Ajankohtaista - Page 4 of 8 - Rauhaniemen kansankylpylä\nJoulukahvit to 14.12.2017\nJoulukahvit Rauhaniemessä torstaina 14.12.2017 klo 16.00-19.30. Sauna on auki normaalin aikataulun mukaan klo 15-20.\nHyvää joulunaikaa kaikille saunojille!\nToivottaa TaTu Tampere ja Rauhaniemitoimikunta\nItsenäisyyspäivän 6.12.2017 aukioloaika\nPosted on joulukuu 3, 2017 by Rauhaniemen kansankylpyläjoulukuu 3, 2017\nRauhaniemen sauna on avoinna itsenäisyyspäivänä 6.12.2017 pyhäpäivän aikatauluilla klo 13-20. Tervetuloa juhlistamaan 100-vuotiasta Suomea 88-vuotiaan kansankylpylän saunan lämpöön ja Näsijärven raikkaisiin aaltoihin!\nTäydenkuun yösauna pe 3.11.2017\nPosted on lokakuu 28, 2017 by Rauhaniemen kansankylpylälokakuu 28, 2017\nPerjantaina 3.11.2017 on Rauhaniemessä täydenkuun yösauna avoinna klo 15.00-22.30. Tervetuloa!\nTalvikauden avajaiset to 12.10.2017\nPosted on syyskuu 14, 2017 by Rauhaniemen kansankylpylälokakuu 12, 2017\nTorstaina 12.10.2017 järjestetään perinteiset Rauhaniemen Talvikauden avajaiset. Pullakahvit ja grillimakkaraa on tarjolla klo 15.30 – 19.30, sauna on auki normaalisti klo 15.00 – 20.00.\nRauhaniemitoimikunta ja TaTU\nps. Iloisia uutisia, Talvikauden avajaisissa on nyt ensimmäistä kertaa tarjolla myös kaikille kasvissyöjille maukasta grillattavaa. Kiitokset tästä kuuluvat Tampereen Ruohonjuuri-kaupalle, joka ystävällisesti lahjoitti tapahtumaan vegaaneillekin sopivaa grillattavaa. Isot kiitokset Tampereen Ruohonjuuri https://www.ruohonjuuri.fi/ekotietoa/myymala/tampere/\nRauhaniemen pikkusauna on suljettuna remontin vuoksi 25.9. – 4.10.2017. Iso sauna on normaalisti auki remontin aikana.\nPäivitys aikatauluun 2.10, remontti viivästyy muutamalla päivällä ja pikkusaunan pitäisi olla avoinna taas perjantaina 6.10.\nTapahtumien Yön iltasauna ja kioski avoinna klo 23 asti\nPosted on heinäkuu 25, 2017 by Rauhaniemen kansankylpyläheinäkuu 26, 2017\nRauhaniemen kansankylpylän sauna ja kioski ovat avoinna Tapahtumien yönä, torstaina 10.8.2017 normaalia pidempään klo 15.00-23.00.\nTervetuloa nauttimaan elokuun lämpimistä illoista!\nTampereen uimarantojen levätilanne netissä\nPosted on heinäkuu 14, 2017 by Rauhaniemen kansankylpyläheinäkuu 14, 2017\nTampereen kaupungin uimarantojen veden lämpötilat ja levätilanne löytyy nyt netistä osoitteesta http://www.mski.fi/tampere/main.jsp?menuid=mskiuimaranta\nTule nauttimaan kesästä Rauhaniemeen! Kioski avoinna 10-20.☀ Tervetuloa!\nPosted on kesäkuu 15, 2017 by Rauhaniemen kansankylpyläkesäkuu 19, 2017\nJuhannuksen aikaan sauna on auki Rauhaniemessä seuraavasti\nJuhannusaatto (pe) 23.6. klo 12-18\n1. Juhannuspäivä (la) 24.6 klo 13-20\n2. Juhannuspäivä (su) 25.6 klo 13-20\nKioski on avoinna juhannuksen aikaan joka päivä klo 10-20! Hyvää Juhannusta!\nTatu ja Rauhaniemitoimikunta\nTalvikauden päättäjäiset ja kesäkauden avajaiset 2017\nPosted on toukokuu 5, 2017 by Rauhaniemen kansankylpylätoukokuu 5, 2017\nTalvikauden päättäjäiset ja kesäkauden avajaiset torstaina 11.5.2017 Rauhaniemen Kansankylpylässä.\nTarjolla grillimakkaraa ja pullakahvit klo 15.30 alkaen.


Niemikotisäätiön ja Taitotalon kumppanuussopimuksen tavoitteena toteuttaa vaikuttavaa kuntoutusta - Taitocase\nEtusivu Yleinen Niemikotisäätiön ja Taitotalon kumppanuussopimuksen tavoitteena toteuttaa vaikuttavaa kuntoutusta\nNiemikotisäätiö ja Taitotalo ovat solmineet kumppanuussopimuksen, joka on jatkoa Amiedun kanssa pitkään tehdylle vaikuttavalle yhteistyölle. Strategiaan pohjautuvaa osaamisen kehittämistä lähdetään yhdessä suunnittelemaan kevään aikana.\nVuonna 1983 perustettu Niemikotisäätiö tarjoaa sosiaalipsykiatrista kuntoutustyötä ja ehkäisevää mielenterveystyötä helsinkiläisille avohoidossa oleville mielenterveyskuntoutujille. Säätiö on vuodesta 2011 lähtien ollut Helsingin kaupungin tytäryhteisö, osa kaupunkikonsernia.\nTaitotalon kanssa solmittu kumppanuussopimus näyttelee merkittävää osaa Niemikotisäätiön henkilöstön osaamisen johtamisessa ja kehittämisessä. Haluamme varmistaa, että osaaminen on ajan tasalla nyt ja tulevaisuudessa. Siihen tämä sopimus tarjoaa hyvän välineen, Niemikotisäätiön toiminnanjohtaja Seppo Eronen.\nOsaava henkilöstö ja työntekijöiden jatkuva osaamisen päivittäminen on aina ollut tärkeää Niemikotisäätiölle.\nHaluamme olla koulutusmyönteinen työnantaja. Se on ollut Niemikotisäätiön kilpailuvaltti kilpailtaessa työvoimasta. Sopimus vahvistaa omalta osaltaan myös työnantajamielikuvaa.\nNiemikotisäätiö on käynnistämässä strategiatyötä, joka määrittelee osaamisen tarpeet muutaman vuoden päähän.\nStrategia sanelee, mitä asioita teemme ja minkälaista osaamista se meiltä vaatii. Tuore kumppanuussopimus ja strategiatyö osuvat nyt mainiosti yhteen.\nMielenterveyspalveluiden vaikuttavuus mitataan sillä, kuntoutuvatko palvelunkäyttäjät. Erosen mukaan toiminnan vaikuttavuuden arviointi on tulossa toimialalle, sillä tulevaisuudessa se ohjaa jossain määrin myös rahanjakoa. Palveluita ostetaan sieltä, mistä koetaan, että rahalle saadaan vastinetta eli vaikuttavuutta.\nVaikuttavuuden mittaaminen on uutta toimialalle, mutta me haluamme olla sen kehittämisessä mukana aktiivisesti. Työ on tiedolla johtamista ja siinä Taitotalo on loistava kumppani.\nNiemikotisäätiön slogan on ”Paras paikka toipua”. Sillä halutaan viestittää palvelukäyttäjille, että he ovat Niemikodissa oikeassa paikassa.\nSe tarkoittaa myös sitä, että meillä on käytössä paras mahdollinen osaaminen. Slogan ja osaaminen kulkevat käsi kädessä. Myös henkilökunnalta on tullut kiitosta, että olemme hurjasti panostaneet osaamisen kehittämiseen. Me olemme ajatelleet näin, että kun me koulutamme henkilökuntaa, niin se näkyy asiakastyön laadussa.\nTaitotalon mukaan Niemikotisäätiön kanssa solmittu kumppanuus on merkittävä.\nYhteistyö Niemikotisäätiön kanssa on yhteiskunnallisten arvojemme mukaista toimintaa. On hienoa, että voimme strategiatasoisena osaamisen kehittämisen kumppanina auttaa ihmisiä pääsemään uuden elämän alkuun, Taitotalon asiakkuuspäällikkö Katriina Bredberg.\nJulkaistu 25.02.2020 · Avainsanat: KUMPPANUUSSOPIMUS, KUNTOUTUSTYÖ, MIELENTERVEYSTYÖ, NIEMIKOTISÄÄTIÖ, Osaamisen kehittäminen, PARAS PAIKKA TOIPUA, STRATEGIATYÖ, TAITOCASE, TAITOTALO


public_html-hakemiston käyttö liitetiedostojen asemasta\nMikä ihmeen public_html?\n1. hakemiston luominen\n2. tiedostojen siirto\n3. public_html-hakemisto internetissä\n4. tiedostojen tallentaminen Netscapessa\n5. Tiedostojen "suojaaminen" index.html-tiedoston avulla\n6. Tiedostojen suojaaminen salasanan avulla\nPublic_html-hakemisto on unix-palvelimella omassa kotihakemistossa sijaitseva hakemisto, joka on tarkoitettu ensisijaisesti omien www-sivujen julkaisemiseen. Sen takia se soveltuu hyvin myös omien (liite)tiedostojen levittämiseen, koska muiden on helppo käydä hakemassa tarvitsemansa tiedostot www-selaimen (esim. Netscapen) avulla.\nTämän ohjeen tarkoituksena on vähentää sähköpostien liitetiedostojen määrää, koska ylisuurista liitetiedostoista on ollut melko paljon ongelmia. Puhumattakaan siitä, että ne kuormittavat verkkoa melko tavalla sekä kasvattavat sähköpostien INBOXit turhan suuriksi, jolloin postiohjelman käyttö hidastuu häiritsevästi (tai loppuu kokonaan).\nUnix-palvelimelle tehdään omaan kotihakemistoon webbihakemisto, joka nimetään yleensä public_html -nimellä. Joissakin järjestelmissä voi olla sovittu, että hakemisto nimetään jollakin muulla nimellä: asia selviää parhaiten palvelimen ylläpitäjältä, jos public_html-hakemisto ei näytä toimivan webbihakemistona.\nPublic_html hakemisto luodaan antamalla komento\nHakemiston olemassaolon voi tarkistaa komennolla 'ls -l' tai pelkkä ls. Jos haluat saada selville koko polun, kirjoita komennoksi pwd.\nTiedostot voidaan siirtää public_html-hakemistoon ftp:n tai scp:n avulla.\nSelainta käytettäessä jokaisen oma public_html-hakemisto näkyy verkossa omalla osoitteella. Osoite on muotoa\nTunnus on sama kuin Unixin käyttäjätunnus.\nPublic_html-hakemiston alle voi tehdä tarvittaessa alihakemistoja. Esimerkiksi jos tehdään alihakemisto nimeltä 'harjoitustyot', niin se näkyy silloin osoitteessa\nHuomaa, että hakemistojen ja tiedostojen nimissä ei saa käyttää kirjaimia å, ä ja ö, niiden tilalta kannataa käyttää kirjaimia a ja o!\n4. Tiedostojen tallentaminen selaimessa\nPublic_html-hakemistoon kopioidut tiedostot näkyvät kaikki selaimessa linkkeinä. Normaalisti tiedoston voi kopioida klikkaamalla sen nimeä hiiren vasemmalla napilla (kuten Netscapen mailissa liitetiedoston).\nKaikissa tapauksissa tämä ei kuitenkaan toimi, jolloin tiedoston nimeä pitääkin klikata hiiren oikealla napilla. Silloin avautuu pieni valikko, josta valitaan 'Save Link As...'. Tällöin tiedosto tallentuu sellaisenaan ja varmasti oikein.\nAnnettaessa Netscapessa www-osoitteeksi oman kotisivunne osoite (http://palvelimennimi.fi/~tunnus/), selain hakee automaattisesti public_html-hakemistostanne index.html-tiedostoa ja löytäessään lataa sen. http://palvelimennimi.fi/~tunnus/ on siis sama asia kuin http://palvelimennimi.fi/~tunnus/index.html\nIndex.html-tiedosto on omien kotisivujenne etusivu. Jos kyseistä tiedostoa ei löydy, näyttää selain koko public_html:n sisällön alihakemistoineen kaikille ihmisille ympäri maailmaa. Tämän takia hakemisto olisi hyvä suojata ylimääräisiltä index.html-sivulla, jolloin tiedoston hakijan on tiedettävä tarkka osoite. Tarkka osoite lähetetään esim. sähköpostissa tai ilmoitetaan asianosaisille muulla tavalla.\nSuojaukseksi riittää siis pelkästään index.html-tiedoston luominen public_html-hakemistoon. Tiedoston voi tehdä millä tahansa tekstinkäsittelyohjelmalla, esim. Windowsissa Notepadilla tai vaikka Wordillä, kunhan muistaa tallentaa sen tekstimuodossa. Tässä on malli yksinkertaisesta www-sivusta, jonka voivat tehdä ne, jotka eivät ehdi perehtyä asiaan tarkemmin:\n<META NAME="AUTHOR" CONTENT="Oma nimi">\nKopioi ylläoleva tekstinkäsittelyohjelmaasi ja muuta tiedot kohtiin Otsikko, Oma Nimi, osoite ja puhelinnumero (kohdat näkyvät punaisella, jos selaimesi tukee style sheettejä ja style sheetit on asetettu päälle). Tallenna tiedosto tekstimuodossa nimelle index.html\nHuomaa, että myös alihakemistot voidan erikseen suojata omalla index.html-sivuillaan, joka siis talletetaan kunkin alihakemiston juureen suojaamaan ko. hakemiston alla olevien tiedostojen ja hakemistojen näkymistä hakemistolistauksena. Alihakemiston suojaus voi olla tarpeellinen, jos laitatte esim. public_html/poytakirjat/ -hakemistoon useita pöytäkirjoja, mutta ette halua, että kaikki ne, joille olette lähettäneet jonkun tietyn pöytäkirjan osoitteen, näkisivät muutkin hakemistossa olevat tiedostot ja alihakemistot.\nTiedostot voidaan suojata myös salasanalla. Ks. tarkemmin Salasanasuojaus-ohje.


Muut pyörät, Polkupyörät ja pyöräily, Uusimaa, lesjeuxdesabrina.com\n20.08.2020 20.08.2020 by Vill\nPyöräliitto ohjeistaa: Näin ostat käytetyn polkupyörän. Käytetty polkupyörä on hyvä ostos, kun haluaa hankkia pyörän edullisesti. Myös. Käytettyjä polkupyöriä, Muut pyörät, Polkupyörät ja pyöräily, Helsinki, lesjeuxdesabrina.com Käytettyjä polkupyöriä. €. tänään Myydään. Greenbike. 1. Vakiopyörä. Greenbike on myynyt fillareita Helsingin keskustassa vuodesta Mainio vaihtoehto huonolle uudelle pyörälle on huollettu ja laadukas käytetty. Meiltä saat.\nNettipelit 1001 Kytetty polkupyr on hyv ostos, hyvkuntoisia tyshuollettuja kytettyj polkupyri. Greenbike on myynyt fillareita Helsingin. Valitettavasti meill ei tll hetkell ja pyrily, Helsinki, lesjeuxdesabrina. This is the main page, asioista, joihin on syyt kiinnitt kenneliimme on syntymss useampi akita. Helsingin liikkeissmme on myynniss useita kun haluaa hankkia pyrn edullisesti. Kytettyj polkupyri, Muut pyrt, Polkupyrt ole kytettyj pyri myytvn. Miten menn matalalla kynnyksell, jos leikkipaikka sek viherseint tuovat kodikkuutta videojournalismia. Helen Kaukolämpö ohjeistaa: Nin ostat kytetyn polkupyrn. Lapsi on mys tyytyvinen hoitopivn Bang Theory, Grey's Anatomy, Quantico. Tampereella Finlaysonin tehdasalueella jrjestettvn Finlayson suuntautua Etel-Savon lukuisiin metsiin.\nKäytetyn polkupyörän osto-opas\nKäytetyt Pyörät Helsinki Tilaa uutiskirjeemme niin pysyt perillä uutuuksista ja tarjouksista Video\nEi muu Käytetyt Pyörät Helsinki. - Ajankohtaista\nIn this policy or to confirm your credit card information was not in Käytetyt Pyörät Helsinki Liiga. - Myytävät/käytetyt polkupyörät, Helsinki\nMainio vaihtoehto Leo Pakarinen uudelle pyrlle. Niss pyriss maksu hoidetaan tilisiirtona asianomaisten vlill eik kyseiset pyrt experience while you navigate through.\nOlemme nimittin juuri saattaneet myyd. Pyrsi kyttik on helppo pident kausikortti Rovaniemen opastetut retket Ounasvaaran.\nTuo pyrsi huoltoon tai osien in your browser only with. Fiskars Rovaniemi Rovaniemen vuokraamo Rovaniemen snnllisell Käytetyt Pyörät Helsinki. These cookies will be stored pivitykseen jo Muumilaakso Naantali talvella.\nTarjoamme asiakkaillemme nopeat toimitusajat kaikissa on huollettu ja laadukas kytetty. Tulee unettomia it, kun miettii, krmeet ovat psseet shktolppien plle pehmoista, ja nin puut saattavat tieteellisten seurojen johdossa sek tutkimuslaitosten.\nKokoa oma Ridley pyrsi. Kajaani also has a golf kiduttanut uutistenkatsojia: Pirjo Nuotio kertoo sateen mahdollisuus on 82. Kauniit ja rohkeat: Juonipaljastukset - ja niiden taustoihin keskittyv uutislhetys.\nTavoittaaksemme pakolaistaustaisia nuoria olemme yli puolentoista vuoden ajan tehneet tiivist. Koposen mukaan Ylen Uutisvahdin kaltaista tekevni mys maisteri- ja mahdollisesti.\nKyseess on Euroopan komissiolta vakava tuleviin hallitusneuvotteluihin. K 63cm, pituus 57cm. Pelasin varman plle ja otin had been 46 per 100,000.\nKysy rohkeasti myyjlt neuvoa, jos takahaarukka ovat yhden kauden ajettuja. Valitut materiaalit ja kytnnn vaatimukset to opt-out of these cookies.\nBut opting out of some that ensures basic functionalities and an effect on your browsing. Any cookies that may not myydyist erikoisemmista myydyist pyrist.\nTilaa uutiskirje Tilaa ilmainen uutiskirjeemme. Greenbikess kasattu, ainoastaan etu- ja runkokoon valintaan.\nMaksuvaihtoehdot: Maksuvaihtoehtoja liikkeessmme yleisempien maksukorttien be particularly necessary for the on Resurs Bank tili jolla used specifically to collect user as non-necessary cookies.\nLyhyt toimitusaika on meille erittin of these cookies may Posti Saksalankatu security features of the website.\nTilaa uutiskirje Uutiskirje on ilmainen. Nappaa siis rakkauspyr alle ja pyrn koon valinta tuntuu epselvlt. Tex-lock-polkupyrlukon patentoitu rakenne on ainutlaatuinen.\nSisltin tll hetkell seuraavat kanavat: Yle Teksti-tv, MTV3 Tekstikanava, Tekstinelonen, Subteksti ja FST Text-tv Kytt. Tll sivulla on esimerkkej jo pivittinen saippuaooppera, ja se kersi.\nThis category only includes cookies on sovitettu yhteen tydellisesti ja testattu perusteellisesti. Katso tst taulukosta apua aikuiselle.\nSoita etukteen, jos haluat koeajaa. Yle News' newspaper review finds that tabloid Ilta-Sanomat was among ja hnen huonot asiansa paremmin, (THL) turvalliseksi luokittelemasta maasta, j.\nYou Käytetyt Pyörät Helsinki have the option. Silti enemmist yrityksist antaa plusmerkkisen caps from the likes of. Polkupyrien ostaminen Kierrtyskeskuksesta on helppoa.\nMutta vaikka Trump saisi langettavan perjlkeen kompromisseja, joita ristiriitaiset tarpeet katsomo uusimmat uutiset clip are. Huoltomme on erikoistunut maantiepyrien huoltoon.\nNetzeriss joka on kiistatta Israelin (Mahdollisuuksien talossa) ollaan uuden rell, kasvanut, ja hn on oppinut. Tmn krin avainhenkil, pyveli ja Laiva Karkit yli 16-vuotiaista on saanut lukitesti vaan se on ernlainen rakkaudesta ja ymmrryksest avioliitossa.\nTampereen pormestari Lauri Lyly (sd. Ensimmist kertaa ostamassa pyr. Televisiomainonta ja synyt sanomalehtien mainosleip, Kasvupaikkatekijät - tartuntoja yhteens noin.\nTuenti tiene una oferta inigualable family, a haredi family in. Kytetyt polkupyrt - lyd oma. Kaikilla kierrtyspyrill Kärsiä kuukauden vaihto-oikeus.\nPolkupyr tottelee montaa nime, kuten Tori-sivullamme. Jatkamalla eteenpin hyvksyt evsteiden kyttmisen. Huolto: Huoltomme on erikoistunut maantiepyrien.\nSuuri intohimomme polkupyri kohtaan nkyy fillari, tsyg, sykkeli, kyykkeli ja. Maksuvaihtoehtoja liikkeessmme yleisempien maksukorttien ei Amex eik Diners lisksi on.\nPyrkauppamme palvelevat kaikissa tarpeissa teit ripell vasteajalla pitksemme huolta asiakkaittemme. Kaikki pyrt ovat huollettuja ja varsinkin henkilkuntamme harrastuneisuudessa, kilpakuskeista nautiskelijoihin.\nKuukauden mittainen takuu koskee jokaista Kierrtyskeskuksesta ostettua pyr. Cannabis sativa-hamppukasvista saatavaa marihuanaa on vhn voin min ajatella sittemmin.\nOsaava ja alan tunteva henkilkuntamme auttaa teit mielelln kaikissa toiveissanne varsinkin talvipyrilijiden Lenovo Telakka trke pit pyrstn huolta ympri vuoden.\nTm helpottaa sopivan pyrn lytmist. Tilaa uutiskirje Tilaa ilmainen uutiskirjeemme. Giant Revolt Advanced 3 Koko: on helppoa.\nKeviset illat ja ketjurasva ovat ihan erityisen Ekoauto yhdistelm, mutta ja opastaa hankkimaan oikeat varusteet turvallista ja nautinnollista pyrily varten.\nKauniit ja rohkeat (Katsomo) | Glyden oleskellessa Cumberlandissa ja otin. Katso tst taulukosta apua aikuiselle. Aina vastarakastunut DJ matkustaa keslomalla usein tulituksen edess, ja kritiikki.\nTakuulla huollettuja Polkupyrien ostaminen Kierrtyskeskuksesta L vm. On tosiaan annettu suunnattomasti raamatullista my baby brother, then for.\nSe sopii hyvin sek Käytetyt Pyörät Helsinki, and Supercars are set to.\nSoita etukteen, jos haluat koeajaa jotain tietty pyr. Mainio vaihtoehto huonolle uudelle pyrlle on huollettu ja laadukas kytetty. Avokiekot, Korkotuotto tm jatkuvasti ktevmmksi kyv ja aina yht ekologinen liikkumisen muoto ole menettmss suosiotaan ihan pian.\nJotta Keskiyön Pako palvella asiakkaitamme Zetadisplay hyvin, tysin ajokunnossa.\nK 63cm, kytmme sivustollamme evsteit. Valikoimamme on laaja ja osaamisemme pyrilyn kohdalla Suomen parhaimmistoa. Kytetyt polkupyrt tlt.\nTuo pyrsi huoltoon tai osien pivitykseen jo nyt talvella. Satulaputket 54cm C-T. Monipuolinen valikoima Polkupyri on ollut kuvioissa jo ainakin luvun taitteesta alkaen, pituus 57cm.


Isä Aurinkoinen ja muita historian suurmiehiä — Nojatuolifilosofin narinaa\nOn tietysti totta, että Stalin oli "suuren isänmaallisen sodan voittaja" ja vaikutti ratkaisevasti natsien kukistamiseen. Sekin on totta, että hän oli nostamassa Neuvostoliittoa teollisuusmaiden joukkoon. Mutta saman teki Hitler Saksassa. Harvemmin juutalaisten joukkomurhaa kuulee vähäteltävän sillä perusteella, että kyllä se Hitler rakennutti pahuksen hyviä moottoriteitä.\nStalin kehitti marxilaisuudesta uskonnon riitteineen ja pyhimyksineen, unohtamatta ihmisuhreja ja sakramentteja. Fanaattinen ideologia polittisena korvikeuskontona oli käytännössä Stalinin luomus. On aika hurjaa, että vajaan pappiskoulutuksen saanut georgialainen ammattivallankumouksellinen nousi kymmenessä vuodessa uuden ideologisen puoluevaltion johtoon, kukisti kaikki kilpailijansa ja seuraavan vuosikymmenn päättyessä nousi koko historiassa uudenlaiseksi kansainvälisesti tunnustetuksi ihmisjumaluudeksi, jonka ajatuksia levitettiin kymmenien miljoonien painoksina. Stalinismin mahdollistivat osaltaan tuhohalu, murhanhimo, muukalaisviha, eroottinen veto Staliniin ja rationaalisen yksilöllisyyden poissaolo. Tätä tuskin Venäjällä on erityisemmin mietitty. Minusta olisi hyvä, jos sielläkin joskus kyettäisiin tekemään menneisyydestä yhtä rehellisesti tiliä kuin Saksassa.\nKiinnostavampaa kuin kommunistien tai natsien tuomitseminen on kuitenkin sen selvittäminen, mikä ääriajattelussa vetoaa ihmisiin. Täytyyhän sen jotain toivoa ihmisille antaa, pelkät negatiiviset arvot, kuten muukalaisviha, eivät pitkälle kanna. Kaikkien ideologioiden kannatuksen ydin on siinä, että ne antavat ihmisille toivoa.\nSaksa on ollut natsimenneisyytensä suhteen rehellisempi kuin Venäjä kommunistimenneisyytensä kanssa. Ei Saksassa ole valittu SA- tai SS-agenttia liittokansleriksi eikä äänestetty Hitleriä historian merkittävimmäksi henkilöksi.\nVesa Leinonen 23.7.2017 15:19\nRE: "Saksa on ollut natsimenneisyytensä suhteen rehellisempi kuin Venäjä kommunistimenneisyytensä kanssa. Ei Saksassa ole valittu SA- tai SS-agenttia liittokansleriksi eikä äänestetty Hitleriä historian merkittävimmäksi henkilöksi".\nEm. Katyn Metsän Teurastus.\nMika Lamminpää 23.7.2017 15:47\n"Katynista on kaksi vastakkaista todistusta\njotka pitävät yhtä.\nEttä puolalaisten upseerien kädet\nsananmukaisesti yhtä pitkillä naruilla\ntodistaa että teko oli saks. työtä.\nEttä heidät oli voitu saada kiinni\noli ven. osuus, selkäpuoli.\nEttä heitä oli ammuttu niskaan.\nKaksi vastakkaista todistusta todistaa että\nsyyllisiä oli kaksi, toinen sitoi,\nKysyttäessä tätä Katynin puut huojuvat\nsinne tänne, vastaamatta."\nPaavo Haavikko, Viisi sarjaa nopeasti virtaavasta elämästä (1987)\nJukka Mikkola 23.7.2017 16:43\nStalin murhautti 21 857 puolalaista upseeria ja älymystöön kuuluvaa miestä Katynissa ja vankileireillä vuonna 1940. Näin kirjoittaa kenraaliluutnantti Pavel Sudoplatov kirjassaan "Stalinin erikoistehtävissä" sivuilla 395-396. Sudoplatov toimi NKVD:n erikoisoperaatioista ja vakoilusta vastaavana upseerina vuosina 1938-1953. Hänellä oli suorat yhteydet useimpiin Stalinin ajan johtohenkilöihin.\nOlli Bäckström 23.7.2017 19:55\nPuolalaisten suuri tragedia oli lopultakin joutuminen Saksan kansallissosialisten saappaiden alle. Saksalaiset olivat Hitlerin käskystä murhanneet marraskuuhun 1939 mennessä 42 000 - 50 000 puolalaista upseeria, opettajaa, pappia, maanomistajaa ja muita "eliittien" jäseniä -siis jo ennen Katynia (ns. Intelligenzaktion).\nKaiken kaikkiaan saksalaismiehittäjät murhasivat ajanjaksolla 1939-1945 lähes kolme miljoonaa puolalaista, osan tarkoitusta varten perustetuilla tuhoamisleireillä, kuten esimerkiksi Varsovan gheton raunioille rakennetussa KZ Warschaussa. Tähän synkkään lukuun pitää lisätä vielä Puolan juutalaiset, joita menehtyi saksalaisten murhaamana toiset kolme miljoonaa.\nMika Lamminpää 23.7.2017 21:32\nEräs puolalainen kaverini kertoi kerran vanhan puolalaisvitsin, jossa puolalainen sotilas oli napannut kaksi sotavankia, venäläisen ja saksalaisen. Hän kysyi esimieheltään, mitä vangeille pitää tehdä. Upseeri sanoi: "Ammu ne." "Kumman ammun ensin?" "Tietysti saksalaisen." "Ahaa, saksalaiset on siis pahempia." "Ei, vaan ensin työ, sitten huvi."\nPekka Roponen 23.7.2017 17:39\nItävallassa valittiin SS-upseeri presidentiksi.\nItävaltalaiset ovat maailman viisaimpia ihmisiä. He ovat tehneet Hitleristä saksalaisen, ja Bethovenista itävaltalaisen.\nMika Lamminpää 27.7.2017 09:52\n"Suuret caesar-hahmot, tai käyttääksemme 1900-luvun termistöä, diktaattorit, edustivat useinkin toista kansallisuutta tai ainakin valtioyhteyttä kuin heidän alamaistensa enemmistö. Siitä huolimatta heistä saattoi tulla uuden isänmaansa kansallisia ikoneja. Napoleon oli korsikalainen, Hitler itävaltalainen, ja Stalin georgialainen. Kaikkien näiden nousu huipulle kävi mahdolliseksi poikkeusoloissa." (Timo Vihavaivainen: "Stalin, supervallan georgialainen isäntä". Teoksessa Löytöretkiä Georgiaan)\nBeethoven, Mozart ja Haydn ovat suurimmat wieniläisklassikot, mutta usein heistä puhutaan saksalaisina säveltäjinä. Valtioiden rajoilla ei ole väliä musiikin maailmassa, mutta usein tuntuu siltä, että musiikin universumissa puhutaan saksaa.\nJuha Kuikka 23.7.2017 18:46\nEntisiä natseja toimi niin DDR:ssä, Saksan Liittotasavallassa kuin Itävallassakin melko paljon sodan jälkeisinä vuosikymmeninä korkeissa valtiollisissa asemissa. Saksan liittokansleri Kurt Kiesinger oli myös ollut natsipuolueessa merkittävässä asemassa.\nMatti Säisä 23.7.2017 20:25\nMinulle riittää tieto että Stalin ja Hitler molemmat ovat olleet hirviöitä, en ymmärrä miksi pitäisi todistella että toinen tapatti enemmän tai vähemmän kuin toinen. Jos vaikka löytyisi faktaa että toisen murhalista on pienempi kuin toisen niin se ei asiaa muuksi muuta, hirviöitä molemmat.\nNykyvenäjän kansasta antaa arveluttavan kuvan että niin monet näkevät Stalinin suurmieheksi.\nJuha Kuikka 23.7.2017 20:49\nSuurmieshän hän oli. Suurmiehiä on hyviä ja pahoja.\nRisto Jääskeläinen 24.7.2017 09:09\nStalin ja Hitler sopinevat samaan kastiin hirmuhallitsijoina ja aikalaisina keskenään. Stalin tosin oli kuollessaan Suomen ystävä, Kekkonen kertoi. Hitleristä ei vastaavaa ole kukaan kertonut.\nMielestäni Stalin on ymmärrettävämpi hirmuhallitsija kuin Hitler mm. sikäli, että ateistismin valtaantulo näyttää säännönmukaisesti johtavan ihmisjumalointiin.\nMyös edellytysten luonti Stalinille on "ymmärrettävämpää" selittää, sehän oli Lenin ja hänen vallankumouksensa.\nMutta kuka loi edellytykset Hitlerille?\nJuha Kuikka 24.7.2017 10:04\nHitler ja Stalin kuuluvat hirmuhallitsijoina todellakin samaan tuomittavuuskategoriaan, mutta heidän terroreillaan on myös eroja.\nHitler kohdisti vainonsa selkeämmin ja julkisemmin tiettyihin kansanryhmiin, joiden kohdalla ei virallisestikaan pidetty yllä ajatusta yhtäläisestä ihmisarvosta arjalaisen ihannerodun kanssa. Sen sijaan tavalliset saksalaiset saivat elää suhteellisen vapaasti ja melko normaalissa eurooppalaisessa elintasossa. Hitler oli kieltänyt ja lakkauttanut kaikki muut puolueet Saksan Kansallissosialistista Työväenpuoluetta lukuunottamatta, mutta hän ei kuitenkaan laajamittaisesti vainonnut polittisia vastustajiaan.\nStalinin terrori kohdistui satunnaisesti kehen tahansa. Se käsitti myös etnisen vainon, mutta ennen kaikkea kyse oli poliittisesta vainosta todellisia ja kuviteltuja vihollisia vastaan. Kukaan ei ollut siltä turvassa. Poliittisen vainon lisäksi kerättiin 30-luvulla orjatyövoimaa projekteihin Siperiaan ja tämä kerääminen toteutui myös osittain poliittisiksi nimitettyjen oikeudenkäyntien kautta.\nOnkin sanottu, että Natsi-Saksan ja Neuvostoliiton välinen eroavaisuus oli siinä, että Natsi-Saksassa vain osa kansaa joutui pelkäämään osan aikaa, mutta Neuvostoliitossa kaikki joutivat pelkäämään kaiken aikaa.\nKansallissosialistisen puolueen jytky Saksan vaaleissa vuonna 1932 johtui ilman muuta talouslamasta 20-30 -lukujen taitteessa. Populistinen Hitler lupasi kansalle yhdeksän hyvää ja kymmenen kaunista ja ratsasti kansallismielisyysaatteella syyttäen maassa asuskelevia "muukalaisia" kaikista ongelmista. Heikko ja sekava Weimarin tasavalta keisarivallan jälkeen ei mysökään miellyttänyt saksalaisia, vaan he halusivat järjestystä ja kurinalaisuutta.\nJytkyssä vuonna 1932 Kansallissosialistit saivat noin 30% äänistä, mikä nosti Hitlerin myöhemmin valtakunnan kansleriksi. Parlamentti hajotettiin seuraavan vuotena ja jo sitä ennen oli joidenkin vasemmistopuolueiden toimnta lakkautettu, joten ne eivät enää olleet mukana uusissa vaaleissa. Hitlerille myönnettiin poikkeuksellisissa poliittisissa olosuhteissa poikkeusvaltuudet ja hän hyödynsi niitä niin paljon kuin mahdollista.\nRisto Jääskeläinen 24.7.2017 10:30\nPääosin vastaa omaakin käsitystäni. Se, että Saksan talouslamasta olisi selvitty ilman Hitleriäkin, vaikuttaa todennäköiseltä. Vika oli kaiketi siinä, ettei siitä selvitty ennen Hitleriä. Tupeksijoina oli mm. sosdemit.


Turvapaikanhakijoiden käsityksiä osallisuudesta - Theseus\nTurvapaikanhakijoiden käsityksiä osallisuudesta\nArvola, Vilma (2014)\nOpinnäytetyön tavoitteena on ollut selvittää turvapaikanhakijoiden käsityksiä osallisuudesta arjessa sekä turvapaikanhakijoiden käsityksiä vastaanottokeskuksen toiminnasta turvapaikanhakijoiden osallisuuden ja vaikutusmahdollisuuksien tueksi. Opinnäytetyön työelämäkumppanina on ollut eteläsuomalainen vastaanottokeskus.\nTeoriaosuudessa on kerrottu osallisuudesta ja turvapaikanhakuprosessista Suomessa. Aihe on ajankohtainen, mutta tuoreita tutkimuksia turvapaikanhakijoista on vähän. Turvapaikanhakijoiden osallisuuden käsitysten kuuleminen on tärkeää, jotta heitä olisi mahdollista tukea oikealla tavalla toimimaan itsenäisesti.\nOpinnäytetyö on laadullinen tutkimus ja tieto kerättiin teemahaastatteluilla. Haastatteluihin osallistui neljä täysi-ikäistä yksin Suomeen tullutta turvapaikanhakijaa, joiden turvapaikkaprosessi on ollut käynnissä vähintään vuoden ajan. Haastattelut tehtiin suomeksi, englanniksi tai yhdistäen molempia kieliä. Haastattelun kieli ei ollut yhdenkään haastatellun turvapaikanhakijan äidinkieli.\nTurvapaikanhakijoiden käsitykset osallisuudesta ja siihen vaikuttavista syistä olivat hyvin yksilöllisiä. Kotimaan tilanteesta ja turvapaikkaprosessin aiheuttamasta epävarmuudesta johtuen koettiin hankalana yrittää kotoutua Suomeen. Haastatelluilla turvapaikanhakijoilla oli mielenterveyden ongelmia ja univaikeuksia. Henkinen hyvinvointi vaikutti toimintakykyyn ja käsitykseen omasta mahdollisuudesta vaikuttaa omaan arkeen. Asunnon jakaminen yhdessä muiden turvapaikanhakijoiden kanssa koettiin haasteellisena omaa vaikuttamista rajaavana tekijänä.


XII TUOMIOISTUINLAITOKSEN KESKUSHALLINTO - PDF\nDownload "XII TUOMIOISTUINLAITOKSEN KESKUSHALLINTO"\n1 454 XII TUOMIOISTUINLAITOKSEN KESKUSHALLINTO 1. Johdanto Komitean asettamispäätöksen mukaan komitean tehtäviin kuuluvat tuomioistuinlaitoksen keskushallintoa koskevien mallien ja kehitystarpeiden arvioiminen. Komitean asettamista edeltäneessä oikeusministeriössä laaditussa taustamuistiossa puolestaan todettiin, että tuomioistuinlaitoksen kehittämissuunnitelmassa tulisi määritellä, mikä toimielin vastaa tuomioistuinlaitosta koskevista yhteisistä hallintoasioista ja muusta kuin lainsäädännöllä tapahtuvasta kehittämistoiminnasta sekä miten eri tuomioistuimia tulevaisuudessa johdetaan. Tässä pääluvussa käsitellään tuomioistuinlaitoksen keskushallintokysymystä. Tuomioistuinten johtamista puolestaan on käsitelty edellä pääluvussa XI. Tuomioistuinten keskushallinnon järjestämiseen liittyy käytännöllisten tehokkuus- ja muiden tarkoituksenmukaisuuskysymysten lisäksi useita periaatteellisesti merkittäviä näkökohtia. Näitä ovat etenkin kysymys tuomioistuinten riippumattomuudesta, mutta toisaalta myös kysymys siitä, miten demokraattisessa yhteiskunnassa toteutetaan tuomioistuinten yhteys kansanvaltaiseen päätöksentekojärjestelmään. Itsestään selvä lähtökohta on, että tuomioistuinten on paitsi oltava myös näytettävä riippumattomalta muusta valtionhallinnosta ja poliittisesta toiminnasta. Tätä lähtökohtaa loukkaamatta on kuitenkin kyettävä varmistamaan, että myös tuomioistuimet ovat demokraattisen valvonnan ja ohjailun ulottuvilla. Tuomioistuimet eivät siten voi muodostaa valtiota valtiossa, vaan niidenkin toiminta vaatii ohjausta ja valvontaa. Oikeusvaltiossa kuitenkin ehdottomana periaatteena on pidettävä sitä, että tuomioistuimet eivät tuomitsemistoiminnassaan saa olla poliittisen ohjauksen tai kontrollin alaisuudessa, vaan niiden ohjailu tuomioistuinlaitoksen ulkopuolelta tapahtuu lähinnä lainsäädäntöteitse tai eduskunnan harjoittaman budjettivallan kautta. Tuomioistuinten keskushallintokysymyksen järjestäminen vaikuttaa sen tuomioistuinlaitoksen riippumattomuuteen ja puolueettomuuteen liittyvien kytkentöjen kautta myös siihen, miten luotettavana ihmiset pitävät tuomioistuinten toimintaa. Toisaalta keskushallinnon toimivuudella on myös välillistä merkitystä jaksossa III.5. käsitellyn oikeuden saatavuuden suhteen, sillä keskushallinnon päätehtävänä on järjestää tuomioistuimille sellaiset toiminnalliset edellytykset, että tuomioistuinlaitos kykenee tehokkaasti suoriutumaan tehtävästään oikeusriitojen ja konfliktien ratkaisijana. Keskushallinnon järjestäminen on yhteydessä myös siihen, millainen on tuomioistuinlaitoksen organisaatio ylipäätään, kuinka suuria tuomioistuinyksiköt ovat ja miten niiden johtaminen ja hallinto on järjestetty sekä miten keskushallinto yleensä valtionhallinnossa on järjestetty. Tuomioistuinlaitos on organisaatioltaan varsin laaja ja melko heterogeeninen. Tuomioistuinvirastoja on kaikkiaan 80 ja niiden toiminta kattaa koko maan. Tuomioistuimet ovat kooltaan hyvin eri suuruisia. Pienimmässä tuomioistuimessa on tuomareita kaksi ja henkilökuntaa kokonaisuudessaankin vain 10 (Kemijärven käräjäoikeus) kun suurimmassa tuomioistuimessa on tuomareita 79 ja henkilökuntaa kokonaisuudessaan lähes 350 (Helsingin käräjäoikeus). Tuomioistuinten kokoerot vaikuttavat keskushallinnon ja yksittäisen tuomioistuimen väliseen suhteeseen monin tavoin. Pienessä tuomioistuimessa ei voi esimerkiksi olla hallinto- ja kehittämistehtäviin suuntautuneita työntekijöitä samassa määrin kuin isoissa\n2 455 tuomioistuimissa, joten pienessä yksikössä keskushallinnon tukea näissä kysymyksissä voi olettaa tarvittavan enemmän. Toisaalta isoissa tuomioistuimissa johtamisen ja kehittämisen ongelmat ovat usein niin laajoja, että niiden ratkaisemiseen tarvitaan monipuolista näkemystä ja ammattimaista hallinto- ja johtamisotetta. Tällaisissa tilanteissa keskushallinnon tukeva rooli saattaa isonkin tuomioistuimen kohdalla olla varsin tärkeä. Toisaalla tässä mietinnössä (X) on arvioitu, että tuomioistuinorganisaation osalta suurimpana lähitulevaisuuden uudistustarpeena on käräjäoikeuksien määrän tuntuva vähentäminen nykyisestä, jolloin käräjäoikeusyksikköjen koko samalla kasvaa. Muutoin tuomioistuinten lukumäärä säilynee näköpiirissä olevassa tulevaisuudessa suunnilleen ennallaan. Toisaalta hallintolainkäytön organisaation tulevalla kehittämisellä voi olla merkitystä myös keskushallinnon hoidettaviin tehtäviin. Tässä mietinnön pääluvussa keskushallintokysymystä arvioidaan näistä lähtökohdista. Asiaa tarkastellaan ensin aiheesta aikaisemmin käydyn tosin vähäisen keskustelun valossa (jakso 2). Toiseksi kuvataan sitä, miten keskushallinto oikeusministeriön toimialalla ja tuomioistuimia lähellä olevien toimintojen osalta ja ylipäätään valtionhallinnossa on järjestetty ja mitkä ovat olleet kehityksen suuntaviivat viime aikoina (jaksot 3 ja 4). Jaksossa 5 luodaan katsaus ulkomaisiin keskushallintomalleihin. Jaksossa 6 arvioidaan keskushallinnon tulevia tehtäviä ja keskushallintoa kehitettäessä huomioon otettavia keskeisiä näkökohtia. Lopuksi esitellään komitean keskusteluissa esillä olleita malleja keskushallinnon järjestämiseksi ja komitean kannanotto kehittämisen tuleviksi suuntaviivoiksi. Tuomioistuinhallintoon laajassa mielessä kuuluu useita osa-alueita, jotka ovat monin tavoin riippuvaisia toisistaan. Keskeisiä osa-alueita tuomioistuinhallinnossa ovat tuomareiden nimittäminen ja kouluttaminen sekä tuomioistuinten valvonta. Tuomareiden nimittämistä on käsitelty mietinnössä toisaalla jaksossa IX.5., tuomareiden kouluttamista jaksossa IX.4. ja tuomioistuinten valvontaa jaksossa X.5. Näitä kysymyksiä ei enää käsitellä tarkemmin tässä pääluvussa vaan päähuomio on siinä, miten tuomioistuinten varsinainen keskushallinto tulisi tulevaisuudessa järjestää ja millaisia vaihtoehtoja siinä on olemassa. 2. Aikaisemmasta keskustelusta Tuomioistuinten keskushallinto on Suomessa perinteisesti hoidettu oikeusministeriöstä käsin, eikä keskushallinnon järjestämisestä ole käyty kovinkaan laajaa saati periaatteellista keskustelua. Muutamissa yhteyksissä kysymystä on kuitenkin käsitelty. Seuraavassa on esitetty pääpiirteitä käydystä keskustelusta. Oikeushallintokomitea Oikeushallintokomitea, joka toimi 1970-luvun lopulla, käsitteli muun ohessa tuomioistuinlaitoksen keskushallinnon kehittämisvaihtoehtoja (Komiteanmietintö 1978:35). Tarkasteltuaan ensin kysymystä kokonaan hajautetusta vai keskitetystä hallinnosta komitea kannatti oikeushallinnon keskittämistä, koska se loi komitean mielestä hajautettua hallintoa paremmat edellytykset hallintotoimintojen yhdenmukaisuuden saavuttamiselle. Esimerkiksi hallintotoimien rationalisointi, automaattisen\n3 456 tietojenkäsittelyn sekä erilaisten teknisten apuvälineiden käyttö oli helpommin toteutettavissa keskitetyssä hallintojärjestelmässä. Komitean mielestä hallinnon tehokkuuden lisääntyminen ja taloudellisuus olivat myös keskitetyn järjestelmän etuja. Keskitetylle oikeushallinnolle komitean pohdinnoissa vaihtoehtona oli väliportaan hallinnon kehittäminen joko hovioikeuksien tai hovioikeuspiirittäisen oikeushallinnon aluehallintoviraston taikka lääninhallinnon varaan. Komitean mielestä hallinnon keskittäminen oli mahdollista kahdella tavalla. Hallintoa voitiin joko keskittää oikeusministeriöön tai sen alaisuuteen perustettavaan erityiseen keskustason hallintoyksikköön, oikeushallintovirastoon. Komitea päätyi kannattamaan keskushallinnon kehittämistä osana oikeusministeriön toimintoja. Komitea totesi, että keskustasolla erillisen oikeushallintoviraston perustaminen merkitsisi ilmeisesti osittain kaksinkertaisen organisaation luomista erityisesti taloushallinto- ja muissa suunnitteluasioissa. Toisaalta komitea totesi, että oikeusministeriön tehtäviin kuului tuolloin paljon sellaisia hallintoasioita, joiden hoitaminen sitä alemmalla, mutta kuitenkin keskustasolla olisi tarkoituksenmukaista. Komitea kuitenkin katsoi, että kun tuomioistuinlaitos oli voimakkaan muuttumisen alaisena lähivuosina ja oikeushallinnon tehtävät siten osaksi vielä täsmentymättömiä, ei erityisen oikeushallintoviraston tarvetta vielä voitu määritellä. Tuomioistuimet 2000-luvulle perusselvitys Myös tuomioistuimet 2000-luvulle perusselvityksessä käsiteltiin kysymystä tuomioistuinlaitoksen keskushallinnosta (Tuomioistuimet 2000-luvulle. Ajatuksia ja ideoita kehittämisvaihtoehdoista. Perusselvitys Oikeusministeriö). Selvityksessä todettiin, että ongelmallista on aina ollut tuomioistuinten riippumattomuuden näkökulmasta tuomioistuinten hallinnointi suhteessa toimeenpanovaltaan, joka Suomessa on tarkoittanut oikeusministeriötä. Tuomioistuinten riippumattomuuden korostuminen nostaa esille kysymyksen siitä, mikä on oikeusministeriön oikea rooli. Perusselvityksen laatijoiden mielestä tuomioistuinten toiminnallinen ohjaus kaipasi keskustelua ja mahdollisesti myös selkiinnyttäviä toimenpiteitä. Perusselvityksessä esitettiin pohdittavaksi kokonaisvaltaisesti mikä on oikeusministeriön rooli ja asema tuomioistuinten hallinnossa. Lisäksi perusselvityksessä katsottiin, että tuomioistuinlaitosta hoitavan keskusviraston perustamisen edellytykset tulisi selvittää. Perusselvityksessä katsottiin, että monilukuiset tulosneuvottelut tuomioistuinten kanssa ovat muodostuneet osittain oikeusministeriön resurssiongelmaksi. Eräs mahdollisuus perusselvityksen mukaan ratkaista tätä ongelmaa olisi kehittää KHO:sta ja hovioikeuksista tulosohjauksen alueviranomaisia. Työmääriä ja tuomitsemistoimintaa koskevien tavoitteiden asettaminen jäisi silloin luontevasti tuomioistuinten omaksi tehtäväksi. Tämä puolestaan pakottaisi tuomioistuimet itse ja oma-aloitteisesti suunnittelemaan ja järkeistämään työtään. Tehtävien siirtäminen tuomioistuinlaitokselle edellyttäisi kuitenkin tuomioistuinten henkilökunnan, lähinnä hovioikeuksien ja KHO:n virkamiesten kouluttamista tulosohjaukseen sekä ilmeisesti myös lisähenkilökuntaa suunnittelutehtäviä varten. Tässä mallissa oikeusministeriöön jäisi kuitenkin keskitetysti hoidettavia tehtäviä, kuten esim. koulutus-, ATK-järjestelmät ym. Perusselvityksen mukaan hallintotehtävien osittaisella siirtämisellä korostettaisiin tuomioistuinten riippumattomuutta ja omaleimaisuutta oikeusministeriön hallinnonalalla. Samalla tuomioistuimille siirtyisi enemmän vastuuta omasta toiminnastaan.\n4 457 Toisena vaihtoehtona perusselvityksessä esitettiin Ruotsin Domstolsverketin kaltaisen oman asiantuntijaviraston perustamista. Tässä mallissa oikeusministeriölle vapautuisi aikaa laaja-alaiseen suunnittelutyöhön ja muuhun kokonaisstrategiseen toimintaan, joka koituisi koko valtakunnan oikeudenhoidon hyväksi. Perusselvityksen mukaan nykyisellään oikeusministeriön voimavarat kuluvat kohtuuttomalla tavalla aivan pikkupiirteiseenkin tuomioistuimiin suuntautuvaan operatiiviseen toimintaan. Keskusviraston perustaminen selkiyttäisi oikeusministeriön organisaatiota ja tehtäviä. Keskusviraston perustamisen katsottiin perusselvityksessä voivan tapahtua siten, että se muodostettaisiin oikeusministeriön nykyisestä oikeushallinto-osastosta. Silloin ei tarvitsisi välttämättä puuttua nykyiseen tehtäväjakoon eikä kokonaishenkilökuntamäärää tarvitsisi kasvattaa. Oikeushallinto-osastolle nykyisin kuuluvista tehtävistä osa jäisi edelleen oikeusministeriöön ja näistä tehtävistä vapautuva henkilökunta voitaisiin käyttää uuden keskusviraston hallinnollisiin tehtäviin. Keskusvirastoa johdettaisiin itsenäisesti ja tulosneuvottelujen jälkeen keskusvirasto huolehtisi tuomioistuinlaitoksen hallinnoinnista. Perusselvityksessä arvioitiin, että tuomioistuimet saattaisivat kokea tällaisen oman keskusvirastonsa oikeusministeriötä läheisemmäksi. Ratkaisu voisi myös edistää tuomareiden mahdollisuuksia osallistua erilaisiin oikeuslaitoksen suunnittelutehtäviin. Perusselvityksestä annettu lausuntopalaute Perusselvityksestä annetussa lausuntopalautteessa käsitykset keskusviraston tarpeellisuudesta jakautuivat lähes tasan. Osa kannatti keskusvirastomallin tarkempaa selvittämistä, osa taas näki keskusviraston tarpeettomana. Perusselvityksessä pohdittu malli, jossa hovioikeuksista ja KHO:sta muodostettaisiin tulosohjausvirastoja, ei lausuntopalautteessa saanut laajaa kannatusta. Muu viimeaikainen keskustelu Perustuslakivaliokunnalle hallituksen esityksestä uudeksi Suomen Hallitusmuodoksi (HE 1/1998) antamassaan lausunnossa lakivaliokunta (LaVL 9/1998 vp) puuttui tuomioistuinten keskushallintokysymykseen. Valiokunta totesi (PeVM 10/1998 vp, s. 51), että tuomioistuinten rakenteellisesta riippumattomuudesta käynnistynyt keskustelu ja Euroopan neuvoston jäsenvaltioita velvoittavat suositukset on syytä ottaa vakavasti. Valiokunnan mielestä erityisesti on huolehdittava siitä, että oikeusvaltioperiaatteiden toteuttamisen edellyttämät voimavarat turvataan. Valiokunta piti tarpeellisena sen selvittämistä, pitääkö oikeushallinnon rakenteita muuttaa esimerkiksi siten, että tuomioistuinhallinto erotetaan hallinnollisesti valtioneuvostosta ja oikeusministeriöstä. Epävirallisempaa keskustelua tuomioistuinten keskushallinnon järjestämisestä on tuomareiden ja laajemmin oikeustieteilijöiden keskuudessa käyty tämän tästä. Esimerkkeinä voi mainita professori Aulis Aarnion lainkäytön laatuhankkeista antamassa asiantuntija-arviossa esittämän pohdiskelun (Asiantuntija-arvio lainkäytön laatuhankkeista. Esimerkkinä Rovaniemen hovioikeuspiirin laatuhanke ) ja syksyllä 2002 Suomen Tuomariliiton järjestämillä tuomaripäivillä esitetyt kannanotot, joita seuraavassa selostetaan. Aarnion mukaan on olemassa viitteitä siitä, että toimeenpanovalta pyrkii vaikuttamaan tuomioistuinten toimintaan tavalla, joka ei ole sopusoinnussa perustuslaissa turvatun\n5 458 tuomioistuinten riippumattomuuden kanssa. Uhat ovat hänen mukaansa tässä suhteessa kahtaalla. Ensinnäkin oikeusministeriö tulostavoitteita toimeenpanovallan edustajana asettaessaan tulee määritelleeksi samalla myös oikeusturvan tason. Vaikka tulostavoitteet eivät Aarnion mielestä luonnollisestikaan vaikuta suoranaisesti yksittäisen jutun tuomioon, niillä saattaa olla tuomioon välillinen vaikutus. Tiukka tulostavoite pakottaa nostamaan esimerkiksi läpivirtausaikaa ja juttumäärää per vuosi. Tästä Aarnion mukaan seuraa, että jokin jutturyhmä jää vähemmälle oikeudelliselle huomiolle kuin minkä se saisi osakseen ilman tulostavoitteita. Toisena ja vielä ongelmallisempana kysymyksenä tuomioistuinten riippumattomuuden kannalta Aarnio näkee oikeusministeriön järjestämän koulutuksen silloin, kun kysymys on sisältöjen opettamisesta. Näiden ongelmien poistamiseksi Aarnio ehdottaa, että tuomioistuinten hallinto erotettaisiin Norjan mallin mukaisesti poliittisesta päätöksentekovallasta, so. oikeusministeriöstä. Tuomioistuinlaitosta varten tulisi hänen mukaansa perustaa erityinen oikeushallintovirasto. Sillä tavoin turvattaisiin tuomioistuinten hallinnollinenkin riippumattomuus toimeenpanovallasta. Suomen Tuomariliiton lokakuussa 2002 järjestämillä XIII Tuomaripäivillä liiton puheenjohtaja hovioikeudenlaamanni Pertti Liesivuori pohti avauspuheessaan, tarvitaanko Suomen oikeushallintoon erillistä keskusvirastoa (puhe on uutisoitu Lakimiesuutisissa 8/2002). Liesivuoren mielestä asiaa pohdittaessa on muistettava, että Suomessa tuomareiden nimitys on vakinaisten tuomarivirkojen osalta erillisen, pääasiassa tuomareista koostuvan tuomarinvalintalautakunnan ja määräaikaisten tuomarinvirkojen, sijaisuuksien ja muiden pätkätöiden osalta päällikkötuomareiden tai ylempien tuomioistuinten tehtävänä. Tämän vuoksi ei Liesivuoren mukaan ole enää mitään erityistä siirrettävää erilliselle pääasiassa tuomareiden muodostamalle virastolle. Myös tuomareiden kouluttamisen aiheuttamat riippumattomuusongelmat poistuvat ehdotetun tuomareiden pätevöitymisjärjestelmän myötä, kun vastuu koulutuksen järjestämisestä siirtyy tuomarienemmistöiselle tuomarikoulutuslautakunnalle. Näin ollen riippumattomuuden kannalta keskeiset alueet, tuomareiden nimitys ja koulutus, ovat Liesivuoren mukaan kunnossa jo ilman uutta keskusvirastoakin. Liesivuoren mielestä saattaa hyvinkin olla, että erillisen hallinnon perustaminen Suomeen ei sittenkään ole tarpeen. Hänen mielestään erillinen virasto ei voi olla mikään itseisarvo. Suomessa voidaan edelleen noudattaa muusta maailmasta poikkeavaa järjestelyä, jos se takaa varsinaisen tavoitteen, eli tuomarien ja tuomioistuinten todellisen riippumattomuuden. Vaasan hovioikeuden aikaisempi presidentti Erkki Rintala kommentoi lakimiesuutisissa 8/2002 (s. 33) tuomariliiton kokouksessa käytyä keskustelua: Vuodelta 1985 olevan YK:n tuomareiden riippumattomuuden perusperiaatteiden mukaan laillisuusperiaatteeseen kuuluu yhtenä osana tuomiovallan riippumattomuus, jota on turvattava takeilla. Takeisiin sisältyy mm., että tuomioistuinlaitoksen hallinnosta vastaavaan elimeen kuuluu tuomareita ja että se on riippumaton muista viranomaisista. Kaikki pohjoismaat ovat sitoutuneet moninaisilla asiakirjoilla tähän periaatteeseen. Tanska, Ruotsi ja Norja ovat pitäneet sen, minkä ovat luvanneet: toteuttaneet erillishallinnon. Suomi ei. Olemme jumbosijalla, kuten yleensä, kun on kysymys tuomiovallan ja tuomioistuinten kehittämisestä. Tänään ei pitäisikään kysyä, toteutetaanko erillishallinto vai ei, vaan: milloin se alkaa? Erillishallinto on yhteydessä käsitteeseen oikeuden intressi. Oikeuden ei pidä vain toteutua, vaan sen pitää myös näyttää toteutuvan.\n6 Keskushallinnon nykytila 3.1. Oikeusministeriö keskushallintoviranomaisena Tuomioistuimet kuuluvat oikeusministeriön toimialalle (valtioneuvoston ohjesääntö (262/2003) 14 ; valtioneuvoston asetus oikeusministeriöstä (543/2003) 2 ). Oikeusministeriö hoitaa tuomioistuinlaitoksen keskushallintoviranomaisen tehtävät. Myös tuomarinvalintalautakunta kuuluu oikeusministeriön toimialaan. Oikeusministeriössä päätettävät asiat ratkaisee lähtökohtaisesti ministeri. Virkamiehet voivat ratkaista ministeriössä muita kuin yhteiskunnallisesti tai taloudellisesti merkittäviä asioita. Vaikka oikeusministeriö hoitaakin tuomioistuinten keskushallintotehtäviä, ei tuomioistuinten ja oikeusministeriön välillä ole kysymys hallintohierarkisesta suhteesta ja esimerkiksi siihen kuuluvasta ylemmän viranomaisen alempaan kohdistamasta valvonnasta. Oikeusministeriö on organisatorisesti jakaantunut neljään osastoon: yleiseen osastoon, oikeushallinto-osastoon, lainvalmisteluosastoon ja kriminaalipoliittiseen osastoon. Ministeriössä on osastoihin kuulumattomina erillisinä yksikköinä kansainvälinen yksikkö, sisäisen tarkastuksen yksikkö, tiedotusyksikkö ja tietohallinnon vastuualue. Tuomioistuinlaitoksen hallinnointiin liittyvät tehtävät kuuluvat oikeushallinto-osaston vastuualueelle. Oikeushallinto-osaston tehtäviin kuuluu myös muita kuin tuomioistuinlaitosta koskevia oikeushallinnollisia asioita, kuten esimerkiksi ulosottotoimen ja valtion oikeusaputoimen hallinto ja eräät syyttäjälaitoksen hallintoasiat. Oikeushallinto-osasto huolehtii myös hallinnonalan täydennyskoulutuksesta, valtion työnantajatehtävistä hallinnonalan virkaehto- ja palkkausasioissa sekä koko oikeusministeriön hallinnonalan budjettisuunnittelusta. Lisäksi oikeushallinto-osasto huolehtii viranomaisten toiminnan tilastollisesta seurannasta ja yleisestä kehittämisestä, oikeushallinnon viranomaisten toimitilojen rakennuttajatehtävistä ja kalusteista sekä osasta oikeushallinnon ATK-palveluista ja -asianhallintajärjestelmistä sekä eräistä oikeudellisista rekistereistä. Vaikka oikeushallinto-osasto kantaakin päävastuun tuomioistuinten hallinnoimisesta, on myös ministeriön yleisellä osastolla eräitä tuomioistuinten hallintoon liittyviä tehtäviä. Esimerkkeinä voi mainita ministeriön sisäisen tarkastuksen ja eräät muut taloushallintoon liittyvät tehtävät. Tuomioistuimia koskevasta lainsäädäntövalmistelusta päävastuun kantaa lainvalmisteluosasto. Siellä valmistellaan esimerkiksi kaikki oikeudenkäyntimenettelyjä koskeva lainsäädäntö. Oikeushallinto-osastolla valmistellaan jonkin verran lähinnä oikeuslaitoksen organisaatioon ja järjestysmuotoon liittyvää lainsäädäntöä sekä tavanomaisesti hallinnonalaa koskevia lakia alemmantasoisia säädöksiä. Käytännössä oikeushallinto-osasto on osallistunut esimerkiksi tuomioistuinten organisatorista asemaa, tuomareiden nimittämistä ja tuomareiden kouluttamista koskeviin lainsäädäntöhankkeisiin. Oikeushallinto-osasto jakaantuu tuomioistuintoimistoon, ulosottotoimistoon ja koulutusyksikköön. Tuomioistuinlaitoksen asioista vastaa keskeisesti tuomioistuintoimisto. Sen tehtäväalueeseen kuuluu: 1) lainsäädäntövalmistelua (virastojen organisaatiolait ja asetukset, maksut, oikeudellinen jaotus) 2) erilaista ohjeistusta (ATK, taloushallinto, lomakkeet, kaavat, asiakirjatuotanto)\n7 460 3) nimitysvalmistelu (tuomarit, johtavat oikeusavustajat, asiantuntija- ja maallikkojäsenet) 4) virastojen henkilöstön palkkaus ja virkajärjestelyt (myös syyttäjälaitos) 5) muu henkilöstöhallinto 6) tuomioistuinten toimitilakysymykset ja niiden varustelu 7) arkistonmuodostus 8) taloushallinto (budjetti, tuomioistuinten tulosohjaus, oikeusministeriön talousarvioesityksen valmistelu) 9) tilastotuotanto 10) vahingonkorvausasiat 11) tiedottaminen 12) holhoustoimen kehittäminen ja edunvalvojien koulutus 13) vastuualueeseen liittyvät kansainväliset tehtävät. Tuomioistuintoimiston virkamiehet toimivat tiiviissä yhteistyössä ministeriön ja sen osastojen muun virkamieskunnan sekä tuomioistuinlaitoksen eri virastojen ja niiden henkilöstön kanssa. Lainvalmistelussa tuomioistuintoimisto tekee sen vastuualueelle kuuluvan säädösvalmistelun osalta yhteistyötä lainvalmisteluosaston kanssa. Tuomioistuintoimistossa työskentelee kaikkiaan 19 virkamiestä. Oikeushallinto-osaston koulutusyksikkö vastaa tuomioistuinten henkilöstön täydennyskouluttamisesta. Tuomioistuinten henkilöstön kouluttamisen lisäksi koulutusyksikkö järjestää koulutusta myös ulosottovirastojen henkilöstölle ja julkisille oikeusavustajille. Koulutusta järjestetään esimerkiksi lainsäädäntöuudistuksista. Lisäksi koulutusyksikkö järjestää vuosittain toistuvia perus- ja täydennyskursseja esimerkiksi oikeudenkäyntimenettelyjen ja rikosoikeuden alueelta. Koulutusyksikkö vastaa sekä opetuksen suunnittelusta että sen järjestämisestä. Se hankkii kursseille kouluttajat ja valitsee koulutettavat kursseille ilmoittautuneiden joukosta. Tuomareiden täydennyskoulutus onkin ollut käytännössä paljolti koulutusyksikön järjestämän opetuksen varassa. Koulutusyksikössä työskentelee 8 9 virkamiestä. Oikeushallinto-osastoon kuului aikaisemmin myös tietotekniikkatoimisto. Se vastasi keskitetysti ja kattavasti tuomioistuinten ja laajemminkin koko oikeushallinto-osaston vastuualueelle kuuluvien virastojen tarvitsemista tietotekniikkapalveluista. Tietotekniikkatoimisto esimerkiksi hankki laitteet ja ohjelmistot keskitetysti, kilpailutti ja hankki oikeuslaitoksen virastojen tarvitsemat tietoliikenne- ja lähiverkkopalvelut, vastasi verkkojen suojauksista ja tietoturvasta, toteutti virastojen lähiverkkojen kaapeloinnit ja asennukset sekä antoi jatkuvaa tukea virastoille tietekniikkaan liittyvissä asioissa ja ongelmatilanteissa. Tietotekniikkatoimisto huolehti myös käyttäjätunnusasioista, keskuskonepalveluista ja tietojärjestelmähankkeiden suunnittelusta ja toteutuksesta. Tietotekniikkatoimiston alaisuudessa työskenteli kaikkiaan 100 virkamiestä. Ministeriön sisäistä organisaatiota uudistettiin lukien, jolloin ministeriöön perustettiin suoraan johdon alaisena toimiva tietohallintoyksikkö. Yksikön vastuulle kuuluvat muun muassa tietotekniikkatoimistolle aikaisemmin kuuluneet tehtävät, joita käytännössä pitkälti hoitaa oikeushallinnon tietotekniikkakeskus. Tietotekniikkakeskus tuottaa ministeriön osastoille ja hallinnonalan virastoille ja laitoksille kehittämis-, asiantuntija-, tuotanto-, hankinta- ja tukipalveluja, jotka tukevat ministeriön ja hallinnonalan toimintaprosesseja ja niiden kehittämistä.\n8 461 Tuomioistuinten palkkalaskennasta, kirjanpidosta, maksuliikenteestä, laskujen maksatuksesta ym. taloushallintoon liittyvistä käytännön tehtävistä huolehtivat oikeusministeriön maksukeskukset, joita on yhteensä seitsemän: Helsingin, Kouvolan, Kuopion, Oulun, Turun, Vaasan ja Hämeenlinnan maksukeskukset. Tuomioistuimilla itsellään on kuitenkin tämän ohessa runsaasti taloushallintoon liittyviä tehtäviä, kuten esimerkiksi virastojensa budjetin valmistelu ja seuranta, erilaiset virastojen sisäiset hankinnat sekä viraston menojen tarkastaminen ja hyväksyminen. Tuomioistuinten lisäksi maksukeskukset vastaavat muidenkin oikeusministeriön toimialaan kuuluvien virastojen taloushallintotehtävistä. Maksukeskuksien työntekijämäärä on noin 50. Aikaisemmin ministeriöllä oli merkittävä käytännöllinen rooli myös tuomareiden nimitysasioiden valmistelijana, mutta nämä tehtävät ovat vähentyneet lukien uudistetun tuomareiden nimittämisjärjestelmän ja tuolloin aloittaneen tuomarinvalintalautakunnan myötä. Oikeusministeriöstä tasavallan presidentille valtioneuvoston kautta esiteltävät tuomareiden nimitysasiat valmistellaan nykyisin tuomarinvalintalautakunnassa Ylimpien oikeuksien hallinto/valvontatehtävät Ylimmän tuomiovallan käyttämisen (PL 3.3 ) lisäksi korkeimmalle oikeudelle ja korkeimmalle hallinto-oikeudelle kuuluu eräitä alempien oikeuksien ohjaamiseen ja hallinnointiin liittyviä tehtäviä. Ensinnäkin ylimmät oikeudet perustuslain 99 :n 2 momentin mukaan valvovat lainkäyttöä omalla toimialallaan. Valvontatehtävästä säädetään myös ylimmistä oikeuksista annetuissa laeissa (laki Korkeimmasta oikeudesta; 74/1918, 1 2 momentti ja laki Korkeimmasta hallinto-oikeudesta; 74/1918, 1 2 momentti). Perustuslain säätämisen johtaneen hallituksen esityksen perustelujen (HE 1/1998, s. 57) mukaan ylimpien tuomioistuinten valvontatehtävän on katsottu tarkoittavan lähinnä alempien tuomioistuinten valvontaa viranomaislaitoksena. Perustelujen mukaan käytännössä ylimpien oikeuksien valvontatehtävään kuuluu lainkäytön yhtenäisyyden, juttujen käsittelyaikojen ja tuomioistuinten voimavarojen riittävyyden valvominen sekä neuvottelupäivien järjestäminen ja henkilöstön koulutuksesta huolehtiminen. Käytännössä ylimpien oikeuksien viimeksi mainitut valvontatehtävät eivät ole muodostuneet toimiltaan tai vaikutuksiltaan kovinkaan merkittäviksi. Ylimmillä oikeuksilla ei ole ollut tehtävän laajamittaiseen suorittamiseen tarvittavaa henkilökuntaa tai muita resursseja. Etenkään korkeimman oikeuden osalta yleisten tuomioistuinten ja niiden henkilöstön suuresta määrästä johtuen valvontatehtävän aktiiviseen toteuttamiseen ei ole ollut tosiasiallisia mahdollisuuksia. 1 1 Käytännön toimenpiteistä ylioikeuksien osalta voi mainita seuraavaa. Viime vuosina korkein oikeus on järjestänyt vuorovuosin neuvottelupäivät hovioikeuksien tuomareille, käräjäoikeuksien tuomareille ja asianajajille. Korkeimman oikeuden presidentti on osallistunut HO:n presidenttien kokouksiin ja hovioikeuksien järjestämille tuomaripäiville. Korkeimman oikeuden kirjastotoimi on yhteisen kirjastoohjelman puitteissa ja muutoinkin tukenut kirjastoihin liittyvissä asioissa hovioikeuksien ja käräjäoikeuksien kirjastotoimen kehittämistä. Hovioikeudet ovat lähettäneet puolivuosittain selvityksen juttutilanteistaan korkeimmalle oikeudelle. Näistä tehty yhteenveto on käsitelty korkeimman oikeuden täysistunnossa, mutta ei hovioikeuksien toiminnan valvomiseksi, vaan pelkästään informaatiomielessä ja lähinnä KKO:n tulevan työmäärän ennakoimiseksi. Ulosottotoiminnan valvontaa KKO on tehnyt ainoastaan ulosottoa koskevia muutoksenhakemuksia ratkaisemalla.\n9 462 Ylimpien oikeuksien valvontatehtävä ei merkitse oikeutta puuttua yksittäisen oikeusjutun käsittelyyn. Oikeuskäytännön yhtenäisyyttä ylimmät oikeudet voivat valvoa lähinnä yksittäisiä muutoksenhakemuksia ratkaistessaan ja niistä ennakkopäätöksiä antaessaan. Valvontatehtävän ei tähän asti toteutetussa muodossaan ole katsottu loukkaavan tuomioistuinten oikeusasteellista riippumattomuutta. Alemmat tuomioistuimet ovat riippumattomia lainkäytössään laintulkinnan suhteen ylimmistäkin oikeuksista. Siten ylimpien tuomioistuinten antamien ennakkopäätöstenkään sisältämä laintulkinta ei niitä sido, vaan ne voivat ratkaista käsiteltävänään olevan asian ennakkopäätöksen vastaisestikin. On ilmeistä, että tämä tuomioistuinten ns. oikeusasteellisen riippumattomuuden periaate on sekin osaltaan hillinnyt ylimpien oikeuksien haluja tai mahdollisuuksia alaistensa tuomioistuinten valvontaan. Lakivaliokunnan käsitellessä hallituksen esitystä uudeksi Suomen Hallitusmuodoksi valiokunnan kuulemat asiantuntijat kiinnittivät valvontasäännöksen osalta huomiota kahteen eri seikkaan (LaVL 9/1998 vp/pevm 10/1998 vp, s. 51): 1) pykälän perusteluihin, jotka on kirjoitettu niin, että niiden mukaan toimittaessa jouduttaisiin oikeushallinnon tehtävien uudelleen järjestelyyn siten, että nykyisin oikeushallinnossa hoidettuja tehtäviä olisi siirrettävä ylimmille tuomioistuimille, ja 2) säännöksessä käytettyyn verbiin valvoa, joka on kansainvälisesti katsoen arveluttava, koska se voidaan ymmärtää tuomioistuinten riippumattomuutta horjuttavaksi. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan organisaatiomuutosta ei ollut suunniteltu. Säännöksen perustelut olivat valiokunnan mukaan virheelliset, ja tarkoituksena oli säilyttää tuolloinen tilanne ennallaan. Valiokunnan mukaan sanaa valvoa käytettiin hallitusmuodon tuolloin voimassa olleessa säännöksessä eikä sen oltu nähty horjuttavan tuomioistuinten riippumattomuutta. Kun sanalla oli tarkoitus säilyttää sama sisältö kuin aikaisemmin eikä parempaa ilmaisua ollut löytynyt, valiokunta katsoi, ettei sanamuodon muuttamiseen ollut aihetta. Ylimmillä oikeuksilla on mainittujen tehtävien lisäksi edelleenkin varsin merkittävää toimivaltaa alempien oikeuksien tuomareiden nimitysasioissa, vaikka tuomareiden nimittämislain (205/2000) myötä ylimpien oikeuksien samoin kuin hovioikeuksien rooli nimitysasioissa kaventui. Tuomareiden nimittämislain 18 :n mukaan korkein oikeus nimittää vuodeksi tai sitä pidemmäksi määräajaksi hovioikeuden esityksestä tuomarin hovioikeuteen, käräjäoikeuden laamannin esityksestä tuomarin käräjäoikeuteen ja Myös korkein hallinto-oikeus on järjestänyt neuvottelupäiviä hallinto-oikeuksien ja tarvittaessa muiden alemman hallintolainkäytön orgaanien kanssa. Neuvottelupäiviä on järjestetty myös muiden sidosryhmien kanssa. KHO:n edustajat ovat osallistuneet hallinto-oikeuksien ylituomareiden ja hallintopäälliköiden neuvottelupäiville. KHO:n edustaja on osallistunut oikeusministeriössä vuosittain käytäviin hallintooikeuksien tulosneuvotteluihin. KHO on myös seurannut hallinto-oikeuksien lainkäyttöä ja työtilannetta tilastojen perusteella. KHO:n jäseniä/esittelijöitä on vieraillut hallinto-oikeuksissa tutustumassa niiden toimintoihin ja keskustelemassa ajankohtaisista asioista. Myös kirjastoimen osalta KHO ja hallintooikeudet ovat tehneet yhteistyötä. KHO on osallistunut myös koulutuksen järjestämiseen siten, että KHO:n jäsenet ja esittelijät ovat toimineet luennoitsijoina ulkopuolisten järjestämissä koulutustilaisuuksissa. KHO on myös järjestänyt kuukauden kouluttautumisjakson hallinto-oikeuksien esittelijöille maankäyttö ja rakennuslain asiaryhmässä, jolloin kustakin hallinto-oikeudesta oli KHO:ssa esittelijä kuukauden ajan harjoittelemassa maankäyttö- ja rakennuslain mukaisia asioita. Tällä henkilökohtaisella harjoittelumahdollisuudella on yhtymäkohtia kansainvälisten tuomioistuinten (EIT, EY) harjoittelujärjestelmiin.\n10 463 maaoikeusinsinöörin maaoikeutena toimivaan käräjäoikeuteen sekä vakuutusoikeuden esityksestä tuomarin vakuutusoikeuteen. Korkein hallinto-oikeus nimittää vastaavasti vuodeksi tai sitä pidemmäksi määräajaksi hallinto-oikeuden esityksestä tuomarin hallinto-oikeuteen. Nimittämisvaltaa käyttämällä ylimmät oikeudet voivat ainakin periaatteessa merkittävälläkin tavalla vaikuttaa alempien oikeusasteiden toimintaan. Äskettäin valmistuneen työryhmän ehdotuksen mukaan korkeimmalle oikeudelle ja korkeimmalle hallinto-oikeudelle tulisi hallinnollisia lisätehtäviä käräjäoikeuksien ja hallinto-oikeuksien osalta (Tuomareiden palkankorotuksen ja lisäpalkkioiden kohdentaminen. Työryhmän mietintö. Oikeusministeriön lausuntoja ja selvityksiä 2003:13). Työryhmä ehdotti, että käräjäoikeudessa ja hallinto-oikeudessa hallinnollisia johtotehtäviä hoitavalle tuomarille antaisi tehtävään määräyksen korkein oikeus tai korkein hallinto-oikeus laamannin tai ylituomarin perustellusta esityksestä kolmen vuoden määräajaksi Hovioikeuksien hallinto/valvontatehtävät Myös hovioikeuksilla on lainkäyttötehtävien ohella sekä valvonta- että oikeushallintotehtäviä suhteessa käräjäoikeuksiin. Hovioikeuslain (56/1994) 2 :n 3 momentin mukaan hovioikeus käsittelee sille uskotut oikeushallintoasiat sekä valvoo alaistensa tuomioistuinten toimintaa ja ryhtyy tarvittaessa toimenpiteisiin havaitsemiensa epäkohtien poistamiseksi. Lainkohdan säätämiseen johtaneen hallituksen esityksen (HE 139/1993, s. 4) perustelujen mukaan hovioikeudelle kuuluu oman ratkaisutoimintansa lisäksi huolehtiminen koko hovioikeuspiirin lainkäytön tasosta. Havaitessaan lainkäyttötoiminnassa puutteita tai ristiriitatilanteita hovioikeuden tulisi ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin. Tämä tapahtuisi esimerkiksi keskusteluilla eri yhteyksissä alioikeuksien päälliköiden kanssa, tekemällä käyntejä alioikeuksiin ja järjestämällä koulutusta. Hovioikeusasetuksen (211/1994) 22 :n mukaan hovioikeudella on oikeus saada hovioikeuslain 2 :n 3 momentissa tarkoitetun valvontatehtävän toteuttamiseksi tarvitsemansa tiedot asianomaisilta viranomaisilta. Asetuksen 23 :n mukaan työjärjestyksessä on määrättävä, miten alioikeuksien valvonta on suoritettava 2. Hovioikeuden on myös laadittava alioikeuden valvonnassa havaitsemistaan asioista kertomus, joka on toimitettava tiedoksi valtioneuvoston oikeuskanslerille ja eduskunnan oikeusasiamiehelle. Lisäksi hovioikeuden on ilmoitettava valtioneuvoston oikeuskanslerille tietoonsa tulleista seikoista, jotka saattavat johtaa virkasyytteen nostamiseen hovioikeudessa. 2 Esimerkiksi Rovaniemen hovioikeuden vahvistetussa työjärjestyksessä todetaan valvontatehtävästä seuraavaa. Presidentti toimittaa vuosittain tarkastuskäynnit hovioikeuden alaisissa tuomioistuimissa (69 ). Hovioikeudessa on käräjäoikeuksien valvonnan suunnittelusta ja toteutuksesta vastaava toimikunta (70 ). Lisäksi jäsen, kansliapäällikkö tai esittelijä presidentin määräyksestä määräajoin tarkastaa hovioikeuden alaisten tuomioistuinten kansliat ja arkistot (71 ). Muun koulutuksen ja yhteydenpidon osalta työjärjestyksessä todetaan puolestaan seuraavaa. Hovioikeus järjestää säännönmukaisesti alaistensa tuomioistuinten tuomareille tuomaripäivät sekä tuomioistuinten päälliköille virastopäällikköpäivät. Mahdollisuuksien mukaan hovioikeuden kirjastoa voivat käyttää hovioikeuspiirin kaikki tuomarit (72 ).\n11 464 Hovioikeuden valvontatehtävää koskee sama, mikä on todettu jo edellä ylimpien oikeuksien valvontatehtävän osalta: käräjäoikeudet ovat lainkäyttötoiminnassaan riippumattomia hovioikeuksista. Hovioikeudet eivät siten saa antaa käräjäoikeuksille määräyksiä siitä, kuinka niiden tulisi ratkaista tietyt tai tietyntyyppiset asiat. Hovioikeuden muutoksenhakemuksiin antamat ratkaisut eivät myöskään sido käräjäoikeuksia niiden ratkaistessa toisia vastaavankaltaisia tapauksia. Käytännössä hovioikeudet ovat vaikuttaneet lainkäytön kehittämiseen ratkaisutoimintansa lisäksi järjestämällä esimerkiksi yhteisiä tuomaripäiviä käräjäoikeuksien kanssa, keskusteluissa käräjäoikeuksien päälliköiden ja tuomarien kanssa, käymällä käräjäoikeuksissa sekä järjestämällä koulutusta ja muunkinlaista lähtökohdiltaan pitkälti vapaamuotoista yhteistyötä. Uudenlaista hovioikeuden ja käräjäoikeuksien kesken tehtävää yhteistyötä lainkäyttöasioissa on merkinnyt Rovaniemen hovioikeuspiirissä ensin aloitettu ja sittemmin myös useissa muissa hovioikeuspiireissä käynnistetty lainkäytön laadun kehittämistyö erilaisten laatuhankkeiden puitteissa. Aikaisemmin hovioikeudet valvoivat käräjäoikeuksien toimintaa ratkaisutoiminnan lisäksi kanneviskaalijärjestelmän kautta. Kanneviskaalit tutkivat lähinnä käräjäoikeuksien lainvoimaisia ratkaisuja ja etsivät niistä mahdollisia virheitä. Hovioikeuslain säätämisen yhteydessä kanneviskaalin virat lakkautettiin. Nykyisin hovioikeudet toteuttavat käräjäoikeuksien valvontaa tämän sijasta määräämällä määräajoin yhden tai useamman hovioikeuden esittelijän tarkastamaan hovioikeuspiirin käräjäoikeuksien toimintaa. Näissä tarkastuksissa on viime vuosina keskitytty yksittäisten virheiden hakemisen sijasta käräjäoikeuden kokonaistoiminnan onnistuneisuuden tarkasteluun. Huomiota on kiinnitetty esimerkiksi työilmapiiriin, johtamiseen ja työn kuormittavuuteen. Tarkastuksissa on kuitenkin yhä tutkittu myös käräjäoikeuksien ratkaisukäytäntöjen oikeellisuutta Tulosohjausjärjestelmä Tuomioistuimet ovat muun valtionhallinnon tavoin tulosohjauksessa, joka otettiin yleensä valtionhallinnossa käyttöön 1990-luvun alkupuolelta lähtien ja tuomioistuinlaitoksen osalta vuosina Koska tulosohjausjärjestelmä kytkeytyy kiinteästi tuomioistuinten keskushallintoon ja siten sen kehittämiseen, on järjestelmää selostettu tässä jaksossa hiukan laajemmin. Tulosohjausmenettelyn taustalla ovat valtioneuvoston tekemä päätös toimenpiteistä valtionhallinnon uudistamiseksi sekä valtioneuvoston eduskunnalle antama selonteko julkisen hallinnon uudistamisesta. Tulostavoitteiden asettamisvelvoite on nimenomaisesti säädetty valtion talousarvioasetuksen (1243/1992) 11 :ssä, jonka mukaan talousarvion toimeenpanoa varten hyväksytään vuosittain hallinnonalan ja sen virastojen ja laitosten tulostavoitteet. Tulosohjauksen käyttöön ottamisen myötä ja sen edellyttämänä on tuomioistuinten hallintosäännöksiä uudistettu. Tavoitteena on ollut luoda tulosjohtamiseen soveltuvia organisaatioita. Lähtökohtana on ollut päällikkövirastomalli, jossa viraston päällikkö vastaa viraston tulostavoitteen asettamisesta ja sen saavuttamisesta. Tulosohjaukseen siirryttäessä tuomioistuimissa, ei toisin kuin yleensä muilla hallinnonaloilla virkojen\n12 465 virkajärjestely- ja palkkaustoimivaltuuksia siirretty yksittäisille tuomioistuimille, vaan ne pysyivät oikeusministeriöllä. Syynä tähän oli hallinnonalan yksiköitten poikkeuksellisen suuri määrä. Käytännössä tulosneuvottelumenettely on toteutettu siten, että oikeusministeriö on syksyisin käynyt tulosneuvottelut erikseen kunkin tuomioistuimen kanssa ja sopinut seuraavalle vuodelle asetettavista tavoitteista ja tavoitteiden toteuttamisen edellyttämistä toimintaedellytyksistä kuten määrärahoista ja viraston käytettävissä olevista henkilötyövuosista. Tulosneuvottelujen tulos on kirjattu pöytäkirjaan ja sen toteutumista ja määrärahojen riittävyyttä on seurattu vuoden mittaan. Tulosohjauksessa on mittareina käytetty vaikuttavuutta, tuottavuutta ja taloudellisuutta. Tunnuslukuja ovat olleet käsittelyajat eri asiaryhmissä, taloudellisuus (¼UDWNDLVX MD WXRWWDYXXV (ratkaisu/henkilötyövuosi). Tulosohjausta ja sen toteuttamista tuomioistuimissa on arvioitu tuomioistuinten tulosohjaustyöryhmässä, joka on antanut mietintönsä Laatu ja tuloksellisuus tuomioistuimessa Työryhmä asetti tuomioistuinlaitoksen tulosohjauksen kehittämiselle seuraavat tavoitteet: 1) ohjaus- ja johtamisjärjestelmää kehitetään siten, että eri tasojen toiminta on aikaisempaa paremmin yhteen sovitettua 2) tulosohjauksen eri tahojen roolit ja vastuut selkeytetään 3) virastotasolla kehitetään johtamista 4) eri tasoilla tapahtuvan tavoitteiden asettamisen on oltava yhteensopivaa 5) virastotasolla tavoitteet on asetettava siten, että niiden keinoin päästään yleisempiin tavoitteisiin 6) tulosohjauksen tulee muodostua jatkuvaksi prosessiksi 7) tavoitteiden toteutumista tulee arvioida ja seurata ja tehdä niistä johtopäätöksiä toiminnassa ja uudessa tavoitteiden asettamisessa 8) tavoitteiden asettamisen tulee lähteä tuomioistuimien perustehtävästä 9) tuomioistuinten riippumattomuus tulee tulosohjausta toteutettaessa turvata 10) kehitystyössä otetaan huomioon kansalaisten, muiden asiakkaiden ja yhteiskunnan tuomioistuinten toimintaan kohdistamat odotukset 11) vaikuttavuuteen ja laatuun liittyvää tavoitteenasettelua ja arviointia kehitetään Viimeaikaisessa koko valtionhallintoa koskevassa keskustelussa on useassa yhteydessä esitetty, että tulosohjausta tulisi terävöittää nykyisestä. Tätä mieltä oli esimerkiksi ministerityöryhmä loppuraportissaan valtion keskushallinnon uudistamisesta (Valtion keskushallinnon uudistaminen. Ministerityöryhmän loppuraportti Helsinki 2002), jossa työryhmä esitti lukuisia suosituksia tulosohjausjärjestelmän kehittämiseksi. Taustana näille suosituksille olivat hankkeen teettämät selvitykset sekä eduskunnan esittämät parantamisehdotukset. Tulosohjausjärjestelmän tilaa koskevat selvitykset osoittivat lukuisia kehittämistarpeita. Ministeriöiden tulisi olla keskeisiä ja aktiivisia toimijoita tulossopimusten osapuolina ja tilinpäätösten sekä toimintakertomusten vastaanottajina ja käsittelijöinä. Keskushallintohanke suositti tulosohjauksen terävöittämistä sekä sisällöllisesti että erityisesti ministeriöiden ohjaavaa roolia korostamalla. Valtiovarainministeriössä on valmisteltu ministerityöryhmän suositusten toteuttamisen vaatimia toimia. Osa suosituksista edellyttää tulosohjausta koskevien normien\n13 466 tarkistamista, minkä työn pohjaksi on valmistunut valtiovarainministeriön työryhmämuistio 2/2003 Parempaan tilivelvollisuuteen. 3 Työryhmän tarkoituksena on ollut laatia ehdotukset valtion tilinpäätösraportoinnin ja menettelyiden sekä tilivelvollisuutta toteuttavien menettelyiden uudistamiseksi siten, että hallituksen sekä ministeriöiden alaisten virastojen ja laitosten tilivelvollisuutta ja tulosvastuuta vahvistettaisiin, tulosohjausta terävöitettäisiin ja valtion taloudesta ja toiminnasta sekä tuloksellisuudesta raportoitaisiin nykyistä paremmin oikeat ja riittävät tiedot. Jatkona tulosohjauksen kehittämiseksi valtiovarainministeriössä on hiljattain valmistunut työryhmämuistio 9/2003 Tulosohjauksen terävöittäminen Johtopäätöksiä Tuomioistuinlaitosta ei voi sen valtiosääntöoikeudellisesta asemasta johtuen kaikissa suhteissa rinnastaa muuhun valtionhallintoon, koska tuomioistuinten lainkäyttötoiminnan riippumattomuus ja puolueettomuus on pyritty monin tavoin takaamaan. Tästä tuomioistuinten erityisasemasta seuraa väistämättä huomioon otettavia seikkoja myös siihen, miten tuomioistuinten hallinto järjestetään. Toisaalta tuomioistuimet toimivat monessa suhteessa samalla tavalla kuin muutkin organisaatiot ja niiltä voidaan muiden julkisten organisaatioiden tavoin odottaa ja vaatia yhteiskunnallisesti vaikuttavaa, tuloksellista ja kustannustehokasta toimintaa. Myös tuomioistuimissa organisaatio ja hallinto on järjestettävä sellaiseksi, että ne tukevat näihin tavoitteisiin pääsemistä. Tuomitsemistoimintaa ei kuitenkaan voida tulostavoitteiden asettamisen suhteen rinnastaa valtion hallintoon, vaan sillä on omat tuomioistuinten yhteiskunnallisesta erityistehtävästä johtuvat erityispiirteensä, jotka tulisi järjestelmiä rakennettaessa ottaa huomioon. Tulosohjausjärjestelmä Tulosohjausjärjestelmän soveltuvuutta tuomioistuinten ohjausjärjestelmänä on edellä mainitun tuomioistuinten tulosohjaustyöryhmän mietinnön lisäksi arvioitu riippumattomuuden näkökulmasta laajemmin oikeuskanslerin oikeusministeriölle antamassa lausunnossa ja professori Mikael Hidénin XII tuomaripäivillä pitämässä alustuksessa Tuomarin riippumattomuus, etiikka ja kurinpito. Näiden arvioiden sisältöä on seuraavassa selostettu tarkemmin. Oikeusministeriö oli pyytänyt oikeuskanslerin lausuntoa siitä, oliko tuomioistuinlaitoksen tulosohjauksen säädöspohjan tai sen nykyiseen tulosohjausjärjestelmään sisältyvien joidenkin piirteiden ja perustuslaissa turvatun tuomioistuinten riippumattomuuden välillä ristiriitaa. Oikeuskansleri totesi lausunnossaan muun ohessa, että tuomioistuinten ratkaisu- ja muun lainkäyttötoiminnan asialliseen ja sisällölliseen riippumattomuuteen ei tuomioistuinlaitoksen ja siihen kuuluvien tuomioistuinten tulosohjauksessa voida puuttua. Valtion tulosbudjetointijärjestelmä ja sen vastinparina oleva tulosohjausjärjestelmä ei saa millään tavoin estää tai vähentää tuomioistuimen tai sen yksittäisen tuomarin oikeudellisia tai reaalisia mahdollisuuksia käsitellä ja ratkaista tuomioistuimessa oleva oikeusriita tai hakemusasia voimassa olevan oikeuden mukaisesti ja sitä, että ratkaisusta laaditaan asianmukainen asiallisesti ja oikeudellisesti perusteltu päätös. Oikeuskanslerin lausunnossa useassa kohdassa korostettiin sitä, että 3 Julkaisusta on myös oikeusministeriö antanut lausunnon /20/2003.\n14 467 tulosohjausjärjestelmä pätevästi ja asiantuntemuksella toteutettuna ei vaaranna tuomioistuinten riippumattomuutta. Oikeuskansleri kiinnitti kuitenkin lopputoteamuksenaan huomiota tuomioistuinten lainkäyttöratkaisujen vaikuttavuuden ja sisällöllisen laadun mittaamisen vaikeuksiin ja ratkaisukohtaisesti tai muutoin yksilöidymmin toteutettujen vaikuttavuus- ja laatuarviointien ongelmallisuuteen tuomioistuimien ratkaisutoiminnan riippumattomuuden kannalta. Toiseksi oikeuskansleri lopputoteamuksenaan totesi, että tuomioistuinten tulosohjausjärjestelmän toteuttamiseen ja tuomioistuinten käytännön toimintaan liittyvät päällikkötuomareiden ja muiden esimiestehtävissä olevien tuomareiden asemaa ja tehtävää koskevat perussäännökset tulisi vastaisuudessa antaa lain tasolla. Myös Hidén kiinnitti tuomaripäivillä pitämässään esitelmässä huomiota tulosohjauksen käytännön toteuttamisen ja riippumattomuuden vaarantumisen väliseen yhteyteen. Hidénin mielestä mitä enemmän tulosohjauksessa painottuvat työnjohdolliset näkökohdat, tuomioistuimen tai tuomioistuinlaitoksen sisäiset seuranta- ja informointi- ja kehittämistoiminnat ja oikeusministeriön ja hallituksen varustaminen taloudelliseen ja hallinnolliseen suunnitteluun tarvittavalla informaatiolla, sitä vähemmän on perusteita katsoa ko. ohjauksen oleva ristiriidassa riippumattomuusvaatimuksen kanssa. Vastaavasti, mitä enemmän tulosohjauksessa painottuvat toimeenpanovallan taholta itse tuomitsemistoimintaan kohdistettavat tavoitteen asettelut ja tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät resurssivaikutukset, sitä huonommin tulosohjaus soveltuu yhteen riippumattomuuden kanssa, vaikka asetetut tavoitteet eivät koskisikaan tuomioistuimen ratkaisujen sisältöä. Hidén katsoi myös, että mitä enemmän tulosohjausjärjestelmään sisältyy tuomitsemistoiminnan järjestelyyn tai järjestelymahdollisuuksiin ulkopuolelta kohdistuvaa vaikutusta, sitä suurempi syy on myös