolari Sieppijärvi Lohtulantie 7, 95800 Kolari\n44 000 €78 m²\nLohtulantie 7, Sieppijärvi, Kolari3h+k\nTilava kolmio Kolarin Sieppijärvellä\nHeti vapaana oleva rivitalokolmio. Hyvien liikenneyhteyksien päässä, Kolariin 20 km. Pallas Yllästunturin kansallispuisto 50 km. Edullista asumista. Tarjoa vaihdossa osaketta, kiinteistöä, autoa, moottorikelkkaa ym.\nLohtulantie 7, 95800 Kolari\nTilaa isolle ruokapöydälle, Suuri tiskipöytä, Sähköliesi, Jää-pakastinkaappi\nyhtiö lunastanut tontin omaksi 2019\nLähikauppaan 100 m\n564,10 € / m2\n22,71 € / kk\nSauna 15€/kk, Autopaikka 10€/kk\nAsunto Oy Kolarin Sieppijärven Safiiri\nTunturi-Lapin Maalauspalvelu Oy\nNKN-Yhtiöt / Tuomas Kulhua\nKolari Kittilä Pello Rovaniemi Muonio Ylitornio Sodankylä Ranua Tervola Enontekiö Tornio Kemi Ii Inari Pudasjärvi Keminmaa Kemijärvi Taivalkoski Salla Pelkosenniemi Posio Simo\nSieppijärvi Ylläs Ylläsjärvi


https://www.ruohonjuuri.fi/voimaannuttava-huonetuoksu-baldin-4025121070127?___store=default 376 Voimaannuttava huonetuoksu https://www.ruohonjuuri.fi/media/catalog/product/1/9/BALDIN-4025121070127.jpg 23.9 EUR OutOfStock /Koti & Hyvä olo/Taloustarvikkeet /Koti & Hyvä olo/Taloustarvikkeet/Ilmanraikastimet ja huonetuoksut Energisoiva ja piristävä valinta. Ensimmäinen Demeter-sertifioitu, piristävä huonetuoksu yhdistää toisiinsa ihanan limen ja sitruunaruohon. Tuoksu sisältää vain 100% eteerisiä öljyjä ja luomualkoholia. Pakkaus sisältää kauniin, modernin lasipullon ja viisi bambutuoksutikkua. Mitä enemmän bambutikkuja, sitä voimakkaammaksi tuoksu kehittyy. Yksi pullo kestää noin 4-8 viikon ajan.

Kävelen läpi metsäisen maiseman, jossa tuoksuvat marjapensaat ja tuulessa huojuva heinikko. Kypsien sitruunoiden tunnusomainen tuoksu leijailee läheisestä sitruunapuulehdosta – vai tunnistavatko väsyneet aistini raikkaan limen? Aromaattisten ruohokasvien tuoksu antaa minulle uutta energiaa ja saa askeleeni kevenemään. 23.9 Baldini add-to-cart 0\nVoimaannuttava huonetuoksu, 100 ml\nEspoo, Ainoa Jyväskylä Ei myymälän valikoimassa City - Kaivopiha, Helsinki Espoo, Iso Omena Espoo, Sello Hakaniemi, Helsinki Itäkeskus, Helsinki Jumbo, Vantaa Kaari, Helsinki Kamppi, Helsinki Oulu Raisio Redi, Helsinki Tampere Tripla, Helsinki Turku\nEnergisoiva ja piristävä valinta.\n“Ihana tuoksu, joka on sopivan vahva ja tuoksuu kunnolla. Sitruksen ystävän suosikki.“\n“Baldinin voimaannuttava huonetuoksu on IHANA sitruksinen raikas energiatuoksu. Piristää ja virkistää ja auringon paistamaan mielessä sateisenakin päivänä.”\nEnsimmäinen Demeter-sertifioitu, piristävä huonetuoksu yhdistää toisiinsa ihanan limen ja sitruunaruohon. Tuoksu sisältää vain 100% eteerisiä öljyjä ja luomualkoholia. Pakkaus sisältää kauniin, modernin lasipullon ja viisi bambutuoksutikkua. Mitä enemmän bambutikkuja, sitä voimakkaammaksi tuoksu kehittyy. Yksi pullo kestää noin 4-8 viikon ajan.\nKävelen läpi metsäisen maiseman, jossa tuoksuvat marjapensaat ja tuulessa huojuva heinikko. Kypsien sitruunoiden tunnusomainen tuoksu leijailee läheisestä sitruunapuulehdosta – vai tunnistavatko väsyneet aistini raikkaan limen? Aromaattisten ruohokasvien tuoksu antaa minulle uutta energiaa ja saa askeleeni kevenemään.\nAlcohol Denat*, Parfum**, Limonene**, Citral**, Citronellol**, Coumarin**, Eugenol**, Geranium**, Isoeugenol**, Linalool**.


Katso kuvat: intialaismies rakensi vinkeän täyssähköisen Jeepin - tehoja "huimat" 1kW | Tuulilasi\nKatso kuvat: intialaismies rakensi vinkeän täyssähköisen Jeepin - tehoja "huimat" 1kW\nIntialainen Mr Shakir rakensi veikeän näköisen täyssähköisen mini-Jeepin lapsilleen, mutta autoon mahtuu Electrekin mukaan myös kaksi aikuista. Ja ainakin yksi varmasti tarvitaan, jos autolla haluaa ajaa…\nShakirin mukaan autoon mahtuu ainakin kuusi lasta. Etupenkkien lisäksi auton takatilan reunoilla on kiertävät istuimet.\nShakir rakensi auton kokonaan kotonaan, sen tekemiseen kului liki vuosi. Autosta löytyy LED-valot, manuaalivaihteisto, uudet puskurit, avattava katto, tavarahylly ja jopa audiojärjestelmä.\nTehoja siinä ei liiaksi ole, sillä moottorin koko on 1000 wattia eli 1 kW eli 1,36 hv. Sen akustolla pystyy kuitenkin ajamaan noin 60-70 kilometriä. Auton tekeminen maksoi euroiksi muutettuna noin 1600.


Valkoisen lumoissa: Messuilua ja loman odotusta\nLauantaina käytiin siis Kevätmessuilla (mies ja kaks vanhempaa likkaa), teini poikaystävineen lähti kans mukaan mut jäivät kaupungille seikkaileen siks aikaa. Olihan siellä vaikka mitä hienoja juttuja.Tästä kattauksesta tykkäsin kovasti. ❤\nIhana vanhoista kirjan sivuista tehty lippuviiri. Ja noi pitsiverhot oli kans kivat tossa pöydän päällä. Hmmmm, mullahan on vanhoja "projektikirjoja" vaikka kuinka, täytyy väkertää tämmönen.\nTämä nimesimme Ku Klux Klan-takaksi.\nNäppisiin ei jäänyt kauheesti. No toki esitteitä kassikaupalla ja sit tää teesihdin. Ne semmoset pienet pyöreät sihdit mihin teelehdet laitetaan sisään, ovat melko surkeita. Kaikki vuotaa ja sit niitä teenlehtiä saa sylkeä suustaan. Tää on tosi näppärä.\nTäytyis löytää sille kaveriks vielä joku kiva pieni valkoinen posliinikuppi, mihin sen voi sit käytön jälkeen laittaa. Täytyy pitää silmät auki...\nNiin ja tää oli ihan mahtiostos! Universal Stone puhdistusaine! Tätä on paljon kehuttu facebookin sisustusryhmissä, heti ku tän bongasin niin ostopäätös oli tehty. Ukkeli sai toki vetää esittelynsä loppuun. Ja ei oo kuulkaas ihan turha aine. Kylppärin kaakelit ja saunan lasiovi tuli niin hienoiks ettei uutenakaan oo olleet. Kokeilen vielä miten mömmö pärjää uuninpuhdistuksessa, saas nähdä...\nTämmösen jalallisen vatin löysin huutiksesta. Oon tässä vielä kahden vaiheilla maalaanko valkoiseks vai antaako olla noin. Onko liian kiiluva? Toisaalta bling blingiä saa olla...\nTänään nypittiin miehen kans meitin tieltä aurakepit pois, ei tänne enää niin paljoa lunta voi sataa että niitä tarvittaisiin. Näin ku sanon niin aamulla on metri lunta maassa... Ei vaan, tuskinpa sentään.\nReilu viikko lomaan, mä niiiiiin odotan sitä. Johan tässä joulusta asti on pakerrettukin. Kauheen pitkältä tuntui silloin joulun jälkeen et vasta pääsiäisenä lomaa, siihen on ikuisuus. Ja ny se on ihan tossa näppisissä jo. Mihin tää aika menee?? Huh!\nMuistakaahan ottaa osaa Country French-arvontaan täällä, klik. 10.4. asti aikaa osallistua.\nLähettänyt Mervi klo 23:26\nTunnisteet: arvonta, Kevätmessut, sisustus, Universal Stone\nSydämellä tehtyä 08 huhtikuuta, 2014 09:23\nTäällä myös rakennus ja sisustusmessut tässä kuussa ja pakko sinne on päästä! Ihania kuvia, tuli niin keväinen fiilis ja ei aikaakaan kun vappu jo on ja pääsiäinen ihan nurkilla, jee pääsee maalaamaan ihan kohta terassilla projektia :) Aurinko paistaa keittiön ikkunasta sisään niin kutsuvasti että töihin on lähettävä ;) Hyvää viikon jatkoa Mervi <3\nMervi 08 huhtikuuta, 2014 09:44\nKeväinen fiilis on mullakin. Aatella et on jo huhtikuu! Aika on mennyt pian kun on ollut niin leuto talvikin. :-) Kivaa viikkoa!\nAnnukka 08 huhtikuuta, 2014 09:38\nUniversal Stone on mullakin aina se ainoo, mutta paras messuhankinta :). Ei tosin hirveen usein tartte ostella, koska kestää vuositolkulla, vaikka joka päivä käyttäis.\nEn sillä tosin muuta puhdistele kuin keraamista liettä ja joskus kylppärin kaakeleita, mutta niitten suhteen joku varoitteli, että hankaa pinnan pilalle. Tiedä häntä, mutta puhdasta tuli.\nTon ekan kuvan kattauksen vieressä oli yks mun lemppari eli se metallinen teline, joka oli täynnä koivuhalkoja :). Sellanen olis kiva, vaikkei ookaan mitään missä puita polttelis.\nMervi 08 huhtikuuta, 2014 09:47\nJoo en tiä kans menikö pinta pilalle vai mitenkä mut kaakelit on ku uudet. :-) Ihme mömmö.\nKata Maria 08 huhtikuuta, 2014 18:31\nTuo Universal stone on aikamoista loisto ainetta! Sillähän tosiaan vois pestä uuninkin... ootko jo kokeillu?\nJa aivan ihan tuo jalallinen vati jonka oot löytäny. Jättäisin ite sen tuollaiseksi!\nMervi 09 huhtikuuta, 2014 00:01\nEn vielä kokeillut uuniin. Jospa huomenna saisin itestäni irti alkaa semmoseen hommaan. :) Joo, ensin olin ihan varma et maalaan vatin valkoiseksi. Mut nyt ku oon sitä katellut vähän aikaa niin alkaa näyttään ihan kivalta tuollaisenaan. Olkoot nyt noin kun on.