Viettelys: Luku 11 - Ficcikirjasto\nViettelys: Luku 11\nKirjoittajan huomioita: Jos edellinen luku oli vaikea kirjoittaa, tämä soljui aika itsestään. Jotenkin tämän kirjoittaminen sai aikaan sellaisen mukavan ja lämpöisen olotila, vaikka luvussa puhutaan myös vakavista asioista.\nMuutamat salaisuudet paljastuvat ja luvussa kurkistetaan menneisyyteen.\nTifa seisoi kerrostalon edessä olallaan kaksi laukkua: pieni olkalaukku, jota hän käytti aina arkena, ja viikonloppulaukku, johon hän oli sullonut vaihtovaatteet ja hygieniatarvikkeet. Hän ei muistanut, milloin oli viimeksi ollut virallisesti jonkun luona yökylässä – deittihuumeen jälkeistä vierailua Ruden luona ei laskettu, koska hän ei ollut sopinut siitä itse. Kenties lapsena jonkun kaverin luona, jos silloinkaan. Suurin osa hänen ystävistään oli ollut poikia, ja olisi ollut sopimatonta edes kysyä yökyläilystä heidän luonaan.\nTunnelma kotona oli ollut kireä loppuviikon. Oli ollut mahdotonta ottaa mitään vakavampaa puheeksi, joten Tifa oli lähinnä keskittynyt töihin ja lapsiin. Koska Cloud oli toiminut samoin, olivat Denzel ja Shelke saaneet enemmän huomiota kuin olisivat edes kaivanneet.\nTifa tiesi, että hänen olisi pitänyt saapua Ruden luokse hyvien uutisten kera, mutta totuus oli, ettei mitään uutisia ollut. Hän oli jämähtänyt, vaikka pyristeli eteenpäin.\nKun Tifa vihdoin astui alaovelle, hän ei löytänyt asuntojen numeropaneelia vaan yhden ainoan summerin. Sitä painamalla hän pääsi aulatilaan, jonka tiskin takana istuva nuorehko mies silmäili häntä. Sillä samalla hetkellä Tifa tajusi, ettei edes tiennyt Ruden sukunimeä, ainoastaan etunimen ja asunnon numeron. Hän oli päästänyt miehen näkemään alastoman vartalonsa kysymättä sukunimeä. Kuinka alas saattoi vajota?\n”Hei, olen menossa asuntoon 53”, Tifa sanoi tiskin takana istuvalle nuorelle miehelle. Hän pyrki saamaan ääneensä varmuutta kuin tilanteessa ei olisi ollut mitään outoa.\nMies naputteli läppäriään hetken.\n”Oletteko neiti Lockhart?”\nTifa nyökkäsi ja näytti lopulta pyynnöstä myös henkilöllisyystodistuksen. Shinra-tason turvallisuus oli yhä todellista, kun mies luki kortin skannerillaan ja vertasi sitä tietokoneelta näkyviin tietoihin. Tifan sydän jyskytti enemmän vanhasta tottumuksesta kuin todellisesta uhasta. Tai kenties vain siitä tiedosta, että hänellä oli kokonainen viikonloppu edessä kahdestaan Ruden kanssa.\n”Herra Marcus Stein on ilmoittanut, että olette tervetullut vierailemaan hänen luonaan. Kutsu koskee koko viikonloppua”, mies tiskin takana sanoi.\nTifa avasi suunsa mutta sulki sen saman tien. Marcus Stein? Hän ei esittänyt mieleensä pyrähtäviä kysymyksiä, sillä ne olisivat sulkeneet ovet varmasti. Sen sijaan hän kiitti tiedosta, käveli hissille ja tunki henkilöllisyystodistuksen takaisin lompakkoonsa. Jokin viilsi hänen sormeaan niin, että vinkaus pyrki huulille. Kun hissin ovi sulkeutui, Tifa nosti kätensä ja imaisi sormeensa ilmestynyttä haavaa. Marlenen löytämien saksien täytyi olla yhä laukussa. Pitäisi heittää ne pois, kun palaisi 7th Heaveniin.\nAjatus baarista sai mielen synkkenemään. Hetken Tifa oli ehtinyt ajatella sitä kotinaan, mutta nyt se tuntui… enemmän työpaikalta. Hän asui siellä kyllä, mutta kyräily Cloudin kanssa teki olosta niin ahdistuneen, ettei kotoisesta rentoudesta voinut puhuakaan. Käytännössä Tifalla oli osoite, jossa hän asui, muttei kotia. Hän oli kuin kaarnalaiva suurilla aalloilla.\nHissi kipusi viidenteen kerrokseen yhtä aikaa liian nopeasti ja liian hitaasti. Tifa huomasi naputtavansa jalallaan lattiaa koko matkan ajan. Hänen kämmenensä oli niin hikinen, että se lipsui viikonloppulaukun hihnalla, jota hän puristi kuin viimeistä päivää. Ehkä olisi sittenkin pitänyt soittaa Yuffielle tai Sheralle.\nRude avasi oven, ennen kuin Tifa ehti painaa ovikelloa, ja päästi Tifan sisälle. Kuuliaisesti Tifa riisui kenkänsä etäiseen ja pani samalla merkille, että korjatut siniset korkokengät oli asetettu kenkätelineeseen odottamaan häntä. Jotain lämmintä räiskähti rinnassa, mutta silti hän nosti katseensa kengistä.\n”Marcus?” hän sanoi. ”Stein?”\nRude veti oven kiinni ja rapsutti niskaansa.\n”Olen pahoillani, etten kertonut. Rude on kuitenkin se nimi, johon olen tottunut. Marcus on… kuollut ajat sitten, vaikka hänen haamunsa kummittelee henkkareissani”, hän sanoi. ”Turkien menneisyys on juuri sitä. Mennyttä ja kadotettua.”\nTifan vatsaa kouraisi muttei syyttämisen halusta. Kaikilla oli salaisuutensa, ja Rudella oikeus omiinsa. Jonain päivänä Tifa halusi silti kuulla Ruden tarinan. Kenties jopa tänään. Oli niin paljon sellaista, mitä hän ei tiennyt. Rude oli kuunnellut hänen valituksiaan lakkaamatta ja valittamatta, mutta Tifa ei ollut korvaansa kallistanut Ruden kertomukselle. Kuinka itsekäs hän oli ollutkaan sekä suhteessaan Cloudiin että Rudeen! Vasta nyt koko kuvio alkoi valottua Tifalle itselleen, ja hän halusi läimäistä itseään poskelle. Edes Yuffie ei kieriskellyt tällä tavoin omassa napanöyhdässään.\nRude poimi viikonloppulaukun Tifan olkapäältä ja vei sen makuuhuoneeseen. Toisen laukun Tifa kuljetti itse olohuoneen puolelle. Yhtäkkiä oli vaikea olla. Oliko sopivaa istua sohvalle vai kenties keittiön puolelle? Pitäisikö tehdä Rudelle iltapalaa?\nLämmin käsi laskeutui Tifan hartioille, kun Tifa tuijotti kirjahyllyä tietämättä, mihin suuntaan olisi liikahtanut.\n”Toivoisin, että käyttäisit minusta yhä nimeä Rude”, Rude sanoi. ”Se on nykyinen identiteettini.”\n”Pidän siitä nimestä”, Tifa sanoi ja hymyili, vaikka seisoi selin Rudeen. ”Onko se Turkien antama peitenimi?”\n”Kyllä. Meillä on kaikilla sellaiset, muttet tiedä sitä.”\n”Kuinka paljon tulen tietämään asioita, joita en saisi tietää…”\n”Luultavasti niin paljon, että Rufus päättää lopulta rekrytoida sinut Turkeihin, jotta hänen ei tarvitse lähettää salamurhaajaa perääsi.”\nVatsassa muljahti uudestaan. Ei siksi, että Tifa tiesi Ruden sanoissa olevan puolet totuutta vaan siksi, mikä muu merkitys niiden taakse kätkeytyi. Heillä oli tulevaisuus.\nSana sisälsi suuren lupauksen. Jotain sellaista, mihin Tifa oli joskus uskonut mutta sitten menettänyt uskonsa. Hän oli vain kieppunut oravanpyörässä, joka ei ottanut pysähtyäkseen. Sellainen ei ollut tulevaisuutta vaan loputon jatkumo, jossa samat asiat toistuivat yhä uudestaan ilman, että mikään tuli päätökseen.\nTifa kyykistyi kirjahyllyn eteen säästyäkseen vastaamiselta ja ryhtyi selaamaan kirjojen selkämyksiä. Alahylly sisälsi tietokirjoja elämänvirrasta ja luonnonsuojelusta. Sitä hän ei ollut osannut odottaa. Ylemmät hyllyt tarjoilivat kuitenkin jotain kevyempää: enimmäkseen tieteisfiktiota, fantasiaa ja historiallisia romaaneja mutta myös ajankohtaisia realistisempia teoksia. Luonnollisesti myös Loveless-runoteos löytyi Ruden kokoelmista ja sen viereen oli aseteltu saman kirjailijan vähemmän tunnetut teokset.\n”Sinulla on laaja maku”, Tifa sanoi, kun suoristautui.\n”Luetko sinä?” Rude kysyi ja siirtyi hänen viereensä.\n”Jonkin verran. Pidän historiallisista romaaneista, erityisesti sellaisista, joissa on romanttisempi juoni.”\n”Minä luen hieman toisenlaisia historiallisia romaaneja”, Rude sanoi.\nTifa kääntyi katsomaan Rudea hymy huulillaan. Rude vastasi hymyyn kenties aidommin kuin koskaan aikaisemmin.\n”Se ei kuitenkaan tarkoita, etten osaisi arvostaa hyvää romanssia, kun sellainen sattuu kohdalle”, Rude sanoi ja kohotti kätensä.\nSormet sipaisivat Tifan poskea ja lähettivät väreitä kaulaa pitkin alaspäin. Hän tarttui Ruden käteen ja painoi koko kämmenen poskeaan vasten. