Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka 2012 Valtioneuvoston selonteko - PDF\nDownload "Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka 2012 Valtioneuvoston selonteko"\n1 Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka 2012 Valtioneuvoston selonteko Valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 5/2012\n2 Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka 2012 Valtioneuvoston selonteko Valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 5/2012\n4 Julkaisija VALTIONEUVOSTON KANSLIA Julkaisun laji Julkaisu KUVAILULEHTI Toimeksiantaja Valtioneuvoston kanslia Julkaisun nimi (myös ruotsinkielinen) Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka Valtioneuvoston selonteko Finlands säkerhets- och försvarspolitik Statsrådets redogörelse Tiivistelmä Valtioneuvoston turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko 2012 on jatkoa aikaisemmalle selontekokäytännölle. Selonteossa käsitellään erityisesti kokonaisuuksia, joissa on nähtävissä olennaisia, vuoden 2009 selonteon jälkeen tapahtuneita muutoksia. Selonteko, jonka tarkastelujakso ulottuu 2020-luvulle, muodostaa perustan Suomen politiikan ohjaamiselle maan etujen ja tavoitteiden edistämiseksi. Selonteossa käsitellään kansainvälisessä toimintaympäristössä tapahtuvia kehityskulkuja, Suomen turvallisuuspoliittisia linjauksia, puolustuksen kehittämistä sekä toimia yhteiskunnan kokonaisuusturvallisuuden varmistamiseksi. Selonteossa kuvattava toimintalinja on turvallisuuden aktiivista rakentamista sekä turvallisuusuhkien ennakointia ja torjumista. Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tärkeimmät tehtävät ovat itsenäisyyden, alueellisen koskemattomuuden ja perusarvojen turvaaminen, väestön turvallisuuden ja hyvinvoinnin edistäminen sekä yhteiskunnan toimivuuden ylläpitäminen. Avainsanat selonteko, turvallisuuspolitiikka, puolustuspolitiikka, ulkopolitiikka, ulko- ja turvallisuuspolitiikka Sarjan nimi ja numero Valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 5/2012 ISBN (paino) Kustantaja Valtioneuvoston kanslia Julkaisu PDF:nä: Lisätietoja: Taitto Valtioneuvoston kanslia, Anja Järvinen Kieli Fi ISBN (PDF) Luottamuksellisuus Julkinen Kokonaissivumäärä 122 ISSN Julkaisun jakelu ja välitys Painopaikka Edita Prima,\n5 Utgivare STATSRÅDETS KANSLI Typ av publikation Publikation Uppdragsgivare Statsrådets kansli PRESENTATIONSBLAD Publikationens namn Finlands säkerhets- och försvarspolitik Statsrådets redogörelse Referat Statsrådets säkerhets- och försvarspolitiska redogörelse 2012 är en fortsättning på tidigare redogörelsepraxis. I redogörelsen behandlas i synnerhet ämneshelheter där man kan märka väsentliga förändringar efter 2009 års redogörelse. Redogörelsen, vars granskningsperiod sträcker sig till 2020-talet, utgör grunden för styrningen av den finländska politiken i syfte att främja landets intressen och målsättningar. I redogörelsen behandlas utvecklingsgången i den internationella omvärlden, Finlands säkerhetspolitiska riktlinjer, utvecklandet av försvaret samt åtgärder för säkerställande av den övergripande säkerheten i samhället. Den handlingslinje som beskrivs i redogörelsen innefattar ett aktivt säkerhetsbyggande och åtgärder för att förutse och avvärja säkerhetshot. Till de viktigaste syftena för Finlands säkerhets- och försvarspolitik hör att trygga självständigheten, den territoriella integriteten och de grundläggande värderingarna, att främja befolkningens säkerhet och välfärd samt att upprätthålla ett fungerande samhälle. Nyckelord redogörelse, säkerhetspolitik, försvarspolitik, utrikespolitik, utrikes- och säkerhetspolitik Seriens namn och nummer Statrådets kanslis publikationsserie 5/2012 ISBN (tryck) Förläggare Statsrådets kansli Publikationen som PDF: Ytterligare information: Layout Statsrådets kansli, Anja Järvinen Språk Fi ISBN (PDF) Sekretessgrad Offentlig Sidantal 122 ISSN Distribution och försäljning Tryckort Edita Prima, 2013\n6 SISÄLLYS ESIPUHE... 9 TIIVISTELMÄ...10 Toimintaympäristö ja sen muutosten vaikutus Puolustuksen kehittäminen TURVALLISUUSPOLIITTINEN TOIMINTAYMPÄRISTÖ 1 Turvallisuus globaalissa muutoksessa Keskinäisriippuvuus ja turvallisuuden jakamattomuus Globaalit kehityskulut Globaalihallinnan tarve Kansainväliset valtasuhteet Vastuunkanto globaaleissa kysymyksissä Laaja-alaisten turvallisuuskysymysten merkitys Keskeisten toimijoiden asema globaalissa muutoksessa Euroopan unionin rooli globaalitoimijana Yhdysvallat suuntaa painopistettä Aasiaan Kiinan globaali vaikutusvalta kasvaa Venäjän laaja-alaiset intressit Venäjän kehitys Yhdistyneet kansakunnat ja uudet ryhmittymät Sotilaalliset voimavarat ja asevalvonta Sodankäynnin luonteen muuttuminen Asevoimien kehitys Kansainvälisen puolustusyhteistyön kehittäminen Joukkotuhoaseet ja asevalvonta Kansainvälinen kriisinhallinta Kriisinhallinnan toimijat Kriisinhallinnan toimintaympäristöt Euroopan turvallisuuden kehitys ja keskeiset toimijat Euroopan turvallisuuden yleiskehitys Euroopan unionin nykytila ja vaikutus naapurustoon Pohjois-Atlantin liitto (Nato) Naton sisäinen kehitys Kumppanuuspolitiikan muutos Nato ja Venäjä Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö ja Euroopan neuvosto\n7 3 Turvallisuuskehitys Suomen lähialueilla Yhteistyö laajan turvallisuuden vahvistamiseksi Lähialueet Arktinen alue Pohjoismaiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikka ja sitä koskeva yhteistyö Baltian maiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikka Venäjän turvallisuus- ja puolustuspolitiikka lähialueilla TURVALLISUUS- JA PUOLUSTUSPOLIITTINEN LINJAUS 4 Turvallisuuspoliittiset linjaukset Lähtökohdat ja avainlinjaukset Lähtökohdat Avainlinjaukset Suomi EU-jäsenenä sekä yhteistyö Naton kanssa Euroopan unionin turvallisuutta vahvistavan roolin tukeminen Yhteistyö Naton kanssa Muut keskeiset toimijat Toiminta globaalin turvallisuuden edistämiseksi Monenkeskisen järjestelmän tukeminen Laajan keinovalikoiman käyttäminen Osallistuminen kansainväliseen kriisinhallintaan Kansainvälisen puolustusyhteistyön kehittäminen Asevalvonta Turvallisuuden edistäminen lähialueilla Turvallisuuspoliittinen solidaarisuus Lissabonin sopimuksen yhteisvastuulauseke (terrori-iskut, suuronnettomuudet) Lissabonin sopimuksen yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevat erityismääräykset; keskinäistä avunantoa koskeva velvoite (aseellinen hyökkäys) Yhteiskunnan toiminnan turvaaminen kokonaisturvallisuus Kokonaisturvallisuuden toimeenpanon kehittämisen linjaukset Euroopan unionin keskeinen rooli yhteiskunnan kokonaisturvallisuuden varmistamisessa Kansainvälisen yhteistoiminnan hyödyntäminen Turvallisuusosaamisen kehittäminen Tilannekuvajärjestelmän ja viestinnän kehittäminen Harjoitustoiminnan systematisointi Kuntien ja alueiden turvallisuuden edistäminen Huoltovarmuus ja jatkuvuuden hallinta Kansallinen kyberturvallisuus Turvallisuusviranomaisten toimintakyvyn varmistaminen\n8 5 Suomen puolustuksen kehittäminen Puolustuspoliittiset linjaukset Puolustusjärjestelmän käyttö ja kehittäminen Puolustusvoimauudistus ja puolustusvoimien rauhan ajan organisaatio Puolustuskyvyn rakentaminen ja ylläpito Henkilöstö ja osaaminen Materiaali Infrastruktuuri ja ympäristö Puolustuskyvyn kehittämisen voimavarat TIETOLAATIKOT: Ilmastonmuutos ja sen vaikutus turvallisuuteen BKT:n kehitys , ennuste Suojeluvastuu Venäjän, Iso-Britannian, Saksan ja Ranskan puolustusbudjettien kehitys Monikansallinen yhteistyö suorituskykyjen kehittämiseksi; EU:n suorituskykyjen yhteiskäyttö ja jakaminen (Pooling & Sharing) ja Naton älykäs puolustus (Smart Defence) Keskeisten ydinasevaltojen ydinaseistus EU:n asekauppasäännöt ja YK:n asekauppasopimusneuvottelut Suomen osallistuminen kansainväliseen kriisinhallintaan Naton ohjuspuolustusjärjestelmä Arktinen neuvosto, Barentsin euroarktinen neuvosto ja Itämeren valtioiden neuvosto Stoltenbergin (2009) raportin ehdotukset pohjoismaisen yhteistyön lisäämiseksi Pohjoismainen puolustusyhteistyö, Nordefco Suomen, Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Viron puolustusbudjetit EU:n yhteisvastuulauseke EU:n keskinäistä avunantoa koskeva velvoite Huoltovarmuus Miten puolustusjärjestelmällä vastataan toimintaympäristön vaatimuksiin? Puolustusvoimien keskeisiä sodan ajan joukkoja Puolustusvoimauudistus Maailman väestön kehitys , ennuste Väkivaltaisten konfliktien kehitys Kymmenen puolustusmenoiltaan suurinta maata (2011) Siviiliviranomaisten monenvälisiä yhteistoimintajärjestelyjä Suomen lähialueella Puolustusvoimien rauhan ajan organisaatio\n10 ESIPUHE Valtioneuvoston selonteko Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta esitetään hallitusohjelman edellyttämällä tavalla eduskunnalle laaja-alaiseen turvallisuuskäsitteeseen perustuvana. Selonteko muodostaa perustan Suomen politiikan ohjaamiselle ja toiminnan vahvistamiselle maan etujen ja tavoitteiden edistämiseksi muuttuvassa kansainvälisessä tilanteessa. Selonteossa käsitellään kansainvälisessä toimintaympäristössä tapahtuneita muutoksia ja kehityskulkuja sekä niistä tehtäviä johtopäätöksiä, Suomen turvallisuuspoliittisia linjauksia, puolustuksen kehittämistä sekä toimia yhteiskunnan kokonaisuusturvallisuuden varmistamiseksi. Vastaavasti selonteossa käsitellään kattavaa keinovalikoimaa. Hallituksen turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko eduskunnalle on jatkoa aikaisemmalle käytännölle. Erityisesti pyritään käsittelemään aihekokonaisuuksia, joissa on tapahtunut tai on nähtävissä merkittäviä muutoksia vuoden 2009 selonteon jälkeen. Selonteossa ei toisteta erikseen laadittujen turvallisuus- ja puolustuspoliittista selontekoa täydentävien politiikka-asiakirjojen sisältöä. Selonteon tarkastelujakso ulottuu 2020-luvulle. Erityisesti puolustuksen kehittäminen edellyttää materiaalihankinta-, suunnittelu- ja elinkaaripäivitysten pitkäkestoisuuden vuoksi seuraavalle vuosikymmenelle ulottuvaa tarkastelua ja linjauksia. Selontekokäytännöllä pyritään siihen, että Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta vallitsee laaja poliittinen yhteisymmärrys ja sillä on kansalaisten tuki. 9\n11 TIIVISTELMÄ Tiivistelmässä kuvataan Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perusteita sekä nostetaan maailman muutoksesta esiin tekijöitä, jotka ovat Suomen turvallisuuspoliittisessa toimintaympäristössä erityisen merkityksellisiä ja joilla on vaikutusta Suomen keskeisiin politiikkavalintoihin. Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tärkeimmät tehtävät ovat itsenäisyyden, alueellisen koskemattomuuden ja perusarvojen turvaaminen, väestön turvallisuuden ja hyvinvoinnin edistäminen sekä yhteiskunnan toimivuuden ylläpitäminen. Suomen turvallisuuspolitiikka on sekä turvallisuuden aktiivista rakentamista että turvallisuusuhkien ennakointia ja torjumista. Puolustuspolitiikka tukee turvallisuuspolitiikan päämääriä. Suomen turvallisuuden takaaminen edellyttää laajan ulko-, turvallisuus- ja puolustuspoliittisen keinovalikoiman käyttämistä. Suomen turvallisuus rakentuu hyviin kahdenvälisiin suhteisiin, vahvaan vaikuttamiseen Euroopan unionissa (EU) sekä laaja-alaiseen yhteistyöhön muiden valtioiden ja kansainvälisten toimijoiden kanssa. Suomi osallistuu kansainvälisen vastuun kantamiseen, toimintakykyisen globaalihallinnan kehittämiseen ja kansainvälisten ongelmien ratkaisemiseen. Suomen turvallisuus- ja puolustuspoliittista toimintalinjaa luonnehtivat jatkuvuus, avoimuus ja vahva sitoutuminen eurooppalaiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön, joka näkyy aktiivisena osallistumisena EU:n turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittämiseen, Naton kumppanuuteen, pohjoismaiseen yhteistyöhön sekä kansainväliseen kriisinhallintaan. Toimintaympäristö ja sen muutosten vaikutus Globalisaation myötä valtioiden keskinäisriippuvuus, joka on pohjimmiltaan myönteinen tekijä, on kasvanut, ja talouskehityksessään onnistuneet valtiot ovat lisänneet kansainvälistä vaikutusvaltaansa. Teknologinen kehitys on mullistanut globaalin tiedonkulun ja vuoropuhelun mahdollisuudet. Keskeinen ilmiö on muiden kuin valtiollisten toimijoiden merkityksen korostuminen turvallisuusympäristön muokkaajina. Ei-valtiolliset toimijat voivat myös luoda epävakautta. Globaalitason suurimmat kehityskulut väestönkasvu ja ilmastonmuutos jatkuvat ja vaikuttavat valtioiden ja kansalaisten turvallisuuteen enenevässä määrin ja monin eri tavoin. 10\n12 Turvallisuusympäristön muutoksilla on vaikutuksensa myös globaalihallintaan ja pyrkimyksiin muuttaa kansainvälisen järjestelmän rakenteita. Yhteisesti hyväksyttyjen sääntöjen ja toimintatapojen merkitys kasvaa, ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) merkitys ainoana maailmanjärjestönä korostuu. YK:n turvallisuusneuvostolla on keskeinen asema kaikkia valtioita sitovien kansainvälisten ratkaisujen oikeuttajana. Suomi varmistaa turvallisuutensa ja hyvinvointinsa parhaiten osallistumalla aktiivisesti globaalien, eurooppalaisten ja lähialueidensa turvallisuusrakenteiden vahvistamiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön sekä varautumalla myös vaikeasti ennakoitaviin, syntytavoiltaan ei-kansallisiin turvallisuushaasteisiin. Suomi pyrkii siihen, että kansainvälinen yhteistyö perustuu avoimuuteen sekä ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion edistämiseen sekä kansainvälisen oikeuden noudattamiseen. Globaaleissa voimasuhteissa viime vuosina tapahtuneet muutokset johtuvat ensisijaisesti maiden talouskehityksien eroista. Erityisesti Kiina on ollut ylivoimainen menestyjä, kun samanaikaisesti läntiset taloudet ovat kärsineet heikosta kasvusta. Tämä ei ole muuttanut Yhdysvaltojen asemaa maailman vaikutusvaltaisimpana maana. Suomi korostaa Euroopan unionin yhtenäisyyden ja laaja-alaisen politiikan merkitystä sen suhteissa strategisiin kumppaneihinsa, kuten Kiinaan, Yhdysvaltoihin ja Venäjään. Samalla Suomi vaalii jatkossakin kahdenvälisiä suhteitaan maailmanpolitiikan ja -talouden keskeisiin maihin. Yhdysvallat suuntaa kansainvälisen politiikkansa painopistettä Aasiaan, mutta säilyy vahvana toimijana Euroopassa. Suomi pyrkii laaja-alaiseen kahdenväliseen yhteistyöhön Yhdysvaltojen kanssa. Venäjä on Suomen suurin kauppakumppani, mutta naapuruuden merkitys on paljon taloussuhteita isompi. Laaja-alaiset suhteet kattavat aktiivisen poliittisen dialogin, viranomaisyhteistyön ja kansalaistason lisääntyvän vuorovaikutuksen. Venäjän ulko- ja turvallisuuspoliittinen linja ja yhteiskunnallinen kehitys sekä sotilaallisen suurvallan asevoimien tila ja kehitysnäkymät ovat luonnollisesti Suomea kiinnostavia asioita. Suomen etujen mukaista on Venäjän kasvava integroituminen yleiseurooppalaiseen kehitykseen, kansainväliseen yhteistyöhön ja maailmantalouden rakenteisiin. Suomi pitää EU:n ja Venäjän yhteistyön kehittymistä myös ulko- ja turvallisuuspolitiikassa tärkeänä tavoitteena. Euroopan unioni on Suomelle perustavanlaatuinen arvovalinta, jolla on myös vahva turvallisuuspoliittinen ulottuvuus. Suomelle on tärkeää, että unionin ase- 11\n13 ma Euroopan vakauden ylläpitämisessä ja merkitys turvallisuusyhteisönä säilyvät. Unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittäminen, joiden vahvistamiseen Suomi on sitoutunut, tukevat tätä tavoitetta. Myös Lissabonin sopimukseen kuuluvat yhteisvastuulauseke ja keskinäistä avunantoa koskeva velvoite vahvistavat unionin luonnetta turvallisuusyhteisönä. Unionin laajentuminen, tehokas ja laaja-alainen naapuruuspolitiikka sekä pyrkimys Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) kautta yhteisten arvojen vahvistamiseen edesauttavat arvo- ja turvallisuusyhteisön kehittymistä Euroopassa. Unionin kriisinhallinnan kehittäminen vahvistaa EU:n uskottavuutta globaalina toimijana. Jäsenyys unionissa on samalla keskeinen väylä kansallisesti tärkeinä pidettyjen kansainvälispoliittisten ja globaalien tavoitteiden edistämiseksi. Unioni on merkittävä toimija useilla yhteiskunnallisen kehityksen ja kokonaisturvallisuuden kannalta keskeisillä aloilla. Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, ilmasto- ja energiapolitiikka, terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden vastainen toiminta, rajaturvallisuus, maahanmuuttopolitiikka sekä sääntöpohjaisen vapaakaupan ja kestävän kehityksen edistäminen ovat esimerkkejä EU-tason pyrkimyksistä vaikuttaa globaaliin kehitykseen ja uhkakuviin ja vahvistaa EU:n kansainvälistä vaikutusvaltaa. Aktiivinen ja johdonmukainen EUvaikuttaminen on Suomen kansallisten etujen mukaista. Euroopan unioni on euroalueen kriisin myötä vaikeassa tilanteessa. Unionin sisäisen yhtenäisyyden heikentymisellä, ristiriitojen lisääntymisellä tai toimintakyvyn alenemisella olisi vaikutuksensa EU:n globaaliin rooliin ja myös Suomen kansainväliseen asemaan. Suomen tavoitteena on kaikin tavoin edistää unionin kansainvälisen toimintakyvyn vahvistamista ja EU:n sisäistä yhtenäisyyttä. Pohjoismaat ovat Suomelle tärkeä ja luonnollinen viiteryhmä. Pohjoismainen arvoyhteisö jakaa laajalti samat yhteiskunnalliset tavoitteet, ja maat ovat sitoutuneet pohjoismaisen mallin edistämiseen. Pohjoismaat ajattelevat samansuuntaisesti oikeusvaltiokehityksen, ihmisoikeuksien, tasa-arvon ja kestävän kehityksen tavoitteiden edistämisestä. Siviiliviranomaisten välinen yhteistyö on perinteisesti aktiivista ja käytännönläheistä. Suomi edistää pohjoismaisen yhteistyön kehittämistä ja sen lisäämistä myös ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa. Tämä tukee Pohjoismaiden roolin vahvistumista kansainvälisenä toimijana sekä edistää vakautta Pohjois- Euroopassa ja pohjoisilla alueilla. Pohjoismainen puolustusyhteistyö (Nordic Defence Cooperation, Nordefco) on joustava tapa kehittää yhteistoimintakykyä ja parantaa toiminnan yhteensopivuutta ja kustannustehokkuutta. Ajatus poh- 12\n14 joismaisesta yhteistyöstä Islannin ilmavalvonnassa nähdään konkreettisena mahdollisuutena tiivistää kanssakäymistä lähitulevaisuudessa. Pohjois-Amerikan ja Euroopan transatlanttinen suhde toteutuu ennen kaikkea talouksien linkittymisenä. Turvallisuuspolitiikassa transatlanttisen suhteen kulmakivi on Pohjois-Atlantin liitto (Nato), jolla on turvallisuutta ja vakautta edistävä vaikutus Euroopassa. Suomelle kumppanuusyhteistyö Naton kanssa on tärkeää, ja Suomi osallistuu laaja-alaiseen kumppanuuspolitiikan kehittämiseen aktiivisesti. Kokonaisvaltainen osallistuminen kansainväliseen kriisinhallintaan (YK, EU, Nato, Etyj) on keskeinen osa Suomen ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa. Päätös osallistumisesta sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon tehdään ulko- ja turvallisuuspoliittisista lähtökohdista ja kriisialueen ja operaation tarpeiden mukaisesti ottaen huomioon myös käytettävissä olevat suorituskyvyt ja taloudelliset edellytykset. Suomi osallistuu sotilaalliseen kriisinhallintaan tasolla, joka vastaa Suomen pitkäaikaista sitoutumista kansainvälisen rauhan ja vakauden ylläpitämiseen ja kehittämiseen. Tämä vahvistaa Suomen asemaa ja osoittaa selkeää halua osallistua kansainväliseen vastuunkantoon. Suomen siviilikriisinhallinnan osallistumisessa korostuvat jatkossakin korkeatasoinen poliisi-, oikeusvaltio-, rajaturvallisuus- sekä ihmisoikeus- ja tasa-arvoasiantuntemus. Myös siviilikriisinhallinnassa Suomen osallistumisen vaikuttavuutta pyritään kehittämään. Siviilikriisinhallintaoperaatioiden tavoitteena on 150 suomalaisasiantuntijan taso. Suomi kehittää kriisinhallintavalmiuksiaan osallistumalla EU:n, YK:n sekä Naton ja sen jäsen- ja kumppanuusmaiden järjestämään monikansalliseen koulutusja harjoitustoimintaan. Pohjoismaista yhteistyötä kansainvälisissä kriisinhallintaoperaatioissa halutaan jatkaa ja vahvistaa edelleen. Ydinsulkusopimuksen kaikkien osa-alueiden edistäminen ja joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen edellyttävät kansainväliseltä yhteisöltä sitoutuneisuutta ja yhteistyörakenteita, joiden vahvistamiseen ja tehostamiseen Suomi on sitoutunut. Keskinäisriippuvuuden lisääntyminen ja toimintaympäristön teknistyminen ovat tuoneet esiin myös yhteiskuntien uudenlaisen haavoittuvuuden. Modernit verkostoihin perustuvat yhteiskuntarakenteet ovat yhä riippuvaisempia kriittisestä infrastruktuurista, johon kuuluvat muun muassa liikenne, viestintä ja energiahuolto. Lähes kaikki yhteiskunnan kriittiset toiminnot ja palvelut perustuvat teknisten, erityisesti sähköenergian ja tietoliikenteen varassa toimivien 13\n15 järjestelmien käyttöön, ja yhteiskuntaan laajasti vaikuttavien häiriöiden riski kasvaa. Tähän kokonaisturvallisuuden haasteeseen vastataan kehittämällä kokonaisvaltaista turvallisuusajattelua ja yhteistoimintaa. Se on välttämätöntä pyrittäessä takaamaan yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen jatkuvuus kaikissa olosuhteissa. Lähivuosien painopiste on tietoyhteiskunnalle välttämättömän kybertoimintaympäristön turvaamisessa. Perinteisen sotilaallisen uhkakuvan lisäksi laaja turvallisuuskäsitys kattaa useat erilaiset kysymykset, ilmiöt ja haasteet, kuten ilmastonmuutos, energian ja vesivarojen niukkuus, väestönkasvu ja väestöliikkeet, terrorismi, tartuntataudit, järjestäytynyt rikollisuus ja sen ilmenemismuodot, kuten huume- ja ihmiskauppa, tietoturvahyökkäykset ja yhteiskunnan haavoittuvuuden lisääntyminen. Nämä vaikuttavat enenevässä määrin kansainväliseen yhteistyöhön ja myös Suomen turvallisuusympäristöön. Globaalin, laaja-alaisen turvallisuuden edellytyksenä on kehityksen rakentuminen taloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja ekologisesti kestävälle pohjalle. Muutostekijöiden paineessa Suomen on rakennettava kansainvälistä yhteistyötä, osallistuttava lähialueidensa ja muun Euroopan turvallisuuden vahvistamiseen sekä varauduttava vastaamaan erilaisiin turvallisuushaasteisiin monilla eri tasoilla. Suomen lähialueen osalta erityisesti arktisessa naapurustossa näkyvät ilmastonmuutoksen vaikutukset lisäävät toisaalta alueen taloudellista kiinnostavuutta ja toisaalta korostavat tarvetta kestävän kehityksen mukaiselle toiminnalle. Alueen houkuttelevuudessa tapahtuva muutos tarkoittaa myös alueen turvallisuuspoliittisen kiinnostavuuden kasvua. Puolustuksen kehittäminen Suomen turvallisuusympäristö on tällä hetkellä vakaa. Turvallisuuteen vaikuttavat tekijät, kuten toimintaympäristön ennakoimattomuus ja epävarmuus, voivat aiheuttaa kielteisiä turvallisuusvaikutuksia myös Suomeen. Suomi voi joutua painostuksen tai voimankäytön kohteeksi yleiseurooppalaisessa tai alueellisessa kriisissä. Laajamittaisen sotilaallisen voimankäytön uhka on pieni, mutta sitä ei voi sulkea pois. Sotilaallista voimaa voidaan käyttää rajoitetusti osana poliittista tai taloudellista painostusta. Suomen tulee jatkossakin huolehtia omasta puolustuskyvystään. Toimintaympäristön kehitys edellyttää puolustusdoktriinin sekä joukkojen käyttö- ja toimintaperiaatteiden jatkuvaa kehittämistä. 14\n16 Puolustuskyvyn ylläpidon ensisijaisena päämääränä on muodostaa ennaltaehkäisevä kynnys sotilaallisen voimankäytölle ja sillä uhkaamiselle. Sotilasliittoon kuulumattomana maana Suomi varautuu sotilaallisten uhkien tor jumiseen ilman ulkopuolista tukea ja ylläpitää tämän vuoksi kaikkia puolustusjärjestelmän suorituskykyalueita. Puolustuskyky ja sen kehittäminen ovat kuitenkin yhä riippuvaisempia kansallisesta ja kansainvälisestä yhteistoiminnasta. Sotilaallinen maanpuolustus on oleellinen osa yhteiskunnan kokonaisturvallisuutta. Laaja-alaisiin turvallisuusuhkiin varautuminen edellyttää puolustushallinnolta verkottumista yhteiskunnan ja elinkeinoelämän kanssa sekä tiivistä kansainvälistä yhteistoimintaa. Puolustusvoimien resursseja käytetään myös muiden viranomaisten tukemiseen. Kansainvälinen puolustuspoliittinen yhteistyö ja osallistuminen sotilaalliseen kriisinhallintaan vahvistavat Suomen puolustuskykyä. Yhteistyötä voidaan tehdä usealla taholla päällekkäisyyksiä välttäen. Aktiivinen puolustusyhteistyö parantaa ennaltaehkäisy- ja torjuntakykyä ja turvaa sotilaallisten suorituskykyjen kehittämistä. Yhteistyö edesauttaa poliittisen tuen ja sotilaallisen sekä muun avun saantia tilanteessa, jossa Suomen voimavarat osoittautuisivat riittämättömiksi. Vastavuoroisesti tämä edellyttää Suomelta valmiutta ja kykyä sotilaallisen ja muun avun antamiseen tarvittaessa. Yhteistyötä toteutetaan EU:ssa ja Naton kumppanuuden piirissä, alueellisissa ryhmissä sekä kahdenvälisesti. EU:n ja Naton rooli monikansallisissa hankkeissa on toimintaa tukeva. Konkreettinen yhteistoiminta tapahtuu halukkaiden maiden kesken eri maaryhmissä, joista Suomen kannalta keskeisin on pohjoismaisen puolustusyhteistyön järjestely Nordefco. Muita tärkeitä yhteistyötahoja Suomelle ovat pohjoisen Euroopan maat sekä Yhdysvallat. Suomi ylläpitää Yhdysvaltojen kanssa puolustuspoliittista yhteistyötä erityisesti puolustusmateriaalialalla. Sodan ajan joukkojen määrä on vuonna 2015 noin sotilasta. Joukkojen määrän vähenemistä pyritään kompensoimaan entistä suorituskykyisimmillä joukoilla ja asejärjestelmillä. Operatiivisten ja alueellisten joukkojen rinnalle luodaan uudeksi joukkotyypiksi paikallisjoukot, joilla vahvennetaan paikallispuolustusta. Sotilaallinen maanpuolustus perustuu yli hallituskausien ulottuvaan pitkäjänteiseen ja johdonmukaiseen suunnitteluun. Puolustusvoimauudistus toteutetaan vuoteen 2015 mennessä. Uudistus on edellytys puolustusvoimien toimintakyvylle ja jatkokehittämiselle rakennettaessa 2020-luvun puolustusta. Puolustuskyvyn ylläpitoon ja kehittämiseen liittyvissä poliittisissa linjauksissa on huomioitava suorituskykyjen koko elinjakso. Puolustuskyvyn ylläpidon ja 15\n17 kehittämisen keskeisiin haasteisiin on varauduttava jo tällä vuosikymmenellä, ja voimavarojen suunnittelussa tarkastelu on ulotettava 2020-luvulle. Suomi huolehtii jatkossakin omasta puolustuksestaan. Puolustusratkaisu perustuu koko maan kattavaan alueelliseen puolustusjärjestelmään, ja yleinen asevelvollisuus säilyy yhtenä puolustuksen perusratkaisuna. Suomen puolustuspolitiikan tavoitteena on Suomen turvallisuusympäristöön ja voimavaroihin suhteutetun puolustuskyvyn ylläpitäminen, puolustuksen kehittäminen osana kokonaisturvallisuutta sekä kansainvälisen puolustusyhteistyön syventäminen. 16\n18 TURVALLISUUSPOLIITTINEN TOIMINTAYMPÄRISTÖ 1 Turvallisuus globaalissa muutoksessa 1.1 Keskinäisriippuvuus ja turvallisuuden jakamattomuus Globaalit kehityskulut Suomen, kuten muidenkin maiden, kehitys on yhä voimakkaammin kytkeytynyt globalisaatioon ja kansainvälisessä toimintaympäristössä tapahtuviin muutoksiin. Samalla turvallisuuteen liittyvät haasteet ja rajat ylittävät uhat ovat yhä moniulotteisempia, kiinteästi sidoksissa toisiinsa ja edellyttävät laajan keinovalikoiman hyödyntämistä. Turvallisuuspolitiikan toimintaympäristön arviointi ja linjausten laatiminen on perusteltua tehdä laajan turvallisuuskäsitteen pohjalta. Kasvanut keskinäisriippuvuus vaikuttaa ihmisten ja yhteiskuntien arkipäivään lukemattomilla tavoilla. Jokainen valtio on taloudestaan, yhteiskunnallisesta kehityksestään ja turvallisuudestaan päättäessään riippuvainen muista. Tästä syystä on välttämätöntä löytää yhteisiä keinoja kestävään kehitykseen ja turvallisuuteen kohdistuvien haasteiden saattamiseksi yhteiseen hallintaan. Väestönkasvu ja ilmastonmuutos ovat keskeisimmät globaaliin turvallisuuteen pitkäjänteisesti vaikuttavat tekijät. Maailman väkiluku on toisen maailmansodan jälkeen kolminkertaistunut. Väestönkasvu aiheuttaa voimakkaita paineita ympäristölle, luonnonvaroille sekä taloudellisille ja yhteiskunnallisille rakenteille. Samalla maapallon väestö kaupungistuu nopeasti. Ilmastonmuutoksen eteneminen vaikuttaa turvallisuuteen paikallisesti ja glo- - ulottuvat maantieteellisesti yhä laajemmalle. Arktisten jääalueiden sulaminen on merkittävä Suomen lähialueilla tapahtuva ilmiö, jolla on vaikutusta myös globaalisti. Raaka-aineiden ja energian kysyntä kasvaa nopeasti väestönkasvun ja erityisesti kehittyvien maiden talouskasvun myötä, mutta myös vauraiden maiden edelleen lisääntyvän kulutuksen takia. Huoli energiaturvallisuudesta kasvaa. Välttämättömien hyödykkeiden muun muassa veden- ja ravinnonsaannista tulee useilla alueilla ja myös maailmanlaajuisesti yhä enemmän kilpailua. 17\n19 Luonnonvarojen saatavuuden varmistaminen edellyttää sääntöpohjaisen ja avoimen yhteistyön vahvistamista. Alueellista, valtioiden sisäistä ja valtioiden välistä eriarvoisuutta lisäävällä kehityksellä ja laajamittaisen köyhyyden jatkumisella on myös monia turvalli- sisäisestä tilasta. Taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen epätasaisuus, sisäiset mimattomuus voivat heikentää valtioiden toimintakykyä ja legitiimisyyttä. Kestävän kehityksen ja turvallisuuden yhteys tulee entistä ilmeisemmäksi. Tehokkaampi puuttuminen ja sopeutuminen ilmastonmuutokseen sekä ekologisen, sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen yhteen sovittaminen kestävällä tavalla on välttämätöntä ihmiskunnan tulevaisuudelle. - liikkeille ja terrorismille sekä järjestäytyneelle rikollisuudelle. Äkillisesti tapahtuvat kielteiset muutokset taloudessa lisäävät yhteiskunnallista epävarmuutta ja voivat pahetessaan johtaa levottomuuksiin myös vakiintuneissa demokratioissa. Kansallisen edun ajaminen sotilaallisen voimapolitiikan keinoin on keskinäisen riippuvuuden maailmassa aikaisempaa vaikeampaa eikä sillä voida saavuttaa samalla tavoin kestäviä tuloksia kuin ennen. Vaikka sotilaallisten voimakeinojen käyttökelpoisuus politiikan välineenä on vähentynyt, sotilaallisilla suorituskyvyillä on edelleen merkitystä erityisesti alueellisen vaikutusvallan ulottuvuutena. 18\n20 Ilmastonmuutos ja sen vaikutus turvallisuuteen Ilmastonmuutoksella on laajakantoiset ekologiset vaikutukset, jotka näkyvät myös merkittävinä inhimillisen turvallisuuden ulottuvuuksina, kuten ruokaturvan heikkenemisenä, käytettävissä olevan veden niukkuudessa, viljelykelpoisen maan vähenemisenä, energian riittämättömyytenä ja hallitsemattomien muuttoliikkeiden lisääntymisenä maiden sisällä ja valtioiden rajojen yli. Maailman väestön arvioidaan ylittävän 9 miljardin rajan vuonna 2050, mikä korostaa nykyistä tehokkaampien yhteisten hallintamekanismien ja sääntöjen tarvetta yleishyödyllisten hyödykkeiden ja luonnonvarojen hyödyntämiselle ja käytölle. Ilmastonmuutoksen vaikutukset voivat myös lisätä konflikteja. Ilmastonmuutoksen aiheuttamia turvallisuusuhkia ovat muun muassa taloudelliset vahingot ja uhat kriittiselle infrastruktuurille erityisesti rannikkokaupungeissa, maa-alueiden menetykset ja rajakiistat merialueiden laajentuessa, lisääntyvät muuttovirrat pois ilmastonmuutoksen pahiten koettelemilta alueilta sekä resursseista käytävät konfliktit. Ilmastonmuutoksen tuomat jännitteet ja negatiiviset vaikutukset näkyvät voimakkaimmin jo entuudestaan haurailla ja kriisiherkillä alueilla sekä poliittisesti ja taloudellisesti konflikteille alttiissa yhteiskunnissa, joilla ei ole riittävää sopeutumiskykyä. Ennaltavarautumisella voidaan huomattavasti vähentää erityisesti luonnononnettomuuksien aiheuttamia inhimillisiä ja taloudellisia menetyksiä. Esimerkiksi Sudanin Darfurin konfliktin taustalla on kiistaa laidunmaista ja viljelykelpoisesta maasta paimentolaisten ja perinteistä maataloutta harjoittavien kansanryhmien välillä. Lähiidässä vesivarojen hupeneminen on omiaan kiristämään jo ennestään alueen maiden tulehtuneita suhteita. Arktisen alueen luonnonvarojen, kuten öljyn, maakaasun ja harvinaisten maametallien, hyödyntäminen helpottuu ilmastonmuutoksen myötä, ja tämä voi aiheuttaa kilpailua teollistuneidenkin maiden välillä. Samalla kansainvälisten sopimusjärjestelyjen ja kansainvälisen oikeuden merkitys korostuu. Tietolaatikko: Maailman väestön kehitys ; ennuste , sivu 113 Tietolaatikko: Väkivaltaisten konfliktien kehitys, sivu 113 Globaalihallinnan tarve Kasvanut keskinäisriippuvuus ja globalisaatio, jotka ovat monessa mielessä erittäin myönteisiä ilmiöitä, asettavat ennen kokemattomia haasteita sille, miten ihmisyhteisöt, valtiot ja kansakunnat järjestävät keskinäiset suhteensa ja sopeutuvat kestävän kehityksen asettamiin vaatimuksiin. Turvallisuuden ylläpitäminen ja kehittäminen globalisoituneessa, keskinäisriippuvuuden toimintaympäristössä edellyttävät yhä enemmän kansainvälistä yhteistyötä, uskottavia kansainvälisiä instituutioita sekä aktiivista ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa. Kansainvälisen järjestyksen perustana toimivat jatkossakin toisen maailmansodan jälkeen syntyneet rakenteet yhteisine normeineen ja instituutioineen. Ei-valtiolliset toimijat, kuten kansalaisjärjestöt, erilaiset verkostot, yritykset ja sosiaalinen media, toimivat kuitenkin enenevässä määrin muutosten ajajina 19\n21 ja globaalin yhteistyön uudistajina. Ne voivat yhä useammin haastaa tai täy- niiden ratkaisemisessa. Globalisoituneessa maailmassa kansainvälisen järjestelmän toimivuus on valtioiden yhteisen edun mukaista. Tämä parantaa yhteistyön edellytyksiä. Globaalihallinnan rakenteiden ja välineistön kehittämistarve korostuu, koska olemassa olevat instituutiot ja niiden toimintaperiaatteet eivät täysin vastaa toimintaympäristössä ja valtasuhteissa tapahtuneita muutoksia. Tämä on näkynyt esimerkiksi ilmastonmuutosta koskevissa multilateraalisissa neuvotteluissa. Globalisaatio ja keskinäisriippuvuus myös lisäävät haavoittuvaisuutta, koska ongelmien vaikutus leviää nopeasti ja laajalle. Kansainväliset valtasuhteet Muutokset taloudellisissa voimasuhteissa heijastuvat kansainvälisiin valtasuhteisiin. Nousevat talousmahdit, erityisesti Kiina, lisäävät voimakkaan talouskasvunsa voimin myös poliittista vaikutusvaltaansa. Yhdysvallat on menettänyt suhteellista asemaansa, vaikka se säilyy vaikutusvaltaisimpana maana maailmanpolitiikassa. Myös muiden vakiintuneiden länsivaltojen, erityisesti talousja velkakriisiin joutuneen EU:n, vaikutusvalta on heikentynyt suhteessa nopean talouskasvun maihin. Länsimaat ovat velkaantuneet ja jäämässä matalan kasvun uralle. Voimasuhteiden muutos jatkuu, joskin nousevien talouksien kasvu hidastuu tulevina vuosina ja niiden yhteiskunnalliset uudistustarpeet kasvavat. Suurten nousevien maiden vaikutusvallan lisääntymisen ohella monet muut valtiot, kuten Indonesia ja Turkki, ovat vahvistaneet poliittista ja taloudellista rooliaan alueellisesti mutta myös globaalilla tasolla. Lisäksi erilaiset alueelliset ryhmittymät ja järjestöt, kuten esimerkiksi Afrikan unioni (African Union, AU) ja Länsi-Afrikan maiden talousyhteisö (Economic Community of West African States, ECOWAS) ovat vahvistuneet. Globalisaatiokehitys on liittänyt lähes kaikki maat maailmanmarkkinoiden piiriin. Suurten kehittyvien maiden Kiinan, Intian ja Brasilian integroituminen maailmantalouteen on merkinnyt suurta mullistusta. Globalisaatio on tehnyt mahdolliseksi pitkään jatkuneen nopean talouskasvun, mikä on siirtämässä tuotannon painopistettä vähitellen Euroopan ja Yhdysvaltojen ulkopuolelle. Viime vuosina Aasian nousevat taloudet ovat vastanneet valtaosasta maailman talouskasvua. Myös eteläisten maiden väliset taloussuhteet ovat lisääntyneet ja globaali taloudellinen vuorovaikutus ja investoinnit ovat kokonaisuudessaan merkittävästi kasvaneet. 20\n22 Talouden merkitys valtasuhteissa on kasvanut keskinäisriippuvuuden ja pitkittyneiden talouden tasapainottomuuksien myötä. Kasvupotentiaalin ehtymisen taustalla on sisäisiä tekijöitä, kuten hidastunut väestönkasvu ja ikääntyminen. Valtioiden velkaantumisen pysäyttämiseksi joudutaan tekemään yhteiskunnallisesti vaikeita ratkaisuja. Samalla talouden ja yhteiskunnan uudistumiskyvyn varmistaminen ja sukupolvien tasa-arvon ylläpitäminen ovat keskeisiä haasteita. On tärkeää kehittää bruttokansantuotteen (BKT) rinnalle monipuolisia indikaattoreita, joilla mitataan myös hyvinvointia. Krooniset rahoitusvajeet ja velkaantuminen ovat lisänneet maiden haavoittuvuutta. Talouskasvun ylläpitäminen edellyttää jatkuvaa uusien teknologioiden läpimurtoa. Talous- ja rahapolitiikalla on tärkeä rooli valtasuhteissa, kuten esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Kiinan välisessä suhteessa. Yhdysvaltojen suurimpiin velkojiin kuuluu Kiina, jonka dollarisijoitukset ovat pääosin liittovaltion arvopapereissa. Yhdysvallat on vaatinut Kiinaa revalvoimaan valuuttansa ja tasapainottamaan nanssipolitiikasta ja toivonut vakautta lisääviä ratkaisuja. BKT:n kehitys , ennuste Miljardia, USD Vuosi Brasilia Kiina Ranska Saksa Intia Venäjä Iso-Britannia Yhdysvallat Lähde: IMF, World Economic Outlook Database, April\n23 Vastuunkanto globaaleissa kysymyksissä Voimasuhteiden muutoksista huolimatta länsimaat käyttävät edelleen eniten valtaa ja kantavat sen mukaisesti käytännössä päävastuun kansainvälisistä pyrkimyksistä vastata globaaleihin ja rajat ylittäviin ongelmiin, turvallisuushaasteisiin ja kehityksen esteisiin. Pidemmällä aikavälillä keskeisiä kysymyksiä ovat, miten nousevat vallat voivat ottaa enemmän vastuuta globaalien ongelmien ratkaisemisesta sekä miten nousevien valtojen keskinäiset suhteet ja suhteet vakiintuneisiin demokratioihin kehittyvät kansainvälisen rakennemuutoksen oloissa. Vallan siirtymä on myös heijastunut kansainvälisissä järjestöissä, kuten YK:ssa, Maailmanpankissa (World Bank) ja Kansainvälisessä valuuttarahastossa (International Monetary Fund, IMF), sekä vaikuttanut niiden asemaan globaalihallinnassa. Kansainvälisen järjestyksen perustana toimivat kuitenkin jatkossakin toisen maailmansodan jälkeen syntyneet rakenteet yhteisine normeineen ja instituutioineen. Päätöksentekojärjestelmiin kohdistuu muutostarpeita muuttuvien valtasuhteiden johdosta, mutta esimerkiksi YK:ssa tämä ei ole edennyt riittävästi. Maailmantalouden epävarmat näkymät aiheuttavat monella tasolla epäluottamusta, joka voi heijastua myös lisääntyvänä protektionismina ja kansallismielisyyden nousuna. Avoimen, sääntöpohjaisen ja yhteistyöhakuisen kansainvälisen järjestyksen ylläpito ja kehittäminen joutuvat samalla paineen alaisiksi. Myös nousevat valtiot ovat tukeutuneet nykyiseen sääntöpohjaiseen kansainväliseen järjestelmään, joka on mahdollistanut niiden taloudellisen kasvun, eivätkä ne esitä sille vaihtoehtoja. Sääntöpohjaisen ja yhteistyöhakuisen kansainvälisen järjestyksen perustana ovat kansainvälisen oikeuden kunnioittaminen ja demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien turvaaminen, jotka ovat EU:n ja demokratiaan sitoutuneiden valtioiden keskeisiä arvoja. Läntisten demokratioiden yleinen vetovoima on perustunut näihin arvoihin, kuten äskettäin niin kutsuttu arabikevät on osoittanut. Länsimaisiksikin kutsutut arvot ovat YK:n hyväksymiä universaaleja arvoja ja kansainvälisiin sopimuksiin pohjautuvia normeja. On ilmeistä, että nousevilla valtioilla on myös keskenään eriäviä käsityksiä arvoista ja periaatteista, joille kansainvälisen yhteistyön tulisi rakentua. Erityisen keskeisellä sijalla ovat valtioiden itsemääräämisoikeus ja suhtautuminen kansainvälisen yhteisön väliintuloihin ja pakotteiden käyttöön. Brasilian, Intian, Etelä-Afrikan ja muiden nousevien demokraattisten valtioiden lähtökohta voi muodostua erilaiseksi kuin monien muiden nousevien valtioiden. Erilaiset arvot 22\n24 voivat johtaa kansainvälisen järjestelmän muutospaineisiin ja kyvyttömyyteen Laaja-alaisten turvallisuuskysymysten merkitys Maailmanlaajuisen keskinäisriippuvuuden kasvun myötä valtioiden ulkoinen ja sisäinen turvallisuus kuuluvat yhä tiiviimmin yhteen. Yhteiskuntien uhkien torjuminen ja niihin varautuminen edellyttävät sekä siviili- että sotilaallisia voimavaroja. Rajat ylittävien uhkien, muun muassa järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin, huume- ja ihmiskaupan, tartuntatautien, ympäristöuhkien, energia katkojen ja tietoverkkohyökkäyksien, merkitys korostuu. Valtioiden varautuminen häiriötilanteisiin tapahtuu yhä enemmän kansainvälisessä yhteistyössä. Talouskehityksen epävarmuus jatkuu. Samalla elinkeinoelämän ja kansalaisyhteiskunnan roolit vahvistuvat yhteiskuntien elintärkeiden toimintojen alueella. Muutos nopeutuu, kun julkista sektoria sopeutetaan talouden tasapainottamiseen. Pitkät, jopa maailmanlaajuiset arvoketjut ja yritysten kansainvälistyminen vähentävät kansallisten viranomaisten edellytyksiä säädellä, ohjata ja valvoa yritysten toimia. Modernit verkostoihin perustuvat yhteiskuntarakenteet ovat yhä riippuvaisempia kriittisestä infrastruktuurista, johon kuuluvat muun muassa liikenne, viestintä ja energiahuolto. Samaan aikaan tämän infrastruktuurin haavoittuvuus lisääntyy. Käytännössä lähes kaikki yhteiskunnan kriittiset toiminnot ja palvelut perustuvat teknisten, erityisesti sähköenergian ja tietoliikenteen varassa toimivien järjestelmien käyttöön. Langattoman tiedonsiirron yleistyessä ja järjestelmien verkottuessa yhteiskuntaan laajasti vaikuttavien häiriöiden riski muodostuu yhä vakavammaksi. Teknologian kehittymisen myötä myös muiden kuin valtiollisten toimijoiden vahingolliset vaikuttamiskeinot kasvavat. Epäsymmetrisiä ja suuren tuhovoiman omaavia tapoja kehitetään teknologia- ja materiaaliylivoimaa vastaan. Epäsymmetrisiä keinoja voidaan pyrkiä kohdentamaan laajasti koko yhteiskuntaan, ei ainoastaan asevoimiin. Kemialliset, biologiset, säteily- ja ydinmateriaaliin liittyvät uhkat (Chemical, Biological, Radiological and Nuclear, CBRN), terrorismi ja kyberhyökkäykset voivat aiheuttaa nopeasti eteneviä, vakavia kriisejä, ja niiden ehkäisy ja torjunta edellyttävät laaja-alaista varautumista. Globaalien yhteisten toimintaympäristöjen (valtamerten, ilmakehän, avaruuden sekä ihmisen luoman kybertilan) vapaan ja luotettavan käytön turvaaminen on entistä tärkeämpi kysymys, joka korostaa kansainvälisen sääntelyn tärkeyttä. 23\n25 YK:n merioikeusyleissopimus (United Nations Convention on the Law of the Sea, UNCLOS) muodostaa kokonaisvaltaisen perustan kaikelle kansainväliselle merten käytön ja suojelun sääntelylle. Sen keskeinen asema korostuu muun muassa arktisella alueella. Erityisesti kybertilan häiriöt ovat kriittinen uhkatekijä. Kyberuhkaa aiheuttavat tietoverkkojen sisäiset heikkoudet sekä vahinkoa aiheuttavat tai laittomasti tietoa hankkivat ulkoiset toimijat. Laajat tietoverkot ovat alttiita tahattomillekin toimintahäiriöille. Vahinkoa aiheuttavien valtiollisten ja ei-valtiollisten toimijoiden erottaminen ja uhkien alkuperän selvittäminen vaikeutuvat. Kyberturvallisuuden kysymykset aiheuttavat ristiriitoja ja jakolinjoja kansainvälisen yhteisön sisällä. Niiden taustalla on taloudellisia ja turvallisuusintressejä sekä eriäviä käsityksiä ihmisoikeuksista ja valtioiden roolin suhteesta yksilöiden vapauteen. Yhteistyötä on vireillä muun muassa EU:ssa, Natossa, Etyjissä ja YK:ssa sekä erilaisten maaryhmien kesken. Useat valtiot kehittävät kykyjään suojautua uhkilta ja kohdistaa kyberhyökkääjään erilaisia vastatoimia. Kyberkysymykset ovat keskeisessä asemassa sotilaallisen turvallisuuden ja yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen kannalta. Kybertoimintaympäristössä on siirrytty uuteen aikakauteen, jossa haittaohjelmien avulla teollisuusautomaation ja ohjelmoitavan logiikan kautta kyetään vaikuttamaan kaikkiin yhteiskunnan elintärkeisiin toimintoihin. Maailmalla tapahtuva kehitys kybertoimintaympäristössä lisää uusien uhkien mahdollisuutta. Myös Suomi on jo joutunut sekä sisäisten että ulkoisten kyberoperaatioiden kohteeksi. Energiaturvallisuus on kasvava haaste monilla alueilla maailmassa, mukaan lukien Euroopassa. EU tuo kuluttamastaan energiasta jo yli puolet, ja tuontienergian suhteellinen osuus kasvaa edelleen. Energian tuonti keskittyy yhä enemmän, kun Venäjä on noussut johtavaksi toimittajaksi sekä raakaöljyssä, kivihiilessä että maakaasussa. Samalla EU-alueella on tehty merkittäviä linjauksia uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseksi ja energian säästämiseksi. Energiaturvallisuuden haasteeseen pyritään vastaamaan monipuolistamalla polttoaineita, hankintalähteitä ja kauttakulkureittejä samoin kuin vahvistamalla hyvää hallintotapaa, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista ja investointeja lähdemaissa. EU toimii aktiivisesti näiden tavoitteiden edistämiseksi. EU pyrkii vahvistamaan yhteistä energiapolitiikkaansa. Politiikassa otetaan huomioon sisämarkkinoiden toteuttaminen sekä ympäristökysymykset. Energialähteiden valinta on jäsenvaltioiden itsensä päätettävissä tiettyjen rajoitusten puitteissa. EU:ssa olisi pyrittävä edelleen kehittämään sisäiset ja 24\n26 ulkoiset ulottuvuudet huomioivaa energiapolitiikkaa sekä yhtenäisempiä energiamarkkinoita sekä kriisimekanismeja energiatoimitusten väliaikaisten keskeytysten hoitamiseksi. Ydinvoimalaitosten turvallisuus on keskeinen kysymys kansainvälisesti ja alueellisesti. Kukin maa vastaa ydinturvallisuudesta itse, mutta kansainvälisiä sopimuksia, normeja ja standardeja kehitetään aktiivisesti etenkin Kansainvälisen atomienergiajärjestön (International Atomic Energy Agency, IAEA) puitteissa. EU on ydinenergian alalla ensimmäinen merkittävä alueellinen toimija, joka säätelee ydinturvallisuutta lainsäädännöllä. Puhtaan veden saatavuuden tasapuolinen varmistaminen on kasvava ekologinen ja poliittinen haaste. Vesivarojen riittävyys ja heikko tila aiheuttavat paineita eri käyttömuotojen ja käyttäjien välillä sekä maiden sisällä että välillä ja voi- yhteinen hallinta vahvistamalla kansainvälisiä sopimusjärjestelyjä voi auttaa lieventämään jännitteitä. Tämä koskee myös muita keskeisiä hyödykkeitä ja strategisia raaka-aineita. EU kehittää myös näissä kysymyksissä kansainvälistä yhteistyötä ja vaikuttamismahdollisuuksiaan ulkosuhdetoimintansa puitteissa. Terrorismin uhka on ollut arkipäivää jo vuosikymmenten ajan, mutta se on ollut viimeiset 10 vuotta jatkuvassa muutoksessa. Kansainvälinen terrorismi on organisoitua ja monitahoista. Ongelmaa pahentavat muun muassa terrorismin kytkeytyminen uskonnollisiin ja muihin ääriliikkeisiin ja myös teknologisen kehityksen tuomat yhä tehokkaammat vahingoittamisen mahdollisuudet. Ääriliikkeiden vaikutus uhkaa edelleen kasvaa. Terroriteot ja väkivaltainen ekstremismi eivät aina liity ulkoisiin verkostoihin tai tekijöihin, kuten Norjan tapahtumat 2011 traagisella tavalla osoittivat. Maailmanlaajuinen sekä varsinkin EU:n puitteissa tapahtuva toiminta ja yhteistyö terrorismin ehkäisyssä ja torjunnassa vahvistuvat edelleen. Toiminta kattaa laajasti oikeus- ja sisäasioiden alaista yhteistyötä sekä radikalisoitumisen ja terroristiryhmiin värväyksen ja terrorismin taustalla olevien tekijöiden, kuten syrjäytymisen ja eriarvoistumisen ehkäisemistä. Myös kohteiden suojelu, terroristien etsintä ja terrori-iskujen jälkivaikutusten käsittely ovat tärkeitä kysymyksiä. Kansainvälinen järjestäytynyt rikollisuus, kuten huume- ja ihmiskauppa, laiton asekauppa ja rahanpesu, ovat kasvavia kansainvälisiä ongelmia. Tämä edellyttää poliisialan sekä oikeus- ja sisäasiain yhteistyön lisäämistä samalla, kun ihmisten liikkuvuus lisääntyy. 25\n27 Vaaralliset tartuntataudit ovat merkittävä kansainvälinen turvallisuusuhka. Luonnollisten sekä tahallisesti levitettyjen tartuntatautien torjunta vaatii niin siviili- kuin sotilasviranomaisten tiivistä yhteistyötä ja varautumista. Merkittäviä kysymyksiä ovat myös rajaturvallisuuden, muuttoliikkeiden hallinnan sekä kansainvälisen pelastuspalveluyhteistyön toimivuuden varmistaminen. Johtopäätökset Suomi on yhä riippuvaisempi kansainvälisestä hyvinvoinnista, vakaudesta ja turvallisuudesta, ja Suomen turvallisuushaasteet syntyvät laajemmasta kansainvälisestä asetelmasta. Suomeen ei tässä suhteessa kohdistu erityisiä tai välittömiä turvallisuusuhkia, mutta toimintaympäristön ennakoimattomuus ja epävarmuus voivat aiheuttaa kielteisiä turvallisuusvaikutuksia myös Suomeen. Kansainvälisen toimintaympäristön muutokset tuovat Suomelle ennen kaikkea taloudellisia ja poliittisia mahdollisuuksia, mutta myös haasteita esimerkiksi rajat ylittävien turvallisuushaasteiden osalta. Vahva sitoutuminen laaja-alaiseen kansainväliseen yhteistyöhön on Suomen edun mukaista. Myös globaali keskinäisriippuvuus korostaa monenkeskisen yhteistyön merkitystä. Euroopan unionin vaikutusvallan vahvistuminen on Suomen etu. Suomen asema EU:n aktiivisena jäsenvaltiona ja kansainvälisenä toimijana on vakiintunut. Kansainvälisten valtasuhteiden muutokset vaikuttavat EU:n ja siten myös Suomen suhteelliseen asemaan. Suomelle on tärkeää, että kansainvälinen yhteistyö rakentuu vastaisuudessakin avoimuuteen ja universaalien arvojen ja kansainvälisen oikeuden noudattamiseen. Suomi toimii näiden periaatteiden vahvistamiseksi EU:n jäsenvaltiona ja yhteistyössä muiden demokratioiden kanssa. Nousevien valtojen merkittävämpi vastuunkantaminen kansainvälisissä kysymyksissä ja osallistuminen niiden ratkaisemiseen olisi tärkeää. Yleismaailmallisten hyödykkeiden osalta Suomi on toiminut aktiivisesti rajavesiyhteistyön ja sitä koskevien kansainvälisten sopimusjärjestelyjen vahvistamiseksi. YK:n kestävän kehityksen Rio+20-konferenssissa Suomi ajoi globaalin vesitavoitteen asettamista. Tavoite kattaa oikeuden veteen ja sanitaatioon sekä vesitehokkuuden ja vesistöjen tilan parantamisen. Kansainvälisen yhteistyön kehittäminen on rajat ylittävien uhkien torjumisen kannalta tärkeää. Suomi toimii ennen kaikkea EU:n kautta sekä kahdenvälisesti yhteiskunnan kokonaisturvallisuuteen liittyviin haasteisiin vastaamiseksi, ilmasto- ja energiapolitiikassa, terrorismin ja järjes- 26\n28 täytyneen rikollisuuden vastaisissa toimissa sekä rajaturvallisuuteen ja muuttoliikkeiden hallintaan liittyvissä toimissa. Vientiin tukeutuvana taloutena Suomi on riippuvainen muun muassa kansainvälisen tiedonvälityksen, kaupan ja liikenteen verkostoista. Tämä korostuu entisestään teknologisen edistyksen sekä muun taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen myötä. Suomi on yksi kehittyneimmistä tietoyhteiskunnista, jonka toiminnat ovat riippuvaisia erilaisista sähköisistä verkoista ja niiden palveluista. Kansainvälisen terrorismin uhka Suomessa on edelleen alhainen. Terrorismiin potentiaalisesti kytköksissä olevien henkilöiden määrän kasvun ja lähialueiden lisääntyneen terroriuhan takia Suomessakin on arvioitava terrorismin uhkaa aktiivisesti ja tehtävä ennaltaehkäisevää työtä. 1.2 Keskeisten toimijoiden asema globaalissa muutoksessa Euroopan unionin rooli globaalitoimijana Euroopan unionissa on sisäänrakennettuna ajatus keskinäisriippuvuuden vahvistamisesta ja hyödyntämisestä sekä yhteisten sääntöjen tarpeesta. Siten on luontevaa, että EU on yksi johtavista toimijoista monissa kansainvälisissä yhteistyörakenteissa. EU:n rooli kansainvälisen oikeusjärjestelmän vahvistamisessa, kansainvälisen talousjärjestelmän vapauden ja avoimuuden edistämisessä sekä yhteisten sääntöjen laatimisessa ja puolustamisessa on korvaamaton. EU on toiminut ja sen odotetaan toimivan vastuunkantajan ja aloitteentekijän roolissa sellaisten globaalien kysymysten ratkaisemisessa, kuten ilmastonmuutoksen hallitseminen, kestävän kehityksen turvaaminen, köyhyyden vähentäminen ja globaalihallinnan kehittäminen. Unionin vaikuttavuus globaalitoimijana riippuu sen kyvystä toimia tehokkaasti kansainvälisissä järjestöissä. Siksi EU:n yhtenäisyyttä kansainvälisissä järjestöissä tulisi vahvistaa. EU on joutunut vaikeaan talouskriisiin, josta ei ole nopeaa ulospääsytietä. Kriisin ratkaiseminen, talouskasvun ja kilpailukyvyn palauttaminen, sisäisen yhtenäisyyden vahvistaminen sekä arvoyhteisön luonteen säilyttäminen ovat välttämättömiä, jotta unioni voi säilyttää uskottavuutensa ja varmistaa roolinsa globaalina toimijana sekä muiden suurten toimijoiden strategisena kumppanina. Unionin tärkeä panos ei rajoitu talouteen, ja unionin heikkeneminen rapauttaisi monenvälistä järjestelmää ja kansainvälistä yhteistyötä laajemminkin. 27


Vinttikamarin ikkunasta: Seksistä ja rakkaudesta\nEssi Tammimaa: Isän kädestä. Otava, 2018.\nTämä osui kirjastossa silmiin ja nappasin luettavakseni. Kirjan keskeisenä ideana on seksuaalisuus ja sen toteuttaminen. Päähenkilöit, joilla on raamatulliset nimet Ruut ja Luukas, yrittävät löytää molempia houkuttelevat keinot ja fantasiat. Tietyt asiat ovat kiellettyjä ja niin salaisia, ettei niistä voi vahingossakaan puhua edes parhaalle ystävälle. Ja leikkien jäljistä voidaan vetää monenlaisia johtopäätöksiä...\nKaksi aikuista, vieläpä naimisissa keskenään, kokeilevat ja etsivät nautintoa, mutta tuntevat samalla, että heidän elämässään on jotain salattavaa. Täytyykö omia haluja hävetä? Missä menee raja, mikä on hyväksyttävää?\nHiukan hämmentävä kirja, mutta epäilemättä voi olla myös terapeuttinen.\nLähettänyt Merja klo 23.24\nTunnisteet: Essi Tammimaa, Isän kädestä, seksi


Sairauspoissaolot - Esimiehen juridinen näkökulma Digikirja | Edita\nEdita Lakitieto - Juridiikan kirjat ja koulutukset Sairauspoissaolot - Esimiehen juridinen näkökulma Digikirja\nSairauspoissaolot - Esimiehen juridinen näkökulma Digikirja\nSairauspoissaolot-teos käsittelee oikeudellisesta näkökulmasta sairauspoissaolojen hallintaa esimiehen keinoin ja antaa vastauksia käytännön ongelmiin. Kirja käsittelee aihepiiriä sekä yleisestä työpaikan menettelytapojen näkökulmasta että yksittäisen työntekijän kohdalla tehtävien ratkaisujen kannalta. Kirjassa käsitellään lisäksi työnantajan irtisanomisoikeutta sairauden perusteella, osapäiväsairauslomajärjestelyä ja korvaavan työn järjestämistä työntekijälle.\nSairauspoissaolojen määrä on kasvanut tasaisesti, mistä koituu työnantajalle ja yhteiskunnalle runsaasti kustannuksia. Kirja antaa vastauksen siihen, millä oikeudellisilla perusteilla esimies (työnantajan edustaja) voi tehdä päätöksen, onko työntekijän sairausloma palkallinen vai palkaton. Sairauspoissaoloja koskeva päätöksenteko on siirtynyt käytännön työelämässä terveydenhuollon puolelle, vaikka oikeudellisesti sairauspoissaolon palkallisuudesta päättää työnantaja. Lääkärin antama todistus on asiantuntijalausunto, lopullinen päätösvalta palkallisen sairauspoissaolon myöntämisestä on esimiehellä.\nSuositun, käytännönläheisen teoksen uudistetussa laitoksessa on huomioitu erityisesti sairausvakuutuslain osasairauspäivärahaa koskevat muutokset, työterveyshuoltolain työnantajaa koskevat muutokset sekä vuosilomalain lomalla sairastamista koskevat muutokset. Lainsäädäntöä, oikeuskäytäntöä ja tutkimustietoa on seurattu syyskuuhun 2016 saakka.\nTeos on suunnattu toimialasta riippumatta kaikille sekä julkisen että yksityisen sektorin organisaatiossa toimiville, joiden tehtäviin kuuluu päättää palkallisesta sairauslomasta tai seurata sairauspoissaoloja.\nTeoksen pääalueet ovat:\nSairaus työntekijän työntekovelvoitteen kannalta\nSairaus työnantajan palkanmaksuvelvoitteen kannalta\nOngelmatilanteisiin puuttuminen, esimerkiksi perusteettomat sairauspoissaolot\nOTM, varatuomari Kaija Kess on perehtynyt työoikeuteen työskentelemällä aihealueeseen erikoistuneena lakimiehenä ja esimiehenä sekä yksityisellä että julkisella puolella. Nykyisin Kess kouluttaa ja kirjoittaa työelämän oikeudellisista ongelmakohdista erityisesti esimiehen kannalta. Erityisesti Kess keskittyy työnantajan ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin työsuojelun, epäasiallisen kohtelun, häirinnän ja syrjinnän varalta.\nOTM Elina Laurila on työssään asianajotoimistossa erikoistunut työoikeuteen niin oikeussalissa, kuin suomalaisten yhtiöiden työoikeudellisena neuvonantajana. Nykyään Laurila työskentelee yhtiölakimiehenä Wärtsilä Finland Oy:ssä.\nOikeudet ja velvollisuudet työsuhteessa, 4., uudistettu laitos Digikirja\nSuomen työlainsäädäntö 60 minuutissa Digikirja\nEsimiehen työsuhdeopas, 5., uud. painos Digikirja\nHäirintä ja syrjintä työpaikalla, uudistettu painos Digikirja\nAlisuoriutuminen työssä Digikirja\nSairauspoissaolot - Esimiehen juridinen näkökulma\nSeurakunnan henkilöstöhallinto, 3., uudistettu painos Digikirja\n65,00 € (sis. alv 10 %)