\nMarikki 09 huhtikuuta, 2014 17:32\nPidit kyllä hyvän mainospuheen....;) Nauratti, joten ostan heti, kun kohdalle tulee..;) Pesuhuoneen kaakeleihin olisi kiva saada kunnon aine:)\nKaunis tuo pöytäkoristelu ylimmässä kuvassa.\nMervi 10 huhtikuuta, 2014 12:38\nOsta ihmeessä, hyvä aine on. :)\nNanette 09 huhtikuuta, 2014 22:27\nEli Stone oli sitten nappiostos,hyvä! Pitää laittaa korvan taakse. Siis ei sitä Stonea,vaan vinkki :P\nTarjotinkupu on ihana noin! Mutta ihanahan se olisi valkoisenakin... Hmm,vaikea päätös. Tai noh,valkoiseksi se sun käsissä varmaan jossain vaiheessa kuitenkin muuttuu :)\nMervi 10 huhtikuuta, 2014 12:39\nStone oli kone! :) Mää luulen kans et toi on vielä joskus valkoinen... Voinhan mää hinkata sen vaikka tolla Stonella alkuperäiseks jos näyttää tyhmältä, hih!\nBirgit mäkinen 10 huhtikuuta, 2014 08:02\nÄlä maalaa!! Ja syy siihen ettet::koska mulla on samanlainen vati ja jos se näyttää valkoisena kivemmalata...SAAT MAALATA MUNKIN :))))))\nMervi 10 huhtikuuta, 2014 12:41\nHahhaa!!!! :D Voin tehdä tieteellisen kokeen. Tua omas maalattavaks vaan jos näyttää kivemmalta... Ja jos ei näytä, voit hykerrellä tyytyväisenä ku sulla on originelli hienompi vati...\nHanna-Riikka - Ninian maailmassa 10 huhtikuuta, 2014 21:40\nElä maalaaa.. se on noin hiano!!! Tuo aine se löytyy meiltäkin, mutta en oo älynnyt käyttää sitä kuin takanlaseihin. Huomenna siispä uunin kimppuun!\nMervi 10 huhtikuuta, 2014 22:05\nTakanlasi tuli sillä juu viimosen päälle puhtaaks. :) Älä maalaa - maalaa... Rauhoitan tilanteen ja olkoot vähän aikaa.\nPepi 10 huhtikuuta, 2014 21:49\nHmmm...universalia...lähtisköhän tommosella suihkuseinästä remppamiesten jättämät silikoni(?)tahrat...\nJuu, älä maalaa. Ainakaan heti, fiilistele ainakin vähän :)\nMervi 10 huhtikuuta, 2014 22:06\nUskoisin et lähtee, melko tehokkaalta vaikuttaa. Hih, olkoot ny vähän aikaa noin... :)\nHeli - Valkoista Harmoniaa 16 huhtikuuta, 2014 22:06\nIhania otoksia messuilta! :) Universal stone on kyllä ihan supertuote, sillä saa puhtaaksi mitä vaan! Mä sanoisin kans, et älä maalaa -ihana juuri tuollaisenaan! <3\nMervi 17 huhtikuuta, 2014 21:50\nTuntuu olevan ihme-aine. :) En oo maalannut, mitä enemmän sitä kattelee, alkaa näyttää aina vaan kivemmalta...


