Podcast 65 | FinnGooners\n← Podcast 64\nPodcast 66 →\nSovin itseni kanssa vastalauseitta välttää perusteltuakin kritiikkiä tässä kohtaa kautta. Metsää eittämättä puiden takana ja raivaussahaakin vaaditaan..\nNyt syvään hengitystä ja ’herran’ haltuun. Fengshuita lauteille toi @LLarjo\nPodcast 65 eetterissä\n9 thoughts on “Podcast 65”\n11.5.2022 at 9.11\nKiitos jaksosta. Hente ja Lassi keskustelivat seuran sisäisestä hiearkiasta. Itse en koe, että Arteta tai Edu tarvitsevat jonkun jalkapalloihmisen tuekseen. Siellä on kuitenkin lisäksi Merte ja apuvalmentajat. Molemmilla (A&E) on hyvä käsitys mitä nykyjalkapallo vaatii ja jos johtoportaassa olisi joku jalkapalloihminen, niin se vaatisi, että tämä henkilö on jalkapallon kehityksen kärjessä ja tuollaista henkilöä on varmasti hankala saada istumaan hallitukseen. Lisäksi tulisi ongelma siinä, että kuka ottaa vastuun, nyt Edu ja Arteta kantavat vastuun joukkueen menestymisestä ja tekevät myös päätöksen jalkapallollisista asioista. Jossain Manussa ja Tottenhamissa on nähty mitä tapahtuu, kun jalkapallosta ei mitään ymmärtävä ”pukupelle” tekee päätöksiä asioista joihin osaaminen ei riitä.\nJos mietitään, että johtoportaassa olisi esim. Wenger, niin edustaako A) Wenger jalkapallon nykyvirtauksia ja B) kestääkö Wengerin kunnia sen, että hän ehdottaa jonkun pelaajan ostamista ja Arteta näkee asian täysin toisin? Vai alkaako joku valtataistelu, jossa johtoportaan ”pukupelle” alkaa kampittamaan manageria/DOFia?\nIhanne-elämässä johtoportaassa olisi tietenkin joku ”David Dein”, joka lähinnä pallottelee ideoita, mutta tuollaista ei välttämättä aina ole. Deininkin aikana käsittääkseni Wenger teki kuitenkin lopulliset päätökset ja kantoi vastuun. Nyt tämä Artetan sparrauskaveri on Edu, joka käsittääkseni osittain kantaa vastuuta myös menestymisestä eli hänen tehtävänsä on saada niitä pelaajia Artetalle, joita Arteta haluaa. Ehkä Dein oli aikoinaan jonkinlainen DOF, ennenkuin DOF-roolia oli keksitty.\n12.5.2022 at 21.25\nNLD. Olin jo kehumassa Artetan hyvää peliin valmistamista, todella hyvällä itseluottamuksella alussa peliin. Mutta, Son syöttää katkerat oppirahat Arsenalin varapakeille Cedric ja Holding ja tietenkin todella kevyesti kunnon kaatujille ominaisesti. Peli aika lailla ohi (pilkku ja ulosajo), sen jälkeen jopa loistavasti puolustetut kulmat pettivät tärkeimmässä paikassa. Spursin intressissä on 2-0 tilanteessa haavoittaa Arsenalia mahdollisimman paljon, jotta itseluottamus katoaa.\nSilti, etu on edelleen Arsenalilla. Newcastlessa on vaan ikävä klangi, harakat haluavat jo nyt ennen kesän panostuksia horjuttaa isompiaan ja Arsenal on ollut heikko näissä maanantaipeleissä. Plus ilmeiset paineet. Päättyykö hyvin?\n12.5.2022 at 21.37\nKäsittämätön pilkku ja hyvin haettu, jopa pakotettu punainen Sonilta. Son kuumeni kun aimmassa tilanteessa Holding potkaisi kylkeen ja sai kostonsa. Same old Spurs, always cheating.\n12.5.2022 at 21.56\nVaikka NLD on täydellinen nöyryytys ja teoriassa Spurs-leirin mukaan voi johtaa Arsenalin täydelliseen sulamiseen, on tässä Artetallakin pelin paikka. Aloittaa me vastaan muut -agenda, onhan tässä tappiossa vahva tuomaripelin maku ja näitä keinoja esimerkiksi Alex Ferguson käytti kaivaakseen hädän hetkellä täyden taistelutahdon joukkueestaan. Vääryyden kokemus ja salaliittoteoriat. Kahdessa viimeisessä pelissä on enää kysymys raivokkaasta taistelemisesta ja pelon voittamisesta.\nJos taas Arsenal häviää munattomasti Newcastlessa/Evertonia vastaan, minun puolestani Artetalle voi antaa vaikka potkut.\n14.5.2022 at 10.43\nSamaa mieltä, että nyt kannattaa Artetan vetää tämä me vs muut -kortti esiin. Nyt ei ole enää merkitystä miten voitot tulevat, kunhan tulevat. Newcastle on paha, mutta toivottavasti heillä ei ole samaa motivaatiota kuin Arsenalilla. Samaan aikaan toivotaan, että Burnley taistelee säilymistä vastaan ihan tosissaan.\n12.5.2022 at 22.12\nOli melko heppoinen rankkari joka ratkaisi pelin.Ei tosiaan tuomarit suosi Arsenalia. Onneksi Dean ,Moss,Atkinson lopettaa ettei heitä tarvi nähdä enää.\nSaliba pitäisi kokeilla ja tuleeko niitä hyökkääjiä ensi kaudelle?\nKuusi pinnaa taitaa olla utopiaa lopuista peleistä…Toivotaan kumminkin…nyt taas suuri pettymys…vuoristorataa tunteissakin\n12.5.2022 at 23.36\nEihän tämä nyt taas kovin hyvin mennyt..\nHolding on ollut (ja on edelleen) omia suosikkeja koko uransa meillä,mutta nyt meni pahasti yli lataus ja häsläilyt…\nTässä kun on viime aikoina hävitty kaikki pelit, jotka ollaan odotettu voitettavan ja voitettu sen jälkeen kaikki, joille olisi pitänyt hävitä,niin riippumatta Gabrielin vammasta tullaan voittamaan castle vieraissa ja everton kotona..\n13.5.2022 at 18.19\nNyt ei mun mielestä voi tuomareita syyttää. Vihulainen oli parempi ja sillä selvä.\n14.5.2022 at 19.17\nJoo alakynnessä oltiin selvästi mutta tulkinnat oli taas vastaan annettiin mahdollisuus viheltää ja tuomarihan vihelsi.Holdingilla synkkä päivä


Mikkelin piispaksi valittiin Seppo Häkkinen - MTVuutiset.fi\nMikkelin piispaksi valittiin Seppo Häkkinen\nJulkaistu 22.10.2008 15:16 (Päivitetty 23.10.2008 16:04 )\nTehtäväänsä uusi piispa vihitään 8. helmikuuta, jolloin nykyinen piispa Voitto Huotari jää eläkkeelle. Huotari on toiminut virassaan vuodesta 1993.\nKuopiossa 50 vuotta sitten syntyneen Häkkisen perheeseen kuuluvat lastentarhanopettajana toimiva vaimo ja neljä lasta. Perhe asuu Heinolassa, ja nyt edessä on muutto Mikkeliin.\nHäkkinen on elänyt lapsuusvuotensa Etelä-Savossa Mikkelin ja Juvan seuduilla. Kouluajat kuluivat Lappeenrannassa, missä hän kirjoitti ylioppilaaksi Lauritsalan lukiosta vuonna 1977. Viimeiset seitsemän vuotta Häkkinen on käynyt töissä Helsingissä Kirkkohallituksen toiminnallisen osaston johtajana.\nTasainen kisa yllätti\nPiispanvaalin tasaisuus yllätti Häkkisen vaikka jo ensimmäisen kierroksen äänet menivät melkein tasan.\n- Ehkä tulosta selittää valitsijain valinnan vaikeus, kun olemme varsin samoin ajattelevia Niskasen kanssa teologisesti, ja työhistoriakin on samantapainen, arvioi Häkkinen.\nKirkkohallituksessa Häkkisen tehtäviin kuuluvat myös nuorisoasiat, jotka ovat korostuneet viime aikojen traagisten uutisten vuoksi. Hän on joutunut kohtaamaan koulu-uhkaukset myös läheltä, kun nuorimman lapsen koulu Heinolassa jouduttiin sulkemaan.\n- Vaikka suurimmalla osalla nuoria menee hyvin, syrjäytyminen on iso ongelma. Perälauta ei pidä, sanoo Häkkinen. Hänestä asia ei ole vain yhteiskunnan vaan ennen kaikkea perheiden, joissa tavallinen arki tulisi nostaa arvoonsa.\nEi homoparien siunaukselle\nHäkkinen ei hyväksy samaa sukupuolta olevien rekisteröityjen parien kirkollista siunaamista. Jokainen ihminen voidaan hänestä siunata, mutta ei elämänmuotoa. Kirkon opin mukaan avioliittoon kuuluu mies ja nainen. Piispojen pari viikkoa sitten julkaisema puheenvuoro Rakkauden lahja saa Häkkisen siunauksen.\nKirjassa todetaan, että seksuaalisen taipumuksen synty on ihmisen omasta tahdosta riippumaton. Julkaisun ajankohtaa arvosteli kaksi piispaa, sillä homokysymys on vielä piispainkokouksen työryhmässä.\n- Homokysymys on vain sivujuoni. Teos on mielestäni ennen kaikkea perhekirja, jossa annetaan erittäin ajankohtaisia näkemyksiä kotien, vanhempien ja lasten, hyvinvoinnista. Siinä mielessä kirja tuli oikeaan aikaan.\nNaispappeus ei Mikkelin hiippakunnassa Häkkisen johdolla tule kohtaamaan esteitä. Piispa nimittää papit.\n- Sukupuolella ei ole merkitystä, ja naispappeushan hyväksyttiin jo 20 vuotta sitten, painottaa hän.\nKiitospuheessaan Häkkinen sanoi, ettei kirkon pidä puolustaa menneisyyttään vaan rakentaa tulevaisuutta.\n- Kirkon perusta on toki muuttumaton, mutta ihmisten kohtaamisen tapoja pitää uudistaa. Se merkitsee myös yhteiskunnalliseen keskusteluun osallistumista. Etenkin pitää antaa ääni niille, joilla se ei kanna. Mutta myös konkreettista apua heikoimmille, linjaa Häkkinen.


Kaupunkisuunnittelulautakunnan lista 29.5.2012 : Soininvaara\n« Ode Ylen Ykkösaamussa pe 25.5.2012\nAmpumatapauksia tulee lisää »\n27.5.2012 · Aihe: _ Olen taas kotimaassa ja pitkästä aikaa pääsen lautakuntaan.\nHelsinki haluaa Hernesaaren helikopterikentän merkitsemistä maakuntakaavaan. Tämä on vähän ongelmallista. Kun se merkittiin yleiskaavaan, kaavamerkintää pidettiin vain mahdollistavana. Jos kukaan ei halua pannaa sataa miljoonaa kiinni helikopterikenttään, kentästä voidaan luopua ja rakentaa lisää asuntoja kentän melualueelle eikä tähän tarvita kuin kaupungin omat päätökset. Maakuntakaavakaan ei pakota rakentamasta kallista kenttää, mutta se kieltää rakentamasta asuntoja sen melualueelle. Maakuntakaavaakin voi muuttaa, mutta se on hidasta, työlästä ja epävarmaa.\nToinen ongelmallinen kohta koskee Vartiosaarta, johon Helsinki haluaa lausunnon mukaan mahdollisuuden asuinrakentamiseen . Minusta se olisi parempi yleisenä virkistysalueena, johon johtaa kävelysilta. Nykyinen suljettu käyttö, jossa saari on varattu joidenkin harvojen ylelliseksi kesämökkisaareksi, on vaihtoehdoista huonoin.\nAika paljon menee metsää rakentamisen alle ja aika vähän saadaan asuntoja, vaivaiset tuhat uutta asukasta. Toimitilaa tulee tuplasti enemmän, 80 000 – 100 000 kerrosneliötä.\nTälle alueelle voisi asuntojen keskikokovaatimus olla suurempi kuin muualla, koska tämä on perheasuntoaluetta ja koska Haagassa asunnot ovat kovin pieniä.\nToimitilaa tarvitaan lähinnä melumuurina Hämeenlinnan tietä vastaan. Onko tämä hyvää toimitilarakentamista? Tällainen meluaita ei synnytä mitään työpaikkakeskittymää, johon keskenään vuorovaikutuksessa olevat toimistot voisivat hakeutua. En ole varma, että nämä toimistot tulevat rakentumaan. Liberaalinen kansanpuolue meni konkurssiin, kun se puolueiden välisessä saalinjaossa sai taloutensa pönkittämiseksi toimistotontin Haagasta.\nAlueen kustannuksia lisää tarve siirtää maakaasuputki parempaan paikkaan. Jostain syystä maakaasuputken lähelle ei sallita korkeaa rakentamista. Haluan kyllä tietää, mistä tällainen normi on kotoisin.\nToinen hintaa nostava asia on pysäköinti. Siellä moottoritierusetin keskellä olisi joutavaa tilaa vaikka pysäköintitalolle. Matka ei ole sen pitempi kuin Jokeripysäkeiltäkään.\nOP-Pohjolan kaava Teollisuuskadulla\nTontille rakennetaan kahdeksankerroksinen toimistotalo. Tämä on ihan ok, mutta ongelmat ovat pysäköinnissä. Helsinki on näköjään luvannut hyvistä veronmaksajista kilpailleessaan, että tontille saa laittaa tavallista enemmän pysäköintipaikkoja. Ylimääräisiä on 178. Näin niitä ruuhka synnytetään. Ongelmana on, että talon eteen tulee kolmen tuhannen neliön pysäköintikenttä. Tällainen pysäköintipaikat talon eteen kaavoitus on kuin pahimmoisesta kirkonkylästä, jossa katukuvaa raiskaa Prisman pysäköintikenttä. Ilmeisesti paikkoja ei edes tarvita, sillä ainakaan havainnekuvassa ei ollut kuin pari pysäköityä autoa.\nPysäköintikenttä Teollisuuskadun varrella ei ole aivan vähäinen kaupunkikuvallinen ongelma, koska kadusta pitäisi tehdä ylväs yhdysväylä Kalasataman ja Pasilan välille.\nLauttasaaren ostarin (metro) kaava ja liikennesuunnitelma\nMetroaseman ja ostoskeskuksen päälle tulee asuntoja 200 hengelle. Kaavaan on tehty lausuntojen perusteella vähäisiä muutoksia. Liikennesuunnitelma vaikuttaa kelvolliselta, mutta näissä asioissa luottamusmies ei voi kuin luottaa.\n41 Vastausta artikkeliin “Kaupunkisuunnittelulautakunnan lista 29.5.2012”\n27.5.2012 kello 20:29 Vartiosaari on myös yleinen virkistysalue, ja sinne kulkee yhteysvene, varsin edullinen muuten. Ja bussilla pääsee laiturin viereen. Käyty varttuneemmalla porukalla muutama vuosi sitten.\nSilta ei tietenkään ole mahdoton ajatus.\nSuosittele: 3\tJari Parantainen kirjoitti\n27.5.2012 kello 20:30 Käyn usein OP-keskuksessa kylässä. Pysäköintijärjestelyt ovat painajaismaisia. Vaikka kaikki tienoon paikat ovat tietenkin maksullisia, vapaata ruutua ei löydy edes lähikortteleista.