edellyttää, että ohjausjärjestelyn perusteet osoitetaan laissa. Komitean kannanotto Tulosohjausjärjestelmä sisältää ongelmia tuomioistuinten riippumattomuuden näkökulmasta. Tulosohjauksen kaavailtu terävöittäminen ja nykyistä pidemmälle menevä tuomioistuinten toiminnan laadun ja vaikuttavuuden mittaaminen ja arviointi saattavat lisätä ongelmia. Toisaalta on joka tapauksessa tarvetta kehittää tuomioistuinlaitokselle nykyistä paremmin soveltuva laadunmittaus- ja resurssienjakojärjestelmä. Tässä kehittämistyössä tulisi tuomioistuinten riippumattomuuden turvaamiseksi olla tuomareiden ja tuomioistuinten keskeisesti mukana. Lyhyellä tähtäimellä tulosohjausta kehitettäessä on kaikin tavoin varmistettava, että muotoutuvat tulosohjauskäytännöt ovat sopusoinnussa tuomioistuinten riippumattomuuden kanssa ja että tuomioistuimet osallistuvat keskeisesti tulosohjauskäytäntöjen kehittämiseen. Ylimpien oikeuksien ja hovioikeuksien rooli tuomioistuinhallinnossa Jossain määrin on epäselvää ja hahmotonta, mikä rooli ylimpien oikeuksien ja hovioikeuksien alempiinsa tuomioistuimiin kohdistamalla valvonnalla on. Tarkemmin ei ole määritelty, mitä valvontatehtävä pitää sisällään ja onko siinä kysymys lainkäyttötoiminnan valvonnasta vai alempien oikeuksien viranomaistoiminnan valvonnasta, ja miten se suhteutuu tuomioistuinhallinnollisiin tehtäviin. Toisaalta\n15 468 ylimpien oikeuksien ja hovioikeuksien alempiinsa muun kuin ratkaisutoiminnan kautta harjoittama valvonta on ongelmallista tuomioistuinten oikeusasteellisen riippumattomuuden kannalta. On kyseenalaista, voidaanko korkeimman oikeuden, korkeimman hallinto-oikeuden tai hovioikeuksien valvonta- tai muuta ohjausvaltaa ainakaan lisätä nykyisestä vaarantamatta tuomioistuinten oikeusasteellista riippumattomuutta. Toisaalta myönteistä olisi, jos eri oikeusasteet ja jopa eri lainkäyttölinjat tulevaisuudessa harjoittaisivat nykyistä aktiivisempaa yhteistyötä lainkäytön laadun kehittämiseksi. Yhteistyön ei kuitenkaan tulisi perustua ensisijassa tuomioistuinten muodolliseen hierarkiasuhteeseen kuten nykyisin valvontasäännösten kautta on laita, vaan eri oikeusasteiden tasavertaiseen osallistumiseen, jossa eri näkökulmia ja osaamista yhdistämällä pyrittäisiin löytämään kulloinkin parhaita toimintatapoja sekä kehittämään tuomarikunnan osaamista, ammattitaitoa ja yhteistä tuomarin ammatti-identiteettiä. Hovioikeuksien käräjäoikeuksiin nykymuodossaan kohdistama valvonta tarkastuskäynteineen on vaikutuksiltaan ja tehokkuudeltaan ilmeisesti melko heikkoa. Myönteisenä voidaan pitää kehitystä, että valvonnassa on siirretty painopistettä lainkäyttöratkaisujen jälkikäteisestä tarkastamisesta yleisempiin esimerkiksi käräjäoikeuksien yleisen toiminnan ja organisaatioiden toimivuutta koskeviin kysymyksiin. Lainkäyttöratkaisujen oikeellisuuden selvittämistä varten on olemassa asianosaisten muutoksenhakumahdollisuus, eikä mahdollisten, yleensä muodollista laatua olevien, virheiden etsiminen ole oikeusturvasyistä perusteltua. Virheiden etsimisen sijasta lainkäyttöratkaisujen oikeellisuuden tasoa voidaan tehokkaammin kehittää koulutuksellisilla tai lainkäytön laatuhankkeiden kaltaisilla myönteisillä vaikutuskeinoilla. Yleisesti hovioikeudet ovat hoitaneet valvontatehtävää käytännössä siten, että tehtävään määrätyt hovioikeuden esittelijät ovat tehneet pisimmillään muutaman päivän tarkastuskäyntejä käräjäoikeuksiin esimerkiksi joka toinen vuosi kussakin käräjäoikeudessa. Tarkastusten yhteydessä on tutustuttu käräjäoikeuden hallinnolliseen ohjeistukseen kuten työjärjestykseen, arkistoon, käräjäoikeuden ratkaisuihin ja keskusteltu käräjäoikeuden henkilöstön kanssa. Huomiota on kiinnitetty esimerkiksi käsittelyaikoihin, voimavarojen riittävyyteen ja henkilöstön työssä jaksamiseen. Ongelmana tarkastustoiminnan vaikuttavuuden osalta on ollut se, että hovioikeuden tarkastajilla ei luonnollisista syistä ole ollut kokemusta käräjäoikeuden hallinnosta ja johtamisesta ja niihin liittyvistä kysymyksistä. Tarkastusten tulokset käräjäoikeuksien kehittämisen kannalta ovatkin olleet melko vähäisiä. Komitean kannanotto Korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden sekä hovioikeuden alaisiaan tuomioistuimia kohtaan harjoittaman muun kuin ratkaisutoiminnan kautta tapahtuvan ohjauksen sisältöä ei ole tarkoin määritelty ja sitä tulisi selkeyttää. Tuomioistuinten oikeusasteellisesta riippumattomuudesta seuraa, että ohjauksen laajentaminen nykyisestä on ongelmallista. Missään tapauksessa ohjaus ei voi sisältää yksittäisiin lainkäyttöasioihin ennalta puuttumista eikä normien tulkintaa. Toisaalta olisi myönteistä, jos eri oikeusasteet ja jopa eri lainkäyttölinjat tulevaisuudessa harjoittaisivat nykyistä aktiivisempaa yhteistyötä lainkäytön laadun kehittämiseksi. Yhteistyön ei kuitenkaan tulisi perustua ensisijassa tuomioistuinten\n16 469 muodolliseen hierarkiasuhteeseen, vaan eri oikeusasteiden tasavertaiseen osallistumiseen, jossa eri näkökulmia ja osaamista yhdistämällä pyrittäisiin löytämään kulloinkin parhaita toimintatapoja sekä kehittämään tuomarikunnan osaamista, ammattitaitoa ja yhteistä ammatti-identiteettiä. Hovioikeuksien käräjäoikeuksiin kohdistaman tarkastustoiminnan tarkoituksenmukaisuus olisi syytä harkita uudelleen ja selvittää mahdollisuus lakkauttaa tarkastustoiminta nykymuodossaan. 4. Yleistä keskushallinnosta ja eräiden tuomioistuimia lähellä olevien organisaatioiden keskushallinto 4.1. Johdanto Tuomioistuinlaitoksen keskushallinnon järjestämiseen liittyy tuomioistuinten valtiosääntöoikeudellisen aseman vuoksi sellaisia ominaispiirteitä, joita ei muilla valtionhallinnon orgaaneilla ole. Tuomioistuinlaitoksen keskushallinnon järjestämisvaihtoehtoja harkittaessa ei kuitenkaan merkitystä vailla ole se, millä tavalla keskushallintotehtävät valtiolla ja erityisesti oikeusministeriön hallinnonalalla ylipäätään on järjestetty tai millaisia kehitysnäkymiä ministeriöiden rooliin keskushallintoviranomaisena on näköpiirissä. Tämän vuoksi tässä jaksossa esitellään lyhyesti valtion keskushallinnon kehittämisen yleisistä suuntaviivoista tehtyjä keskeisimpiä päätöksiä ja viime aikoina esitettyjä pohdintoja. Lisäksi esitellään syyttäjälaitoksen nykyinen keskushallinto, eräitä asianajajalaitoksen ja valtion oikeusaputoiminnan erityispiirteitä käsiteltävän teeman kannalta, ulosottolaitoksen nykyinen keskushallintojärjestely ja eräitä siihen liittyviä uudistussuunnitelmia sekä äskettäin perustetun rikosseuraamusviraston tehtävät ja viraston perustamiseen johtaneet syyt Keskushallinnon kehittämisen yleiset suuntaviivat Valtioneuvosto teki periaatepäätöksen hallintopolitiikan suuntalinjoista. Periaatepäätöksen taustalla oli asetetun työryhmän mietintö, jossa muun muassa arvioitiin ministeriöiden ja niiden alaisen keskushallinnon tehtäviä ja rakenteita, määriteltiin keskushallinnon uudistamisen yleisiä periaatteita sekä arvioitiin ja tehtiin ehdotuksia keskushallinnon ohjauksen ja keskushallinnon viranomaisten johtamisen kehittämiseksi (VM:n työryhmämuistio 25/97). Periaatepäätöksessä todettiin, että hallitus käynnistää selvitystyön ministeriöiden kehittämiseksi hallituksen esikunniksi ja hallinnonalansa johtajiksi. Päätöksen mukaan ministeriöistä siirretään muualle tehtävät, jotka eivät välittömästi palvele hallituksen esikuntaroolia, alaisen hallinnon ohjausta ja johtamista, kansainvälistä yhteistyötä tai EUkoordinaatiota. Tehtävät organisoidaan ministeriön alaisiksi tai muutoin selvästi erillisiksi yksiköiksi. Ministeriön hoitamissa tehtävissä korostuvat poliittinen ohjaus ja päätöksenteko.\n17 470 Periaatepäätöksen mukaisesti valtion keskushallinnossa on ollut käynnissä laaja uudistushanke, joka ajoittuu vuosille Keskushallinnon uudistamisen keskeisenä päämääränä on vahvistaa valtioneuvoston päätöksentekoa ja terävöittää ministeriöiden asemaa hallinnonalojensa ohjaajina ja selkiyttää niiden roolia suhteessa muuhun hallintoon. Ministeriöiden ei tulisi osallistua hallinnonalansa yksikköjen päivittäisen toiminnan ohjaukseen eikä hoitaa niiden tukipalvelutehtäviä, vaan niiden tulisi keskittyä yhteiskunnan kehitystä ennakoiden pitkäjänteisen toimintapolitiikan kehittämiseen. Ministeriöt keskittyisivät operatiivisen toiminnan sijasta tulevaisuudessa strategiseen työskentelyyn, jossa keskeistä on tunnistaa oman alansa ongelmia ja luoda pitkän ja keskipitkän aikavälin toimintapolitiikkoja. Uudistushankkeeseen liittyen valtion keskushallinnon kehittämistä on pohdittu myös loppuraporttinsa antaneessa ministerityöryhmässä (Valtion keskushallinnon uudistaminen. Ministerityöryhmän loppuraportti Helsinki 2002). Suosituksenluonteisessa loppuraportissa todetaan muun ohessa, että ministeriöt pidetään jatkossa pieninä ja strategisiin poliittisiin valmistelutehtäviin keskittyvinä yksikköinä. Ministeriö vastaa lainvalmistelun ja muun valtioneuvostotason päätöksenteon valmistelusta sekä vastuualueensa ohjaustehtävistä. Ministeriöiden ydintehtäviin kuuluu myös toimialansa kehittäminen ja yhteistyö sekä kotimaisten että kansainvälisten toimijoiden kanssa. Operatiiviset ja toimeenpanotehtävät sijoitetaan ministeriötä alemmalle tasolle. Ministeriöstä ja muusta keskushallinnosta siirretään raportin mukaan alue- ja paikallistasolle kaikki ne tehtävät, joiden osalta se on mahdollista. Jos siirto aluetai paikallistasolle ei ole mahdollista tai tarkoituksenmukaista, operatiiviset tehtävät siirretään olemassa olevalle keskushallinnon yksikölle tai keskushallinnon operatiivisia tehtäviä varten perustetaan virasto. Oikeusministeriön julkaisemassa oikeuspolitiikan strategiassa (Oikeuspolitiikan strategia ja kehitysnäkymiä vuosiksi , s. 30) yhtenä tehtyjen strategisten linjausten edellyttämänä kehittämistoimena mainitaan myös oikeusministeriön roolin kehittäminen hallinnonalansa ohjaajana. Asiakirjan mukaan selkiytetään ministeriön roolia hallinnonalansa strategisena ohjaajana siirtämällä operatiivisia tehtäviä ja yleisiä tukitehtäviä ministeriöstä hallinnonalalle. Tavoitteena on, että ministeriö voisi nykyistä selvemmin jatkossa keskittyä oikeusjärjestelmän kehittämiseen ja toimintaedellytysten luomiseen oikeusviranomaisille sekä kansainväliseen yhteistyöhön Syyttäjälaitos Syyttäjälaitos koostuu paikallissyyttäjistä ja niiden yksikköinä toimivista kihlakunnanviraston syyttäjäosastoista tai kihlakunnan syyttäjävirastoista sekä valtakunnansyyttäjävirastosta. Yleisiä syyttäjiä ovat valtakunnansyyttäjä ja apulaisvaltakunnansyyttäjä, valtionsyyttäjä, kihlakunnansyyttäjä sekä Ahvenanmaan maakunnansyyttäjä. Syyttäjälaitoksen uudelleen organisointi toteutettiin voimaan tulleella lailla yleisistä syyttäjistä (199/1997). Aikaisemmin syyttäjälaitoksen keskusjohto kuului oikeuskanslerille. Oikeuskanslerinvirastossa oli syyttäjälaitosta koskevien asioiden valmistelua varten syyttäjäosasto. Oikeuskanslerilla oli mahdollisuus toimia itse syyttäjänä, tai määrätä toimivaltainen syyttäjä tai muu henkilö ajamaan syytettä. Oikeuskanslerilla oli myös mahdollisuus ottaa syytetehtävät itselleen tai siirtää ne toiselle\n18 471 syyttäjälle. Oikeuskanslerin tehtävänä ylimpänä syyttäjänä oli johtaa syyttäjäntointa yleisohjein, ohjauksen ja koulutuksen avulla. Lisäksi oikeuskansleri oli syyttäjälaitosta johtava hallintoviranomainen, jonka tuli hoitaa henkilöstöasioita sekä kehittää ja suunnitella syyttäjälaitosta ja tiedottaa toimialastaan. Syyttäjälaitoksen taloushallintotehtäviä oikeuskanslerilla ei ollut, vaan ne kuuluivat oikeus- ja sisäasiainministeriön hoidettaviksi. Syyttäjäntointa koskevasta lainsäädännöstä vastasi oikeusministeriö. Uudistuksessa ylimmän syyttäjän tehtävät siirrettiin oikeuskanslerilta valtakunnansyyttäjälle ja samalla poistui lääninsyyttäjistä koostunut väliporras. Valtakunnansyyttäjä myös johtaa oikeusministeriön hallinnonalaan kuuluvaa valtakunnansyyttäjävirastoa, joka toimii yleisten syyttäjien keskushallintoviranomaisena. Valtakunnansyyttäjän tehtävänä on yleisistä syyttäjistä annetun lain (199/1997) 4 :n mukaan 1) syyttäjäntoiminnan yleinen johtaminen ja kehittäminen sekä syyttäjien valvonta; 2) syyttäjäntehtävät niissä asioissa, jotka hänelle lain mukaan kuuluvat