Katajanmarjojen vaikutus ginin makuun - Theseus\nKatajanmarjojen vaikutus ginin makuun\nWist, Wilhelm (2018)\nTämä insinöörityö tehtiin Helsingin Tislaamolle. Työn tarkoituksena oli tutkia eri katajanmarjapitoisuuksien sekä uutosajan ja -vahvuuden vaikutusta ginin makuun. Tehtyjen tisleiden pohjana oli tislaamon oman ginin eli Helsinki Dry Ginin resepti, jota työssä hieman muunneltiin. Tislaamo pystyy hyödyntämään tämän työn tuloksia omassa tuotekehityksessään.\nTyössä käydään läpi Helsinki Dry Ginin raaka-aineita, erilaisia ginityyppejä sekä ginin valmistusta. Lisäksi tutkitaan tisleiden aromikomponentteja kaasukromatografilla. Työssä on hyödynnetty internetlähteitä, kirjallisuutta sekä suullista tietoa.\nTyö tehtiin pääasiassa Helsingin Tislaamon tiloissa Helsingin Teurastamolla sekä Metropolia Ammattikorkeakoulun Myyrmäen toimipisteen laboratorioissa.\nTyön lopussa järjestettiin Metropolian elintarvikelaboratoriossa aistinvarainen tutkimus, johon osallistui 24 henkilöä. Tutkimuksen tarkoituksena oli löytää miellyttävin näyte kolmesta erilaisesta tutkimussarjasta. Näytteet tislattiin uutteesta, jotka sisälsivät vain vettä, etanolia ja katajanmarjoja, joten testi tulisi tulevaisuudessa järjestää uudelleen kaikkien ainesosien kera, mutta työn tuloksia voi pitää suuntaa antavina.


Ratkaisut yleisimpiin ongelmatilanteisiin - Lempäälä\nEtusivu / Vapaa-aika / Harrastusmahdollisuudet / Nuorisopassi / Ratkaisut yleisimpiin ongelmatilanteisiin\n1.-luokan oppilas, sinulla ei ole tunnuksia, jolla kirjaudutaan koulun koneelle?\nKaikilla ykkösillä on olemassa jo tunnukset, mutta ensimmäisellä kerralla tunnuksella tulee kirjautua koulun verkossa Windows-koneella, jotta tunnuksia pystyy käyttämään myös kouluverkon ulkopuolella muilla laitteilla. Riippuu siis luokanopettajan käytänteistä ja suunnitelmista, milloin he kirjautuvat koulussa ensimmäisen kerran koneelle.\nOppilaan huoltajan kannattaa kysyä luokkaa opettavalta luokanopettajalta, milloin kirjautuvat koululla tunnuksilla, jotta saavat ne käyttöön esim. nuorisopassia varten ”ulkomaailmassa”.\nHuoltaja ei löydä lomaketta Wilmassa, jossa antaa lupa Nuorisopassin käytölle.\nWilman mobiiliversiossa lomakkeet eivät näy, mene siis Wilmaan selaimen kautta.\nJos lomakkeet eivät näy selaimenkaan kautta, voi syy olla vahvan tunnistautumisen tekemättömyys. Lue ohjeet vahvan tunnistautumisen tekemiseen täältä.\nMiten ja mistä sovellukseen kirjaudutaan?\nKirjautuminen tapahtuu keskimmäisestä O365 kuvakkeesta.\nKirjautuminen sovellukseen tapahtuu koulun sähköpostiosoitteella ja salasanalla (useimmiten muotoa: etunimi.sukunimi@edu.lempaala.fi). Salasana on sama, jolla lapsi kirjautuu koulun koneelle. Jos et muista koulun sähköpostiosoitetta tai salasanaasi, kysy ne opettajaltasi.\nSovellus herjaa ”tiliäsi ei ole liitetty Nuorisopassiin?”\nJos sovellus herjaa ”tiliäsi ei ole liitetty nuorisopassiin”, todennäköisimmät syyt tälle ovat:\nTietoja ei ole siirretty vielä sovellukseen. Tiedot siirretään Nuorisopassiin keskitetysti eli sovellukseen ei pääse kirjautumaan heti luvan antamisen jälkeen. Sovellus on käytettävissä siirtopäivän iltana. Katso seuraavat tietojen siirtopäivät www.lempaala.fi/nuorisopassi.\nYrität kirjautua Nuorisopassiin Google- tai sähköposti-kuvakkeista. Oikea kuvake on Office365 eli 0365.\nOlet ladannut Nuorisopassin demo-version. Puhelimen sovelluskaupasta Nuorisopassi löytyy nimellä ”Nuorisopassi” eli älä lataa sitä versiota, jossa lukee lisäksi demo.\nSähköpostiosoite on väärä. Tarkista kirjoitusasu.\nSähköpostiosoitteessa on numero eli se on esim. muotoa etunimi.sukunimi2@edu.lempaala.fi. Numerolliset sähköpostiosoitteet eivät siirry oikeassa muodossa Nuorisopassiin. Ilmoita oikea numeron sisältävä sähköpostiosoite Nuorisopassin yhteyshenkilölle.\nNimessäsi on ä- tai ö-kirjaimia ja sähköpostiosoite on mennyt vahingossa sovellukseen nimen tavallisessa kirjoitusmuodossa. Tarkista tämä ottamalla yhteyttä passin yhteyshenkilöön.\nKäytit edun vahingossa?\nJos käytit edun vahingossa, niin sen pystyy vapauttamaan uudelleen käyttöön ainoastaan passin yhteyshenkilö. Ota yhteyttä passin yhteyshenkilöön.


Konecranes perustaa datalaboratorion Ranskaan | Corporate press releases | Konecranes Suomi\nKonecranes perustaa datalaboratorion Ranskaan\nKonecranes ilmoitti tänään perustavansa datalaboratorion Ranskaan Lyonin kaupunkiin. Taustalla on pyrkimys lisätä tuotteiden, palveluiden ja toimintojen digitaalisuutta teollisen internetin hyötyjen valjastamiseksi. Konecranesilla on etävalvonnassa 20 000 laitetta maailmanlaajuisesti ja digitaaliset elinkaarenaikaiset tiedot yli 600 0000 laitteesta. Yhtiöllä onkin vahva usko siihen, että datan hyödyntämiseen perustuva arvonluonti tulee mullistamaan materiaalinkäsittelyteollisuuden.\nKonecranes perustaa yhteistyössä Business Francen ja Invest in Lyonin kanssa datalaboratorion, joka avataan huhtikuussa 2019. Toiminta käynnistyy vaiheittain tulevien kuukausien aikana.\n”Digitalisoidut prosessit ja verkkoon kytketyt tuotteet tuottavat valtavat määrät dataa, ja se on parantanut tarjontaamme asiakkaille. Pystymme nyt louhimaan dataa enemmän kuin koskaan, ja se auttaa meitä luomaan uusia liiketoimintamalleja ja tuottamaan asiakkaillemme enemmän arvoa.\nPäädyimme Lyoniin, koska kaupungissa on niin edistyksellistä datatutkimusosaamista kuin vahvaa panostusta teollisuuteen. Tämän yhdistelmän pohjalta on hyvä lähteä kehittämään uusia materiaalinkäsittelyratkaisuja. Odotamme innolla Ranskan uuden osaamiskeskuksen avaamista”, sanoo Konecranesin teknologiajohtaja Juha Pankakoski.\nJotta dataa saadaan hyödynnettyä, tarvitaan datatieteilijöitä ja -tutkijoita, jotka ymmärtävät datatieteen lisäksi myös raskasta teollisuutta ja valmistusteollisuutta – siis hyvin erityisen osaamisyhdistelmän hallitsevia ihmisiä. Lyon oli luonteva valinta laboratorion paikaksi, sillä kaupunki on Ranskan raskaan ja valmistavan teollisuuden, koneoppimisen ja teollisuus 4.0 -kehitystyön keskus, ja lisäksi siellä on yksi maan suurimmista yliopistoista. Laboratorion osaamista voidaan hyödyntää Konecranesin kaikilla liiketoiminta-alueilla.\n”Konecranes valitsi uuden datalaboratorionsa paikaksi Ranskan. Päätös osoittaa, että Ranska kiinnostaa ulkomaisia sijoittajia etenkin tekoälyn, koneoppimisen ja teollisuus 4.0:n osalta. Ranska on keskeinen innovoija näillä osa-alueilla, koska maassa on merkittävä ekosysteemi, joka vetää puoleensa laadukkaita infrastruktuureja, kasvuyrityksiä ja monen eri alan osaajia”, sanoo Business Francen Senior Investment Advisor Axel Berggren-Lagercrantz.\nKonecranesin ilmoitus otettiin ilolla vastaan Lyonissa.\n”Lyon on oiva paikka Konecranesin uudelle datalaboratoriolle, koska kaupunki on Ranskan tärkeimmän teollisuuskeskittymän keskus ja maan toiseksi tärkein digikeskittymä. Suur-Lyonin alueella panostetaan vahvasti teollisuuden digitalisaatioon, ja siitähän tässä hankkeessa on kyse”, toteaa Invest in Lyonin pääjohtaja Jean Charles Foddis.\n”Lyonin yliopiston 6800 tutkijaa ja 140 000 opiskelijaa ovat mielissään Konecranesin datalaboratoriosta ja niistä yhteistyömahdollisuuksista, joita yliopiston vahva asema digitaalisessa murroksessa ja tekoälysovelluksissa tuo”, sanoo Lyonin yliopiston rehtori Khaled Bouabdallah.\nMikael Wegmüller, toimitusjohtaja, Ranska\nSähköposti: [email protected] tai puhelin: +33631212389\nJuha Pankakoski, teknologiajohtaja\nSähköposti: [email protected] tai puhelin: +358 20 42711\nKonecranes on yksi maailman johtavista nostolaitevalmistajista, ja sen asiakkaita ovat muun muassa koneenrakennus- ja prosessiteollisuus, telakat, satamat ja terminaalit. Yritys toimittaa asiakkailleen toimintaa tehostavia nostoratkaisuja ja huoltopalveluita kaikille nosturimerkeille ja työstökoneille. Vuonna 2018 Konecranes-konsernin liikevaihto oli yhteensä 3 156 miljoonaa euroa. Konsernilla on 16 100 työntekijää ja 600 toimipistettä 50 maassa. Konecranes Oyj:n osakkeet on noteerattu Nasdaq Helsingissä (osakkeen tunnus: KCR).


<teemukyl> joen pohja kovempi kuin ympäröivä metsat\n<sdy> huomaa että ryssät on vauhis...\n<ozgood> eikös kehä 3 oo ihan samassa tilassa;))\n<perärölli> haha lada niva juuttunu pellolle :D\n<rizbe> Ite en ihan ensimmäisenä lähtis koittaa tommoseen liejuun takavetosella larpalla kuten nuo yhet kaverit tossa kuvassa.\n<M1k1> lol owned\n<BrokenRib> paskat on tieyhteydet joo, ei taida ihan normi-citymaasturit puskea tuolla\n<timppeli> tommosil paikoil ku ne suuret maastoauton valmistajat testais menopelejään :P\n<mamemu28> siperia opettaa.\n<Eskobar> Missä ovat bigfoot -autot silloin kun niitä tarvittaan..\n<RiffRaff> "Tie toimii kätevästi myös joenuomana."\n<Vepsi> proto sisu se porskuttas vaan menee tuommosista\n<snarky> tonne jäis landroveri kirjaimellisesti kuin tikku paskaan :D\n<miksaaja1> Vika kuva oli nätti :D\n<Juzu89> Sitten on hyvä offroad-auto kun mainoksessa se vetää tuolla ilman mitään ongelmia jeeppien ja kuorma-autojen ohi.\n<khimsu> toi 16 kuva (ylhäältä laskettuna) on hyvä :)\n<sceme> Hummerilla olisit jo perillä...\n<Filosofian maisteri> jenkit luulee olevansa rajuja ja kovia poikia saastuttamaan hummereillansa mutta siperiassa onkin maastokuorma-auto joka perheessä.\n<wibaah> larppa oli juuttunu kans\n<_lateksi> venäjällä säiliö autotkin ajaa off roadia\n<konekuski> JEE OFF ROAD!! Toi on mukavaa\n<Mso> Tos on asennetta :D\n<rojutt> itsehän en kyllä yhtään tietä tässä nähnyt :P\n<kille> aika rajun näköstä menoa, varsinkin se säiliöauto keskellä sitä jokea.


« : 21.10.2007, 01:03:07 »\n« : 21.10.2007, 00:25:37 »\n« : 20.10.2007, 23:51:04 »\nPitaa heittaa noppaa ja katsoa mita tanaan tapahtuu.\n1) Kännään läppärin edessä\n2) Maustan pizzani basilikalla\n3) Pistän *****lle privaa\n4) Lähden baariin\n5) Menen nukkumaan\n6) Syön suklaata\nHyvia vaihtoehtoja kaikki. Nain siis olkoon. Taidan kaivaa laatikosta tetraedrin eli siis nelisivuisen nopan, ja jattaa vaihtoehdot 5) ja 6) suosiolla pois laskuista.\n« : 20.10.2007, 23:23:45 »\nPsycho pitaa itseaan ihmisena joka osaa varsin hyvin lukea ihmisia ja on kohtuullisen immuuni taman tyyliselle impression-managementille, mutta viime aikoina kristallipallo on ollut pahasti hakoteilla. Pitaisi ostaa uusi pallo.\nAlkaapa "katoamistempun" taustat valjeta. Vai että muka tietokone ollut rikki ja kirjoja luettu.\n[hehe, erinaisia keltaisia pallopaahymioita tahan mielen mukaan]\nÄlä lyö lyötyä. Pai pai psycho, tule pakastealtaaseen niin Mizzo puhaltaa pipin pois. (Tosin siinä on otettava riski - mistä tietää, etten kuulu silikonisisarkuntaan?)\nPitaa odottaa etta Scar palaa tanskasta tai etta Aslan lopettaa juhlimisen ja tulee nayttamaan tieta.\nMizzo kun ei ole silikonisielu.\nTama lienee kaikille selvaa (tai sitten kristallipallo on taas todella pahasti pois focuksesta, mutta tuskin). Hanen leijonistaan en tieda.\nEn muuten ole kalsarikannailemassa tanaan enka muutoinkaan kannailemassa, ainakaan viela. Hyi minua kun kirjottelen tanne. Pitaa heittaa noppaa ja katsoa mita tanaan tapahtuu.\n« : 20.10.2007, 21:37:09 »\nMillainen on silikonisieluinen ihminen? Sitä on käyty ehkä liian poshissa baarissa. Onko se silikonisielu vähän kuin teflon-pinnoite - mikään ei tartu eikä pala pohjaan?