Rautalankapori.fi: lokakuuta 2021\nTaiwanin maanjäristys - Fingerpori rautalangasta 30.10.2021\nKun radiossa kerrotaan Taiwanin luoteisosassa tapahtuneen maanjäristyksen tuntuneen Taipeissa asti, ymmärtää Heimo asian väärin ja luulee uutisen tarkoittavan järistyksen tuntuneen niveltaipeissa. Niinpä hän luulee omien nivelkolotustensa johtuneen Taiwanin maanjäristyksestä. Taipei on Taiwanin pääkaupunki. Strippi 4503.\nHeimon kollega opastaa Heimoa asentamaan maalämmön, mutta Heimo ymmärtää valitettavasti asian väärin. Sen sijaan että Heimo olisi asentanut järjestelmän joka kerää lämpöä syvältä maan sisästä ja sillä lämmittää taloa, onkin Heimo asentanut lämmitysjärjestelmän pihamaata lämmittämään. Heimo siis tulkitsee, että maalämmön kuuluu lämmittää maata samaan tapaan kuin lattialämmitys lämmittää lattiaa. Tämä ei tietenkään oikean maalämmön tavoin säästä sähköä, vaan aiheuttaa moninkertaisen sähkölaskun. Strippi 4502.\nKun tullimies nostaa käden ja kysyy mieheltä papereita, nostaa mies vastaukseksi kaksi sormea ja sanoo sakset. Näin mies voittaa tullivirkailijan kivi-paperi-sakset -pelissä, jonka pelaaminen ei kuitenkaan ollut tullimiehen tarkoitus, vaan tarkoituksena oli saada nähdä miehen henkilöllisyystodistus tai muita tullaukseen liittyviä dokumentteja.\nPoika kirjoittaa ensi keväänä - Fingerpori rautalangasta 27.10.2021\nKun rouva Homelius kertoo poikansa kirjoittavan ensi keväänä, hän tarkoittaa pojan kirjoittavan ylioppilaaksi. Heimo kuitenkin tulkitsee hänen tarkoittavan, että poika aikoo oppia kirjoittamaan keväällä, ja siksi kysyy miten pojalta sujuu lukeminen. Strippi 3355. Uusinta.\nTurvatyynyt juuri testattu - Fingerpori rautalangasta 26.10.2021\nAutoa myyvä J. Suoro antaa ymmärtää, että turvatyynyjen toiminta olisi tarkistettu hyväkuntoisessa autossa, vaikka todellisuudessa turvatyynyt ovat lauenneet törmäyksessä, jossa koko auto on mennyt ruttuun ja mahdollisesti korjauskelvottomaksi. Strippi 4500.\nKun Homelius miettii, mistä munkit mahtavat keskustella saksan liittokansleri Angela Merkelin kanssa, poimii toimittaja kaksi sanaa pois kontekstistaan. Niinpä lööpissä siteerataan Homeliuksen sanoneen Merkelistä "mahtavat munkit", mikä antaa olettaa Homeliuksen kommentoinen Merkelin rintojen kokoa ja laatua. Tämä olisi hyvin epäkorrektia.\nKun Jeesus kertoo kysyttäessä, ettei ole puuhaillut mitään ihmeitä viime aikoina, voisi vastauksen ajatella tarkoittavan että Jeesus on elänyt kuten aiemminkin, eikä mitään erityistä muutosta ole tapahtunut. Jeesuksen kohdalla onkin kuitenkin merkittävä muutos aiempaan se, ettei tämä ole tehtnyt ihmeitä, sillä Jumalan poika on juuri säännöllisistä ihmeteoistaan tunnettu.\nKun Allan kysyy lantusta, tarkoittaa hän ehdottaa siemeniä ostavalle naiselle lantun siemeniä. Nainen kuitenkin ymmärtää Allania väärin, sillä hän luulee Allanin tarkoittavan lantulla aivoja. Niinpä nainen kertoo vastaukseksi mielenterveysongelmistaan. Strippi 4355. Uusinta.\nKun Heimo hankkii Ilta-Fingeristä lukuaikaa, luulisi tämän tarkoittavan määräaikaista lukuoikeutta Ilta-Fingerin uutisiin. Lukuajan osto johtaakin kuitenkin siihen, että Heimo lomautetaan, eli hän saa runsaasti aikaa lukemiseen. Strippi 4492.\nPäivän stripissä mies innostuu huomatesaan, että Sam Makkosella on päällään samanlaiset vaatteet kuin hänellä itsellään. Tämä ei kuitenkaan olekaan niin yllättävää kun otta huomioon, että molemmat miehet ovat vankeja ja vankilan määräämissä asuissa. Strippi 4490.\nSelvä pyy on yleinen sanonta, jolla ei yleensä ole konkreettista merkitystä, tai vaihtoehtoisesti sen luulisi tarkoittavan, että sanoja tunnistaa pyyn selvästi muista linnuista. Stripin tilanteessa nähdään kuitenkin pyy, joka on selvä eli selvin päin vastakohtana toisille, juopuneille pyille. Strippi 4491.\nPuhelinpalvelussa ruuhkaa - Fingerpori rautalangasta 14.10.2021\nKun asiakaspalvelijaa joutuu puhelimessa odottamaan, kerrotaan puhelinpalvelussa olevan ruuhkaa. Tämän voisi luulla tarkoittavan, että asiakkaita on niin runsaasti, että asiakaspalvelijat eivät heti ehdi vastaamaan kaikkiin soittoihin. Stripin tilanteessa asia onkin päinvastoin, eli asiakaspalvelijoita on ruuhkaksi asti, eivätkä he siksi onnistu vastaamaan puhelimeen ajoissa. Uusinta. Strippi 4351.\nPortaaton ilmastoinnin säätö - Fingerpori rautalangasta 13.10.2021\nKun J. Suoro mainostaa portaatonta ilmastoinnin säätöä, antaa hän olettaa, että ilmastointia voi säätää tarkasti mihin tahansa haluttuun lämpötilaan, eikä vain muutamaan ennalta valittuun asentoon. Todellisuudessa ilmastointilaiteen säätönappula on niin korkealla, ettei siihen yllä ilman portaita, joita yksiössä ei ole. Strippi 4489.\nOmasta potenssista huolehtiminen - Fingerpori rautalangasta 12.10.2021\nKun mies toteaa, ettei omasta potenssista huolehtiminen ole mitään rakettitiedettä, luulisi hänen tarkoittavan kuvainnollisesti, ettei erektiokyvyn säilyttäminen ole monimutkaista. Osoittautuu kuitenkin, että mies puhuikin enemmän konkreettisesti rakettitieteestä, sillä tämän kollega Heimo keskittyy rakettitieteen laboratoriossa aivan väärään asiaan, nimittäin omasta potenssistaan huolehtimiseen. Strippi 4488.\nEsikoiskirjailija - Fingerpori rautalangasta 11.10.2021\nEsikoiskirjailijalla tarkoitetaan tavallisesti kirjailijaa, joka julkaisee ensimmäisen kirjansa, eli esikoiskirjansa. Stripissä nähtävä Erno Takalo on kuitenkin esikoiskirjailija toisenlaisessa merkityksessä, sillä hän on kirjoittanut useita kirjoja, joiden päähahmo on esikoinen.\nFingerporin hampurilaisravintola on kehittänyt konseptin, jossa samaan tapaan kuin lasten aterian kanssa saa lasten lelun, aikuisten aterian kanssa saa aikuisten lelun eli seksivälineen.\nRajoitukset osaan maata - Fingerpori rautalangasta 8.10.2021\nKun haastattelija kysyy tulevatko rajoitukset koko maahan, vastaa mies "osaan maata". Tämän voisi luulla olevan vastaus esitettyyn kysymykseen ja tarkoittavan, että rajoitukset eivät tule koko maahan, vaan tiettyyn osaan maasta. Osoittautuu kuitenkin, että mies ei vastannutkaan kysymykseen, vaan totesi osaavansa maata. Niinpä kun haastateltava pyytää miestä näyttämään, odottaa tämä miehen näyttävän alueen kartalla, mutta mies näyttääkin että hänellä on makaamisen taito. Strippi 4346.\nValokuvaajana kehittyminen - Fingerpori rautalangasta 7.10.2021\nTyöväenopiston valokuvauskurssin opiskelija ajattelee kehittyvänsä valokuvaajana juomalla kehitettä. Kehite ei kuitenkaan kehitä valokuvaajaa, vaan se on kemikaali jota käytetään valokuvan kehittämiseen pimiössä. Strippi 4485.\nCamo-puvun on tarkoitus auttaa sulautumaan maastoon väreihin niin, että sen käyttäjää on tavallista vaikeampi havaita luonnossa. Heimon uusi puku sulautuu maastoon kuutenkin niin hyvin, ettei Heimo riisuttuaan enää löydä sitä. Strippi 4484.\nKun Heimo ja Allan ovat kalastamassa, itse veden jumala Ahti ilmestyy näyttämään heille keskisormea. Tästä Allan päättelee kalaonnen olevan tänään huono, sillä Ahti-jumala määrää kenelle suo kalaisia antejaan, eivätkä Allan ja Heimo vaikuta olevan Ahdin suosiossa. Strippi 4483.\nKun Sam Makkonen toteaa kaiken tuntuvan raskaalta, lohduttaa pappi sanomalla, että elämä kantaa. Tämä tarkoittaa yleensä sitä, että asioilla on tapana järjestyä ja kannattaa luottaa parempaan tulevaisuuteen. Sanat saavat kuitenkin yllättävän merkityksen, kun elämä alkaakin kantaa Makkosen Alko-kassia, jota tämä ei itse jaksanut uupumuksessa nostaa. Strippi 4482.\nTutkimusmatka Kanarialle - Fingerpori rautalangasta 2.10.2021\nKun Heimo varaa jännittävän tutkimusmatkan Kanarialle, luulisi tämän tarkoittavan matkaa, jolla tutkitaan Kanariansaaria. Tästä ei kuitenkaan yllättäen ole kyse, vaan Kanarialla tehdäänkin lääketieteellisiä tutkimuksia matkailijalle. Strippi 4481.\nIhmisen kloonaaminen - Fingerpori rautalangasta 1.10.2021\nKun ihmisen kloonanneelta tiedemieheltä kysytään mitän tämä voi elää itsensä kanssa, luulisi kysymyksen tarkoittavan, eikö miehen omatuntoa vaivaa ihmisen kloonaamisen eettisyys. Osoittautuu kuitenkin, että mies onkin tehnyt kloonin itsestään, joten kysymys tarkoitti samalla konkreettisesti asumista itsensä kanssa. Strippi 4480.


Leena Lumi: TIUKUKÄRHÖ 'HENDRYETTA'\nIlmoitus: Sarin puutarhablogissa on arvonta! Klikkaa Sari\nkuva Ihanat kärhöt (Minerva 2009)\nAllu 7. huhtikuuta 2010 klo 13.43\nLinkki ei toimi. Minä juuri muuten katselin, että kärhö terassilla on selvinnyt hengissä talvesta ja työntää jo lehtiä.\nLeena Lumi 7. huhtikuuta 2010 klo 14.24\nAllu, taaskaan joku ei toimi. Se ei ensin niinku toiminut ja sitten toimi...taas tätyy alkaa...\nMinä taas juuri tilasin Summer Snow kärhöä, sillä teen tänä suvena nyt sen rottinkituolijutun, jota en ehtinyt viime suvena.\nMeillä köynnöshortensia lykkää jo uutta, kuten aina huhtikuulla.\nEttä minä vihaan tekniikka ja etenkin, kun se tökkii.\nLeena Lumi 7. huhtikuuta 2010 klo 14.29\nAllu, kiitos ilmoituksesta! En olisi tiennyt ellet olisi ilmoittanut. Nyt toimii!\nKärhöt ovat ihaninta mitä tiedän♥\nKatja / Lumiomena 7. huhtikuuta 2010 klo 14.42\nKärhöt kiinnostavat minua kovasti, mutta yksi läheiseni pelotteli minua niiden vaikealla hoidolla. Mutta ne vaan ovat - ah - niin kauniita!\nLeena Lumi 7. huhtikuuta 2010 klo 14.51\nLumiomena, ne kaikkein komeampikukkaiset voivat olla esim. kovasti talven arkoja. Minä käytän vain valkoista ja sinsitä alppikärhöä sekä valkoista Summer Snow -kärhöä. Siis, jos sinulla on joku hedelmäpuu viakka puolikuiva tai kokonaan. Älä kaada sitä, vaan laita kärhö kiipeämään sitä pitkin. Tulee eksoottista tunnelmaa, kun kärhöt kukkineen riippuvat vanhan puun oksilta. Ja talvella puu tietysti kantaa kaunisti lunta, Syksyllä tuikkuja ja ainakin Summer Snow oli ihan vihreä vielä pakkasellakin.\nMinä jumaloin noita upeita jalokärhöjä, mutta en raaski, kun sitten keväällä saa itkeä niiden perään. Jos haluat jotain näyttävää kiipeilijää, istuta keijunmekkoa. Osta taiemna kesäkuussa ja laita kiipeämään mitä pitkin tahansa. Viihtyy paremmin maahan istutettuna kuin ruukussa. Upeat, riippuvat, lilat kukat. Keijunmekko on sitten vain yksivuotinen, mutta nopeakasvuinen eli suuri suven ilo. Kunpa kehittäisivät siitä monivuotisen lajikkeen.\nKatja / Lumiomena 8. huhtikuuta 2010 klo 9.24\nKiitos ohjeista! Meillä on pihalla se ongelma, että talomme entiset omistajat eivät jostain kummallisesta syystä istuttaneet pihalle _mitään_ muuta kuin nurmikkoa ja yhden tuijan (en voi ymmärtää ihmisiä, jotka asuvat omakotitalossa 8 vuotta laatimatta sinne edes yhtä ainutta kukkapenkkiä!), joten meidän istuttamat omenapuut ovat vielä pieniä ja honteloisia. Mutta kunhan aikaa kuluu muutamana vuosi, voi tuo keijunmekko olla ihan meidän juttu. Tänä kevään aion kylvää/istuttaa unikkoja pienten puidemme alle - ja nyt keväällä sieltä pitäisi tulla esiin scilloja ja krookuksia!\nLeena Lumi 8. huhtikuuta 2010 klo 9.58\nLumionena, ei meillä keijunmekko mene pitkin puita, vaan kärhöt. Keijunmekkoa istutan taas sillan nurkkaan ja se lähtee sitä sitten somistamaan. Kaksi isoa pajuhäkkyrää laitan strategisiin kohtiin ja keijunmekon taimi alle. Siitä tulee upea ja roikkuvakukkainen taideteos! Yhden laitan isoon ruukkuun alaterassille kiipeämään seinän viertä, jossa on köynnösritilä jo valmiina.\nMinusta on aina järkyttävää nähdä nurmikkoa ilman puita. Se ahdistaa! Agorafobia;-) Istutan joka toukokuu synytmäpäivänäni uuden puun. Tänä vuonna pilvikirsikan, kuten viimekin vuonna. "Puut ovat runoja, joita maa kirjoittaa taivaalle."\nMe kadotamme nyt nurmikkoa. Tietyt kukat saavat täysin levitä...


Yrityslainaa 30000 euroa ilman vakuuksia nopeasti\nYrityslainaa 30 000 euroa\nYrityslainaa 30 000 € nopeasti\nTarvitseeko yrityksesi 30 000 euroa lainaa nopeasti kuluihin tai investointeihin? Rahalaitos kilpailuttaa yrityslainat muutamassa minuutissa Suomen suurimmilla verkossa toimivilla yrityslainan tarjoajilla. Rahalaitoksen kautta voit hakea yrityslainaa tai rahoitusta 1 000 eurosta aina 8 000 000 euroon asti. Kauttamme kilpailutat 30 000 euron yrityslainan helposti yli kymmenellä lainantarjoajalla ja löydät yrityksesi tarpeisiin sopivan lainan.\nTarvitseepa yrityksesi rahoitusta sitten investointeihin tai satunnaisten kulujen kattamiseen, voit hakea Rahalaitoksen kumppaneilta 30 000 euroa yrityslainaa ilman reaalivakuuksia. Kilpailutus on täysin ilmainen eikä sido sinua mihinkään. Täytä vain hakemus niin me etsimme sinulle edullisimman lainatarjouksen!\n30 000 euron yrityslainan hinta\nLainantarjoajien antamat yrityslainatarjoukset ovat aina yksilöllisiä ja perustuvat lainanhakijan ja yrityksen tietojen pohjalta tehtävään riskiarvioon. Alla olevasta taulukosta näet suuntaa antavasti millaiseen kuukausierään 30 000 euron yrityslainan kohdalla on hyvä varautua. Pääset suoraan hakulomakkeella valitsemalla haluamasi laina-ajan taulukosta.