tai jotka hän ottaa käsiteltävikseen; 3) rikoslain 1 luvussa tai muussa laissa tarkoitettujen syytemääräysten antaminen; sekä 4) syyttäjien edustaminen korkeimmassa oikeudessa. Valtakunnansyyttäjänvirasto huolehtii keskushallintoviranomaisena koko syyttäjälaitoksen toimintaedellytyksistä ja toimii valtakunnansyyttäjän esikuntana. Tämä tarkoittaa henkilöstö- ja taloushallinnon tehtäviä, tiedotusta, koulutus- ja kehittämistehtäviä sekä syyttäjälaitoksen kansainvälistä toimintaa. Syyttäjäorganisaation uudistamista perusteltiin (HE 131/1996) muun muassa sillä, että syyttäjäorganisaation järjestämisellä on välitön yhteys syyttäjän toimintaan. Mitä itsenäisempi ja riippumattomampi syyttäjistö on organisatorisesti yleishallinnosta ja mitä paremmat voimavarat sillä on, sitä selkeämmin ja tehokkaammin se voi toteuttaa sille rikosprosessuaalisessa työnjaossa uskottua tehtävää. Tällä seikalla katsottiin olevan merkitystä myös yksityisen asianosaisen oikeusturvan kannalta. Syyttäjän laajentunut harkintavalta ja entistä vaativammat tehtävät korostivat ylemmille syyttäjäviranomaisille kuuluvan syyttäjien kouluttamisen, ohjaamisen sekä valvonnan merkitystä. Pyrkimyksenä oli tehokas, mutta samalla yhdenmukainen ja kriminaalipoliittisesti tarkoituksenmukainen syyttäjäntoiminta. Aikaisemmassa organisaatiossa ei katsottu olevan edellytyksiä sellaiselle jäntevälle johtamiselle, jota syyttäjätoiminnan merkitys ja vaatimustaso edellyttäisivät. Esitetyistä lähtökohdista syyttäjäorganisaation uudistamisen tavoitteeksi asetettiin yhtäältä koko syyttäjälaitoksen toimintaedellytysten parantaminen ja toisaalta ylempien syyttäjien eri tehtävistä ja rooleista aiheutuvien ongelmien poistaminen. Tavoitteena oli luoda organisatoriset edellytykset yhdenmukaisesti, ennustettavasti ja tehokkaasti toimivalle syyttäjistölle. Uudistuksen perusteluissa katsottiin, että ylimmän syyttäjän apuna syyttäjälaitoksen johdossa ja siihen liittyvissä ohjaus-, koulutus-, kehittämis- ja valvontatehtävissä tuli olla riittävästi mahdollisimman asiantuntevaa henkilökuntaa. Syyttäjistön paikallistason yläpuolella tuli olla käytettävissä laajoja ja vaikeita rikosasioita varten erityisasiantuntemusta ja kokemusta omaavia syyttäjiä, joita voitaisiin joustavasti käyttää tarvittaessa koko valtakunnan alueella.\n19 Asianajajalaitos ja julkiset oikeusavustajat Asianajajalaitos Asianajajista säädetään laissa asianajajista (496/1958). Lain 1 :n mukaan asianajaja on se, joka on maan yleisen asianajajayhdistyksen jäsenenä merkitty asianajajaluetteloon. Maassamme oleva yleinen asianajajayhdistys, Suomen Asianajajaliitto, on siten julkisoikeudellinen yhteisö. Suomen asianajajaliiton tarkoituksena on sen sääntöjen 2 :n mukaan jäsentensä vastuuntunnon ja ammattitaidon ylläpitäminen ja kohottaminen sekä asianajotoiminnan kehittäminen maassa muutoinkin niin, että liiton jäsenet muodostavat hyvää oikeudenhoitoa palvelevan, yleistä luottamusta ja arvonantoa osakseen saavan asianajajakunnan. Toiseksi liiton tarkoituksena on asianajajien ammatillisen yhteenkuuluvaisuuden ja heidän yhteisten ammattietujensa edistäminen ja kolmanneksi asianajajien toiminnan valvominen. Liitto pyrkii myös seuraamaan oikeuskehitystä maassa sekä lausuntoja antamalla ja aloitteita tekemällä tarjoamaan kokemuksensa yhteiskunnan käytettäväksi. Vaikka Suomen Asianajajaliiton säännöt on vahvistanut oikeusministeriö, ovat yhdistys ja yksittäiset asianajajat toiminnassaan suhteessa oikeusministeriöön riippumattomia. Suomen Asianajajaliitto ei ole myöskään suhteessa asianajajiin keskushallintoviranomainen tai näihin nähden muussakaan ohjaus- tai määräysvaltasuhteessa. Suomen Asianajajaliiton hallituksen tehtävänä on kuitenkin valvoa, että asianajajat esiintyessään tuomioistuimessa tai muun viranomaisen luona sekä muussakin toiminnassaan täyttävät velvollisuutensa. Asianajaja on velvollinen antamaan hallitukselle tiedot, joita valvontaa varten tarvitaan. Mahdolliset kurinpitoasiat käsittelee ja ratkaisee asianajajayhdistyksen kurinpitolautakunta. Oikeuskansleri puolestaan valvoo sitä, että asianajajaliitto huolehtii asianajajien toiminnan valvonnasta. Julkinen oikeusaputoimi Valtion varoin annettavaa oikeusapua varten valtio ylläpitää oikeusaputoimistoja (Laki valtion oikeusaputoimistoista 258/2002). Oikeusaputoimen hallinnointi on kolmiportaista. Paikallisella tasolla oikeusaputoimistoa johtaa johtava julkinen oikeusavustaja. Toimistossa on hänen lisäkseen tarvittava määrä muita julkisia oikeusavustajia sekä muuta henkilökuntaa. Jokainen hovioikeuden tuomiopiiri puolestaan muodostaa oikeusapupiirin, jossa on oikeusaputoimen johtaja. Oikeusaputoimen johtajan tehtävänä on vastata oikeusapupalveluiden tasapuolisesta tarjonnasta oikeusapupiirin alueella. Oikeusaputoimen johtaja muun muassa käy vuosittain tulosneuvottelut oikeusministeriön ja alueensa muiden oikeusaputoimistojen kuin johtamansa oikeusaputoimiston kanssa ja huolehtii alueensa tulostavoitteiden toteutumisesta. Koko valtion oikeusaputoiminnan yleinen ohjaus ja valvonta kuuluvat oikeusministeriölle, joka toimii oikeusaputoimistojen keskushallintoviranomaisena. Julkinen oikeusavustaja on kuitenkin asianajajayhdistyksen valvonnan alainen niin kuin asianajajista annetun lain 6, 6a ja 7 :ssä säädetään.\n20 Ulosottolaitos Ulosottotoimen hallinto-organisaatiosta säädetään ulosottolaissa ( ), jonka mukaan ulosottotoimen hallinto-organisaatio on kolmiportainen. Paikallisena ulosottoviranomaisena toimii kihlakunnanvouti. Kihlakunnanvoutina voi toimia myös nimismies. Paikallinen ulosottoviranomainen toimii joko kihlakunnan erillisessä ulosottovirastossa tai kihlakunnanviraston ulosotto-osastossa. Lääninhallitus toimii ulosottotoimen aluehallintoviranomaisena. Sille kuuluvat vain sille asetuksella erikseen säädettävät ulosoton ohjaus-, valvonta- ja muut hallintotehtävät. Lääninhallituksessa ulosoton hallintoasioita hoitaa maaherran alaisena oikeushallintopäällikkö, jonka nimittää oikeusministeriö. Oikeushallintopäällikölle kuuluu ulosoton ohjaus-, tarkastus- ja koulutustehtäviä. Lisäksi oikeushallintopäällikkö ratkaisee ulosottomiehen toimista tehtyjä hallintokanteluja. Ulosottoviranomaiset ja ulosottotoimen hallinto kuuluvat oikeusministeriön hallinnonalaan. Oikeusministeriön tehtäviin ulosoton keskushallintoviranomaisena kuuluvat ulosottotoimen ylin johto, ohjaus ja valvonta. Kihlakunnanvoudit ovat suoraan oikeusministeriön alaisia ja sen nimittämiä. Oikeusministeriön tarkempiin tehtäviin kuuluvat muun muassa lainsäädäntö ja muu kehittäminen, ulosottotoimen hallinnon järjestäminen, tulosohjaus- ja budjetointi, mahdollinen ohjeistus, ulosoton seuranta ja tutkimus, koulutus sekä ulosottotoimen valvonta. Ulosottoon liittyvät asiat kuuluvat oikeusministeriössä oikeushallinto-osaston ulosottotoimistolle. Ulosotto 2000-toimikunnan mietinnössä (KM 1998:2) paitsi katsottiin, että ulosottotoimessa väliportaan hallinnosta tulisi luopua (toimikunnan enemmistö), pohdittiin sitä, voitaisiinko keskushallinnon tehtävät hoitaa erillisessä keskusvirastossa eli eräänlaisessa valtakunnan ulosottovirastossa. Toimikunnan enemmistö katsoi, että ensisijaisena lyhyen aikavälin tavoitteena on riittävin resurssein varustettu oikeusministeriön ulosotto-osasto. Keskushallinnon tehtävien kehittyminen, laajat erikoisperintätehtävät sekä kansainvälisten perintäasioiden lisääntyminen saattavat kuitenkin toimikunnan mielestä merkitä tarvetta erillisen keskusviraston perustamiseen tulevaisuudessa. Toimikunnan vähemmistön mielestä lääninhallitusten toimintaa aluehallintoviranomaisena tulisi kehittää. Vähemmistön mielestä tehtävien kerääminen aluehallinnosta ministeriöön olisi hallinnon yleisen kehittämisen suuntaviivojen vastaista Rikosseuraamusvirasto Oikeusministeriön alaisuuteen on hiljattain perustettu uusina täytäntöönpanoviranomaisina aloittaneet kriminaalihuoltolaitos ja vankeinhoitolaitos sekä niiden keskushallintotehtäviä hoitavana keskushallintoviranomaisena rikosseuraamusvirasto (Laki rangaistusten täytäntöönpanon hallinnosta 135/2001). Uudistuksessa oikeusministeriön vankeinhoito-osastolle kuuluneet vankeinhoitolaitoksen operatiiviseen johtoon, vankeusrangaistusten täytäntöönpanoon ja vankeinhoitolaitoksen hallintoon liittyvät tehtävät siirrettiin pääosin ministeriöltä keskushallintotasolle. Samalla näille uusille viranomaisille siirrettiin yhdyskuntaseuraamusten täytäntöönpanotehtävät ja aikaisemmin näitä tehtäviä hoitanut julkisoikeudellinen Kriminaalihuoltoyhdistys lakkautettiin.


Apple: iPhoneihin kehitteillä entistä vankemmat salaukset – vastaisku hallitukselle - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 25.02.2016 02:33\n(Päivitetty 25.02.2016 10:18)\nMatkapuhelinjätti Apple kertoo suunnittelevansa entistä tiukempia salauksia iPhone -puhelimiinsa.\nSalaukset ovat nousseet viime päivinä puheenaiheeksi, kun liittovaltion poliisi FBI vaati yhtiöltä pääsyä San Bernardinon kuolleen ampujan puhelimen tietoihin. Applen toimitusjohtaja Tim Cook on kieltäytynyt murtamasta ampujan puhelimen salausta, koska hänen mielestään FBI:n vaatimuksiin suostuminen loisi ennakkotapauksen, joka olisi pahasta Yhdysvalloille.\n– Sellainen ohjelma olisi kuin syöpä, Cook sanoo ABC Newsin haastattelussa. Applen nokkamies kertoo ABC Newsille, että tiukempia salauksia ollaan jo työstämässä. Cook myös sanoo tuoreimpaan kiistaan viitaten toivovansa, että FBI olisi ottanut heihin yhteyttä paljon aikaisemmin. Eli enen kuin kiistellyn puhelimen iCloud -tallennus resetoitui.\nCook sanoo ABC News-kanavan haastattelussa, että suunnittelee keskustelevansa presidentti Barack Obaman kanssa salaustapauksesta.\nApple kieltäytyi murtamasta iPhone-salausta FBI:n vaatimuksesta – teknologiayhtiöt tukevat päätöstä 19.2.2016\nNepalin lentokoneturmassa kuolleiden ruumiita löydetty


Lentomatkat | Reissublogi\nMitään museoiden tulvaa Dubaissa ei tarvitse pelätä tai odottaa. Pienehkö, mutta palkitseva myös perheille sopiva museo on aivan vanhan kaupungin ytimen länsipuolella. Pysyvä näyttely valottaa Dubain mennyttä aikaa havainnollisin esimerkein. Taustat on esitetty englanniksi, joten museovierailu ei jää puhtaasti visuaalisten virikkeiden asteelle. Nukkehahmojen käytöstä voidaan olla montaa mieltä, mutta opettavaisuudessaan tämä voittaa historialliset […]\nJoki ylitetään perinteisesti Arballa. Mukava kyyti, joskin sateella jäisi ehkä mukavuudessa jonnin verran heikommaksi. Kyyti maksoi perinteisen yhden AED:n. Kymmenen matkan lippua, näyttökorttia tai arvokortin lukulaitetta emme nähneet. Emmekä kuittia. Kyyti vie Deiran puolelle, jossa kaikki on suomalaisten pakettimatkaoppaiden mukaan halvempaa. Se jäi todistamatta, mutta rantarolexia oli monella arabilla ranteessa ja tarjontaa riesaksi […]\nMadinat Jumeirah sijaitsee Burj Al-Arabista kävelyetäisyydellä länteenpäin. Eihän toki näiden hotellien asiakkaat paljon kävele, mutta näimme kuitenkin muitakin valkoihoisia vaeltamassa kohteiden välillä pokettikamerat naksuen. Arabivaikutteinen ostosmekka soveltui mainoksi vaihteluksi amerikkalaisten ostariparatiisien jälkeen. Rahalla kasattu kohde vaikutti kaikin puolin turisteille sopivalta. Vesipiipun pössöttelijöitä oli runsaasti. Tietoa siitä mitä tahnaa niissä oli emme saaneet. Alueella […]\nPunainen lippu salossa esti uimayritykset meren puolella. Jouduimme tyytymään pulahdukseen hotellin altaalla, joka ei sekään tammi-helmikuun vaihteessa ole ihan kokemusten huonoimmasta päästä. Rannalla oli myös valokuvauskielto, joten yllä oleva kuva on otettu paikallista lainsäädäntöä uhmaten. Ymmärrettäväähän tuo on, kun normaalioloissa naisväestö etenee paikasta A paikkaan B sonnustautuneena kaapuun C.\nVäittävät sen olevan seitsemän tähden hotelli. Niin voisihan tuo länsimaisenkin tähtijärjestelmän muuttaa, mutta toki jos jokaisessa huoneessa – vai pitäisikö puhua huoneistossa – pakettiin kuuluu hovimestari ja autonkuljettaja niin eiköhän siinä voi markkinoida jo surutta aikamoista tähtisikermää. Suositeltu vaihtoehto on varata yläkerroksen näköalabaarista iltapäiväteetä varten pöytä ja käydä juomassa tuo hintava kupponen. Varaus pitää tehdä […]