\nSellaista ihmistä on varmaan vähän hankalaa manipuloida ja tökkiä. Noin niinkuin työn kannalta. Jos taas kyse on psychon karrelle kärventyneestä sydänparasta jonka Kylmä Nainen on nirhinyt vereslihalle, siihen auttaa parin viikon muhiminen lähimmässä pakastealtaassa (mieluiten nimetön pystyssä). Kylmenee oma sydänkin siihen malliin, ettei siihen enää edes silikonit tartu.\nSilikonisielu on epaaito ihminen, nainen. Nainen, joka henkisella tasolla nayttaa ensisilmayksella hyvalta ja antaa oikeat vastaukset oikeisiin kysymyksiin, vaikka todellisuudessa olisi asiasta toista tai ei mitaan mielta. Taman lajityypin naiset viela osaavat jotenkin ihmeellisesti yllapitaa tata kuplaa yllatavankin kauan. Psycho pitaa itseaan ihmisena joka osaa varsin hyvin lukea ihmisia ja on kohtuullisen immuuni taman tyyliselle impression-managementille, mutta viime aikoina kristallipallo on ollut pahasti hakoteilla. Pitaisi ostaa uusi pallo.\n« : 20.10.2007, 07:14:40 »\nSita pitaa tanne tulla viela tilittamaan, etta miksi maailma on taynna silikoonisieluisia ihmisia?\n« : 20.10.2007, 03:46:01 »\nTunnettiinko noppa jo Roomanvallan aikoina?\nVoihan kolmisarmainen noppa, tein tassa matkan wikipedian ihmeelliseen maailmaan ja opin etta noppa on niin vanha ettei sen historiaa edes tunneta. Ainakin backgammonissa sita on kaytetty jo 5000 vuotta! Jeesus!\nMitaan merkittavaa ei ole keksitty vuosituhansiin. Pyora, noppa ja olut ovat viihdyttaneet esi-isiamme jo satojen sukupolvien takaa.\n« : 20.10.2007, 03:29:07 »\nOluet loppu? Lahetan taalta virtuaalioluen liitetiedostona.\nEikun pista oikea olut tulemaan teleportin kautta.\nVaikka Heineken, jos ei mitaan muuta enaa loydy.\nHeineken on scarin hampaissa tulossa. Osoite on tuttu Diokeneksen kalsarikannibaari, Tanska. Lahti matkaan 10 min sitten. Perilla hyvin pian.\n« : 20.10.2007, 02:42:04 »\nMika taman suklaan nimi oli? Lucky Bites?\nEi vastaa ei, alan mies, varmasti ennen huomisaamua.\nOmassa pullossani oli paikallista 7.7 % vaaleaa olutta.\nNyt se on loppu, mutta kehnoa suklaata on viela. Shit.\nOnx se hei joku sananlasku: "Kylma kalja kaunistaa" ?\nNayttaisi silta etta alan mies ja muut ryokaleet ovat taalta jo havinneet, kuka minnekin. Toivottavasti alan mies on kunnossa eika syonyt liikaa niita suklaapaloja.\nKaansin tassa juuri nupit 11:ta ja pian mennaan lujaa! Kyytia antaa tanaan normi Heineken, 5% vol.\nPS Kylma kalja varmasti kaunistaa, ei epailystakaan. Esimerkiksi saksalaiset juovat oluensa melkein huoneenlampoisena. Niin teen muuten minakin, hehe, mutta eihan miesten kuulukaan olla kauniita.\n« : 20.10.2007, 01:22:34 »\nJuomista viis, mutta vielä on hollantilaista tummaa suklaata levy jäljellä, namskis.\nAla helvetissa vaan mene syomaan sita !\nMenit sitten haukkaamaan palasen ?\n« : 20.10.2007, 01:04:45 »\nPian kaantyy nupit, ei viela aivan just nyt. Selvennykseksi kaikille etta nama leijonajutut loytaa paikkansa C.S. Lewisin tarinoista.\nTassa tyossa punotaan juonia, manipuloidaan ja huijataan ihmisia. Ja sitten yritetaan ennustaa miten nama rotat kayttaytyy kun niita tietylla tavalla tokkii. Sangen mielenkiintoista touhua. Sopii sairaalle mielelle varsin hyvin.\nTuli tuossa juuri kaverilta tekstiviesti, etta kaupungilla oli nahty puhuva leijona. Varsin vekkuli otus, kuulemma. Ei ole epailystakaan, etteiko tama ole Aslan. Yritan ehka loytaa sen tassa myohemmin illalla.\nKristallipallosta ei ole enaa apua, se varmaan pitaisi kalibroida uudelleen. Antanut vaaria ennustuksia jo pitkaan. Paskan moivat.\n« : 19.10.2007, 22:06:30 »\n« : 19.10.2007, 21:10:07 »\n« : 19.10.2007, 19:38:38 »\n« : 18.10.2007, 00:28:29 »\nLähetän Aslanin noutamaan psychoa. Se ja Scar ovat tähän mennessä syöneet kaikki pakasteallastani lähestyvät potentiaaliset sulhoehdokkaat suihinsa, joten joutavatkin pitää vähän breikkiä. (Ahvenet ovat jo muuten ihan jäässä, enkä erityisemmin pidä pakastekalasta.)\nNyt tuli siis psycholle noutaja! Ai ai! Elama on kuin pokeriturnaus. Ensin voittoja voittojen peraan ja olo on voittamaton. Voitto-onanoinnin hetkella yksi viattoman nakoinen virhearvio ja game over.\n« : 18.10.2007, 00:13:41 »\n« : 18.10.2007, 00:04:29 »\nPainovoimalaki ei haittaa\nNo ei jos juo amparillisen Red Bullia.\nTarjoan psycholle kaksi pakettia seitiä, suoraan pakastealtaasta (terveellistä, ei rasvaa eikä karsinogeenejä). Jälkiruoaksi hernemaissipaprikaseosta.\nKiitos. Mistahan loydan taman pakastealtaan? Huolestuttaa muuten niiden leijonien kohtalo. Vielako ne viruu konteissa jossain sumusaaren satamassa, vai kavitko ne pelastamassa?\n« : 17.10.2007, 23:25:44 »\ne) Ei edes sitä yhtä kertaa, mutta mua vaan **tuttaa lihavat ihmiset.\nPsycho valitsee taman. Lakikirja sanokoon mita sanoo, mutta eiko ole ainakin painovoimalakien vastaista, etta lihavat ihmiset lentavat?\n« : 17.10.2007, 19:05:34 »\nTämä pakasteallas olisikin joo vähän turhan kylmä kellariminuuteni pääteasemaksi. Mieluummin siis aviovuode. Oma tai jonkun muun\nEli siis paateaseman loppukohtaus on joko sydankohtaus tai henkirikos, aviovuoteen omistussuhteista riippuen?\nPitäisikö huolestua, olitko reissussa liian pitkään? Vai onko kauhu seuraavan reissun lähestymisestä alkanut nostaa isoa karvaista päätään ylös kellarinportaita?\nHuolestunut olen minakin. Matkustelu ei nyt vaan pyori aktiivisesti mielessa. Kellarinportaiden esirippu on sulkeutumassa, eika tee mieli livahtaa lapi. Tarvittaessa sen voi toki aina repia.\n« : 17.10.2007, 05:14:49 »\nLainaus käyttäjältä: "ex-psycho"\nei, vaan paateaseman kellari on aviovuode.


Kaivannaisjätteiden varastointi – Opasnet Suomi\nModeraattori:Tkarlsso (katso kaikki)\n1 Kaivannaisjätteiden varastoinnin pölypäästöt\nRikastushiekka on rikastusprosessissa syntyvää jätettä, joka koostuu hienoksi jauhetuista malmi- ja sivukivimineraaleista sekä rikastuskemikaalien jäämistä. Sen koostumus riippuu siten louhittavasta malmista sekä rikastusprosessista ja siinä käytetyistä rikastuskemikaaleista. Rikastushiekka pumpataan tavallisesti rikastamolta lietteenä erilliseen rikastushiekka-altaaseen loppusijoitusta varten. Altaassa rikastushiekasta erotetaan selkeyttämällä vesi, joka johdetaan takaisin rikastusprosessiin, käsittelyyn tai ylijuoksutuksena vesistöön. Karkearakeisin osa rikastushiekkaa käytetään usein tyhjien kaivostilojen täyttönä. Rikastushiekka-altaiden patojen ja pohjan rakenne määräytyy rikastushiekan ominaisuuksien ja jäteluokan, sijoituspaikan maaperä- ja hydrogeologisten ominaisuuksien sekä sijoituspaikan toiminnallisen käyttökelpoisuuden perusteella (Kauppila et al. 2011, PSY 2006) . Pysyviksi luokitelluilla jätteillä pohjarakenteeksi soveltuu heikosti vettä läpäisevä moreeni. Ei-pysyville, tavanomaisille jätteille edellytetään luonnon maapohjan päälle vesitiivis pohjarakenne (esim. HDPE-kalvo, kumibitumikermi, tiivistyneet orgaaniset maaperäkerrokset). Ongelmajätteiksi luokitelluille rikastushiekoille (ts. happoa tuottavat ja/tai potentiaalisesti liukoisia haitta-aineita sisältävät rikastushiekat) edellytetään HDPE-kalvosta tai vastaavasta koostuva vesitiivis pohjarakenne (Kauppila et al. 2011). Aiemmin rikastushiekka-altaat rakennettiin suoraan luonnon maapohjan päälle jätteen ominaisuuksista riippumatta. Rikastushiekka-altaiden padot rakennetaan jätteen ominaisuuksien perusteella joko suotaviksi tai suotamattomiksi. Suotavat padot soveltuvat jätteille, joiden suotovedet ovat ympäristölle haitattomia. Ne rakenneteen joko homogeenisenä maapatona, louhepatona tai vyöhykepatona. Suotamattomia patoja käytetään jätteille, joiden suotovesien laatu on ympäristölle haitallista. Suotamattomassa padossa peruspato rakennetaan joko louhe- tai vyöhykepatona, ja patorakenne tiivistetään moreenilla ja muovikalvolla tai bitumikermillä. Synteettisen materiaalin ja maakerrosten väliin asennetaan bentoniittimatto (Kauppila et al. 2011). Aiemmin metallimalmikaivosten rikastushiekka-altaiden padot rakennettiin pääasiassa suotavina. Rikastushiekka-alueilta voi aiheutua ilmaan mineraalipölypäästöjä sekä kaasumaisia päästöjä, joista voi aiheutua hajuhaittoja. Rikastushiekka läjitetään tavallisesti rikastushiekka-altaaseen prosessiveden kanssa lietteenä. Liete levitetään joko reikäputkimenetelmällä useista pisteistä rikastushiekka-altaan reunoilta tai purkamalla yhdestä pisteestä putkella. Molemmissa menetelmissä karkein aines jää lähelle purkupisteitä/-pistettä, ja hienompi aines kulkeutuu altaan keskiosiin. Toiminnan aikana altaan keskiosat ovat usein vedellä kyllästyneitä, mutta patojen läheiset reunaosat voivat päästä kuivamaan. Kuivumisen seurauksena reunaosat altistuvat pölyämiselle. Varsinaisen rikastushiekan ohella myös patopenkoista voi aiheutua pölyämistä, etenkin, jos patojen korotus on tehty rikastushiekasta. Työkoneiden liikkuminen patovalleilla olevilla teillä lisää penkkojen pölyämistä.\nKaasumaisia päästöjä voi aiheutua joko rikastuskemikaalien jäännöksistä rikastushiekassa tai rikastushiekassa tapahtuvien kemiallisten ja biologisten reaktioiden seurauksena (Kauppila et al. 2011).\nPölypääsöihin vaikuttavia tekijöitä\nRikastushiekkojen pölypäästöjä voidaan arvioida esimerkiksi soveltaen seuraavassa kappaleessa esitettyä tuulieroosion aiheuttamaa mineraalimateriaalin varastoinnin pölypäästöjen kaavaa.\nMalmikiven louhinnassa joudutaan varsinaisen malmin saavuttamiseksi ja hyödyntämiseksi poistamaan myös jatkoprosessiin kelpaamatonta sivukiveä. Metallien ja sulfidimineraalien pitoisuudet ovat sivukivissä yleensä sitä korkeampia, mitä lähempää malmia sivukivet on louhittu. Sivukivien hyötykäyttömahdollisuudet riippuvat pitkälti niiden geoteknisistä ominaisuuksista ja ympäristökelpoisuudesta ja hyvälaatuinen sivukivi voidaan hyödyntää esimerkiksi kaivosalueen maarakentamisessa (tiet, penkereet, vallit) tai myydä kaivosalueen ulkopuoliseen maanrakennuskäyttöön. Sivukiveä syntyy niin maanalaisesta kaivoksesta kuin avolouhoksesta ja määrä riippuu mm. louhintatekniikasta, malmin muodosta ja kallioperän laadusta. Avolouhinnassa sivukivien louhintamäärät saattavat olla jopa suurempia kuin varsinaisen malmin louhintamäärä. Maanalaisessa louhinnassa sivukivien osuus on usein vähäisempi, mutta kuilut ja kulkuväylät louhitaan pääasiassa sivukiveen. Maanalaisissa kaivoksissa sivukiviä ei tavallisesti kuljeteta maanpinnalle, vaan se hyödynnetään suoraan tyhjien louhostilojen tukena ja täytteenä. Kaivoksen rakennusvaiheessa, jolloin ei vielä ole tarvetta kaivostäytölle, sivukivet voidaan hyödyntää kaivosalueen maanpäällisessä rakentamisessa (Kauppila et al. 2011). Ympäristökelpoisuutta arvioitaessa on myös otettava huomioon sivukivien mukana kasoille kulkevat louhintaperäiset räjäytysainejäämät. Mikäli hyötykäyttö ei ole mahdollista, louhittu sivukivi varastoidaan kaivosalueen sivukivelle varatulle läjitysalueelle. Läjitysalueiden sijoituspaikan ja rakentamisen suunnittelussa huomioidaan materiaalien fysikaalinen ja kemiallinen käyttäytyminen sekä mahdolliset vaikutukset maaperään ja ympäristöön. Vanhojen kaivosalueiden sivukivikasoilla ei ole ollut lainsäädännöllisiä ja ympäristöselvityksellisiä perusteita, joten suljettujen ja hylättyjen kaivosten kohdalla sivukivikasojen tiedot voivat olla hyvinkin puutteellisia niin määrän kuin laadunkin suhteen. Sivukivikasoja voidaan myös välivarastoida kaivosalueelle myöhempää hyödyntämistä varten (myynti tai hyötykäyttö kaivoksen sulkemisen ja maisemoinnin yhteydessä). Kaivosalueen sulkemisen yhteydessä on tärkeää että maanpinnalle jäävät sivukivikasat stabiloidaan, muotoillaan, peitetään ja kasojen päälle varmistetaan kasvillisuuden vaivaton juurtuminen esim. istutusten avulla. Sivukivikasojen peitto vähentää veden ja ilman pääsyä kiviaineksen pintaan ja vaikuttaa siten suoraan haitallisten aineiden rapautumisnopeuteen ja kulkeutumiseen. Rikastushiekkoihin verrattuna sivukivien mineraalien rapautumista hidastaa ja vähentää niiden suuri lohkarekoko.\nSivukivet läjitetään yleensä lohkareina ja suurina kivenmurikoina, minkä vuoksi sivukivikasojen pölyämistä ei usein pidetä merkittävänä. Lohkareiden pinnoilla voi kuitenkin olla louhinnassa hienoksi jauhautunutta herkästi pölyävää mineraaliainesta. Sivukiviaineksen mahdollinen rapautuminen pintakerroksen puuttumisen johdosta sekä kasojen suuri korkeus lisäävät tuulieroosion riskiä ja mahdollisia pölyhaittoja. Maanalaisista kaivoksista sivukivipölyä kantautuu maanpinnalle ainoastaan tuuletuskuilujen kautta.\nMerkittävimpiä sivukivikasojen läjittämisen yhteydessä syntyviä päästöjä ilmaan ovat pakokaasut ja mineraalipöly. Mineraalipölyä irtoaa sivukivien pintojen lisäksi kuljetusten yhteydessä ajoteiltä, pihoilta ja kentiltä, renkaista ja kuorma-autojen lavoilta. Mineraalipöly vastaa koostumukseltaan pääasiassa hienoksi jauhautunutta sivukiveä, ja voi sisältää täten terveydelle haitallisia metalleja, puolimetalleja, rikin yhdisteitä tai kuitumaista asbestipölyä. Mineraalipölyn haitallisuus riippuu mm. haitallisten aineiden määrästä ja laadusta sekä hiukkaskoosta. Haitallisuus ei perustu pelkkään kemiaan, vaan osa mineraaleista, erityisesti kuitumaiset mineraalit, voivat olla haitallisia fysikaalisilta ominaisuuksiltaan joutuessaan hengityselimiin.\nSivukivikasojen aiheuttamaa pölypäästöä voi arvioida varastoinnin pölypäästöjen arviointikaavalla:\nTuulieroosion aiheuttama mineraalimateriaalin varastoinnin pölypäästö\nVarastoinnin aiheuttamaa kokonaispölypäästöä voidaan arvioida USEPA:n (U.S. Environmental Protection Agency (USEPA), 1983) kaavan muokatulla versiolla (Mojave Desert Air Quality Management District, 2000).\ns = silttipitoisuus (%). Oletusarvona 30 %, sivukivikasoilla luku voi olla huomattavasti pienempi, vain muutama prosentti.\np = niiden päivien lukumäärä, jolloin sademäärä on yhtäsuuri tai yli 0.25 mm. Oletusarvona voidaan käyttää lukua 159 (Outokummun alueen luku, joka perustuu Ilmatieteen laitoksen säädataan vuosien 2002 - 2011 tarkastelujaksolla).\nf = prosenttimääräisesti aika, jolloin tuulen nopeus kasan keskikorkeudella ylittää 5.4 m/s (%). Oletusarvona voidaan käyttää lukua 7,2 % (Outokummun alueen luku, joka perustuu Ilmatieteen laitoksen tuulidataan vuosien 2007 - 2011 tarkastelujaksolla).\nTuulieroosion aiheuttama vuotuinen pölypäästö saadaan kertomalla päästökerroin E varastointialueen tuulieroosiolle alttiilla pinta-alalla (ha) ja 365:llä.\nKaava on tarkoitettu aktiivisille varastointikasoille, eli kasoille, joiden pintaa häiritään tarpeeksi usein, jotta eroosiolle herkkää tuoretta materiaalia on tarjolla. Oletusarvot eivät välttämättä sovellu käytettäväksi Suomen olosuhteisiin, sillä kaava ei ota huomioon esimerkiksi talvikauden lumipeittoa. Tämän vuoksi kaavan antamat laskennalliset arvot ovat luultavasti todellisuutta suurempia.\nToimenpiteet mineraaliaineksen varastoinnista aiheutuvan pölypäästön vähentämiseksi\nMineraaliaineksen varastoinnista aiheutuvia pölypäästöjä voidaan vähentää ainesta kastelemalla. Alla olevassa taulukossa on esitetty tarvittavan kastelun määrä suhteessa haluttuun vähentämistehokkuuteen (%)(Fugitive Emissions discussion in the Air & Waste Management Association Air Pollution Engineering Manual, 1992).\nPölypäästön väheneminen (%)\nPäivittäinen tarvittava kastelumäärä (m3/ha)\nVarastoinnin pölypäästöjä voidaan vähentää myös rakentamalla tuuliesteitä. Arvioiden mukaan täydellinen tuulenpuoleinen suoja vähentää pölyämistä 75 %.\nVähentämistoimenpiteiden jälkeen voidaan laskea lopullinen pölypäästömäärä kaavalla (Fugitive Emissions discussion in the Air & Waste Management Association Air Pollution Engineering Manual, 1992)\nEc = E*[(100-C)/100]\nEc = lopullinen vähentämistoimenpiteiden jälkeinen pölypäästö (kg/ha/päivä)\nC = vähentämistehokkuus (%)\nVarastoalueiden pölypäästöt ovat tuulieroosion aiheuttamaa mineraaliaineksen irtoamista alueen pinnalta. Jos aineksen pintaa ei häiritä, pölypäästön määrä laskee nopeasti. Jos pintaa häiritään, eli varastointikasa on aktiivinen, on tuulieroosiolle altista tuoretta materiaalia aina saatavilla.\nRikastushiekka-alueet pyritään yleensä pitämään märkinä ja kuiville alueille saatetaan levittää esimerkiksi kalkkimaitoa pölyämättömän peittävän kuoren luomiseksi (Kauppila et al. 2011). Pölypäästöjä laskettaessa otetaan huomioon vain peittämättömät ja kuivat alueet. Nämä rikastushiekka-alueen kuivat osat eivät välttämättä ole aktiivisia, eli uutta tuulieroosiolle altista ainesta ei tule jatkuvasti saataville, mutta niille on hankala löytää erillistä laskentamallia. Aktiivisten varastointikasojen pölyämismallia voi siis pitää pahimpana mahdollisena pölypäästönä häiriintymättömiltä kuivilta rikastushiekka-alueen osilta.\nAluekohtaiset paikalliset erot sääolosuhteissa voivat aiheuttaa epätarkkuutta päästöarvioon oletusarvojen avulla. Suorilla mittaustuloksilla voidaan varmentaa päästökertoimien oikeellisuutta.\nMineraaliaineksen varastoinnin pölypäästöt riippuvat oleellisesti varastointitavasta; sijaitseeko varastoitava aines sisätiloissa vai ulkona, onko tuulen vaikutusta pyritty minimoimaan esimerkiksi peittämällä, tuuliesteillä tai aineksen kastelulla. Varastoitavan aineksen sisältämä silttipitoisuus on tärkeä tekijä arvioitaessa sen herkkyyttä tuulieroosiolle. Sääolosuhteissa vaikuttavia asioita ovat tuulen nopeus, vuodenaika ja ilman kosteus. Myös varastointialueen muoto vaikuttaa pölypäästöjen syntymiseen. Tutkimusten mukaan kasojen tuulenpuoleisten rinteiden ylin kolmannes on kaikkein herkintä tuulieroosiolle, joten niiden huomioiminen pölypäästöjen vähentämistä suunniteltaessa on tärkeää (Rademeyer B. 2007).\nKaivosprosesseissa saattaa saostua erilaisia ympäristölle haitallisia sakkoja. Näitä ovat esimerkiksi metallien talteenottoprosesseissa syntyvät sakat, kuten neutralointisakka ja mineraalilietteessä olevan kullan natriumsyanadilla tapahtuvassa erotuksessa muodostuva sakka. Neutraloinnin sakkaa voi muodostua esimerkiksi neutraloitaessa vaahdotusliuosta kalkilla ja rikastushiekalla. Neutralointireaktioissa syntyy usein kipsiä ja erilaisia metallihydroksideja, kuten rauta- ja alumiinihydroksideja. Kaivosten laitehuoltojen yhteydessä saattaa myös syntyä erilaisia sakkamaisia aineksia (PSY 2007)\nKaivostoiminnassa muodostuvat sakat ovat yleensä ympäristöministeriön asetuksen (1129/2001 nimikkeiden mukaisesti luokkaa 01 03 (metallimineraalien fysikaalisessa ja kemiallisessa käsittelyssä syntyvät jätteet). Sakkoja sijoitetaan yleensä rikastushiekka-alueille, sakka-altaisiin, sivukivikasoille, sekä louhosten, tai maanalaisten kaivosten täytteeksi. Haitallisia aineita sisältävät ja ominaisuuksiltaan vaaralliset sakat, kuten esimerkiksi syanidiliuotuksen sakka tai metallitehtaalla syntyvät mineraalipitoiset sakat, luokitellaan yleensä ongelmajätteeksi, jolloin niiden sijoituspaikka merkitään ongelmajätteen kaatopaikaksi ja se on aidattava(LSY 2006 PSY 2002, PSY 2007).\nErittäin pienipartikkeliset sakat saattavat kuivuessaan kulkeutua ympäristöön pölynä, kuljettaen mukanaan haitallisia aineita, esimerkiksi raskasmetalleja ja arseenia. Vaikka pöly ei sisältäisikään haitallisia aineita, pienet pölypartikkelit aiheuttavat yleensä vakavampia terveyshaittoja, kuin suuremmat rakeet, sillä ne tunkeutuvat syvemmälle keuhkoihin.(ntaatribalair.org 2012) Sakkojen varastointiin käytetyiltä alueilta saattaa päästä ainesta ympäristöön myös esimerkiksi reunapadon sortumisen johdosta.\n2.0 2.1 Mojave Desert Air Quality Management District, Antelope Valley Air Pollution Control District 2000. Emission Inventory Guidance: Mineral Handling and Processing Industries\nFugitive Emissions discussion in the Air & Waste Management Association Air Pollution Engineering Manual, 1992 Edition\nRademeyer B. 2007. The Influence of Environmental Impacts on Tailings Impoundment Design. University of Pretoria, July 2007\nKauppila, P., Räisänen, M.L. & Myllyoja, S. (toim.) 2011. Metallimalmikaivostoiminnan parhaat ympäristökäytännöt. Suomen ympäristökeskus. Suomen ympäristö 29, 213\nPSY 2007. Talvivaaran kaivoksen ympäristö- ja vesitalouslupa, Sotkamo ja Kajaani. Pohjois-Suomen ympäristölupavirasto. Lupapääös Nro 33/07/1, Dnro PSY-2006-Y-27. 29.3.2007. 184 s.\nYmpäristöministeriön asetus (1129/2001) yleisimpien jätteiden sekä ongelmajätteiden luettelosta\nLänsi-Suomen ympäristölupavirasto 2006, Ympäristösuojelulain 35§:n mukainen ympäristölupahakemus, joka koskee Polar Mining Oy:n Oriveden kaivoksen toimintaa. Lupapäätös nro 1/2006/2\nPohjois-Suomen ympäristövirasto 2002, Suurikuusikon kultakaivoksen ja rikastamon ympäristölupa sekä vesilain mukainen lupa, Kittilä. Lupapäätös nro 69/02/1\nntaatribalair.org, 2012. http://www.ntaatribalair.org/index.php?option=com_content&view=article&id=182:univeristy-of-arizona-finds-tailings-have-troubling-tiny-particles&catid=50:general-news\nNoudettu kohteesta http://fi.opasnet.org/fi-opwiki/index.php?title=Kaivannaisjätteiden_varastointi&oldid=20423\nSivua on viimeksi muutettu 10. tammikuuta 2014 kello 12.48.


Inhimillinen digitalisaatio – Miten säilyttää ihmisyys verkossa? – Maria Akatemia | Ihmisten ja yhteisöjen kasvun asiantuntija\nPuheenvuoro pidetty Maria Akatemian 7. Prima Mater Symposiumissa\n”Haasteena eettisesti kestävä ihmisyys” 25.4.2018\nTyöskentelemme Maria Akatemian naisenväkivalta.fi -hankkeessa suunnittelijoina, ehkäisevän väkivaltatyön asiantuntijoina ja asiakastyöntekijöinä. Viime vuoden lopulla avattu palvelumme auttaa naisia, jotka käyttävät tai pelkäävät käyttävänsä väkivaltaa. Palveluväylinä verkossa ovat chat, videovälitteiset yksilökeskustelut ja ohjatut vertaisverkkoryhmät. Tarkastelemme tässä puheenvuorossamme mitä on inhimillinen digitalisaatio ja miten verkkovälitteisessä työssä voisimme säilyttää ihmisyyden ja inhimillisen kohtaamisen.\nElämme nyt aikaa, jossa digitalisaatio mahdollistaa ihmisten välisen kommunikaation paikasta ja tilanteesta riippumatta. Käytännössä se tarkoittaa digitaalisen tietotekniikan yleistymistä arjessamme. Parhaimmillaan se yhdistää meitä toisiimme nopeammin ja esteettömämmin kuin koskaan aiemmin. Informaatio planeetan laidalta toiselle liikkuu valtavaa vauhtia. Herää kysymys, kuinka olla ihminen ihmiselle tässä ajassa, informaation virrassa ja digitalisoitumisen äärettömissä mahdollisuuksissa?\nDigitalisaation voidaan nähdä parantaneen ihmisten vaikuttamisen mahdollisuuksia monin eri tavoin. Samalla se haastaa ihmistä pitämään itsestään parempaa huolta alati kiihtyvässä informaatiotulvassa. Meidän kaikkien on opeteltava ja tutkittava omaa suhdettamme teknistyvään maailmaan ja tiheneviin yhteyksiin, joita verkko meille tarjoilee. Miten säilytämme omat rajamme, minkä informaation päästämme läpi ja mitä emme? Mihin haluamme olla yhteydessä ja mihin emme?\nVerkkovälitteinen työ on jo nyt huomattavasti madaltanut kohderyhmämme naisten kynnystä hakea apua vaikeisiin tunteisiinsa ja omaan väkivaltaiseen käytökseen. Verkkotyötä tehdessämme kohtaamme asiakkaita videovälitteisesti, kahden kesken ja ryhmissä. Videovälitteisessä työssämme pätee täsmälleen samat ihmisen kohtaamisen perusprinsiipit, jotka ovat olleet asiakastyön kulmakiviä Maria Akatemiassa Maria Lindroosin äsken kuvaaman historian ajan: läsnäolo, kuunteleminen, empatia, arvostus, luottamus, kiireettömyys, joitakin olennaisimpia mainitakseni.\nJokainen videotapaaminen on yhtä arvokas kuin fyysisesti samassa tilassa tapahtuva asiakaskohtaaminen. Se on tapaaminen, jossa asiakas tulee kuulluksi ja nähdyksi. Se on tapaaminen, jossa tunteet liikkuvat ja liikuttavat. Työntekijä ei voi ojentaa nenäliinaa, mutta osoittaa myötätuntoaan ja kuulemistaan monin muin tavoin.\nKuuntelemme asiakasta ja näemme hänet. Kuuntelemme sitä mitä hän kertoo ja kuvaa elämästään, mutta myös sitä mitä on sanojen välissä. Koitamme tavoittaa, mikä jää sanomatta ja minkä sanominen on vaikeaa. Annamme asiakkaalle täyden läsnäolomme. Olemme tässä emmekä muualla. Vaikka olemme yhteydessä tietokoneen ruudun kautta, jaamme tämän hetken. Kunkin hetkisen työn fokus on se, mitä tapahtuu juuri nyt.\nAnnamme tapaamiselle aikaa. Kiireettömyys on kaiken a ja o. Etenkin verkon kautta toimiessa asioilla täytyy olla tilaa ympärillään. Tilaa hengittää ja tilaa asioiden nousta. Läsnäolo ja kiireettömyys luovat turvallisuutta: olen tässä sinua varten eikä minulla ole kiire mihinkään. Se on kokemus, jota jokainen ihminen kaipaa, ja kiihtyvässä ajassa läsnäolon lahja on kenties kauneinta, mitä voimme toisillemme antaa. Online-työssä olennaisin tapa antaa läsnäolonsa, on sulkea muut selaimet ja keskittyä meneillään olevaan asiakaskohtaamiseen. Samaa edellytämme asiakkailtamme.\nLäsnäolon, kiireettömyyden ja kuuntelemisen lisäksi tulemme tilanteeseen empatialla. Asetumme kuulemaan ihmisinä toista ihmistä: Mikä on sinun kokemuksesi elämästä? Tiedämme, että ne tunteet joita asiakas kuvaa, ovat ihmisen tunteita, joita joku on tuntenut aiemmin, joku tuntee parhaillaan ja joku tuntee myöhemmin. Työskentelemme verkossakin omista ihmisyyden kokemuksista käsin. Jos annamme vallan koneelle ja konemaisuudelle, empatia katoaa. Se on ihmisen ja koneen ero. Meillä on kyky tuntea empatiaa ja myötäelää toisen tunteita.\nInhimillinen digitalisaatio on sitä, että asiakas tulee vastaanotetuksi koneen välityksellä, ihmiseltä ihmiselle. Hän ei siis asioi koneen kanssa, vaan kone toimii vain välittäjänä: se avaa reitin kahden ihmisen välille tai ryhmän kesken. Verkko on täten työväline yhteydelle ja yhteisöllisyydelle.\nVerkko kaiken mahdollistavassa rajattomuudessaan on jo nyt tuonut meille Maria Akatemiassa asiakaskontakteja niin ympäri Suomen kuin muualta Euroopasta ja Atlantin takaakin. Verkkohankkeemme mahdollistaa reaaliaikaisen yhteyden mikrokulttuurista toiseen. Etenkin ryhmätyöskentelyssä tämä korostuu: samaan ryhmätapaamiseen voi liittyä ihmisiä hyvin erilaisista tilanteista.\nVerkossa asiakkaaksi hakeutuvalle Internetin rajattomuus ja vapaus mahdollistaa anonyymiyden. Parhaimmillaan se tarjoaa mahdollisuuksia lähestyä asioissa, joista olisi liian kipeää puhua omalla nimellä. Pahimmillaan se tuottaa vihapuhetta ja kohtuutonta negatiivisuutta, kun yksilö ei joudu kantamaan vastuuta sanoista ja nettiteoistaan. Myös tekstimuotoinen palvelumme chatin kautta on saanut positiivista palautetta: eräskin asiakas kuvasi helpotusta, että pystyi kirjoittamaan vaikeista asioista. Puhuminen olisi ollut itkulta mahdotonta.\nVerkkoyhteydestä puhuttaessa puhumme myös yhteydestä – verkon välityksellä. Naisten parissa tekemässämme väkivaltatyössä näkyy erityisellä tavalla häpeän ja syyllisyydentunteiden aikaansaama yksinäisyys ja kadotettu yhteys muihin. Jokainen ihminen tarvitsee yhteyden kokemuksia kasvaakseen ja kukoistaakseen, ja myös nähdäkseen itsensä. Ihmisen laumaeläimen luonteeseen kuuluu olennaisena tarpeena liittyminen muihin ihmisiin, laumaansa.