\nYmmärrän siis hyvin, jos OP-keskuksella on tarvetta pysäköintipaikoille. Se on sitten toinen juttu, pitääkö ne sijoittaa maan pinnalle.\nJari Parantainen(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\n27.5.2012 kello 21:11 Kadunvarren pysäköintialueen voisi merkitä LPA-alueeksi, joka pitää istuttaa viheralueeksi. Käytännössä tämä tarkoittaa, että pysäköintipaikat pitää tehdä maan alle, jos ne halutaan, mutta ne on mahdollistettu. Maantasoon pitää tulla joka tapauksessa viheralue. Kuulemma jyväskyläläiset kaavoittajat ovat tämän idean keksineet ja sitä onnistuneesti käyttäneet.\nSuosittele: 10\tJoel Jalkanen kirjoitti\n27.5.2012 kello 21:12 Pohjois-Haagan kanssa pitäisi sit varmistaa, ettei se kaasuputken mylläys tärvele täysin ekologista käytävää Keskuspuiston ja Uusmäen välillä. En mä tiedä kuinka oleellinen se on, mutta harvoja yhteyksiä Keskuspuistosta länteen. Maankäyttöehdotuksissa on jätetty ihan mukavasti vihertilaa suunnittelualueen eteläreunaan, mutta oma lempparini olisi pohjoisempi käytävä siinä Kehän varrella; eteläinen reitti on katkonainen ja siinä on futiskenttiä sun muuta.\nSuosittele: 4\tMikko Särelä kirjoitti\n27.5.2012 kello 22:10 Tossa Teollisuuskadulla voisi myös kiirehtiä Jokeri 0:n liikennöinnin aloittamista. Jos olen suunnitelmaa oikein katsellut se kulkee Teollisuuskatua Pasilan ja Kalasataman välein ja vähentää omalta osaltaan merkittävästi auton tarvetta tuolla välimatkalla. Nykyäänhän tuon paikan saavutettavuus joukkoliikenteellä on sijaintiin nähden surkea esim. radan varresta. Ei ihme, että ihmiset haluavat kulkea omilla autoillaan. Nolla-Jokeri 4-5 minuutin välein Pasilan (tai Kalasataman) asemalta suoraan työpaikan viereen vähentää tarvetta oman auton käytölle.\nSuosittele: 38\tKalle kirjoitti\n27.5.2012 kello 23:55 Helikopterikenttä on hyvä varaus. Niitä soisi olevan enemmän pitkin Helsinkiä, koska helikopteri on tulevaisuuden liikennemuoto. Helikopteri on kilpailukykyinen liikennemuoto silloinkin, kun rautatietunneli Tallinnaan on vihdoin rakennettu. Se että helikopterikenttä rajoittaa rakentamista on turhaa sääntelyä. Tuleehan Medihelikin keskelle sairaala-aluetta. Vartiosaari on ihan hyvää tonttimaata. Jos nyt kuitenkin rakennettaisiin ensin tyhjät tontit lähempänä keskustaa? Helsinki ei kykene rakentamaan kaupunkimaista keskustaa, mikä olisi sen tehtävä, vaan hajoaa pitkin ja poikin. Kaavoitukselta puuttuu fokus. (Ehdotan yhä kaikkien kaavoittajien lähettämistä Pariisiin ja paluulippua vasta sitten kun ovat ymmärtäneet sanan kaupunki.)\nOsmo, joukkoliikenne ei ole mikään standardi autopaikoille. Joukkoliikenne palvelee aina huonommin kuin henkilöauto pois luettuna suurten kaupunkien keskusta. Lähin suuri kaupunki on Pietari. Vertauksesi oli heikko herja. Autopaikat kannattaa aina tehdä rakennusten alle. Erillinen parkkitalo ei ole tehokasta maankäyttöä. Siinä olet oikeassa, että oikein suuniteltuun moottoritieristeykseen voi rakentaa. Parkkitalon sijasta sinne voisi kokeilla toimisto tornia – jossa on riittävästi autopaikkoja alla. Samaan hegenvetoon voi todeta, ettei parkkialue talon edessä ole kaupunkimaista rakentamista. Vielä huolestuneempi kuin jostain OP:n kiinteistöstä olisin radanvarsista. Suomessa vain ei osata kaavoittaa. Täällä tehdään parkkipaikkoja sinne, missä Keski-Euroopassa rakennetaan kaupungin keskus palveluineen.\nLauttasaaren osalta kannattaa vilkaista ennen kaikkea kevyenliikenteen suunnitelma. Miten espoolaiset pyöräilijät ohjataan Lauttasaaren läpi töihin Helsinkiin. Nykyinen järjestely on 5-.\n28.5.2012 kello 5:23 Tästä nyt vaan pitää nillittää ja huutaa niin kauan että menee jakeluun: Sille että liikenneväylien varteen kaavoitetaan melumuuriksi toimistoja ei ole mitään perusteita. Liikenteen haitat on suurimmillaan toimistoaikaan, eli ihmisten hiukkas- ja melualtistuksen kannalta on jopa huonompi vaihtoehto olla töissä kuin asua vilkkaan liikennenväylän varrella. Käytännössä mitään meluongelmaa sisätiloissa ei ole, eikä edes sisäpihoille, minkä voi todeta ihan vaan käymällä jossain uudemmassa kehänvarren toimititalossa. Hiukkaset voi suodattaa ilmanotossa, ja talot blokkaa niitäkin.\nEsimerkiksi joukkoliikenteen saavutettavuuden kannalta motarinvarsi taas on surkea paikka. Eli lisää sitä työmatka-autoilua, joka lisää haittoja. Miksikö näin sitten kuitenkin kaavoitetaan? No siksi että EK:lla on paremmat lobbarit kuin asuntorakentajilla. Asumisen normit ovat kaupunkiolosuhteissa älyttömän tiukoja, ja työpaikkarakentamisella taas ei ole oikein mitään normeja.\nELY voi tulkita ohjeita niinkin että saa rakentaa, ja vaatia esim. ilmansuodatusta, pienempää nopeusrajoitusta, tms. Ja minusta Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet velvoittaa tähän. Onko siellä ELYssä enää ketään töissä?\nSuosittele: 43\ttpyyluoma kirjoitti\n28.5.2012 kello 5:41 Joel, en nyt oikein tajunnut. Siinä on motareita välissä, miten se ekologinen käytävä toimii?\nJoko sitä liittymää pitää pienentää, tai sitten noin, eli tehdään sen sisään parkkihalli. Kyseinen liittymä on yksi klassinen esimerkki siitä kuinka ei käytetä maata liikenteeseen, kuva http://4.bp.blogspot.com/_Kdypn8bF0HQ/TU5mHyxgZ7I/AAAAAAAAAFo/p1NAknZehYc/s400/risteys.JPG\nMinusta Hämeenlinnan motari pitäisi muuttaa kaduksi Kehä I etelään. Tommonen 50 000 autoa päivässä vielä kulkee ihan kadulakin.\nKehä I on valtavista liikennemääristä johtuen sitten jo pikkaisen vaikeampi asia, ehkä tuo Kannelmäen ja Haagan väli on sellainen paikka jossa kerrankin tunnelointi olisi oikea vaihtoehto. Tosin jos ELY taas vaatii (kts. Keilaniemi) että tunnelin ruuhkautumisen estämiseksi sen päihin pitää tehdää megalomaaniset liittymät, niin tässä ei ole mitään järkeä koska maata kuluu enemmän kuin kattamisella säästyy.\nYleisesti ottaen, moottoritie kaupungissa on ehkä huonoin idea ikinä. Aikalaisten puolustukseksi voi sanoa että silloin kun noita tehtiin se oli vielä maaseutua, mutta mikäs meidän ajan puolustus on?\nSuosittele: 31\tantti kirjoitti\n28.5.2012 kello 7:23 Pohjois-Haagan asuntoluvut, ~1000 uutta asuntoa, suhteellisen pieniä, mutta uudet toimitilat tyhjentävät toimitilaa jossain muualla, mistä taas ainakin osa soveltunee asuinkäyttöön. Ja aika paljon toimitiloja on rakennettu moottoriteiden varsille pitkin poikin Espoota ja Vantaata, miksei sitten Helsingin puolella jollekin kelpaisi?\nSuosittele: 1\tJuhani Salovaara kirjoitti\n28.5.2012 kello 7:50 Vallilaan keskittää nyt toimintansa niin moni suuryhtiö, että kummallista ettei alueesta haluta muuta kuin toimistoalue, johon tullaan autolla ja häivytään neljältä. Autoiluun perustuva businessparkki aivan keskellä kaupunkia ja kahden kasvavan alueen väliin ja vielä suuret laitumet peltilehmille pääkadun varteen? Ei ihan tätä päivää ja samalla rakennetaan ja suunnitellaan lisää raiteita miljardeilla. Eikö ajatus olekaan siirtyä raiteille? Tuhansia asuntoja tulossa kävelymatkan päähän, alueen vanhojenkin talojen laatu sellainen, että remontoimalla varakkaampien kiinnostus herää. Toisin sanoen, jos unohtaisikin businessparkki-ajattelun ja kehittäisi ympäristöä miellyttäväksi jalankulkijan silmille, niin saattaisi syntyä halu muuttaa lähelle työpaikkaa. Nyt tuo alue on keskeltä sellainen, että kävijälle ei tule sellaista viestiä, että muutampa pikkulasteni kanssa tänne. Nelikaistainen kaupunkimotari, jossa kaistapäisimmät ottavat jo vauhtia Itäväylälle, ei varmaan kauheasti houkuta perheellisiä. Sitten kun tutustuu alueen vanhoihin alueisiin, niin on sääli että parhaita alueita Helsingistä hallitsee vilkas nelikaistaväylä. Hermannin uusikin alue mielestäni laatuvaikutelmaltaan aivan parasta mitä on saatu vuosikymmeniin aikaan. Teurastamonkin aluetta ja ideaa tukisi, jos autokaupunki loppuisi heti Kulosaaren sillalla ja siirryttäisiin kävelykaupunkiin, jossa pitemmät matkat siirrytään raiteilla. Tai ihan kaikkea muutakin, paitsi ylisuuria kauppoja, jotka tarvitsevat ulkopaikkuntalaiset autoilijansa. Kunpa vain unohtaisivat super- ja ainakin city-kokoluokan ja kaupunkiin ei enää muuta kuin market-kokoa. Merenrantakaupunki saattaisi nähdä uusia erikoiskauppoja ja turistejakin kiinnostavaa monipuolisuutta ympäri kaupunkia nykyisten nukkumalähiöiden sijaan. Jäisi lisää rahaa kaupunkiin, eikä vain turistikatiskaan Espan liepeillä ja bussikierroksesta. Miksi lähteä katsomaan muuta, jos vastassa on vain tyhjiä nukkumalähiöitä ja umpiseinää. Arabianrantaankin olisi voinut tehdä sentään enemmän terassia ja kahvilaa, kun väkeä kuitenkin liikkuu luonnon ja koulujen perässä meiltä ja vierailta mailta. Nyt ei oikein tullut edes kaavoitettua liiketilaa, kun ostari riitti. Yhteisöllisyys ja työpaikat kaupungissa syntynevät, jos sitä kahvia ei keitä aina itse ja antaa tarjoilijan kaataa siitä pullosta, eikä aina mene sinne puistoon pullonsa kanssa. Vaikeaa vain, jos ei kaavoiteta muuta liiketilaa kuin se, josta ihmiset hakevat kahvipakettinsa ja olutlaatikkonsa.\nLontooseen valmistuvaan 300 metriseen pilvenpiirtäjään tulee 47 parkkipaikkaa lähinnä vammaisia varten. Meillä terveiden ihmisten pitää saada autonsa toimiston eteen, vaikka julkista liikennettä tulee Vallilaankin joka suunnasta. Jos jotain pitää apinoida anglosakseilta, niin mieluiten sitten tätä ajattelua. Helsingissä tavallinen kerrostalokortteli siis vaatii enemmän autopaikkoja kuin Lontoon korkein pilvenpiirtäjä. Kumpikin keskellä kaupunkia, joten vertailu on reilua. Kertonee siitä, että autopaikkavaatimus Helsingissä johtuu jostain muusta kuin liikennevälineen tarpeesta. Ketuttaa maksaa lisää veroja siitä, että joidenkin identiteetti vaatii auton tunteakseen itsensä aikuiseksi ja samalla menee vielä rakennusmaa ja elävä kaupunki liiketoimintamahdollisuuksineen. Kummallista, että kokoomusta pidetään taloudellisten nerojen puolueena, mutta oikeasti heidän suojelema elämäntyyli tulee aivan hirveän kalliiksi julkiselle taloudelle ja samalla liian suuret automarketit tukkivat markkinat pienyrittäjiltä. Kunnallisvaaleissa voisi laittaa ihan hyvin lastensairaalat ja autopaikat vastakkain ja katsoa kumpaa elämäntyyliä ihmiset haluavat kannattaa ja ovatko ihmiset valmiita siirtymään autoilusta raiteiden käyttäjiksi kunhan projektit valmistuvat.\nSuosittele: 41\tPyöräilijäautoilijajalankulkija kirjoitti\n28.5.2012 kello 8:47 Toinen käsi haluaa kantakaupungin alueelle lisää toimistoja ja vielä niin että liikenne tapahtuu henkilöautolla. Toinen käsi puolestaan haluaa tietulleja ja henkilöautoilun suoranaista kieltämistä. Kaupunkisuunnittelu vaikuttaa tältä pohjalta kyllä erittäin skitsofreeniseltä. Kannattaisiko oikeasti päättää millaista kaupunkia Helsinkiin halutaan rakentaa? Jos Vantaalla on paremmat edellytykset henkilöautolla saavutettavien toimistotonttien kaavoittamiseen, miksei niitä voi antaa sinne ihan suosiolla?\nSuosittele: 8\tJoel Jalkanen kirjoitti\n28.5.2012 kello 9:36 tpyyluoma:\nJoel, en nyt oikein tajunnut. Siinä on motareita välissä, miten se ekologinen käytävä toimii?\nHuonosti, mutta parempaakaan ei oikein ole. Linnut, hyönteiset, siemenet ja itiöt kyllä useimmin on lentokykyisiä, joskin tollanen motarinleveys alkaa olla ylärajoilla. Kyllä mä silti uskon, että tota pitkin joku olio liikkuu.\nEi toi Pohjois-Haaga ole todellakaan mikään luontokohde, mutta yksi ton käytävän parhaimpia osia.\n28.5.2012 kello 10:52 tpyyluoma: Minusta Hämeenlinnan motari pitäisi muuttaa kaduksi Kehä I etelään. Tommonen 50 000 autoa päivässä vielä kulkee ihan kadulakin.Kehä I on valtavista liikennemääristä johtuen sitten jo pikkaisen vaikeampi asia, ehkä tuo Kannelmäen ja Haagan väli on sellainen paikka jossa kerrankin tunnelointi olisi oikea vaihtoehto. ?\nKaikki Kehä I:n sisäpuoliset motarit tulisi muuttaa kaduiksi. Jos liikenteen sujuvuus huolettaa, niin Kehä I voisikin sitten olla vaikka kuusikaistainen moottoritie. Kunhan saadaan moottoritiet pois kaupungista.\nVrt. esim Amsterdamin kehätie A10 ja sen sisäpuoliset alueet.\nSuosittele: 14\tSamuli Saarelma kirjoitti\n28.5.2012 kello 11:06 tpyyluoma: Esimerkiksi joukkoliikenteen saavutettavuuden kannalta motarinvarsi taas on surkea paikka. Eli lisää sitä työmatka-autoilua, joka lisää haittoja.\nHuh? Etelä-Espoosta suunnilleen kaikki bussit menevät Länsiväylää pitkin Helsinkiin. Esim. siis motarin vieressä olevaan Keilaniemeen pääsee suunnilleen kaikista Etelä-Espoon lähiöistä paremmin kuin jonnekin toisaalle Espoossa, jonne joutuu nytkyttämään ruuhkaisen kaupunkiliikenteen mukana, 40:n nopeusrajoituksia noudattaen ja harvaan sisäisen liikenteen vuoroväliin turvautuen. Toisaalta motarin varresta pääsee Helsingin keskustaan ja keskustasta sinne sellaisella vuorovälillä, johon tuskin edes metro pystyy, koska tosiaan ne kaikki mahdolliset bussit pyyhältävät siitä ohi. Ruuhka-aikaan vuoroväli on varmaan alle minuutti.\nSuosittele: 4\tspottu kirjoitti\n28.5.2012 kello 11:09 Hämeenlinnantien varteen on turha yrittää mitään järkevää ennen kuin siitä saadaan tavallinen kaupunkibulevardi (ratikoineen), joka voisi hyvin jatkua Kaivokselaan saakka.\nOnnekkaat taloyhtiöt välillä Hakamäentie-Vaskivuorentie ottavat varmaan mielellään lottovoittoja vastaan jos ja kun kadunvartta voitaisiin näin tiivistää.\nSuosittele: 8\tJaakko Kauppi kirjoitti\n28.5.2012 kello 15:29 Itse tuossa OP-Pohjolan korttelissa työskentelevänä voin ilahduttaa Odea sillä tiedolla, että kortteliin on tulossa myös 900 pyöräpaikkaa. 1800 omin kulkuneuvoin töihin tulevan lisäksi jää vielä parituhatta julkisin neuvoin töihin tulevaa. Onko 900 autopaikkaa siihen nähden hirveän paljon ?\nOmaa lehmää minulla ei tässä ole ojassa, asun Hakaniemessä ja kuljen sieltä jalkaisin.\nSuosittele: 5\tMarko V kirjoitti\n28.5.2012 kello 15:41 a_l: Kaikki Kehä I:n sisäpuoliset motarit tulisi muuttaa kaduiksi.Jos liikenteen sujuvuus huolettaa, niin Kehä I voisikin sitten olla vaikka kuusikaistainen moottoritie. Kunhan saadaan moottoritiet pois kaupungista.\nBetonitaso toimii näköjään varsin hyvänä psykologisena muurina kun kaupunki näköjään loppuu kehään.\nSuosittele: 2\tJaakko Hirvonen kirjoitti\n28.5.2012 kello 17:00 Samuli Saarelma: Huh? Etelä-Espoosta suunnilleen kaikki bussit menevät Länsiväylää pitkin Helsinkiin. Esim. siis motarin vieressä olevaan Keilaniemeen pääsee suunnilleen kaikista Etelä-Espoon lähiöistä paremmin kuin jonnekin toisaalle Espoossa, jonne joutuu nytkyttämään ruuhkaisen kaupunkiliikenteen mukana, 40:n nopeusrajoituksia noudattaen ja harvaan sisäisen liikenteen vuoroväliin turvautuen.\nTämä on totta, mutta vain osatotuus.\nEnsinnäkin, motarin varressa voi pysäkkiväli pahimmillaan olla useita kilometrejä, koska niiden luonteva sijoittaminen muualle kuin liittymien yhteyteen on vaikeaa, ja motarin ylittämistä varten pitää rakentaa asioita. Mainitsemallasi Länsiväylällä esimerkiksi Tapiolan ja Haukilahden pysäkkien väli on noin kaksi kilometriä. Mitä jos byroo sattuu sijaitsemaan näiden puolivälissä?\nToisekseen, vaikka työpaikka olisikin pysäkin vieressä, voi saavutettavuusongelma silti olla todellinen. Oma työpaikkani esimerkiksi on moottoritien varressa, kivenheiton päässä pysäkiltä: kun hyppään bussista ulos, konttorille on 150 metriä käveltävää. Mutta tämä on asianlaita vain toiseen suuntaan. Konttorilta bussipysäkille matka asianmukaisia kulkuväyliä pitkin on minimissään yli 700 metriä, koska ylitykseen pitää käyttää siltaa ja kaikenlaisia ramppeja.\nEi tämä nyt mikään välttämätön asiantila ole, mutta minusta nyt näyttää siltä, että moottoriteiden varrella tuntuu olevan taipumusta pidemmänpuoleisiin pysäkinväleihin ja väylän ylitys on tehty usein perin mutkikkaaksi. Jos tällaisen hässäkän vaihtoehtona on lämmitetty firman parkkihalli josta pääsee hissillä suoraan työpisteen viereen, en yhtään ihmettele jos joku valitsee mieluummin jälkimmäisen.\nSuosittele: 28\ttpyyluoma kirjoitti\n28.5.2012 kello 17:32 Samuli Saarelma: Huh? Etelä-Espoosta suunnilleen kaikki bussit menevät Länsiväylää pitkin Helsinkiin. Esim. siis motarin vieressä olevaan Keilaniemeen.\nOngelma on se motarin yli kävely. Olen harrastanut.\nSuosittele: 18\tSeppo Vepsäläinen kirjoitti\n28.5.2012 kello 18:15 “Toinen ongelmallinen kohta koskee Vartiosaarta, johon Helsinki haluaa lausunnon mukaan mahdollisuuden asuinrakentamiseen . Minusta se olisi parempi yleisenä virkistysalueena, johon johtaa kävelysilta.”\nKOP aikanaan vaihtoi Vartiosaaren maaomistuksensa Graniittitalon tonttiin, kun huomasi luottaneensa kaupungin yleiskaavaluonnoksiin turhan sinisilmäisesti. Saaren hyötykäyttö virkistysalueena on ollut aika höpelöä, vaikka sen asuntokäytöstä aikanaan luovuttiin jo kertaalleen. Jos nyt ratikka kääntyy lähitulevaisuudessa likimain saaren vastarannalla, voisi sen ratikkasillan hujauttaa salmen yli ja uhrata vajaa puolet saaren pinta-alasta tiiviiseen asuntokäyttöön. Silloin toisen puolen virkistyskäyttökin toteutuisi kaupunkilaisten hyväksi. Saataisiin myös vihdoin autoton asuntoalue Suomenlinnalle ja mahdollisesti Vallisaarelle kaveriksi.\nSuosittele: 10\tSeppo Vepsäläinen kirjoitti\n28.5.2012 kello 18:28 tpyyluoma: Minusta Hämeenlinnan motari pitäisi muuttaa kaduksi Kehä I etelään. Tommonen 50 000 autoa päivässä vielä kulkee ihan kadulakin.\nKehä I on valtavista liikennemääristä johtuen sitten jo pikkaisen vaikeampi asia, ehkä tuo Kannelmäen ja Haagan väli on sellainen paikka jossa kerrankin tunnelointi olisi oikea vaihtoehto. Samaa mieltä. Tuosta kaupunkibulevardista voisi tehdä vaikka kilpailun kautta vaihtoehtoja keskustelun siivittämiseksi. Maankäyttöä tiivistettäessä asumisen ja työpaikkojen sekoittumista tulisi saada lisää ja tässä on taas saumaa.\nKehä ykkönen voitaisiin kattaa Vihdintien ja Hämeenlinnanväylän väliseltä osalta soveltuvin osin ja rakentaan kannelle.\nSuosittele: 12\tElmo Allén kirjoitti\n28.5.2012 kello 21:54 Jaakko Kauppi:\n1800 omin kulkuneuvoin töihin tulevan lisäksi jää vielä parituhatta julkisin neuvoin töihin tulevaa. Onko 900 autopaikkaa siihen nähden hirveän paljon ?\nOn se, koska joukkoliikenteen osuus moottoroiduista matkoista aamuruuhkassa on nyt jo Vallilassa yli 70 %. Sitä pitäisi pystyä vielä entisestään kasvattamaan, ei laskemaan. Kun ei niitä autoja keskustan sisääntuloväylille lisää edes mahdu, niin kasvun pitäisi olla vielä paljon voimakkaammin joukkoliikennettä. Lisäksi tuo alue on joukkoliikenteen kattavuuden huippualueella, jossa pitäisi päästä alueen keskiarvoakin parempiin osuuksiin, jotta se henkilöautoilu voidaan varata kantakaupungin katvealueisiin.\nSuosittele: 11\tElmo Allén kirjoitti\n28.5.2012 kello 22:22 Marko V: Betonitaso toimii näköjään varsin hyvänä psykologisena muurina kun kaupunki näköjään loppuu kehään.\nNykyään oikeastaan kaupunki loppuu hyvin tarkkaan moottoriteiden päihin. Niitä päitä vain voisi siirtää sinne kehälle asti ja samalla jatkaa sitä kaupunkiakin. Kehän yli taas sen kaupungin jatkaminen on huomattavasti vaikeampaa, koska Kehä I:n saaminen ei-moottoritieksi on paljon haastavampaa monin tavoin.\nSuosittele: 8\tJaakko Särelä kirjoitti\n29.5.2012 kello 0:37 tpyyluoma: Ongelma on se motarin yli kävely. Olen harrastanut.\nTosiaan. Nokian pääkonttorin edestä on 700 metrin kävelymatka Helsingin keskustan suuntaan menevällä bussipysäkille, joka on valtava matka, kun ottaa huomioon, että se “katu” on ihan pääkonttorin vieressä. Yhtä pitkä matka on Lasipalatsin edestä Erottajalle, Diananpuistikkoon. Hyvällä mielikuvituksella voisi kuvitella, miltä tuntuisi, jos vastaava matka pitäisi mennä, jotta pääsisi Sokokselta Lasipalatsille.\nSuosittele: 17\ttpyyluoma kirjoitti\n29.5.2012 kello 4:36 Seppo Vepsäläinen: Samaa mieltä. Tuosta kaupunkibulevardista voisi tehdä vaikka kilpailun kautta vaihtoehtoja keskustelun siivittämiseksi. Maankäyttöä tiivistettäessä asumisen ja työpaikkojen sekoittumista tulisi saada lisää ja tässä on taas saumaa.\nJoo, ylipäänsä rakennusmaata pitää saada lisää, mietitään sitten mitä sillä tehdään. Perinteinen bulevardiratkaisu on että nopea liikenne kulkee keskellä puurivin välissä, ja hidas reunoilla. Esimerkiksi Huopalahdentie. Hämeenlinnan moottoritien kohdalla lähtisin kuitenkin siitä että itäpuolelle ei juuri rakenneta, se on Keskuspuistoa ja irti kaupunkirakenteesta. Eli niin että itäpuolella on 50km/h 3-4 kaistainen pääväylä ihan katumitoituksella, sitten puukaista ja ehkä ratikkakiskot tai edes bussiväylä, ja sitten pihakatu. Tiealuuena jotain 30 metriä, eli ehkä jopa nykyistä leveämpi, mutta haitta-alueeltaan kapeampi asutukseen päin.\nAsiaa on virallisestikin joskus pohdittu, KSV ja Tiehallinto yhdessä luettelivat toisilleen ongelmia. Esimerkiksi rampit on liian lyhyet motarin sujuvuuden kannalta ja liian pitkät maankäytön kannalta. Yhtenä nykytilan haasteista todettiin melusuojarakenteiden estävän näkymiä väylälle ja väylältä ympäristöön. Melusuojaus on asukkaiden tarpeeseen verrattuna silti edelleen puutteellista; ristiriita on ilmeinen. Väylän varren saavutettavuus eri liikennemuodoilla tukee palveluiden sijoittumista väylän läheisyyteen, vaikka alueella toisaalta altistutaan liikenteen melulle ja päästöille. Eniten melu- ja päästöaltistukset haittaavat asuinympäristöä, kouluja ja päiväkoteja.\nLaajat liikennealueet ja liittymät pitkine ramppeineen vahvistavat väylän erillisyyttä ympäröivästä maankäytöstä. Laajoista liittymistä aiheutuu pitkiä kiertoja jalankulkijoille ja pyöräilijöille. Ympäröivät rakennukset jäävät kauas ja ne ovat vaikeasti saavutettavissa väylältä. Saavutettavuus edellyttäisi myös parempia opasteita lähialueen palveluihin ja kohteisiin.\nPääväylän estevaikutus jalankululle ja pyöräilylle on ristiriidassa autoilun vähentämistavoitteen ja kevyen liikenteen tukemisen kanssa. Samoin joukkoliikenteen pysäkeille käveltäessä on kierreltävä pitkähköjä matkoja. (Kuva 32). Pysäkkiympäristöt koetaan epäviihtyisiksi mm. kovan melutason ja turvattomuuden tunteen takia. Linja-autojen liittyminen pysäkiltä takaisin liikennevirtaan on ruuhka-aikoina hankalaa väylän niillä osilla, joilta erilliset bussikaistat puuttuvat. Sivulta 70 alkaen, Kaupunkien pääväylien\ntulevaisuuden haasteita, http://alk.tiehallinto.fi/julkaisut/pdf2/3201155-v-kaupunkien_paavaylien_tulev.pdf\nSeppo Vepsäläinen:Kehä ykkönen voitaisiin kattaa Vihdintien ja Hämeenlinnanväylän väliseltä osalta soveltuvin osin ja rakentaan kannelle.\nMiettisin mieluummin aika lyhyttä tunnelia tavoitteena poistaa estevaikutus valitun väylän kohdalla, koska kustannukset. Sanoisin että Prismalta etelään semmoinen parinsadan metrin kate tai putki. Sitten siinä varrela on vielä maakaasuvoimala joka varmaankiin vaatii jonkinlaisen suojavyöhykkseen, jossa nyt saman tien voi olla autoja.\nSuosittele: 6\tjari kirjoitti\n29.5.2012 kello 5:36 Pohjois-Haagan ruuhkista, lisärakentamisesta ym. lisää täällä:\nMistä löytyisi edes yksi renderoitu kuva tulevasta alueesta? Ilman sitä (ja sitä miten metsää on lohkottu) on vaikea muodostaa mielipidettä.\nSuosittele: 2\tMarko V kirjoitti\n29.5.2012 kello 8:39 Elmo Allén: Nykyään oikeastaan kaupunki loppuu hyvin tarkkaan moottoriteiden päihin. Niitä päitä vain voisi siirtää sinne kehälle asti ja samalla jatkaa sitä kaupunkiakin. Kehän yli taas sen kaupungin jatkaminen on huomattavasti vaikeampaa, koska Kehä I:n saaminen ei-moottoritieksi on paljon haastavampaa monin tavoin.\nKantakaupunkilaisen mielissä ollaan tietysti huitsin nevadassa, mutta karttaa kun tarkastelee, niin pääkaupunkiseutua ajatellen tämä keskustelun aiheena oleva alue on varsin keskeisellä sijainnilla. Itä, länsi, pohjoinen, etelä ovat kaikki hyvin tavoitettavissa. Lentokentällekin on vain 15 min matka. On valitettavaa että tuollaiselle sijainnille halutaan kaavoittaa lähiötä ja automarkettia.\nSuosittele: 4\tPyöräilijäautoilijajalankulkija kirjoitti\n29.5.2012 kello 8:43 Elmo Allén: Nykyään oikeastaan kaupunki loppuu hyvin tarkkaan moottoriteiden päihin. Niitä päitä vain voisi siirtää sinne kehälle asti ja samalla jatkaa sitä kaupunkiakin.\nJa lisäksi raitiolinjoja voisi samalla jatkaa sinne kehälle kun ne nyt loppuvat kaikissa suunnissa kesken.\nSuosittele: 4\tJaakko Kauppi kirjoitti\n29.5.2012 kello 9:13 Elmo Allén: On se, koska joukkoliikenteen osuus moottoroiduista matkoista aamuruuhkassa on nyt jo Vallilassa yli 70 %. Sitä pitäisi pystyä vielä entisestään kasvattamaan, ei laskemaan. Kun ei niitä autoja keskustan sisääntuloväylille lisää edes mahdu, niin kasvun pitäisi olla vielä paljon voimakkaammin joukkoliikennettä. Lisäksi tuo alue on joukkoliikenteen kattavuuden huippualueella, jossa pitäisi päästä alueen keskiarvoakin parempiin osuuksiin, jotta se henkilöautoilu voidaan varata kantakaupungin katvealueisiin.\nKovin virkamiesmäinen näkökulma… Katsotaanpa asiaa toiselta kannalta : miksi tänne tullaan nytkin autolla vaikka kadunvarsipaikan saanti edellyttää töihin tuloa ennen liukuman alkua ja talon omia paikkoja riittää vain aniharvalle ? HSL:n reittilaskuria pyörittelemällä selviää, että vaikka täällä ollaan ‘joukkoliikenteen kattavuuden huippualueella’, ollaan kuitenkin ainakin luoteisen Helsingin (Pitäjänmäki, Haaga, Konala) osalta katveessa. Tällä etäisyydellä pienehkön henkilöauton muuttuvat kustannukset ovat varsin kilpailukykyiset Helsingin sisäiseenkin kuukausilippuun verrattuna (paradoksaalista sinänsä – mitä lyhyempi matka, sitä kannattavampaa on autoilu). Kun lisäksi matka-aika on julkisilla puolet pitempi, on autoilu kulkijan kannalta erittäin rationaalinen valinta.\nNoilla alueilla asuu mm paljon entisiä Pohjolalaisia, jotka on OP-fuusion myötä siirretty Munkkivuoresta Vallilaan ja samalla auton käyttäjiksi.\nSuosittele: 4\ta_l kirjoitti\n29.5.2012 kello 9:15 Jaakko Särelä: Tosiaan. Nokian pääkonttorin edestä on 700 metrin kävelymatka Helsingin keskustan suuntaan menevällä bussipysäkille, joka on valtava matka, kun ottaa huomioon, että se “katu” on ihan pääkonttorin vieressä. Yhtä pitkä matka on Lasipalatsin edestä Erottajalle, Diananpuistikkoon. Hyvällä mielikuvituksella voisi kuvitella, miltä tuntuisi, jos vastaava matka pitäisi mennä, jotta pääsisi Sokokselta Lasipalatsille.\nEnnenkaikkea kyse on joukkoliikenteen kilpailukyvystä.\nMoottoritien varren toimistoalueen pysäkille pysähtyvä bussi kilpailee ensisijaisesti samaa moottoritietä kulkevan henkilöauton kanssa. 700:n metrin matkan esimerkkisi pysäkille kävelee vajaat 10 min. Samassa ajassa autolla ajaa 80 km/h länsiväylää (ilman ruuhkaa) n. 13 km. Jossain kymmenen km:n päässä asuva autoileva kollegasi on kotipihallaan samaan aikaan kun olet itse päässyt pysäkille bussia odottamaan. Ei näillä lähtöasetuksilla joukkoliikenteen osuutta pysty kovin korkeaksi kasvattamaan.\nSuosittele: 11\tspottu kirjoitti\n29.5.2012 kello 9:54 OS: “Ongelmana on, että talon eteen tulee kolmen tuhannen neliön pysäköintikenttä.”\nTuossa kohtaa Teollisuuskatua ongelmana on pikemminkin koko alueen kenttämäisyys joka helposti tuottaa idean ottaa joutomaa edes jonkinlaiseen hyötykäyttöön eli parkkipaikoiksi.\nKantakaupungin katkaisu tässä kohtaa on aivan turhaa, Teollisuuskatu reuna-alueineen on sadan metrin railo jonka laidoilla ei ole mitään tekemistä toistensa kanssa. Kaupunkijatkumon kannalta ihan motarin veroinen ratkaisu.\nKorjaantuisi rakentamalla talorivi ruumishuoneen ja Teollisuuskadun väliin Sturenkadulta Vääksynkadun tasalle. Vielä kun integroisi kiinteistön Sörnäisten metroasemaan Harjun alittavalla jalankulkutunnelilla niin ei tarvitsisi murehtia liikenneruuhkistakaan.\nSuosittele: 12\tRisto Koivunen kirjoitti\n29.5.2012 kello 9:57 Elmo Allén: koska Kehä I:n saaminen ei-moottoritieksi on paljon haastavampaa monin tavoin.\nKorjatkaa jos olen väärässä, mutta käsittääkseni Kehä I ei tällä hetkellä ole miltään osuudelta moottoritie.\n29.5.2012 kello 10:03 Jaakko Särelä: Yhtä pitkä matka on Lasipalatsin edestä Erottajalle, Diananpuistikkoon. Hyvällä mielikuvituksella voisi kuvitella, miltä tuntuisi, jos vastaava matka pitäisi mennä, jotta pääsisi Sokokselta Lasipalatsille.\nTämän simulointi on helppoa. Tekee vain sakkokierroksen esim kävelemällä Postitalon ympäri ennen Manskun ylitystä, jonka senkin voi tehdä vähän kauempana, esim Pikkuparlamentin kohdalla.\n29.5.2012 kello 11:25 Elmo Allén: On se, koska joukkoliikenteen osuus moottoroiduista matkoista aamuruuhkassa on nyt jo Vallilassa yli 70 %. Sitä pitäisi pystyä vielä entisestään kasvattamaan, ei laskemaan. Kun ei niitä autoja keskustan sisääntuloväylille lisää edes mahdu, niin kasvun pitäisi olla vielä paljon voimakkaammin joukkoliikennettä. Lisäksi tuo alue on joukkoliikenteen kattavuuden huippualueella, jossa pitäisi päästä alueen keskiarvoakin parempiin osuuksiin, jotta se henkilöautoilu voidaan varata kantakaupungin katvealueisiin.\nMinusta 900 autopaikan halli Vallilaan ei sinänsä ole ongelma. Se mikä tässä on tyhmää on se että se on yhden yrityksen käytössä.\nMinusta tuo työpaikkapysäköinnin rajoittaminen ei muutenkaan oikein toimi. Ihan sama ohjausvaikutus on ruuhkalla, jos Teollisuuskadulla ajaa enemmän autoja jotka myös jäävät sinne niin se hidastuu, jolloin harvempi ajaa sen kautta läpi länsipuolelle tai useampi vaihtaa joukkoliikenteeseen. Ja sitten näistä erillistä säätelyistä, maksimi työpaikoille ja minimi asukkaille, seuraa että yhteiskäyttöä ei saada toimimaan. Minusta niin että on vain parkkipaikkoja, ei asukas-, työ-, vieras- ja asiointipaikkoja, ja säädellään niiden kokonaismäärää jos on tarvis.\nSuosittele: 10\tPyöräilijäautoilijajalankulkija kirjoitti\n29.5.2012 kello 11:46 Risto Koivunen: Kehä I ei tällä hetkellä ole miltään osuudelta moottoritie.\nJuu ei muodollisesti, mutta Leppävaaran ja Kivikon välillä se on 4-6-kaistainen moottorikatu jossa on eritasoliittymät ramppeineen ja kahdeksankympin rajoitus. Eli ei ole kauheasti eroa oikeaan moottoritiehen varsinkaan puhekielessä. Nopeusrajoitus on hieman virallista motaria pienempi ja vasemmalla kaistalla saa ajaa muutenkin kuin ohittaessa.\nSuosittele: 4\tElmo Allén kirjoitti\n29.5.2012 kello 12:23 Risto Koivunen: Korjatkaa jos olen väärässä, mutta käsittääkseni Kehä I ei tällä hetkellä ole miltään osuudelta moottoritie.\nTämän keskustelun kannalta ei ole mitään merkitystä sillä, ovatko ne vihreät merkit siellä vai eivät. Tässä keskustelussa on kyse vain dikotomiasta “katu” versus “moottoritie”. “Moottoritie” on sellainen, jossa on vain eritasoliittymiä. “Katu” on sellainen, jossa on vain tasoliittymiä ja jonka voi ylittää kävellen. Kaupunkirakenteen kannalta se vihreiden merkkien väylä on vain tuon toisen tyypin kaikkein korkein standardi.\nMyös nimitystä kaupunkimoottoritie käyttävät tietääkseni ihan virallisetkin tahot sellaisista väylistä, jotka eivät ole ihan vihreiden merkkien standardin mukaisia, mutta silti käytännössä moottoriteitä. Kehä I voidaan laskea sellaiseksi.\nTämä keskustelu täytyy näköjään käydä aina, kun erehtyy sanomaan sanan “moottoritie” tiestä, jolla on kaikki moottoritien ominaisuudet keskustelun kontekstissa, mutta joka ei ole saanut Valtion Wirallista Moottoritieleimaa. Kontekstista luulisi olevan selvä, mistä nyt puhutaan. Nimen “moottoritie” käyttö on silti hyödyllistä, koska jokainen tietää, miltä moottoritie näyttää ja tuntuu maastossa ja kaupungissa. Jos puhutaan moottoriväylästä, sitten täytyy taas ruveta erikseen määrittämään, mistä oikein puhutaan.\nSuosittele: 10\tspottu kirjoitti\n29.5.2012 kello 13:00 Jaakko Kauppi: Katsotaanpa asiaa toiselta kannalta : miksi tänne tullaan nytkin autolla vaikka kadunvarsipaikan saanti edellyttää töihin tuloa ennen liukuman alkua ja talon omia paikkoja riittää vain aniharvalle ?\nJoo, ja mitä joukkoliikenteen koetusta laadusta kertoo se että kantakaupunkialueella yritys edellyttää mahdollisuutta saada investoida miljoonia pysäköintipaikkoihin että ylipäätään suostuu rakentamaan toimistoja.\nKuvassa uudehkoa finanssialan toimistorakentamista Lontoosta Heron Quaysin DLR-asemalta. Tätä on joukkoliikenteen integrointi (eikä tätä).\nSuosittele: 7\tJaakko Kauppi kirjoitti\n29.5.2012 kello 13:28 Ei tämä Teollisuuskadun liikenneongelma ratkea kieltämällä se. Jos yritys ei saa rakentaa omia parkkipaikkoja (yhteiskäyttöiset olisivat luonnollisesti vielä parempia), autoilevat työntekijät pysäköivät asuntokaduille. Myöskään liikenteen tukkimista ei voine pitää varsinaisena ratkaisuna. Tarvitaan enemmän ja sujuvampia julkisia poikittaisyhteyksiä, mieluiten raiteilla. Nythän Teollisuuskatua länteen päin ajaa käytännössä vain 59. Se on hidas mutta muuten kätevä, jos olet matkalla Pajamäkeen, muuten ei. Ei tänne kukaan huvikseen autoile.\nSuosittele: 6\tMarkku af Heurlin kirjoitti\n30.5.2012 kello 5:14 Olen tulosa vanhaksi. Katselin havainnekuvaa rakennuksesta. Ei innostanut: selkeys puuttui. Vireisestä talosta pidän arkkitehtonisesti.\nSuosittele: 1\tAntsa kirjoitti\n1.6.2012 kello 11:13 Miksi Vartiosaaren suljettu käyttö olisi huonoin ratkaisu. Asuinrakentaminen tuhoaa saaren pittoreskin kulttuurimaiseman täysin. Silta taas tuo ördelijengin itäpään kallioille rikkomaan pulloja. Luulenpa, että suljettu käyttö on Vartiosaaren osalta paras ratkaisu. Vartiosaarelaiset tuskin ovat sen enempää öky-porukkaa kuin Ullanlinnalaiset tai Katajanokkalaiset. On mukavaa, että on olemassa myös paikkoja, joihin ei pääse kuin veneellä. Vartiosaareen pääsee toki myös uimalla. Miksi kaiken pitäisi olla kaikille avointa? Varsinkin kun suuri osa ihmisistä käyttäytyy joka puolella Helsinkiä aivan sikamaisesti viskomalla jätteitään minne sattuu. Katsokaa vaikka Espan puistoa tai uutta musiikkitalon viherkattoa.\nSuosittele: 1\tJanne H kirjoitti\n4.6.2012 kello 12:20 pohjois-haagalaisena sitä on tietysti hieman huolissaan virkistysväylien kohtalosta, mutta ainakin jossain aiemmin näkemissäni kaavoitussuunnitelmissa rakennusten sijoittelu ei ollut tökeröimmästä päästä. hämeenlinnanväylän yli menee silta pirkkolan ulkoilulalueelle ja ainakin toistaiseksi haagan puolella on vastaavasti ollut metsää, jonka suojassa on päässyt vaikkapa hiihtämäään radan varrelle ja sieltä lassilaan. (no näyttelijän tie kyllä katkaisee tämän viherreitin kerran) kenties aikaisempi kommentti koski tätä yhteyttä ja sen säilyttämistä.\nanonyymi: Vaikuttiko näytteen valinta Pisa-katastrofiin?anonyymi: Vaikuttiko näytteen valinta Pisa-katastrofiin?anonyymi: Vaikuttiko näytteen valinta Pisa-katastrofiin?Osmo Soininvaara: Miksi äänestin Vartiosaaren rakentamisen puolestaanonyymi: Voisivatko venäläiset ostaa Rauman telakan?Makkaratalon Hautuumaa: Miksi äänestin Vartiosaaren rakentamisen puolestaDaniel Federley: Miksi äänestin Vartiosaaren rakentamisen puolestaMatti Kinnunen: Miksi äänestin Vartiosaaren rakentamisen puolestaa_l: Miksi äänestin Vartiosaaren rakentamisen puolesta


Halvat lennot Taiwan Libanon (TW-LB) - Lentoliput maasta Taiwan maahan Libanon - eSky.fi\nLennot maasta Taiwan maahan Libanon\nHae lentoja maasta Taiwan maahan Libanon\nKatso parhaat lentotarjoukset maasta Taiwan maahan Libanon\n✔ Onko eSkylla saatavilla erityistarjouksia lentoihin kohteeseen maasta Taiwan maahan Libanon?\n✔ Varatessani lennot kohteeseen maasta Taiwan maahan Libanon voinko ostaa myös vakuutuksen?\n✔ Jos varaan lennot kohteeseen maasta Taiwan maahan Libanon, voinko varata myös majoituksen?\n✔ Mitkä lennot lentävät kohteeseen maasta Taiwan maahan Libanon?\neSky.fi-sivustolla varmistamme, että lennot kohteeseen maasta Taiwan maahan Libanon sisältävät paitsi halpalentoyhtiöitä, niin myös sellaisia lentoyhtiöitä, jotka ovat erikoistuneet korkeampiin standardeihin.