Katsella niitä pomppia - melissalocsin.com\nPaikallisia tyttöjä, jotka haluavat seksiä Top pornoelokuvien otsikot Kinky gf kuvia Kuumin sonic naispuoliset Boob paina kuvia Tamil näyttelijä sininen filmi valokuva Pelkkä passion 1998 katsella verkossa\nTärkein > Xxx > Katsella niitä pomppia\nHän on onnistunut tavoittamaan niin ahdistuksen kuin pienet ilon aiheetkin taitavasti. Kenelläkään kokemuksia CDONissa olevasta tarjousnäytöstä Acer KHLEbid VA 27"? Nähtäväksi jää, miten sitä oppii elämään kun on ollut toistakymmentä vuotta kaksi näyttöä pöydällä. BiBTeX EndNote RefMan. Bollywood elokuvia kuuma kohtaus. Katsella niitä pomppia. One more step Please complete the security check to access www.\nTällä hetkellä minulla näytön virkaa toimittaa Benq GHDBL Full HD, led-taustavalaistu 60Hz TN-paneelijoka on varmaankin yli kuusi vuotta vanha.\nTarina alkaa Jackin hauskasta viisivuotissyntymäpäivästä, ja vasta vähitellen lukijalle Asus 27'' MGQ e Ja Acer 27'' Predator XBHU e Luin pari arvostelua, jossa kumpikin on saanut hyvät arvosanat. Päätetyö rasittaa silmiä — näin lepuutat niitä Postia, yhteistyö ehdotuksia ym. Mutta alemmas on G-Sync ja hintaa e enemmän taisi olla halvin G-Sync näyttö IPS paneelilla Jimmsissäonko tällä hetkellä järkeä laittaa tuon verran enemmän rahaa G-Sync näyttöön vai pärjääkö ilman sitä?\nKasa johtoja, tusina näyttiksiä niin Nvidian kuin AMD: Jatkuva katseen kiinnittäminen lähelle rasittaa silmiä liikuttavia ja katsetta tarkentavia lihaksia. Hae vain tästä viestiketjusta Hae vain tältä alueelta Näytä hakutulokset viestiketjuina.\nRetkillä tulee tutkittua ja kuvattua kaikkea eteen osuvaa, eniten lintuja ja perhosia. Pidempiä orgasmeja. Tarkoitus ei kuitenkaan ole saada maksimaalista väritoistoa ja ultrasyvää kontrastia, mutta kuitenkin jotain sellaista, josta olisi opiskelevalle hyötyä sekä ihan oman alan harrastuneisuuden vuoksi. Käly toi lauantaina tullessaan Pomp de Luxin vaatteita melkoisen läjän. Sillä käyttötunteja on paljon, mutta ei kuitenkaan viime aikoina.\nMyös kosteuttavista tipoista on apua, tietoisesta räpyttelystä sen sijaan ei. Viimeinen x -paneelin Dell, jossa on DVI-liitäntä, UHM toimii sen kautta ongelmitta. Pelejä on nautinnollista pelata verrattuna Delliin, Input lagia en huomaa ja kuva ei palanut kiinni vaikka unohtui kuudeksi tunniksi päälle.\nVaikkakaan ei kovin mukavassa paikassa, on se silti loistava tapa säätää asetuksia. Miltäköhän pelit näyttää jos pakottaa full hd: Joka on siis vaarallista,koska voisin maalailla tyyliin kaiken joka on muun kuin valkoisen värinen.\nJa jokaisessa ongelmia DP:\nTäytyy ottaa ne testiin jossain vaiheessa. Motorola Moto X4 Useat valmistajat esittelivät omat Windows Mixed Reality -lasinsa Ensituntumat: Onkohan ale-kausi laittanut heidän systeeminsä ihan sekaisin. Keskustelun etusivu Aihe vapaa.\nNo siis todella, ne värit ja kuosit ja ja ja\nCosta Pacifica vieraili Helsingissä  tällainen on matkustajaa vetävä ylellinen risteilyalus - IL-TV Lifestyle - Päätetyö rasittaa silmiä — näin lepuutat niitä Huippusuosittu suomalainen Facebook-ryhmä suljettiin - ylläpitäjä sai tarpeekseen nettikiusaajista - Digiuutiset - Jaa mielipiteesi aiheesta Iltalehden keskustelufoorumilla!\nMeillä on ens viikko lomaa ja kovasti pojat sitä odottaa. Uudempi teksti Vanhempi viesti Etusivu. Mies tapasi idolinsa - yhteiskuvassa huomio kiinnittyy kiusalliseen yksityiskohtaan. Live milf sukupuoli. Mutta niilleppä sitä on eniten käyttöä. Tässä hän on - ensimmäinen kuva Ruotsin vastasyntyneestä pikkuprinssistä julki! Epäröin ensin vähän takin väriä — pelkäsin että se olisi liian tyttömäinen — mutta se oli kyllä ihan höpöhöpöä koko ajatus.\nMiesten jääkiekko, joukkueiden kokoonpanot. Tulospalvelu - Live Jääkiekko Liiga NHL KHL. Vapaa seksikkäitä elokuvia xxx. Katsella niitä pomppia. Raskaana ollut Savanna, 22, löytyi kuolleena joesta USA: Syksyn makein laukku saa kuolaamaan Onnistutko pelastamaan Simonin — entä Alman?\nTossavaisen tarinat Aarrekid Alennuskoodi Arki arvonta Askarteluidea Asusteet aw16 AW17 Blaa! Kruununprinsessa Victoria aloittaa syksyllä yllättävän työprojektin - Kuninkaalliset - Monzan aika-ajo keskeytettiin heti - kuskit eivät pysy radalla kaatosateessa.\nTiitiäinen ja Tyllerö Uusi tuttavuus: Pääsin katsomaan malliston livenä omilla kutsuillani ensimmäisten joukossa, eikä se pettänyt kyllä tälläkään kertaa. Huuhkajatähdet lähettivät veljellisen kuitin Ranska-ottelussa ihastuttaneelle Lauri Markkaselle - Muut lajit - Onko Saksan diesel-ALEssa iskun paikka: Romutuspalkkion tehosta päästöjen vähentämiseen ohuesti näyttöä - Kotimaan uutiset -\nPinnoite on ainakin parantunut neljässä vuodessa reilusti. Saksan tähtipuolustajalle kiusallinen somemoka - video Kroatian-matkalta päätyi valmennusjohdon tietoisuuteen - Jalkapallo - Valtaosa Suomen sotaveteraaneista suhtautuu pakolaisiin myönteisesti - Kotimaan uutiset - Ja lapsenkin mielialat heittelevät ikäänkuuluvasti ; Tervetuloa mukaan!\nSaksassa on löytynyt kahden naisen ruumiit - kaksi naista oli ilmoitettu kadonneeksi. Hamsteri vapaa sukupuoli vid. Onko sinulla kokemusta Pomp de Luxista tai muista "kutsuvaatteista"? Alan lisensointien vuoksihan tuota PLS-nimeä piti Samsungin lähteä keksimään. Täältä voit lukea kaikenlaisia kirjoituksiani unelmien luomiseen, henkiseen kasvuun, enkeleihin ja kaikkeen muuhun mielenkiintoiseen liittyen. Mitä enemmän ikää, sitä pahempi krapula.\nJos kutsuja suunnittelen pääsisittekö paikalle? Lisäksi Nuutti sai uuden yökkärin ja pari bodya. Osta kirjoja Google Playsta Selaa maailman suurinta sähköistä kirjakauppaa ja lue teoksia verkossa, tablet-laitteella, puhelimella tai lukulaitteella.\nPompilla on kyllä paljon kaikkee ihanaa niin tytöille kuin pojillekin mutta jako on ainaki miun mielestä tosi jyrkkä. Piilotettu cam bdsm. Katsella niitä pomppia. Valtava asteroidi lähestyy Maata - voi bongata viikonlopun aikana tavallisella kaukoputkella - Ulkomaan uutiset - Mitenkös muuten toi on site takuu toimii jos löydän ulkomailta edullisemmin?\nMummo piilotettu nokka putki Pääsin katsomaan malliston livenä omilla kutsuillani ensimmäisten joukossa, eikä se pettänyt kyllä tälläkään kertaa. Muitakin näyttöjä toki saa ehdottaa.\nÄiti seksi xx Sharpin uudenkarheat paneelit Eizon tuoreimmissa Coloredge-sarjan CG-näytöissä taitavat napata korkeimman IPS-paneeleilla mitatun kontrastin prad.\nRihanna vuotanut valokuvat sensuroimattomiksi Hopea-Kerttua ja Kulta-Iivoa revittiin joka paikkaan! Niitä ehdin ostella sitten kun naperon sukupuolikin on tiedossa: Mies kuoli kahden auton törmäyksessä Hämeenkyrössä 6.\nVapaa bangbros seksivideo\nAlusvaatteet milf tgp


Minkä BD-leffan ostit viimeksi? (hinta & ostopaikka viestiin) | sivu 96 | DVD Plaza\nMedia Markt, Amsterdam\nMichiel de Ruyter (Admiral) 7,95 €\nTätä olen etsinyt enkkuteksteillä. (suomenkieliset tietysti paras, mutta ei pidä toivoa liikoja) Onko tässä? Onko leikkaamaton eli pituus kaksi ja puoli tuntia?\nTässä hollantilaisessa julkaisussa on kaksi versiota elokuvasta: K12 & K16. Eli toisessa on hiukan enemmän väkivaltaa/gorea. Varmaan mitään merkittävää eroa noiden välillä ei ole. Katsoin ton K16 -version. Elokuvan kesto on 152 minuuttia, 7.1 DTS-HD ja englanniksi tekstitettynä. Saksassa on näköjään julkaistu 128 min versio Blu-rayllä, jossa on vaan saksaksi dubattu ääniraita.\nOnhan tuossa puoli tuntia eroa. Paljollako myyt?\nTässä levyn tiedot:\nDisc Title: Michiel.de.Ruyter.2015.1080p.Blu-ray.AVC.DTS-HD.MA.7.1\nDisc Size: 41,609,705,956 bytes\nLength: 2:31:53.708 (h:m:s.ms)\nSize: 24,871,028,736 bytes\nMPEG-4 AVC Video 16898 kbps 1080p / 24 fps / 16:9 / High Profile 4.1\nDTS-HD Master Audio Dutch 2717 kbps 7.1 / 48 kHz / 2717 kbps / 16-bit (DTS Core: 5.1 / 48 kHz / 1509 kbps / 16-bit)\nPresentation Graphics Dutch 26.612 kbps\nPresentation Graphics Dutch 32.981 kbps\nPresentation Graphics English 20.023 kbps\nPresentation Graphics Dutch 2.965 kbps\nSaksan Amazonista (myyjänä BestSellerRecordshop) posteineen 26,10€: Michiel de Ruyter @ Amazon\ntai vaikka eBay.de 11,79€ posteineen.\nOstin elokuvan äskettäin, joten en halua vielä luopua siitä. Hienoa kuitenkin, että elokuva kiinnostaa muitakin. Suomessahan tätä ei tietenkään julkaistu edes DVDnä. Täsmennän vielä elokuvan eri versioista: hollantilaisessa Blu-rayssä on siis Hollannin teattereihin julkaistu pitkä versio: 152 minuuttia. Saksalaisessa Blu-rayssä on taas "international cut" eli 128 minuuttia kestävä versio. Otin saksalaisen Blu-rayn tiedot Bluray-disc.de -sivustolta.\nKiitos leffavinkistä. Tein tilauksen hollantiversiosta, joka on siis täyspitkä versio ja englanninkielisillä tekstityksillä varustettu.\nTäältä alle kympillä kotiin kannettuna. Tuttu myyjä (Rarewaves) ja tuote sijaitsee ilmoituksen mukaan UK:ssa, joten toimitusaika ei ole yleensä kovin pitkä.\nSuomessahan tätä ei tietenkään julkaistu edes DVDnä.\nMiksi olisi julkaistu? Piti ihan Googlailla, että mistä ihmeen elokuvasta täällä vouhkataan. Joku 8 miljoonan euron halpisepookki jostain hollantilaisesta 1600-luvun nevahöörd - admiraalista. Miksi ihmeessä ketään muuta kuin hollantilaisia kiinnostaisi moinen elokuva? Ei voi ymmärtää…\nMichiel de Ruyter on kansallissankari, taktisesti mestarillinen ja elokuva on vielä erittäin hyvin tehty. Pärjää britti- ja jenkkituotannoille esim. Game of Thrones -sarjalle sekä Master and Commanderille erittäin hyvin. Muutenkin elokuvateattereissa olis mukava nähdä enemmän eurooppalaisia elokuvia eikä kuudetta Spider Man -reboottia tai löysiä Star Wars -remakeja.\nVähän sama kuin miksi ihmeessä muita kuin suomalaisia kiinnostaa Tuntematon Sotilas. Joku muutaman miljoonan halpisepookki jostain nevahöörd tapahtumista itärintamalla\nPS. saisit sutkin Googlettamaan, joten vouhkaaminen oli onnistunutta?\nSinä oletkin joku historian harrastaja. 99 % kansasta ei ole, joten aika vaatimatonta olisi tämän julkaisun myynti ollut Suomessa.\nTuskin ketään muuta kiinnostaakaan Tuntematon Sotilas suomalaisten lisäksi.\nScanners Trilogy - Ultimate Edition (3-Disc-Set Collector's Series No. 20) [2 Blu-rays & 1 CD] 59,99 EUR\n+ pk 8 EUR\nManiac (1980) 3-Disc Limited Edition (Blu-ray+dvd+cd) $26.42 (julk. 13.11.) (jopas, sisältää ilmeisesti suomitekstit)\nHietsumarket kirppis, Helsinki: Bad Boys (1983). Muoveissa, 2,80€.\nRosebud kirjakauppa: Kultakuume (Chaplin). 7€.\nEi kannata odottaa liian paljon kuvanlaadullisesti, sillä myös Eureka julkaisua Police Story leffoista ainakin vaivaa se että Fortune Star, leffojen oikeuksien pitäjä, ei ole antanut Eurekankaan tehdä parannuksia BD-julkaisuun. Eli suomijulkaisu lienee hyvin samanalainen. Skannauksen yms työt on tehtnyt italian Ritrovata. Ilmeisesti lähdemateriaali on myös niin ja näin.\nOK ja tosiaan jos nuo on enkkudubattuja vielä, niin sitten pidän kyllä rahani.\nViimeksi muuten taisin ostaa Man on Firen käytettynä UK-Amazonin myyjältä. Mitähän oli muutaman euron.\nJotenkin tuntuisi, että alkuperäinenkin kantoninkiina ääniraita löytyy, muttei varmasti monona, vaan jonain 5.1 tai 7.1 miksauksena. Jos Nordic-julkaisussa on vain englanninkielinen ääniraita, niin ei hyvää päivää .\nEi vaan alkuperäinen ääniraita löytyy Dolby Digital 1.0 192 kbps, mutta englannin dubbaus Dolby Atmoksena.\nEl Grande, 19.08.2018\nNäissä leffoissa ainoa oikea vaihtoehto on alkuperäinen kieli ja alkuperäinen monomiksaus.\nKyseisissä leffoissa 5.1 ja 7.1 miksaukset ovat sisältäneet myös "päivitettyjä" ääniefektejä.\n19,95 € (3 kpl kamppis)\nilmaiset postit CDON+


Youtube-tähti ja kauneusbloggaaja kuoli yllättäen 34-vuotiaana – Stara\nYoutube-tähti ja kauneusbloggaaja kuoli yllättäen 34-vuotiaana\nViihdeuutiset 3.10.2021, 15:00 · Terhi Piiroinen\nYhdysvaltalainen meikkaaja ja Youtube-tähti Mel Thompson on kuollut päivää ennen hänen 35-vuotissyntymäpäiviään. Kuolinsyytä ei ole kerrottu julkisuuteen. Hänen miehensä vahvisti suru-uutisen maanantaina 27. syyskuuta.\n– Mel valitettavasti menehtyi eilen. On vaikeaa valita vain kymmentä kuvaa. Menetimme kauniin persoonan. Haluan näyttää, kuinka paljon hän sai ihmisiä hymyilemään. Ihmiset lähettävät hänelle edelleen viestejä ja kysyvät kuulumisia ilman, että tietävät hänen menehtyneen. On mahtavaa huomata, kuinka rakastettu hän oli, ja hän myös rakasti teitä. Rakastan häntä ikuisesti, hän oli perheemme pilari, Mel Thompsonin aviomies Puffin Thompson kirjoittaa Instagramiin.\nHeillä on neljä lasta. Mel Thompson kirjoitti Instagramiin perheensä kohtaamista vaikeuksista kesäkuussa. Tällöin ei kerrottu tarkemmin, mistä asiassa oli kyse. Ystävät ovat kuitenkin aiemmin kertoneet naisen kärsineen terveysongelmista jo pitkään.\nHenkilön Mel (@mel.thomp) jakama julkaisu


Fractal Design Define -sarja | sivu 7 | TechBBS\nYmmärrän kyllä hyvin tuo, omastakin mielestä nuo koteloiden tyhjät kovokelkat näyttää tyhmältä, etenkin ikkunallisessa malleissa!\nMutta esimerkiksi Fractal R5 onnistui hyvin tuossa, kuten näillä näkymin myös R6, tarjoten molemmille käyttötarkotuksille kopan jossa nuo kehikot voi joko pitää käytössä tai sitten poistaa kokonaan, siivoten samantien kopan sisätilaa. Samaa useista kopista ei valitettavasti voi sanoa, jotka vain suvereenisti poistivat nuo paikat...\nR5:ssä olisi kyllä voinut olla myös mahdollisuus poistaa myös 5 1/4 paikat ja siirtää kovokelkat lähtemään ylhäältä. (nyt kun otin asian puheeksi, niin en kyllä katsonut onko se mahdollista)\nfak.. siirtynyt yli viikolla toimitusaika, olisko ekat erät menny heti.\nR6 on kyllä todella vakuuttava kaikkien revikoiden mukaan, jokohan pitää oma paljon dremeliä nähnyt P180 laittaa vaihtoon, kun lisää jäähdytystehoa kaipaisi. 130e ei kuulosta kalliilta noilla ominaisuuksilla, mutta eniten kiinnostaa miten tuo tuuletinohjausyksiikkö käytännössä toimii mikäli sen kytkee vain yhdellä PWM johdolla emoon?\nJos koteloexpertit pystyvät suosittelemaan halvempia vaihtoehtoja R6:lle, niin vinkit ovat enemmän kuin tervetulleita. Pakolliset vaatimukset: 4x3.5", 1x5.25" ja *hiljainen*. Ne 2.5" SSD:t laittaa aina vaikka teipillä johonkin, tällä hetkellä yksi sellainen käytössä. Mitään ikkunoita en halua.\nBaselinenä siis Antec P180, mun korvaan riittävän äänetön kun tuulettimet pyörii 600-800 rpm. Tästä äänekkäämmäksi idlenä ei mielellään menisi.\nG.Skills 2x8G Ripjaws DDR4 @3200MHz\nMSi GTX 1080Ti Gaming-X\nSamsung NVME M2 250Gb & Samsung SSD 850 EVO 500GB\nJoko erää ei tullutkaan tai sitten oli hävyttömän pieni. Ei tullut tännetkään ja tilatessani muistaakseni oli saatavuus -4\nYhdellä PWM-johdollahan se kytketäänkin vaan emoon ja esim. prossucoolerin tuuletin pitää sitten kytkeä tuohon.\nTarkennetaan hieman. Kysymykseni viittasi siis epäsuorasti @Juha Kokkonen R6 artikkeliin missä oli jotain ongelmia saada tuulettimet pyörimään halutulla tavalla. Eli mitä käy jos tuuletinkontrolleriin liittää omasta pöytälaatikosta random-tuulettimia. Niiden nopeuksia ei ilmeisesti pysty tuuletinkohtaisesti määrittämään?\nOlettaisin että jos nuo kotelon mukana tulevat kolme tuuletinta kytketään tuon kontrollerin kautta yhdellä PWM johdolla emolle, niin ne kaikki pyörivät sitten samaa nopeutta kuten bios niitä käskyttää. Tämä oikeastaan riittäisi itselle... Osaako joku vahvistaa onko näin?\nMitään järkeähän tuossa ei ole jos se ei toimi juuri noi, PWM rupelit menee suoraan emon PWM:n mukaan ja noi DC ohjatut sitten säätyy PWM tason mukaan, se että onko tuo PWM->DC muunnos portaaton on paha sanoa.\nPWM (1) portista menee vain pyörintänopeustieto emolle, eli noi DC (3-pin) puhaltimet pyörii sitten sitä vauhtia kun pyörii, jos ei kytke monitorointia haarottimella emolle.\nDustinilla on ainakin ikkunatonta mallia tarjolla R6:sta.\nArvioitu saapumispäivä: EV Ei siis mitään käryä millon tulee.\n@Juha Kokkonen, unohtui muuten kysyä, testasitteko muuten kovalevyjen kanssa tuota R6:sta? Jos testasitte, tuliko kovon äänet kuinka selkeästi läpi? Mietin vain että ainakin vanha Fractal XL (eka) oli kahden kovon ja hiljaisten tuulettimien niin hiljainen ettei mitään inahdusta kuullut kun laittoi päälle, paitsi jos pisti korvan kiinni koppaan.\nYksi kiintolevy oli kiinni kotelossa SSD:n lisäksi. Testikokoonpanon prosessoricoolerin melutaso on sen verran korkea, ettei levyjen ääntä ole juuri mahdollista kuulla sen takaa. En kyllä silti näe mitään syytä, miksi kovojen ääni tulisi erityisen voimakkaasti R6:sta läpi. Kovojen kiinnitysratkaisua pidän parempana, kuin aiemmissa Define R -sarjan koteloissa.\nKyllästyin odottamaan Verkkiksestä tuota R6 TG:tä, joten pistin Komplettiin aamupäivästä tilauksen menemään ja nyt pitäisi olla jo kuljetuksessa. Pistin Verkkikseen mailin ja kysyin olisiko jotain infoa antaa koska niitä sieltä olisi saanut, niin hyvin kiertelevä nollavastaus tuli takaisin.\n10.01.2018 klo 08:49 #313\n09.01.2018 klo 19:25\nAlso Oy lähettämö 33960\nLähetystä kuljetetaan vastaanottajalle, tulee pitkä ilta\nViimeksi muokattu: 10.01.2018 klo 11:48\nSlims tykkää tästä.\n10.01.2018 klo 16:23 #314\n10.01.2018 klo 16:30 #315\nAlkuperäinen kirjoittaja alxees: ↑\nKoppa purettuna atomeiksi, illalla alkaa vesikamojen asennus.\nalxees tykkää tästä.\n10.01.2018 klo 21:45 #316\nalxees, TheMeII ja ///saMuli tykkäävät tästä.\n10.01.2018 klo 22:03 #317\nJotain pientä katso liitettä 70360\n10.01.2018 klo 22:51 #318\nTuossahan tuo R6 on kasattuna pöydänkulmalla. TG-versio ei ole yhtä hiljainen kuin R5 umpinaisena, mutta varsin kelvollinen silti.\n11.01.2018 klo 12:55 #319\nJaa, Ruoholahden Verkkiksestä tuli justiinsa viesti että mulla olisi R6 black TG noudettavissa. Saldot pakkasella siellä, joten jos joku haluaa tuon itselleen niin asia lie järjestettävissä.\nEdit. Onkin saldot tulleet selkeästi plussille, joten unohdetaan tämä ja perun tilauksen.\nViimeksi muokattu: 11.01.2018 klo 14:13\n12.01.2018 klo 18:30 #320\nTulipas haettua Jimmsiltä R6, mutta kotona huomasin, että olikin ikkunaton versio. Täytyypi palautella\n13.01.2018 klo 00:57 #321\nR6 tuli tännekin, mutta vasemman sivupellin sormiruuvit oli molemmat ruuvattu kiinni pois jengoiltaan. Varmaan koneellisesti. Kummatkin ihan pyöreitä.\n15.01.2018 klo 21:43 #322\nLare111 Team Intel\nKingston HyperX Cloud 2 + Logitech Z623\nLöytyykö Define C Miniin umpinaista sivupaneelia mistään muualta kuin Fractal Designin omasta kaupasta? Vähän suolaiset postikulut sieltä.\njinx1980 vastasi 16.01.2018 klo 11:51\ncopter vastasi 16.01.2018 klo 11:51\nPertti Kosunen vastasi 16.01.2018 klo 11:50\naccu vastasi 16.01.2018 klo 11:49\nKirk Johnson vastasi 16.01.2018 klo 11:49\nAKG K 272 HD + ModMic 4.0 Uni // Kokkola\nSande_ vastasi 16.01.2018 klo 11:47\nHTC 10, 160€ [KEMI]\nNicodevus vastasi 16.01.2018 klo 11:47\ntuukkeli vastasi 16.01.2018 klo 11:46


Venäjä | Matkatoimisto Mandala Travel\nVenäjä, Venäjä, Venäjä. Rakas itänaapurimme on yhtä monimuotoinen kuin maan suuruusluokka antaa olettaa. Venäjään kuuluvat suurkaupunkien ja Siperian loputtoman taigan lisäksi myös Euroopan korkeimmat huiput Kaukasuksella, Baikaljärvi, Altaivuoristo ja Kamtshatkan tulivuoret. Kauttamme voit lähteä matkaamaan junalla halki Siperian, kiipeämään Euroopan korkeimmalle huipulle Elbrusille tai vaeltamaan Aasian sydämessä sijaitseville Altain vuorille.\nMandala Travelin Venäjän matkat vievät Pohjois-Kaukasian vuorille ja Siperian mielenkiintoisimpiin kohteisiin, Moskovan kulttuuriaarteita unohtamatta. Opastettujen aktiivimatkojen ja kiertomatkojen lisäksi tarjoamme myös erilaisia räätälöityjä matkoja Venäjälle. Kysy lisää toimistoltamme!


Lapset oppivat nopeasti | hmalexandertekniikka.fi\n« Kehoutettu läsnä..\nPerjantai 6.5.2016 klo 20:26 - Helena\nÄiti toi mukanaan kaksi pientä tytärtään Alexander-tekniikan tunnille. Tutkimme ensin äidin kanssa istumiseen ja seisomaan nousemiseen liittyviä tapoja. Sitten pyysin tyttöjä näyttämään miten he sen tekevät. Vanhempi tyttö toteutti Alexander-opettajan salaisen toiveen: hän nousi kevyesti ja pää johti kauniisti liikettä. Nuorempi 4-5 –vuotias tyttö nousi ensin hieman epäröiden, mutta samaan tapaan kuin isosiskokin. Hän kokeili heti uudelleen - ja nyt hän jo osasi tehdä samalla lailla kuin äitinsä: vetää päänsä taakse sekä istuessa että noustessa. Lapsi innostui ja toisti liikkeen pari kertaa ja se muuttui aina vain sujuvammaksi. Lapsi oli selvästi sekä hyvin huomiokykyinen että motorisesti lahjakas. Pää teki samat liikkeet kuin äidillä, mutta erotuksena oli, että lapsella siihen ei liittynyt mitään jumia, pakkoa tai puristusta. Pään liike oli silkkaa huvia, se vain kävi vapaasti takana ja tuli taas eteen. Koko lapsi oli joustavasti mukana liikkeessä.\nMuistuipa mieleeni, kun tuoreena piano-opettajana ohjasin lasta vaivattomiin soittoliikkeisiin. Pyysin häntä kokeilemaan, erilaisia käden asentoja: tällaisessa sormet liikkuvat helposti, mutta tällaisessa se on vaikeaa. Ja lapsi kokeili – ja katsoi minua hieman kummissaan kun sormet liikkuivat helposti kummassakin tapauksessa!\nEi se lasta vahingoittanut, että hän kokeili vähemmän taloudellisia tapoja nousta ja istua. Hänen kehonsa oli liikkuvainen ja löysi tasapainon. Vaikeuksien siemenet kylvetään, kun epäedullisia tapoja toistetaan ja niihin jumiudutaan.


Kallan kuvernööri: Työttömän Suomi\nSirpaleisesta politiikasta huolimatta Suomea on pidettävä hyvinvointivaltiona. Meidän onneksemme me emme ole aivan köyhä valtio, eikä meitä hyvinvoinnin jakajia ole kovin paljon.\nSuomalainen sanoo itseään ahkeraksi, ja varmaan se joidenkin kohdalla on ihan totta. Totta ei kuitenkaan ole legenda, joka antaa ymmärtää, että maahanmuuttajat olisivat jotenkin laiskoja ja epäluotettavia. Olen tavannut useita työnantajia, jotka asettavat nämä ”mamut” selvästi suomalaisten edelle. Toki heilläkin on työllistymisen rajoitteita, joista pahin on kai kielitaito. Suomen kaltaisessa maassa löytyy kyllä työtä kaikille, mutta eräitä työllistymisen ehtoja tulee jokaisen täyttää.\nEhkä suurin työllistymisen vaatimus on halu tehdä työtä. Sen lisäksi on oltava halu oppia jotain, jos ennetään ei osaa mitään. On siis tärkeä osata jotain ja osata markkinoida osaamistaan. Tässä olisi vielä paljon suota kuokittavana myös koulutusjärjestelmässämme, joka erittäin heikosti ottaa huomioon sen mahdollisuuden, että joskus joku joutuu ihan itse myymään omaa osaamistaan joko suoraan kuluttajille tai sitten joillekin firmoille. On myös oltava valmius liikkua paikkakunnalta toiselle, sillä aina ei todellakaan voi olla varma, että juuri nykyinen kotiseutusi pystyy käyttämään sinun palveluksiasi.\nOllessani työllisyyskouluttajana yritin iskostaa nuo periaatteet kaikille opiskelijoille. Kerroin myös, että heti ei kannata hakea johtajan paikkaa Nokialta, vaikka olisikin valmistunut insinööriksi. Voipi olla, että Nokialla on jo johtaja, ja pahimmassa tapauksessa et ole jonossa aivan ensimmäisenä, vaikka paikkoja vapautuisikin.\nSanomani kouluttajana oli se, että ”ota vastaan sitä työtä mitä saat ja sillä palkalla, jonka työnantaja on valmis maksamaan.” Tämä on kuitenkin se tilaisuus, joka sinulle tarjoutuu ja jossa voit näyttää kykysi. Jos sinusta oikeasti on johtajaksi johonkin firmaan, sinut kyllä aikanaan löydetään ja pääset etenemään.\nKortistossa saat istua ihan niin kauan kuin haluat, sillä aika harvoin suuret yhtiöt hakevat johtajiaan sieltä. Varmasti aktiivimalli hieman parantaa asiaa, mutta tuskinpa työnantajat silloinkaan tulevat pidemmälle kuin puolitiehen vastaan.\nHieman sellainen vaikutelma on, että työttömästä ei välitä kukaan, ellei työtön itsekkään osoita mielenkiintoa asiaan. Poliittiset puolueet puhuvat mitä puhuvat ja ay-liike huolehtii vain jäsenistään.\nItse kerroin opiskelijoille, että en ole ollut montakaan päivää työttömänä, mutta toki sillekin kertyi hintansa. Vielä korkeampi olisi hinta ollut, jos olisin homehtunut kortistoon ja ihmetellyt, miksi ay-liike on niin välinpitämätön työttömiä kohtaan. Toki olen elämäni aikana joutunut asumaan kolmessa maassa ja Suomessakin useilla paikkakunnilla, mutta nyt katson sen rikkaudeksi, jota ei kaikilla pikkujohtajillakaan ole.\nToki minunkin elämäni olisi voinut mennä paremmin, varmaan meillä kaikilla, mutta jokainen saa kykyjensä mukaan. Nyt saan kuitenkin viettää hyvin ansaitsemiani eläkepäiviä lapsuuden maisemissa. Syntymäseutu jäi Venäjälle, mutta olen sen vain hyväksynyt.\nRikkaus on sitä, minkä rikkautena näkee, ja työ on muutakin kun rahanansaitsemiskeino.\nJos onnellisuus on sitä, että saa koko elämänsä asua syntymäpaikoillaan, niin se on sitten sitä, mutta ei pitäisi sitten itkeä työttömyyttä.\nSellaista elämä on … kaikella on hintansa.\nLähettänyt Ari Keronen klo 20.33\nTunnisteet: Ammattiyhdistysliike, ihmisluonne, Maahanmuuttajat\nlanton masa 6. joulukuuta 2018 klo 14.09