Viisi askelta - Nukkuvien puolue - Nukkuvat\nViisi askelta vallankumoukseen!\n1) Nukkuvilla on 40% kannatuspotentiaali! Tarve uuteen ajatteluun on valtava. Nukkuvien vahvuus on konseptissamme, joka lopulta murtaa padon ja kaataa Goljatin eli nykysysteemin vallanpitäjineen. Jos puolet vaaleissa äänestämättömistä äänestää jatkossa Nukkuvia, olemme samantien Suomen suurin puolue! Jos viidesosa nykypuolueiden äänestäjistä liittyy mukaan on Nukkuvien kannatus vaaleissa jo 40%!!\n2) Kaikki on valmista! ”Nukkuvat” on helppo käsittää sekunneissa ja uuden puolueen muistaa jokainen heti kun se tulee vastaan. Nukkuvien puolue – Nukkuvat ry (rp) ohjelma hakee vertaistaan. Nukkuvat kanavoi kansan tunnot ja innovoi valtapuolueet pois hiekkalaatikoiltaan. ”Nukkuva vallankumous” on hyvä vallankumous jokaiselle suomalaiselle.\nNukkuvat on ”suomipolitiikan kolmas tie”, uuden ajan yleispuolue, johon jokaisen muutosta haluavan on helppo tulla. Keskitymme vain oleelliseen eli suomisysteemin ”sisäiseen muutokseen”. Kaikki turha ja moniselitteinen on jätetty tarkoituksella pois ohjelmastamme jakamasta muutoksentekijöitä. Seuraavana tavoitteena on Nukkuvien rekisteröinti (kannattajakorttikeräys) ja eduskuntavaalit 2019. Lopulta Nukkuvat on 2020-luvun vallankumous- ja pääministeripuolue - jos joku väittää, että se on mahdotonta katsokaa, mitä tapahtuu Euroopassa ja Ranskassa!\nIso juttu Nukkuvien markkinoinnin kannalta on myös, että valtamedia ei voi jatkossa enää mitenkään kuoliaaksivaieta Nukkuvia, koska sitä enemmän Nukkuvat menee lopulta somessa läpi. Emme ole riippuvaisia "kuudesta päätoimittajasta" ja tämä säästää myös rahaa. Viime kuukausina mediakin on vihdoinkin jo osaltaan herännyt mm: Iltalehti, Keskisuomalainen.\n3) Älä enää mene halpaan suomalainen! Yksikään nykyisistä valtapuolueista (ml. apupuolueet ja terapiahaastajat) ei osaa, halua eikä uskalla tehdä tarvittavaa kokonaisuudesta lähtevää hyvää muutosta suomalaisen hyväksi. Valtansa ylläpitämiseksi valtapuolueilla on kymmenien miljoonien eurojen puoluetukensa, miljardien eurojen välillinen korruptionsa ja valtamediansa, joka on kaikkea muuta kuin sitoutumaton vaikka kaikkialla niin toitottaa.\nTarvittavassa muutoksessa kyse ei ole ikuisesta vasemmisto-oikeisto köydenvedosta tai hallitus-oppositio valtapelistä vaan ruohonjuuritason kokemuksen aikaansaamasta yhteiskunnallisesta oivaltamisesta ja visiosta, kokonaisuudesta, rohkeudesta ja maalaisjärjestä. Kannattaa tajuta myös se, että viime vuosien poliittinen äärevöityminen vasemmisto-oikeisto akselilla ei suinkaan haasta nykysysteemiä vaan vahvistaa sitä.\n4) Kyse on todellisesta vapaudestamme! Nukkuvat on dynamiittia maamme vakavalle ylipolitisoitumiselle, suomalaiselle kaverisosiaalikapitalismille ja ihmisiä nöyryyttävälle almutaloudelle. Rakennamme yksinkertaisen, rohkean ja onnellisen Suomi Finlandin, jossa yksikään suomalainen ei koskaan tipu mistään minnekään. Suomi on hyvinvoiva oikeusvaltio, luova ja yritteliäs, jonka yhteiskunnallinen käyttöjärjestelmä on maailman paras jokaiselle suomalaiselle.\nTämän saavuttaminen ei riipu ulkoisista tekijöistä ollenkaan niin paljon kuin moni ajattelee ja eräät puolueet meille tarkoituksella uskottelevat. Se on ennen muuta suomalaisten sisäinen asia, ja siksi tehtävissä, jos vain itse haluamme.\n5) Tervetuloa mukaan omalla tavallasi! Meidän on muutettava koko se peli, johon yhteiskunnallinen päätöksenteko Suomessa perustuu. Meidän on rakennettava uusi reilu peli isänmaallemme. Paitsi ohjelmaltaan, Nukkuvat on erilainen kuin muut puolueet myös rakenteeltaan ja toimintatavoiltaan. Puoluedemokratian vieminen uudelle tasolle – tietty hollitupameininki.\nTutustu Nukkuviin tarkemmin kotisivuillamme ja pyydä kaverisikin mukaan, vallankumouksen askeleet otetaan yhdessä!