Osteo Center Turku\nMeillä sinua palvelevat\nOsteopaatti AMK / Koulutettu hieroja\nValmistuin koulutetuksi hierojaksi vuonna 2014 Suomen urheiluhierojaopistosta, josta olen saanut myös urheiluhierojan pätevyyden. Neljän vuoden koulutuksen jälkeen valmistuin osteopaatiksi keväällä 2019 Metropolia ammattikorkeakoulusta.\nOsteopatiassa minua kiehtoo sen monimuotoisuus, vaikuttavuus ja mahdollisuudet eri vaivojen hoitamisessa mm. päänsärky, stressi, hermo-ongelmat ja selkäkivut. Lukuisten eri tekniikoiden ja hoitomallien avulla hoidosta pystytään luomaan tehokas ja yksilöllinen.\nOsteopatian lisäksi olen kiinnostunut yleisesti ihmisten terveydestä, anatomiasta ja liikkumisesta. Lukuiset omat loukkaantumiset nuorena jalkapallon parissa lisäsivät kiinnostustani kehon hyvinvointiin ja erityisesti kuntoutukseen. Hoidon tueksi teen kinesioteippauksia ja ohjaan usein harjoitteita, joiden avulla pystyt myös itse vaikuttamaan hyvinvointiisi.\nOlen rento ja rauhallinen persoona. Vastaanotollani toimin aina ammattimaisesti, mutta pyrin pitämään hoitotilanteet mahdollisimman rentoina ja mukavina.\nOlen koulutukseltani osteopaatti ja koulutettu hieroja. Valmistuin koulutetuksi hierojaksi vuonna 2013 TYA:n hierojakoulusta. Osteopaatiksi valmistuin keväällä 2019 Metropolia ammattikorkeakoulusta.\nOlen nuoresta asti tiennyt, että ihmisten auttaminen olisi unelmieni työ ja se onkin palkitsevinta työssäni. Oma urheilutaustani on jääkiekon parista ja halusin työn, jossa voin päästä työskentelemään myös urheilijoiden kanssa. Näistä syistä päädyin hierojakouluun. Hierojakoulun aikana kuulin ensimmäisen kerran osteopatiasta ja kiinnostuin siitä välittömästi.\nOsteopatiassa minua kiehtoo sen kokonaisvaltaisuus ja ymmärrys ihmiskehon toiminnasta. Ihmiskeho on yksi kokonaisuus, jossa rakenne ja toiminta ovat tiivissä vuorovaikutussuhteessa keskenään.\nTyössäni minulle on tärkeää löytää tutkimisen avulla oireille syy, jotta ei hoidettaisi ainoastaan itse oiretta, vaan sen aiheuttajaa. Oireen syy voi usein olla eri paikassa kehoa kuin oire. Olen jo useana vuonna käyttänyt hoitojeni tukena myös kinesioteippausta erityisesti korjaamaan virheellisiä liikeratoja tai asentoja (ryhdin korjaus, vaivaisenluu, ylirasitustilat ym).\nKoulutettu hieroja / Personal trainer\nValmistuin koulutetuksi hierojaksi TYA oppilaitoksesta elokuussa 2021. Lisäksi olen suorittanut liikunnan ammattitutkinnon sekä personal trainer-koulutuksen Urheiluopisto Kisakeskuksessa helmikuussa 2018.\nLiikunta, kokonaisvaltainen hyvinvointi ja kehonhuolto ovat olleet aina lähellä sydäntäni. Ihmisten auttaminen sekä kiinnostus anatomiaa ja fysiologiaa kohtaan ovat saaneet minut kouluttautumaan tälle alalle. Työssäni pyrin aina tekemään hoidosta yksilöllisen ja mahdollisimman tehokkaan selvittämällä syyn, josta oireet johtuvat.\nHoidon tueksi ohjaan tarpeen mukaan myös harjoitteita, joita voi tehdä kotona mm. oireiden vähentämiseksi.\nVapaa-ajalla tykkään liikkua paljon, erityisesti baletti ja kuntosali ovat kuuluneet harrastuksiini jo pitkään. Näiden lisäksi tulee myös jonkin verran lenkkeiltyä ja heiteltyä frisbeegolffia.\nTavoitteenani on kouluttautua vielä jonain päivänä fysioterapeutiksi tai toimintaterapeutiksi. Olen luonteeltani hyvin tiedonjanoinen ja jatkuva uuden oppiminen on minulle tärkeää. Haluan kehittyä työssäni jatkuvasti ja tarjota aina mahdollisimman laadukasta palvelua.\nSijaitsemme Turun keskustassa Mannerheimin puiston laidalla noin 1km Turun kauppatorilta. Meille on helppo tulla. Olemme hyvien parkkipaikkojen välittömässä läheisyydessä. Sisäänkäynti on Koulukatu 19 A:n ovesta ja meidät löytää heti ensimmäisestä kerroksesta hissin viereinen ovi. Ikkunateippaukset sekä toimipisteen ovessa oleva logo ohjaavat sinut helposti perille.\nPorraskäytävässä hissin vieressä sijaitseva ovemme pyritään pitämään auki aina kuin mahdollista, joten voit astua suoraan peremmälle odottelemaan odotustilaamme. Jos ovi on kuitenkin lukossa, soitathan ystävällisesti ovikelloa.


Kuinka alkaa ansaita rahaa kryptovaluutoilla ilman suuria sijoituksia. 3 tapaa | topplabs.org\nKuinka alkaa ansaita rahaa kryptovaluutoilla ilman suuria sijoituksia. 3 tapaa\nSinulla ei tarvitse olla paljon aloituspääomaa aloittaaksesi digitaalisen rahan käytön. On olemassa useita vaihtoehtoja, joiden avulla voit saada tuloja pitkällä aikavälillä lähes ilman investointeja. Kryptovaluutoilla on maine omaisuutena, jonka avulla voit rikastua nopeasti ja menettää …\nSinulla ei tarvitse olla paljon aloituspääomaa aloittaaksesi digitaalisen rahan käytön. On olemassa useita vaihtoehtoja, joiden avulla voit saada tuloja pitkällä aikavälillä lähes ilman investointeja.\nKryptovaluutoilla on maine omaisuutena, jonka avulla voit rikastua nopeasti ja menettää kaikki sijoituksesi yhtä nopeasti. Tällä hetkellä on kolme yleisintä tapaa ansaita rahaa riskipeleillä. Ne kaikki muistuttavat lottoa tai kasinoa, mutta onnistuneen olosuhteiden ja monien tekijöiden yhteensattuessa on todella mahdollisuus kasvattaa talletusta merkittävästi.\nKaupankäynti vipuvaikutuksella on erittäin riskialtista toimintaa, jota ei suositella aloittelijoille. Jotkut pörssit tarjoavat ottavansa rahansa vakuudeksi summan, joka ylittää ne 100 kertaa. Tässä tapauksessa kuitenkin 1 %:n muutos kohde-etuuden hinnassa elinkeinonharjoittajan kannalta epäedulliseen suuntaan johtaa sijoitettujen varojen täydelliseen menettämiseen. Myös marginaalikaupan käytöstä otetaan tuntipalkkio, jonka arvo voi muuttua jatkuvasti.\nKauppakohtainen riski 100x vipuvaikutusta käytettäessä kasvaa moninkertaisesti 20-50 prosenttiin talletuksesta, eli 2-3 epäonnistuneen tapahtuman tapauksessa tilille jää 0 rahaa. Tällaisella vipuvaikutuksella palkkiot kasvavat moninkertaisesti. Tämä tarkoittaa, että matemaattinen odotus on jälleen muuttumassa välittäjää kohti, selitti yksityinen elinkeinonharjoittaja Alexander Boyarintsev.\n"Voit ansaita rahaa käyttämällä 100-kertaista vipuvaikutusta. Kyllä, mutta se tulee olemaan arpajaisia ja puhdasta uhkapeliä, minä henkilökohtaisesti vastustan sitä. Mahdollisesti tämä on talletuksen "vuoto" erittäin suurella todennäköisyydellä", asiantuntija varoitti.\nKesällä 2020 DeFi-tokenit näyttivät satoja ja jopa tuhansia prosentteja lyhyessä ajassa. Yksi silmiinpistävimmistä tapauksista on Hotdog-kryptovaluutta, joka julkaistiin 2. syyskuuta. Päivän aikana hinta nousi 5 dollarista 6200 dollariin eli yli 120 000%. Tämä tarkoittaa, että siihen sijoitettiin 10 000 ruplaa. huipulla alkuperäisellä hinnalla olisi tullut 12,4 miljoonaa ruplaa. Saavutettuaan huippunsa hinta alkoi kuitenkin laskea nopeasti. Vain 5 minuutissa se putosi 0,015 dollariin. Eli viivästyessä 10 000 ruplasta. vain 30 ruplaa saattoi jäädä.\nDeFi-markkinat ovat nyt korjausvaiheessa. Monet kolikot, mukaan lukien suurimmat, ovat pudonneet merkittävästi viimeisen kuukauden aikana. Syyskuun 13. päivänä suositun YFI-projektin tokenilla vaihdettiin 42 000 dollaria, nyt sen hinta on noin 15 900. Huipulla kolikkoon sijoittaneet kärsivät suuria tappioita. Kuitenkin ne, jotka sijoittivat siihen alussa hintaan 32 dollaria, voivat kasvattaa talletustaan 497-kertaisesti, vaikka he myisivät tokeneita juuri nyt. Tämä tarkoittaa, että investoimalla projektiin 10 000 ruplaa. heinäkuun puolivälissä neljässä kuukaudessa oli mahdollista ansaita 4 968 750 ruplaa.\nDeFi-segmentti jatkaa tasaista kehitystä huolimatta merkittävimpien projektien, kuten YFI, MEME, SUSHI, romahtamisesta, joten voit silti tienata täällä, sanoo Nikita Zuborev, Bestchange.ru:n vanhempi analyytikko. Rahan ansaitsemisen todennäköisyys riippuu projektin koosta, innovaatioista, sijoittajien kiinnostuksesta ja oikean hetken valinnasta.\n”DeFi-segmentissä onni on tärkeämpää kuin missään muualla. Valitettavasti useimpien kolikoiden tulevaisuutta on vaikea ennustaa, mutta tietyllä tarkkuudella on mahdollista arvioida markkinoiden reaktiota tiettyihin tapahtumiin – kannattaa seurata hankkeiden uutisia ”, Zuborev neuvoi.\nJokainen uusi pörssi, joka tukee tokenin listaamista, aiheuttaa lyhytaikaisen hintapiikin, vaikka token ei olisikaan uusi. Suurin segmentti, joka liittyy muilla tokeneilla vakuudellisiin lainoihin, on pitkällä aikavälillä luotettavampi, mutta selvästi yliarvostettuja tokeneja ei kannata ostaa, asiantuntija huomautti.\nHän ei kutsunut voittavimmaksi strategiaksi yksinkertaista tiettyjen rahakkeiden ostamista pörssissä, vaan osallistumista aloitussivulle, ts. lainapääoman antamisesta saadut tulot. Voit myös ryhtyä "likviditeetin tarjoajaksi" ja ansaita rahaa tarjoamalla tokenisi DeFi-vaihtopalveluihin. Tämä ei välttämättä tuota tuloja kolikoiden hintojen nousun vuoksi, mutta sen avulla voit saada suhteellisen vakaata osinkoa sijoituksistasi.\nYksi tavoista moninkertaistaa sijoituksesi kryptovaluuttaan on osallistua alkuperäiseen vaihtotarjoukseen (IEO). Yksi tärkeimmistä eduista on se, että rahakkeita on välttämättä myönnetty ja listattu. Toisin sanoen ei ole petetty sijoittajia, jotka eivät odottaneet kolikoidensa ilmestymistä.\nKukaan ei takaa sijoittajille suuria voittoja, mutta useimmat IEO-projektit osoittivat moninkertaista kasvua kaupankäynnin alussa. Tämä tapa ansaita rahaa oli niin suosittu viime vuonna, että osa varainkeruukampanjoista saatiin päätökseen sekunneissa. Suurin osa sijoittajista ei ehtinyt osallistua joukkomyyntiin, joten pörssit muuttivat lähestymistapaansa ja tekivät siitä arpajaiset.\nNykyään suurimmalla osalla alustoista asiakkaiden on säilytettävä vaihtorahakkeita saldossa tietyn ajan ennen tokenien myyntiä. Tässä tapauksessa voit osallistua arvontaan ja yrittää saada määrärahaa uusien kolikoiden ostamiseen. Usein lippujen voittoprosentti ei ylitä 20 % hakijamäärästä.\nEsimerkiksi Fetch-tunnuksen hinta oli alun perin 0,097 dollaria, huipussaan se ylitti 0,400 dollaria (yli 4-kertainen kasvu), mutta nyt se on noin 0,053 dollaria. Celer-projektin kolikon hinta nousi 0,007 dollarista 0,030 dollariin (se myös nousi yli 4 kertaa), nyt se on 0,004 dollarin tasolla. Tärkein sääntö IEO:hon osallistuessa on, että myyntihetkeä ei kannata missata, muuten voit "jäädä jumiin" menetettävään omaisuuteen.\nBinance julkisti tänään Injective Protocol (INJ) IEO:n. Osallistuakseen käyttäjien tulee pitää hallussaan BNB-kolikko 13. lokakuuta – 19. lokakuuta. Tämän jälkeen voit osallistua arvontaan\nMiksi Venäjä ei kiellä kaivostoimintaa?