\nVerkko mahdollistaa ennennäkemättömällä tavalla yhteyden ja yhteenkuuluvuudenkokemuksia ilman fyysisiä rajoituksia. Olemme tähän mennessä saaneet verkossa toteutettavien vertaistukiryhmien osallistujilta koskettavaa palautetta siitä, miten merkityksellistä ja voimaannuttavaa on kokea yhteyttä muihin ryhmäläisiin ilman maantieteellisiä – ja sitä kautta myös kulttuurin – luomia eroja ja esteitä. Verkon mahdollistamassa rajattomuuden kokemuksessa parhaimmillaan näkyväksi tulee se, mikä meitä yhdistää, mikä on meille ihmisinä yhteistä, ihmisyys.\nHuomionarvoista on nostaa esille, miten etuoikeutettuja me olemme suomalaisina: Vuodesta 2010 lähtien on viestintämarkkinalain uudistuksella taattu jokaiselle Suomessa asuvalle perusoikeutena laajakaistainen internetyhteys. Tämän merkitystä ei voi liikaa korostaa: samalla kun se mahdollistaa ja takaa kaikille osallisuuden yhteiskuntaan, se mahdollistaa myös yhteyden muihin.\nMyös vuoden 2017 Euroopan komission digitaalitalouden- ja yhteiskunnan kehitystä mittaavan indeksin valossa Suomi sijoittuu korkealle, jopa kärkipaikalle EU-maiden digitalisaatiossa. Tulos perustuu niin kansalaisten internetin käyttötaitoihin kuin esimerkiksi laajakaistan levinneisyyteen ja verkkopalveluiden toimivuuteen. Silloin, kun puitteet ovat näinkin oivat, meillä on todellakin varaa ja mahdollisuus pohtia, miten näitä mainioita resursseja käytämme. Meidän tulee siis suomalaisina olla edelläkävijöitä luomassa inhimillistä digitalisaatiota. Jotta emme huku upeisiin mahdollisuuksiimme ja uuvu koneistomme sisälle, meidän tulee aktiivisesti ymmärtää, miten käytämme digitalisaatiota hyödyksi ja milloin joudumme sen rengiksi.\nIhminen on oman teollistuvan ja teknistyvän historiansa ajan tuntenut pelkoa siitä, että kone ottaa vallan ja ryhtyy hallitsemaan. Että menetämme itsemääräämisvallan koneille ja verkoille. Että ne lopulta pyörittävät meitä, menetämme herruutemme. Olennaista lienee se, millainen on yhteys omaan sisäisyyteemme ja toisiimme näinä nopeasti muuttuvina aikoina. Näemmekin, että verkon kautta tehtävässä työssämme, jossa ohjaamme ihmisiä olemaan yhteydessä omaan sisäisyyteensä, ei lopulta ole niin väliksi tapahtuuko se videoavusteisesti vai paikan päällä. Verkkoryhmissämme kutsumme ihmisiä opiskelemaan omia tunteitaan ja ihmisenä olemisen kokemuksiaan, niitä varjoisimpiakin tuntemuksia. Näin ollen itseasiassa verkkotyöllämme tuemme ihmisen yhteyttä itseensä ja toisiimme. Inhimillinen digitalisaatio toteutuu siis silloin, kun verkkovälitteisellä kohtaamisella ruokimme ihmisyyttä ja ihmisen kykyä pohtia itseään ja elämäänsä.\nLuomalla Internetin ja syöksymällä digitalisaatioon 1980-luvulta alkaen ihminen on käynnistänyt prosessin, jossa meidän vanhat maailmassa olemisen tavat kyseenalaistuu ja asettuu uuteen valoon. Meidän ei tarvitsekaan enää olla samassa tilassa kokoustaaksemme tai luodaksemme jotain yhdessä. 1990-luvulla ja sen jälkeen syntyneille Internet on itsestäänselvyys, samoin sosiaalisen median käyttö kommunikoinnin ykköskanavana. Siinä missä online- ja digitodellisuus lisää valtavasti mahdollisuuksiamme, se myös haastaa päivärytmiämme ja reagointiamme. Pitääkö kaikkeen olla vastaus valmiina ja osata reagoida heti? Esimerkiksi nuorten digikäyttäjien univaje on tiedossa oleva tosiasia. Ruutuaika leviää helposti yli rajojen ja näkyy päiväväsymyksenä. Toisaalta verkko linkittää nuoria ja luo suunnattomasti mahdollisuuksia globaaliin yhteyteen ja kanssakäymiseen. Vertaistuen löytyminen ja elämänkokemusten jakaminen on käynyt huiman helpoksi. Mutta entä mitä jatkuva verkkojakaminen tekee tunteillemme ja identiteetillemme?\nPerimmäisesti kysytään jokaisen henkilökohtaista vastuuta omasta toiminnastaan koneiden kanssa ja verkossa. Kannanko vastuun tunteistani ja teoistani, toimin sitten reaalimaailmassa tai navigoin verkossa? Vastuu ihmisenä olemisesta ja oman hyvän ja pahan kantamisesta ei lakkaa ruudun edessä. Samat lait pätevät siellä: Olen ihminen kaikkine tunteineni ja kannan vastuun siitä, miten toimin. Kone ja verkko välittää viestini ja tunteeni eteenpäin, mutta ei ota vastuuta pois. On vanhempien ja koulun vastuulla erottaa terveellisen digiaika kuormittavasta ja hyvinvointia syövästä digikäytöstä. Ja on meidän aikuisten itse kunkin vastuulla pitää itsestämme huolta, jotta verkko ja digiaika palvelee meitä. Verkon perusilmiö ”multi-tasking” eli monisuorittaminen, on vahvasti aivojamme ja jaksamistamme kuormittava tekijä. Jokaisen työntekijän vastuu on opetella keskittymään yhteen tehtävään kerrallaan, vaikka Internetin yltäkylläisyys muuhun houkutteleekin.\nDigitekniikan kanssa toimiminen on taitolaji. Sen opettelu vaatii teknistä ymmärrystä, mutta peräänkuulutamme tasavertaisesti sisäisen johtajuuden taitoja. Voimme jokainen katsoa omaa tapaamme toimia verkossa ja käyttää verkko ja digivälineitä omassa kommunikoinnissamme: Olemmeko laitteiden ja verkon orjia ja uhreja vai vaikuttajia? Parhaimmillaan voimme luoda globaalin vaikuttamisen aallon olemalla reaaliajassa yhteydessä toisiimme ja kantamalla vastuuta omasta hyvästä ja omasta pahasta.\nDigitalisaatio toimii hyödyksemme silloin, kun käytämme sitä eikä se meitä. Annamme sille aikaamme, jotta yhdistymme itseämme ravitseviin asioihin ja yhteyksiin. Tällainen voi olla vaikka kansainvälisesti ihmisiä yhteen tuova vertaisryhmä verkossa. Oma tähänastinen kokemuksemme ammattiavun tarjoamisesta verkossa, videokeskusteluina ja verkkoryhminä, on osoittautunut arvokkaaksi ja asiakkaita huojentavaksi. Inhimillinen digitalisaatio voi saada meidät nauramaan ja itkemään yhdessä, tuntemaan toisen ihmisen lähellä etäisyydestä huolimatta. Verkko on todellakin parhaimmillaan verkko, ihmisten kudelma sykkivästä sydämestä toiseen. Se ei ikinä korvaa kosketusta ja fyysistä lähellä oloa, mutta se mahdollistaa syvänkin luottamuksellisen yhteen tulemisen ja jakamisen.\nKirjoittajat: Maija Isosaari ja Freia Luminka\nTagged digitalisaatio, ihmisyys, Naisen väkivalta.\n← Symposium, yhteiset pidot Suomessa ja…


Wakeone Oy – Avoimet työpaikat\nWakeone on Tampereella sekä Helsingissä toimiva immersiivisen internetin palveluyritys, joka kokoaa alan kovimmat VFX-, Unity- sekä web-osaajat saman katon alle. Tiimimme koostuu noin 50 ammattilaisesta, joiden osaaminen yhdistetään ensiluokkaisiksi asiakaskokemuksiksi pitkäaikaisille asiakkaillemme sekä Suomessa että kansainvälisesti.\nTampereen tiimimme kaipaa sinua osaksi osaavaa porukkaamme!\nMikäli hallitset erilaiset backend- ja tietokantateknologiat tai olet erikoistunut selainsovellusten kehittämiseen uusimmilla teknologioilla, olet etsimämme tyyppi! Nyt on siis hyvä hetki hakeutua hyvään seuraan!\nTyöskentelemme osana asiakkaidemme tiimejä luomalla uudenlaisia ratkaisuja, kehittäen itseämme, tiimiämme ja asiakkaamme toimintaa sekä ratkoen haastavia ja moniuloitteisia ongelmia yhdessä. Kehittyminen ja kehittäminen ovat meille tärkeitä, siksi pyrimmekin tukemaan sitä työssä sekä vapaa-ajalla. Monipuolisten projektien lisäksi, kehittäjämme jakavat osaamistaan järjestämällä sisäisiä tapaamisia, ottamalla osaa alan tapahtumiin sekä kehittämällä Open Source –projekteja, joita myös yrityksemme rahallisesti tukee.\nLuotamme työntekijöidemme ammattitaitoon ja siitä syystä he ovat mukana kehittämässä liiketoimintaamme ylläpitääksemme ja kehittääksemme yritystämme vastaamaan sekä tekijöidemme että asiakkaidemme tarpeisiin parhaalla mahdollisella tavalla. Kuukausittaiset, yhdessä suunnitellut ja toteutetut tavoitteet pitävät huolen siitä, että tarvittavat toimenpiteet tulevat myöskin tehdyksi.\nMitä työsi pitää sisällään:\nTyöskentelet osana asiakkaan tiimiä yhdessä muiden wakeonelaisten kanssa\nKommunikoit asiakkaan kanssa kehittäen ja ratkaisten projektissa eteen tulleita asioita yhdessä tiimisi kanssa\nOlet mukana suunnittelemassa ja kehittämässä yrityksemme tulevaisuutta ja sitä millainen työpaikka me olemme kaltaisillesi osaajille\nOsaava ja sopivan kokoinen työporukka\nKehittymismahdollisuudet sisältäen monipuolisten projektien lisäksi mm. alan tapahtumat, kirjat, Open Source –kehityksen, hackathonit ja sisäiset kehittäjätapaamiset\nMahdollisuuden olla mukana vaikuttamassa ja kehittämässä uuden aikakauden ohjelmistoyritystä\nTyöntekijöillemme kehitetty sitouttamisohjelma\nViihtyisät toimitilat Tampereen ja Helsingin keskustassa\nMikäli onnistuimme vakuuttamaan sinut työpaikkana, sovitaan yhteinen lounas, tapaaminen tai puhelinkeskustelu, mikä sinulle parhaiten sopiikaan, ja keskustellaan aiheesta lisää!\nAvoimeen työpaikkaan liittyen voit olla yhteydessä:\nTampere Site Manager, Wakeone HR\nTyöskentelystä, kulttuurista ja työyhteisöstä voit kysellä lisätietoa myös työntekijöiltämme:\nMitä taitoja työsi edellyttää:\nKykyä työskennellä erilaisilla teknologioilla. Teknologiat vaihtuvat asiakkaan ja projektin mukaan ja pyritään mätsäämään tekijän mielenkiinnon kohteisiin sekä olemassa olevaan osaamiseen.\nKommunikaatiotaitoja, jotka edesauttavat sujuvaa työskentelyä asiakkaan ja työkavereidesi kanssa.


Topic: Toimivatko Amazon.comista ostetut pelit Euroopan koneissa?\t- www.sangatsumanga.fi\nToimivatko Amazon.comista ostetut pelit Euroopan koneissa?\nHome › Forums › Sekalaista › Pelit › Toimivatko Amazon.comista ostetut pelit Euroopan koneissa?\n23.9.2010 at 17.25 #112445\nNo niin no, otsikko kertoo. ’:c Olen himonnut tässä tämän päivän Assassin’s Creed: Brotherhood Collector’s Editionia ja riippumatta siitä, että isäni kitisee, että saattaa tulla tullimaksuja olisin valmis maksamaan siitäkin, sillä oikeasti haluan tuon.\nAinoa asia on nyt sitten, toimisiko tuo peli ollenkaan Euroopan PS3:ssa? Olen sen verran vainoharhainen, etten usko, että tuota samaa Limited edition-boksia tulee Suomeen ollenkaan (ainakaan PS3-versiona), niin ostaisin sen ennemmin tuolta. D8 Onko kellään kokemusta Amazonin kanssa tai kuullut juttua tai tietää tai mitään? Arvostaisin sitä todella paljon. ;<; Olisi suhteellisen kämäistä maksaa hunajaa pelistä, joka ei sitten toimikaan. *kierii lattialla*\n24.9.2010 at 6.18 #112448\nPitäisi toimia, PS3-peleissä ei kuuluisi olla mitään aluelukkoja yms, niinkuin DVD:issä on. Tietysti onhan BluRay-levyissäkin aluelukkoja, mutta pelit ilmeisesti ovat poikkeus. Ainoa ongelma voi olla sitten TV, mutta jos käytät HDMI-liitäntää niin ei pitäisi olla mitään ongelmaa. Itselläni on pieni kuvaputki telkkari jolla PS3:a käytän, eikä US:n Storessa lataamassani fl0w-pelissä näy värejä (näin myös Eternal Sonatan ja Ninja Gaiden Sigman demojen kanssa).\nMutta miksi mennä merta edemmäs kalaan, kun noita Collector’s/Limited Editioneja löytää paljon lähempää:\nItse en jostain syystä pääse Boostepin sivulle, mutta sieltä löytää myös sen Codex Editionin Auditore Editionin lisäksi. Suosittelen tilaamaan sieltä, omien kokemuksien mukaan on aika luotettava paikka.\n22.4.2011 at 16.45 #119528\nÖöm, taitaa tulla tämä viesti aika myöhään mutta kyllä niissä on alue-erot. Amazon.co.uk on englantilainen amazon, siellä kaikki toimii Euroopassa ellei erikseen mainita sen kuuluvan eri alueeseen.