VIISIKKO: Katsaus kaksosten huoneeseen\nTuon ihanan Brion keinuhevosen tytöt saivat joululahjaksi kummeiltaan. Vaaleanpunainen kello on Stockmannilta. Jääkarju"talja" on myös omasta lapsuudestani, tämä on ollut monen lapsen suuri hauskuuttaja.\nTunnisteet: Esikoinen, Kaksoset, Lapset, Lastenhuone, Lastentarvikkeet\nSelina \_ Kun äiti kelaa 08 tammikuuta, 2015\nIhana huone! Pikaista paranemista sinne! <3\nNelli | Mistä on pienet pojat tehty? 08 tammikuuta, 2015\nIhana huone ja ihanat neidit! ♥\nHeidi 08 tammikuuta, 2015\nOnpa kiva huone! Nuo Bauhausin pyöreät hyllyt ovat ihanat.\nKiitos Heidi! Hyllyt on tosiaan tosi kivat, tohon settiin kuului vielä neljäs pieni hylly, joka ei kuitenkaan nätisti sopinut seinälle, niin laitoin vain kolme isointa.\nEtna 08 tammikuuta, 2015\nKivan näköinen huone ja musta nuo kuutiot on just hyvät tuon värisinä :)\nPaula / Viisikko 09 tammikuuta, 2015\nKiitos Elina! Toisaalta juu, kivat noinkin, mutta olen leikitellyt ajatuksella josko ne maalaisi ihanan hempeän pastellisiksi! :) tiedä sitten raaskiiko, kun ovat massiivipuuta...\nSanna M 11 tammikuuta, 2015\nIhana huone ja ihanat tytöt <3! Onpa he jo niin ison oloisia jo, kun seisovat niin vakaasti ja touhuilevat.\nKiva, kun huoneesta löytyy myös leluja sinun lapsuudesta. Olet tehnyt itse myös kivoja tauluja heille. Juuri nämä pienet yksityiskohdat tekee minusta huoneesta erityisen onnistuneen kokonaisuuden :-).\nKiitos Sanna! :) vauvamaisuus katoaa kyllä, kun pienet nousevat pystyyn!\nUlla Maria 26 tammikuuta, 2015\nKaunis huone! Meidän tuplien huoneesta löytyy myös tuota pilvikuosia, olen ihan ihastunut siihen :)\nKiitos! Pilvikuosi on kyllä ihana ja tuntuu olevan melkoisen suosittu! :)


Elämää Vihreällä Saarella: Uskottava se on\nLeena Lumi 6. heinäkuuta 2013 klo 16.45\nSuperfoodia on lautasellasi. Irlannissahan myös paistaa joka päivä...ainakin minun muistini mukaan;)\nVoima-ajatuksia puhallan täältä kotisaareltamme sinne vihreälle saarelle♥\nVihreatniityt 8. heinäkuuta 2013 klo 16.20\nNyt on aika tainnut kullata Leenan Irlannin muistot. Voi mennä montakin päivää, eikä aurinkoa vain näe. No nyt näkyy ja minä nautin.\nRva Pioni 6. heinäkuuta 2013 klo 17.41\nMinä ajattelin ottaa superfoodit lautaselle ja lähteä lukemaan Irlantilaista aamiaista.\nValitsin sen, nyt kun "tunnen" sinut. Vaikutti houkuttavalta. Voi hyvin ja älä mene liian aikaisin töihin. Sitä ehtii ihminen tehdä.\nVihreatniityt 8. heinäkuuta 2013 klo 16.23\nIrlantilainen aamiainen on todella hyvä kirja. Suosittelen myös lukemaan muut Hanna Tuurin kirjat. Töihin menoa en kiirehdi. Nyt pitää piakkon alkaa kohentamaan kuntoa. Voimat ovat edelleen vähissä, vaikka edistystä onkin tapahtunut.\nAnonyymi 6. heinäkuuta 2013 klo 19.31\nKyllä aurinko paistaa joskus risukasaankin. Ja kannattaa mennä vasta levänneenä takaisin töihin. Tuskinpa perheellisellä aika tulee pitkäksi. Mutta mitä minä nyt tässä neuvon. Tee niinkuin parhaaksi näet. Toivotan kaikkea hyvää ja voimia sinulle.\nVihreatniityt 8. heinäkuuta 2013 klo 16.25\nKyllä tähän kotona olemiseekiin kyllästyy, vaikka tekemistä kyllä on ihan tarpeeksi. Töihin on ihan mukava palata, mutta vielä en ole siihen valmis.\nTillariina 6. heinäkuuta 2013 klo 19.38\nKesä on aina kesä, millainen vaan ja nythän sä saat sen lämpimänkin! :)\nVihreatniityt 8. heinäkuuta 2013 klo 16.26\nMonen sateisen kesän jälkeen tämä on kyllä luksusta. Koko maa on ihan sekaisin, kun vihdoinkin täällä on ihan oikea kesä.\nanumorchy 6. heinäkuuta 2013 klo 20.31\nAla pida kiiretta toihin menossa, jos vaan on mahdollista olla kotona viela. Saatko minkalaista sairaslomaa ja palkkaa talta ajalta?\nNauti vaan kesata, olet sen ansainnut!\nVihreatniityt 8. heinäkuuta 2013 klo 16.46\nSairaslomaa saan niin paljon kuin sitä tarvitsen. Työnantajani on ollut erittäin reilu ja ymmärtäväinen.\nTäällä riippuu työnantajasta, miten paljon antavat palkallista sairaslomaa. Valtiolta saatava sairaspäiväraha vaihtelee palkan ja tilanteen mukaan.\nAllu 7. heinäkuuta 2013 klo 11.21\nNam mikä lautanen, taidan lähteä taas naapurin kirsikkapuuta katsomaan.\nVihreatniityt 8. heinäkuuta 2013 klo 16.48\nKirsikat mastuvat niiiiiin hyviltä. Toivottavasti et jää kiinni, jos käyt kirsikkavarkaissa.\nHeljä 7. heinäkuuta 2013 klo 11.28\nVoisi olla tällaista vaikka tuonne syyskuulle asti, eikö? Oli ihan uskomatonta että eilen pystyi pitkälle yöhön istumaan patiolla.\nVihreatniityt 8. heinäkuuta 2013 klo 16.49\nKorjaus: tälläistä voisi olla vaikka koko loppu vuoden. Harvinaista on, että illalla tarkenee ilman villatakkia. Nautitaan!\nMine 7. heinäkuuta 2013 klo 15.13\nSe on oikeus ja kohtuus, että lämmin saapui teidänkin iloksenne. Täällä alkaa olla jo kuuma ja hiki, joten on enemmän kun ihanaa startata auto ja lähteä kohti uusia seikkailuja ja Suomen suvea. Kolme yötä..\nVihreatniityt 8. heinäkuuta 2013 klo 16.51\nOikeassa olet. Nyt on meidän vuoro nauttia auringosta. Teillä sitä lämmintä taitaa tosiaankin olla aivan liikaa. Mukavaa Suomen matkaa. Pääsemme varmasti siivellä mukaan!\nSilhouette 8. heinäkuuta 2013 klo 0.03\nEikö ole ihanaa, kun Irlannissa on lämmintä? Se vaan vähän surettaa, kun aina tulee yhtä pimeä yöllä. Tänään istuimme rannalla vielä klo 19 illalla, eikä tuullut eikä satanut. Liian kuumaa Irlannissa tuskin koskaan tulee. Näin hyvää kesää en muista pitkään aikaan! Olehan varovainen auringon kanssa, iho kärtsää tosi nopeasti näillä keleillä! Lähdemme ensi viikonloppuna Suomeen koko vuoden olen tätä lomaa odottanutkin...voimia hoitojen loppun asti!\nVihreatniityt 9. heinäkuuta 2013 klo 22.09\nAivan mahtavaa. Minä rakastan aurinkoa ja helteitä. Vähän vaan harmittaa, kun minun toisaan pitää olla tosi varovainen. Siksi rantakeikka jää tekemättä. Sädehoidot ovat menneet tosi hyvin, enkä halua tähän mitään "tuli otettua liikaa aurinkoa". En normaalisi pala ihan helposti, mutta nyt iho tuntuu todella herkältä. Oikein hyväää lomaa teille.\n-N- 8. heinäkuuta 2013 klo 8.52\nNauti lämpimistä keleistä sopivasti ja herkuttele...olet sen ansainnut :)\nVihreatniityt 9. heinäkuuta 2013 klo 22.10\nNautittu on ja herkuteltu myös. Koko viikoksi on luvattu lämmintä. Jipii!\nMaaMaa 9. heinäkuuta 2013 klo 9.32\nKyllä olen silmät ymmyrkäisinä katsonut Irlannin lämpötiloja! Ihanaa että saitte kesäsäätä!\nHyvä, että töihin ei ole kiirettä takaisin ja että työnantaja on ymmärtäväinen - todellakin anna itsellesi aikaa toipua rauhassa. ♥\nVihreatniityt 9. heinäkuuta 2013 klo 22.12\nKerrassaan mahtavat kelit täällä. Auto on kuin pätsi ja pitää tulla välillä sisälle viileään.\nMulla tosiaaan on hyvä työpaikka ja pomo.\nHelena Ruotsala 9. heinäkuuta 2013 klo 11.32\nTäällä haen superfoodia suolta, sillä hilla-aika on alkanut, vielä en ole itse ehtinyt sinne. Hienoa kuulla hyviä uutisia sieltä (myös säiden suhteen)!\nVihreatniityt 9. heinäkuuta 2013 klo 22.14\nSiitä on aikaa, kun olen syönyt hilloja (tai lakoiksi minä niitä kutsun). Vanilijajäätelöä ja lakkoja...Nam!\nTänään tajusin, että "sädetys" on nyt puolessa välissä. Nyt alan jo uskoa, että kohta tämä on ohi.\nUusi Aamu 10. heinäkuuta 2013 klo 10.35\nNautihan näistä aurinkoisista päivistä! Ihanaa, että sinnekin on aurinko löytänyt energiaa luomaan. Nautihan lämmöstä, onneksi se onnistuu myös varjossa...niin ja herkuttele.\nSinulla kuulostaa olevan hyvä ja inhimillinen työpaikka ja pomo. Anna itsellesi aikaa toipua.\nVihreatniityt 11. heinäkuuta 2013 klo 21.53\nTäällä kuulemma oli näin lämmin 1920, joten parempi nauttia auringosta varastoon. Tein päätöksen, että herkuttelut on nyt herkuteltu ja vähitellen pitää saada kuntokin kohenemaan. Muuten mahdu vanhat vaatteet päälle.


Brändistrategia on brändin rakentamisen kulmakivi - Näkemystehdas MBE\nMillaisia ajatuksia ja tunteita yrityksesi nimi herättää? Miksi sinun yrityksesi tulisi valita mieluummin kuin kilpailijan brändi?\nBrändi on ihmisten mielikuva yrityksestä ja se on monen tekijän summa. Brändi ei ole pelkkä mieleenpainuva visuaalinen ilme, vaan persoona, joka heijastuu asiakkaille jokaisessa kohtaamisessa. Näitä kohtaamisia tapahtuu koko ajan ja joka puolella, niin online kuin offline. Millainen on yrityksesi tämän hetkinen brändi? Vastaako se omaa mielikuvaanne ja toiveitanne?\nBrändin rakentaminen on noussut entistä tärkeämpään rooliin digitalisaation kiristäessä kilpailua yritysten välillä. Tuotteiden ja palveluiden samankaltaistuessa vahva brändi on yrityksen ehdoton kilpailuetu. Se on yrityksen aineetonta pääomaa, jota muiden on mahdotonta matkia. Brändin rakentaminen on pitkäjänteistä työtä, mutta se kantaa hedelmää. Brändistrategia auttaa tämän työn tekemisisessä.\nVahvalla brändillä on monta etua\nBrändistrategia kiteyttää olennaiset brändiinne liittyvät asiat, jotta voitte saada brändistänne parhaan mahdollisen hyödyn irti. Brändi ja brändistrategia toimivat monella eri tasolla luoden selkeyttä ja linjakkuutta tekemiseen:\nKasvattaa tunnettuutta ja kilpailukykyä\nTuotteitanne ja palveluitanne on selkeä ostaa ja helppo myydä\nTeistä saatava mielikuva on halutun mukainen\nVarmistaa linjakkaan markkinoinnin ja viestinnän\nLuo erottuvuutta kilpailijoihin\nTuo draivia myyntiin\nAsiakkaiden lisäksi brändillä on iso merkitys myös työntekijöille. Brändi on ikään kuin johtotähti, jota työntekijät seuraavat ja vahvaan brändiin on huomattavasti helpompi nojata. Paras mahdollinen brändilähettiläs on tyytyväinen ja motivoitunut työntekijä, ja päinvastoin. Pidä siis huoli, että brändisi on kunnossa sekä asiakkaiden että työntekijöidesi silmissä.\nMistä kaikesta brändistrategia koostuu?\nBrändistrategiassa määritellään ja suunnitellaan:\nmillainen on brändinne nykyhetken tilanne suhteessa toimialaan\njos teillä on useampia brändejä, niin mikä on niiden suhde toisiinsa ja miten ne näkyvät viestinnässä eri kohderyhmille\ntavoitetilan, millainen halutaan olla (brändiattribuutit)\ntavan ja tyylin, kuinka brändi kommunikoidaan maailmalle\nBrändistrategian rakentaminen aloitetaan tutkimalla ja analysoimalla. Miltä toimiala näyttää, miten se puhuu ja miten brändi asemoituu markkinoilla. Kun nykytilanteesta on selvä käsitys, on helpompaa miettiä ominaisuuksia, miten ja millä voi erottua kilpailijoista. Määritetään mitä halutaan olla, minkälaisia mielikuvia halutaan jättää tunnetasolla ja mitä halutaan asiakkaan ajattelevan meistä. Näiden kysymyksien avulla on myös helpompi määrittää, miltä oma palveluprofiili näyttäisi tulevaisuudessa.\nPalveluprofiilin myötä on luontevaa edetä ja rakentaa brändille oma persoona. Brändipersoona kuvaa, minkälainen tyyppi yrityksenne olisi, jos se olisi ihminen. Brändistrategian yhteydessä on myös hyvä pysähtyä hetkeksi ja miettiä myös asiakasprofiileja, joita halutaan palvella ja miksi asiakkaiden kannattaisi tehdä yhteistyötä juuri meidän kanssa, miettiä omaa asemaa markkinoilla. Jatkumona brändipersoonalle määritetään sen mukainen tapa ja tyyli kommunikoida sekä ydinviesti.\nMiten brändistrategia rakentuu?\nBrändistrategian työstö aloitetaan yhteisellä suunnittelutapaamisella, minkä lisäksi toteutetaan tarpeen mukaan ennakkokysely työntekijöille ja halutessa myös sidosryhmille. Koko porukan sitouttaminen prosessiin on tärkeää, jotta brändistrategialla on paremmat mahdollisuudet konkretisoitua arkeen ja se tuntuu yhteiseltä.\nSeuraavaksi perehdymme ennakkokyselyn tuloksiin, kartoitamme toimialan tilanteen ja suunnittelemme työstöversiot, joita syvennetään ja viimeistellään yhdessä Luovassa Näkemyspajassa. Näkemyspajan jälkeen viimeistelemme materiaalit toimivaksi kokonaisuudeksi, minkä jälkeen tarvittaessa otetaan vielä yhteinen jatkopalaveri. Lopulta strategia kootaan selkeäksi brändikirjaksi, joka toimii työkaluna kaikessa yrityksen toiminnassa.\nBrändistrategia tulee jalkauttaa samalla lailla kuin muutkin strategiat. Tärkeää on ihan jokaisen työntekijän miettiä ja konkretisoida, mitä se tarkoittaa minun arjessani ja miten voin palvella asiakkaita hyödyntäen brändistrategiaa.\nBrändistrategia on työkalu\nBrändistrategia on työväline arjessa, asiakastyössä ja johtamisessa, ja näkyy kaikessa yrityksen toiminnassa. Brändistrategian sisältöön on aina hyvä palata, kun pohtii tapaa toimia ja kommunikoida niin sisäisesti kuin ulkoisesti. Se on tärkeä työväline jakaa myös esimerkiksi markkinointikumppaneillenne, jotta he osaavat toimia ja viestiä brändin mukaisesti.\nBrändistrategian tehtävä on myös luoda yhteiset raamit ja kulttuuri yritykselle vastaten muun muassa kysymyksiin, millainen yritys olemme, millaisia haluamme olla ja miten kommunikoimme. Kun tilanne tulee vastaan, missä epävarmuus iskee, voi aina käyttää brändistrategiaa hyödyksi ja rokata taas eteenpäin. Brändistrategian tehtävä on helpottaa jokaisen työtä.\nKysy lisää brändistrategiasta\nLinjakasta viestintää ja visuaalisuutta


Pitemmän aikaa tässä tullut foorumia lueskeltua ja oma nimimerkin mukainen -79 luikku-/rusinatankki SM, tuli viime kesänä kunnosteltua ja laitettua kilpiin tuollaisen n. 15v hyvin satunnaisesti ajettuna "mökkimopona" olon jälkeen. Pitänyt pidemmän aikaa tehdä foorumille tunnukset, mutta jäänyt kyseinen homma tekemättä tähän saakka.\nMutta tuli tämäkin "saamattomuus" nyt korjattua. Galleriaan tuli lisättyä kasa kuvia viime kesältä. Kuvia ennen aloitusta ei taida olla (ainakaan ei ole koneelta löytynyt), mutta ei tuo kovin kamalassa kunnossa ollut ulkoisesti, lähinnä suurin muutos ehkä uudistetussa maalipinnassa (joka sekin ihan kilikalipullosta) ja sähköjen uusimisessa.\nLeimallakin kun vehkeen käytin niin yllätyin jopa kuinka "vähän" loppujen lopuksi tutkivat konetta. Toki tyyppikilpi, runkonumero ym jutut katottiin. Yks inssi sitä varsinaisesti siinä tarkisti, mutta konttorin muut kolmekin siinä pyörivät ympärillä kun ei juuri sattunut muita asiakkaita olemaan. Joku tuosta putkesta vaan totesi että "sulla on tollanen vähä motocross tyylinen putki tuossa".\nMutta ei siitäkään sen kummempia. Käynnissäkin tarvi olla vain sen aikaa että sai valot, töötin ja vilkut testattua. Koeajolenkkiäkään eivät käyneet heittämässä vaikka tarjosin/ehdotin, myöksään desibelimittarin käytöstä ei ollut ajatustakaan.\nAinoa mihin meinasi homma kusahtaa, kun isäukon kanssa tuosta muisteltiin ettei olisi ollut nykyisissä mopokilvissä koskaan, mutta runkonumeron mukaan konttorilla ilmeni kuitenkin toisin. No edellisen omistajan numero kun löytyi tiedustelusta ja hepulle soittelin niin oli heti valmis kirjoittelemaan luovarin, oli vaan tyytyväinen kun kuuli että ko. laitos on vielä kunnossa ja ajossa. Muuten rekisteröintikatsastus meni ok, mutta kilpien saanti meni seuraavaan päivään, kun täytyi tuo luovariasia käydä hoitamassa.\nTässä sitten vappuajeluja varten kun piti ruveta mäntää uusimaan, vanhasta kun naksahti toinen rengas poikki (oman muistin mukaan varmaan 8-10v vanha mäntä). Tuli sitten tietysti 38mm mäntä hommattua, kun oman tiedon mukaan tuo olisi vakiokokoinen pytty (poislukien viilailut), siinä sitten männän vaihdon jälkeen kun piti sylinteriä alkaa sovittelemaan takaisin paikalleen, tuli sinäänsä positiivinen yllätys todetessa että "p*rkele tää mäntähän on pari milliä liian pieni". Eli tuon onkin joku joskus porannut 40,5mm kokoon. Koska oli päässyt kulumaan niin väljäksi, tuli se nyt porautettua 41milliin ja hommattua kyseisen kokoinen mäntä samalla. Olivat koneistamolla sitä mieltä, että oli sen verran naarmuja päässyt tulemaan katkenneen männänrenkaan takia että parempi porata.\nAinakin sillä vähällä tiedolla/kokemuksella mitä itsellä 2T koneista on, niin tuo vanha 40,5mm mäntä kyllä vaikuttaa melko vaihtokuntoiselta. Ja ennen kuin joku ehtii sanomaan että olisi käynyt aivan väärillä säädöillä, niin samalla tuli huomattua tuosta "vakio"bingistä, jota joskus joku on porannut n. 13milliin, näköjään oli talven aikana imukaulaan tullut muutama pienen pieni reikä, joista johtuen vaikka säätösuutin olikin kohdalleen säädettynä, oli seos silti aivan "perseellään". Viime kesän tuolla poratullakin Bingillä toimi täysin moitteitta.\nTässä vaiheessa tuo projekti nykyisellään, kesäloman alkua opiskelusta itä-suomessa odotellessa, että pääsisi solikan pariin kotopuoleen.\nHieman ehkä pitkä sepustus, mutta älkää antako sen haitata.\nTervetuloa foorumille, hienoa että näitäkin laitellaan vielä liikenteeseen.\nMuutaman kuvan tosiaan pistit, hyvä vuan että galleriaankin joku kuvia lisäilee, eepähän jouten seiso.\nEikö juonto kelit ole jo ohite? Näky majorissa vielä lovipankko olevan.\nsolifer sm 86 kirjoitti: Tervetuloa foorumille, hienoa että näitäkin laitellaan vielä liikenteeseen.\nSeuraavaa sitten aivan OFFTOPICCIA:\nNoiden kuvien ottoaikaan (heinäkuuta kuten kuvien "nimistä" pystyy päättelemään) juontohommia tullut enää tehtyä. Taisi jäädä alkukesältä kun kaverin tyköä tuli haettua muutamat vanhat sähkötolpat yhteen projektiin, kätevämpi kettingin lenkissä nostaa kärryn aisa koukulle kuin käsin yrittää (1akselinen Kipa). Tuossa kun koukku on rakennettu maatalouvetolaitteesta, eikä siten ole nostolaitteiden avustuksella liikkuva. Tai sitten saattoi noihin aikoihin olla jotain asioiden/tavaraoiden siirtelyä pihapiirissä juontokettinkien avulla. Ja sen mitä "hupiajoa" tulee kesäisin ajeltua on lovipankko lähinnä sen takia perässä että "sitoo" vetovarsia hieman etteivät heilu miten sattuu, vaikka sivurajoittajatkin löytyy.\nMitä tuossa pikaiseen tuli selailtua ensin kiinnostavia ketjuja läpi, ja sen jälkeen "uusimpia" niin suht hiljaista tuntuu foorumilla olevan noin yleisestikin.\nNoihin kiinnostaviin ketjuihin liittyen, kun jokunen tuli luettua solikan sähköjen paranteluun liittyen olivat kaikki vaan kovin vanhoja. Zeta nimimerkillä ainaki näytti gallerian ja keskustelujen perusteella olevan toimivat minarellin sähköt solikassa. Mutta onko kukaan onnistunut virittelemään esim. PV:n valopuolalla (sehän sopii heittämällä orkkiksen tilalle) akullisia sähköjä Soliferiin?\nVilkkujen takia tuo lähinnä kiinnostaisi, kuten kuvista näkikin vilkut on laitettuna, mutta tällä hetkellä saavat sähkönsä suoraa 6V akulta.\nOmaan tuli laitettua tuo PV:n puola, valoissa toki on kunnolla kirkkautta jo tyhjäkäynniltä alkaen. Aivan ensimmäinen visio oli tehdä Solikkaan 12V sähköt, googlen kautta törmäsin viime kesänä Tunturi-foorumin ketjuun jossa joku oli ilmeisesti täysin onnistuneesti rakennellut Tunturiin 12V sähköt juurikin PV:n puolalla ja säätimellä.\nOmassa tuohon pv:n puolan perään on tullut yritettyä laittaa pv:n sekä 1 että 3 johtoista 6V säädintä, tuossa tunturifoorumin "ohjeissa" olevaa kiinalaisen 12V akullisen vehkeen säädintä, että myös ite komponenteista kasattua 6V tasuri&säädin viritelmää. Kinuskimopon säätimeen kun pisti jotain kuormaa niin pihalle ei tullut enää mitään jännitettä, saattoi olla säädin sökö, koska oli purkuosa kolaroidusta. Kaikissa muissa taasen jännitettä kyllä tuli ulos kuormallakin ihan järkeviä lukemia (ainakin tee-se-itse viritelmässä 6-8V vaikka 12V, pv:n säätimistä ei ole enää 100% varmaa muistikuvaa). Mutta silti jokaisessa näistä, kun sähköt oli saanut kasaan ja lähti ajelulle, valot, vilkut ja töötti toimi sen aikaa kun akussa riitti virtaa, eli akku ei kuitenkaan latautunut.\nHiljasta tuppaa olemaan, mutta onhan täällä käsitelty lähes kaikki mahdollinen Solifer mopoista, mistäpä sitä juttua loputtomiin piisaa.\nJoka tapauksessa taitaa olla Suomen paras Solifer mopoihin keskittynyt foorumi. Taitaa kyllä olla ainutkin...\nGalleriassa oli muistaakseni jollakin akku läskitankki-sm:ssä. En nyt vaan enään löytänyt sitä mutta toimiva systeemi taisi olla.\nsolifer sm 86 kirjoitti: Hiljasta tuppaa olemaan, mutta onhan täällä käsitelty lähes kaikki mahdollinen Solifer mopoista, mistäpä sitä juttua loputtomiin piisaa.\nJuu kyllä tämä ainakin kattavin foorumi. Motot.netissä jotain on, mutta soliferia onkin taas merkkikohtainen foorumi. Eikä sitä juttua toki loputtomiin piisaa, kun suurin piirtein kaikki mahdollinen on jo käyty läpi.\nTäytynee selata galleriaa läpi, josko tulisi vastaan tuo akullinen läskitankki. Sielläkin kun on "muutamalla" eri käyttäjällä niitä kuvia.\nVaikka nuo vilkut toimivat suoraa akustakin, eivätkä juuri akkua tyhjennä, mutta olisi silti kätevämpi kun akku latautuisi mopon sähköistä.\nLöytyi nimimerkiltä Aapo Pajarinen ainakin galleriasta kuvia läskitankki-sm:stä jossa ilmeisesti ainakin 12V säätimen kautta sähköt, mutta kuvien kommenteista ei käy ilmi ovatko akun kera toiminnassa. Pistin kaverille menemään yv:tä, josko ite on tullut tehtyä jotain erilailla omassa kokeilussa.\nTuossahan se akkukin on, mutta ei selviä saiko sen lataamaan magneetolla.\nItsellä oli muuten PeVetissä sähköt vedetty ilman jännitteen säädintä. Antoi jonkun 80v jännitteen systeemiin, mutta ajovalona oli 55w h3, takavalona joku 6w äärivalo ja tupakan sytytin jossa navigaattori. Kesti kuitenkin hienosti. Mutta jos testasi ilman ajovaloa pimeni kaikki pottimot. Eli jekkuna oli se että kun systeemissä on tarpeeksi virtaa vieviä laitteita kestää vähän kovempaakin jännitettä. Joku ohmin laki tiijjä häntä...\nSama toimii myös yleensäkkin mopoissa, olen muokannutkin noihin ei tieliikenne käyttö vehkeisiin ajovaloksi h4 polttimon, mieluiten vkeläpä 100w tehoisena ja kaikki toiminut hienosti ja valoa piisaa.\nKannattaa hakea repullinen polttimoita ja testata.\nsolifer sm 86 kirjoitti: Tuossahan se akkukin on, mutta ei selviä saiko sen lataamaan magneetolla.\nJuu vähän tuota elektroniikkapuolta ymmärtävänä/osaavana, tuo että peeveessä palaa "sopivalla" kirkkaudella H3/H4/H7 tms isompi wattinen 12V polttimo ilman että kärähtää niin perustuu juuri tuohon, kun on tarpeeksi kuormaa niin jännite laskee sen takia. Ja kuten kerroit että jos ajovalopolttimona ollut 55W H3-polttimo paloi, niin kuormaa ei ollut enää juur mitään ja siten jännite pääsi nousemaan niin korkeaksi että loput polttimot kärähti.\nSamoin omassa peeveen säätimellä ilman kuormitusta tuli n. 25V täydellä kaasulla voltteja, sitten kun oli se 6V/15W etuvalo ja 3W takavalo kuormana jännite oli jossain 5-7V välillä.\nTäytynee varmaan investoida käyttämättömään 12V säätimeen ja koittaa uudemman kerran vielä noita 12V sähköjä rakennella tai sitten jos sillä peeveen 3johtoisella 6V säätimellä saisi "runsasvirtaiset" 6V sähköt rakenneltua niin että akkukin latautuisi.\nSaa nähdä miten paljon enemmän alkaa antamaan voltteja ulos kun saa tuon 41milliin poratun pytyn kiinni.\nEntisellä v*tun väljällä 40,5mm koon pytyllä, 11/35 välityksillä ja 13milliin poratulla vakiobingillä solikka otti navikkaan ~45km/h tasamaalla. Eli veikkauksia kuinkahan paljon mahtaisi kulkupuoli parantua?\nToisaalta tuollanen 50-55km/h vauhti kyllä on jo tarpeeksi, mutta vääntöpuolta saisi olla entiseen verrattuna lisää. Vääntöpuolikin varmasti tulee parantumaan, koska jo sormituntumalla porauksen jälkeen tuo pytty on selvästi paljon timmimpi vanhaan verrattuna.\nJa KYLLÄ itse porasin tuon vakiobingin 13mm vaikka tiedän että orkkis palikat pitäisi jättää rauhaan. MUTTA sitä oli jo joku joskus aikaisemmin ilmeisesti aikonut viilata, mutta oli ilmeisti jättänyt homman kumminkin tekemättä, sillä vaikka kurkussa oli ympäriinsä viilauksen jälkiä niin halkasijaa ei kuitenkaan ollut kuin vajaa 12milliä.\nAika: 06.06.2020, 3:00 Ohjelmistona MyBB, © 2002-2020 MyBB Group.


Attican loput delfiinit saatava turvakotiin - Animalia ry\nAttican loput delfiinit saatava turvakotiin\nAttica Park lokakuussa 2016. Kuva: Daniel Turner / Born Free Foundation\nDelfi-delfiini on kuollut Kreikan Attica Parkissa sydänpysähdykseen, jonka aiheuttaja on vielä epäselvä. Animalia seuraa tilannetta.\nKun Särkänniemen delfinaario päätettiin lakkauttaa vuonna 2015, Animalia ja Dolphinaria-Free Europe (DFE) vaativat, että delfiinien on saatava jäädä Särkänniemeen siksi aikaa, että suunnitteilla olevat delfiinien turvapaikat valmistuvat.\n“Tapasimme Särkänniemen edustajia useasti ja kutsuimme heidät mukaan turvapaikkoja koskevaan työpajaan Italiaan, mutta he eivät osallistuneet. Särkänniemi lupasi myös tehdä kanssamme yhteistyötä, mutta siirsi kuitenkin delfiinit viime elokuussa salaa Kreikkaan. Vaadimme edelleen, että loput delfiinit pitää siirtää turvapaikkaan, kun sellainen valmistuu. Myös Särkänniemen pitää kantaa vastuunsa siitä, että niin tapahtuu.”, sanoo Niina Lätti Animalian valasryhmästä.\nAtticaa on kritisoitu rajusti. Kreikassa on kielletty villieläinnäytökset vuonna 2012, mutta lakia ei ole pantu käytäntöön kaikilta osin. Delfinaario myös rakennettiin alunperin ilman rakennuslupaa, josta se tuolloin sai sakkoja, kehotuksia näytösten lopettamiseksi sekä näytöskiellon. Vuonna 2013 Attica toimi ilman voimassa olevaa lupaa, kun viranomaiset saivat tietää puiston luvattomista laajennustöistä. Myöhemmin Kreikan ympäristöministeriö kuitenkin myönsi delfinaariolle 10 vuoden jatkotoimiluvan. Kreikkalainen Panhellenic Animal Welfare and Environmental Federation (PFPO) on nostanut ministeriön päätöksestä kanteen.\n“Delfiinien siirto paikkaan, jossa eläinten hyvinvoinnista vastaavat viranomaiset eivät pysty valvomaan lakien toteutumista, oli vastuutonta sekä Särkänniemeltä että Suomen lupaviranomaisilta. Aiemmin Attican johto vakuutteli, että delfiinit pärjäävät Kreikan yöpakkasissa, mutta nyt Attican edustaja spekuloi Aamulehden uutisessa, että kylmä sää on saattanut vaikuttaa sydänvaivaiseen Delfiin”, Lätti kertoo.\nTarkkaa kuolinsyytä ei kuitenkaan vielä tiedetä. Delfi on nyt kuudes delfiini, joka on kuollut Atticassa vuoden 2010 jälkeen. Delfi oli kuollessaan noin 37-vuotias ja Attican mukaan elänyt jo vanhemmaksi kuin mitä se olisi luonnossa elänyt. Mutta toisin kuin delfinaariot väittävät, urospullokuonodelfiinit elävät luonnossa keskimäärin 45-vuotiaiksi.\nAnimalia vaatii delfinaariokieltoa uuteen eläinsuojelulakiin\nSuomen eläinsuojelulakia uudistetaan parhaillaan. Animalia vaatii lakiin kirjausta, joka kieltää villieläinnäytökset sirkuksissa sekä delfinaariotoiminnan.\n“Nyt Suomella on mahdollisuus näyttää esimerkkiä ja kieltää delfinaariot sekä delfiinien maahantuonti uudessa eläinsuojelulaissa. Käytännössä kiellolla mahdollistettaisiin, että uusia tragedioita ei pääse syntymään, kun delfiinejä ei voisi asuttaa enää altaissa, joissa niiden luontaiset käytöstarpeet laiminlyödään. Koska Suomessa ei ole tällä hetkellä toiminnassa olevia delfinaarioita, kielto ei aiheuta taloudellisia kustannuksia ja on siten helppo saada mukaan lakiin”, sanoo Animalian kampanjavastaava Veikka Lahtinen.\nAnimalian toimenpiteet Särkänniemen delfiinien hyväksi.\nAnimalian kaikki Särkänniemi-aiheiset tiedotteet ja uutiset.\npuh. 041 507 1390\nIn Ajankohtaista, TiedotteetTags attica park, delfiinit, delfinaario, eläinsuojelulaki, Särkänniemi\nNupoutuskipua tulisi hoitaaEmme tarvitse lihaa, tarvitsemme empatiaa\nMonimuotoiset muunlajiset perheet\nSeuraava suuri eläinoikeuskysymys


Sirkan Blogi: Pieni lasinen kynttilänjälka\nMillan 22 mars 2011 17:42\nNiin se maailma muuttuu. Vanhoja aikoja on minusta oikein hyvä muistella silloin tällöin. Se antaa väähän perspektiiviä tämän päivän vaikeilta tuntuviin asioihin.\nSirkka 23 mars 2011 07:04\nMaailma on muuttunut todellakin. Ehkä on hyvä nykypäivän ihmisille tietää, miten tämä nykyajan "helppous" on saavutettu. Terveiset "ipanoille"!\nTarina 23 mars 2011 11:39\nIhana kynttilänjalka tarina!\nSirkka 23 mars 2011 14:34\nKiitos, Tarina! Voisi melkein ajatella sen olevan ajalta "Kun isä lampun osti":) Mainiota päivää myös sinulle!\nseijastiina 23 mars 2011 14:54\nKiva muistelo, tykkään kuunnella kun vanhat ihmiset puhuu vanhoista ajoista, ja siksi kiinnostuin myös tästä postauksesta, kiva, kiitos tarina tuokiosta.\nKynttilänjalka on arvokas, myös tunnearvoa, hienoa ,että on säilynyt matkassa mukana.\nMinulta on kadonnut paljon tunnearvo esineitä joita harmittelen näin jo tämän ikäisenä, mutta minä en osannut nuorena välittää.\nHienoa, ja iloista päivää sinulle Sirkka ♥\nSirkka 23 mars 2011 16:38\nEsineillä on se oma tunnearvonsa, kun ne ovat matkassa kulkeneet jonkin aikaa. Esim. sisustaminen harrastuksena olisi minulle aika hankalaa, kun en haluaisi luopua mistään vanhasta enkä uudestakaan välittäisi! Muuten on mukava tietää vanhoista ajoista, minkälaista se elämä ennen on ollut ja kuinka erilaisia asioita ihmisiltä vaaditaan eri aikoina.


Ralliautoja voi testata Keuruulla - ePressi\nRalliautoja voi testata Keuruulla\nMetsähallitus ja Motorsport Solutions Finland Oy ovat sopineet Keuruun entisen varuskunta-alueen tiestön käytöstä moottoriurheilukäyttöön, ralliautojen testaukseen ja ajoharjoitteluun tälle talvikaudelle.\nRalliautojen talvitestejä voidaan tehdä keskellä Suomea, kylmissä talviolosuhteissa, jossa tarvittavat palvelut ovat kuitenkin lähellä. Ralliautojen säätäminen ja huoltaminen on mahdollista tehdä lämpimässä hallissa. Käytössä olevat tieosuudet vastaavat tietyyppiä, jollaisilla rallin MM-sarjan ainoa talvikilpailu Ruotsissa ajetaan.\nMotorsport Solutions toimii ns. sateenvarjoyrityksenä, joka hoitaa tiestön käyttöoikeuden varaukset ja luovutukset muille toimintaa harjoittaville yrityksille tai yhdistyksille. Alueelle pääsy on mahdollista kaikille rallitestausta ja ajoharjoittelua tarvitseville. Myös kilpailujen järjestäminen on Keuruulla mahdollista.\nSopimus ei estä sopimusalueella harjoitettavaa metsätaloutta tai muuta toimintaa. Turvallisuudesta huolehditaan ja tiestöä on ajoittain suljettuna moottoriurheilukäytön johdosta.\nMetsähallitus, tiedottaja Keijo Kallunki, 040 5362 184\nMotorsport Solutions Finland Oy, Toni Mäkinen, 0400 525 828\nAutot ja moottoripyörätMetsätalousUrheiluVapaa-aika\nKoko: 0,39 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 2953x1969\nKoko: 0,49 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 2953x1969\nKoko: 0,59 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 2953x1969


Kannanotto metsien harventamista koskevasta valtuustoaloitteesta - Helsingin yhdistys\nKannanotto metsien harventamista koskevasta valtuustoaloitteesta\nTämä kannanotto on lähetetty kaupunkiympäristölautakunnan jäsenille 21.9.2020.\nArvoisa kaupunkiympäristölautakunnan jäsen tai varajäsen\nKaupunkiympäristölautakunnan lausunto kaupunginhallitukselle valtuutettu Johanna Nuortevan ym. valtuustoaloitteesta koskien puuston ja kasvillisuuden merkityksen selvittämistä melu-, pöly- ja näkösuojana ennen harvennustöitä\nLautakunnan 22.9. kokouksen esityslistalla (asiakohta 22) on lausuntoehdotus kaupunginhallitukselle metsien liiallisia harvennuksia koskevasta valtuustoaloitteesta. Lausuntoehdotus kuvaa hyvin nykytilannetta, jossa suunnittelujärjestelmältä puuttuu jokseenkin täysin halu toiminnan kriittiseen uudelleenarviointiin sekä sen muuttamiseen valtuustostrategian mukaiseksi.\nLausuntoehdotus keskittyy vahvasti varsinaisten suojametsiksi (hoitoluokka C3) luokiteltujen metsien harvennusten hyötyjen esiintuontiin. Aloitteen huoli kattaa melu- ja pölysuojavaikutuksen säilyttämisen ohella harvennusten vaikutukset metsien näkösuojaominaisuuksiin sekä luonnon monimuotoisuuteen. Aloitteessa on ymmärretty myös asukkaiden todellinen ja laaja mielipaha lähimetsien harvennusten vaikutuksista viihtyisyyteen. Näitä tärkeitä asioita lausuntoehdotus käsittelee kovin vähän, vaikka ne ovat kaupunkimetsien järkevän hoidon keskeisiä kysymyksiä.\nLiialliset valtapuuston harvennukset sekä pienpuuston hoidoksi kutsuttu aluspuuston liika harventaminen ovat Helsingin kaupunkimetsänhoidon ja varsinkin sen suunnittelun merkittävin nykyongelma. Viime vuosina valmistelluissa aluesuunnitelmissa yleisellä tasolla sekä tarkemmissa luonnon- ja maisemanhoitosuunnitelmissa kuviotasolle yksilöidyt mittavat valta- ja aluspuuston harvennukset ovat ristiriidassa myös kaupunkistrategian metsänhoitoa koskevien kirjausten kanssa. Haitat ovat selvästi hyötyjä suuremmat. Ongelma koskettaa myös osaa puistosuunnitelmista.\nLausuntoehdotuksessa ei käsitellä oikeastaan lainkaan harvennusten vaikutusta metsien tarjoamiin näkymäsuojiin luonnon ja rakennetun ympäristön välillä. Valta- ja aluspuustoltaan melko tiheät metsät toimivat erinomaisena metsän tunnun säilyttäjinä virkistysmetsissä. Samalla ne tarjoavat näkymäsuojia monia ei-toivottuja näkymiä (kuten tiet, rakennukset ja toiset ulkoilureitit) vastaan. Tämän kaltainen metsäisten ja ehyiden lähimaisemien säilyttäminen on entistä tärkeämpi viihtyisyyskysymys tilanteessa, jossa metsät vähenevät ja pirstoutuvat samalla kun niiden käyttäjämäärä kasvaa. Luonnonmukaisen tiheistä metsistä hyötyy myös luonnon monimuotoisuus.\nValta- ja aluspuuston liika harventaminen lisää myös metsäpohjan kulumista. Erityisesti tämä näkyy kaikkein kuluneimmilla alueilla, joissa ainoa säilynyt pohjakasvillisuus löytyy useimmiten tiheikköjen alueelta.\nHarvennushakkuilla on luontojärjestöjenkin mielestä oma, nykykäytäntöjä selvästi rajatumpi paikkansa järkevässä kaupunkimetsänhoidossa. Harvennukset ovat perusteltavissa lähinnä puustoltaan ja puulajisuhteiltaan keskimääräistä yksipuolisemmissa, mutta puustoltaan tiheissä nuorissa ja varttuneissa metsissä. Pienpuuston hoidon tarve keskittyy puolestaan ulkoilureittien, teiden ja rakennettujen ympäristöjen reunojen lähimetrien liialliseen lehtipuuvesakkoon.\nLausuntoehdotuksessa annetaan todellisuudesta vahvasti erkaantunut kuva asukkaiden ja järjestöjen todellisista vaikutusmahdollisuuksista Helsingin metsänhoidon suunnitteluun, metsien hoitoluokkiin sekä konkreettisiin hakkuisiin ja hoitotoimiin. Suunnittelujärjestelmään valtuustokauden alussa tehdyt muutokset ovat tehneet mm. asiallisen hoitoluokkavaikuttamisen osallisten kannalta täysin mahdottomaksi. Nähtävillä olevat aluesuunnitelmien luonnokset on kartta-aineistojen osalta muokattu muotoon, jossa yksittäisten kuvioiden hakkuiden sekä hoitoluokituksen kommentointi ei ole käytännössä edes mahdollista. Vastaavasti myöhemmässä, pelkästään virkamiespäätösten varassa tapahtuvassa luonnon- ja maisemanhoitosuunnitelmavaiheessa aluesuunnitteluvaiheessa päätettyjä hoitoluokkia ei enää haluta muuttaa. Nykyinen järjestelmä on vuorovaikutuksen laadun osalta Helsingille häpeäksi.\nLuontojärjestöt ovat viime vuosina joutuneet antamaan hyvin kriittiset yhteislausunnot lähes kaikista valmisteilla olleista alue-, luonnon- ja maisemanhoitosuunnitelmista. Läpäisevä ongelma kaikissa näissä on ollut esitettyjen valtapuuston harvennusten sekä pienpuuston hoidon kohtuuton määrä sekä kohdentuminen lukuisille metsikkökuvioille, joissa laajempaa harvennustarvetta ei tosiasiassa ole.\nAluesuunnitelmien toistuvia ongelmia konkretisoi hyvin neljän luontojärjestön yhteislausunto Oulunkylän ja Maunulan aluesuunnitelman luonnoksesta: https://www.sll.fi/uusimaa/2019/11/19/ok-kom/\nLuonnon- ja maisemanhoitosuunnitelmavaiheen vastaavia isoja ongelmia konkretisoi puolestaan Mellunkylän ja Vartiokylän pohjoisosan luonnon- ja maisemanhoitosuunnitelman luonnoksesta annettu järjestölausunto: https://www.sll.fi/uusimaa/2020/03/18/lausunto-mellunkylan-ja-vartiokylan-pohjoisosan-luonnon-ja-maisemanhoitosuunnitelman-luonnoksesta/\nSuunnittelujärjestelmän tason laskun ja suunnitelmien toistuvien ongelmien takia neljä luontojärjestöä esitti kaupunkiympäristölautakunnalle huolensa sekä joukon ongelmien ratkaisuehdotuksia 23.1.2020 toimitetussa kannanotossa: https://www.sll.fi/uusimaa/2020/01/23/helsingin-hallinnonuudistuksessa-huonontunut-metsasuunnittelu-vaatii-korjaustoimia/\nToimenpide-ehdotus liittyen lausuntoehdotukseen\nHelsingin luonnonsuojeluyhdistys ja Suomen luonnonsuojeluliiton Uudenmaan piiri toivovat lautakunnan muuttavan lausuntoehdotusta siten, että siinä annetaan vahva suositus siitä, että kaupunki pyrkii vähentämään jatkossa valtapuuston sekä pienpuuston harvennusten määrää sekä kohdentamaan nämä toimet paremmin niille kuvioille ja kuvion osille, joista niistä on selkeintä hyötyä. Erityisen tärkeää harvennusten vähentäminen on arvokkaiksi luontokohteiksi todetuilla alueilla, tärkeissä virkistysmetsissä sekä muuten puustorakenteeltaan monipuolisissa metsissä.


Backcountry Guiding Norway – uusi suomalaisvetoinen opastoimisto Pohjois-Norjaan | Huippu\nSail & ski -reissujen vene Islannin vesillä.\nKuvat: Juha Tolvanen & Mikko Lampinen\nHuipun Pohjois-Norjan kirjeenvaihtaja Juha Tolvanen on perustanut opaspalveluita tarjoavan yrityksen, joka toimii Lyngenin, Tromsøn, Kåfjordin, Tamokin ja Narvikin alueilla. Juhan lisäksi yrityksessä ovat mukana Antte Lauhamaa, Markus Perttunen, islantilainen Höskuldur Jónsson sekä Samuel Geiseler, joka on oppaana pyöräilytouhuissa kesällä.\nOpastoimiston nimi on Backcountry Guiding Norway, ja siihen voi ottaa yhteyttä Facebookin kautta (www.facebook.com/backcountryguidingnorway/). Päämaja sijaitsee Lyngenin vuonolla. Kyselyihin vastataan heti, kun ulkoilmatouhuilta keritään.\nSelvitimme Juha Tolvaselta, mistä Backcountry Guiding Norwayssa oikein on kyse.\nMillaista opastusta toimistonne tarjoaa, Juha?\nTarjoamme pääasiassa opastuksia vapaalaskuun sellaisille asiakkaille, joilla ei ole tarpeeksi tietotaitoa lumiturvallisuudesta, mutta laskutaitoa ja kuntoa on jo sen verran, että pärjää 30-asteisessa mäessä 4 – 6 tuntia päivässä. Tarkoituksena ei ole mennä extreme-mäkiin, vaan nauttia hienoista puuterilaskuista ja maisemista. Opastukset ovat mahdollisia aina yksittäisistä päivistä viikkoon.\nYhteistyökumppanimme kautta voimme järjestää myös opastuksia purjeveneestä käsin, eli sail and ski -meininkiä. Veneessä on mm. oma kokki ja palju, eli todellista luksusta siis. Samalla pääsee paikkoihin, joihin autolla ei pääse. Se on varmasti unohtumaton elämys.\nKäytössämme on myös moottorikelkkoja, jotka ovat sallituissa paikoissa käteviä, jos haluaa syvemmälle laaksoihin ja lähemmäs koskematonta puuteria.\nJärjestättekö opastuksen lisäksi muita palveluja, kuten majoituksia?\nMajoituksia emme järjestä, paitsi sail &ski -reissuilla. Majoituksen etsinnässä voimme kuitenkin parhaamme mukaan auttaa.\nKauttamme on mahdollista saada myös lumiturvallisuuskursseja, mikäli haluaa enemmän tietotaitoa vapaalaskuun.\nMillaista toimintaa harjoitatte talviajan ulkopuolella?\nKesäisin ja syksyisin järjestetään opastusta maastopyöräilyyn ja merimelontaan pääasiassa Lyngen, Tromsø, Kåfjord ja Narvik -alueilla.\nMinkälainen koulutus ja työkokemus teillä on?\nKaikilla oppailla on pitkä kokemus vapaalaskusta ja takana eritasoisia lumivyörykoulutuksia. Taustalta löytyy esim. pelastajan tutkinto ja ensihoitajan tutkinto yli 15 vuoden kokemuksella, joten turvallisuus on keskeinen ja tärkein teema järjestämillämme opastuksilla. Meillä on valttinamme myös paikalliskokemus ja tuntuma alueen lumiolosuhteista, koska asumme täällä pelimestoilla.\nMillaiset ovat olosuhteet Pohjois-Norjassa nyt?\nTänä vuonna on ollut todella lämmin syksy, eikä lunta ole vielä tullut. Vuorten huiput ovat valkoisena, mutta vielä ei ole lunta laaksoissa. Toisin sanoen, vielä on tosi hyvät olosuhteet esimerkiksi maastopyöräilyyn.\nTags: Backcountry Guiding Norway, Kåfjord, lumiturvallisuus, Lyngen, maastopyöräily, merimelonta, Narvik, opastoimisto, sail & ski, Tamok, Tromsø, vapaalasku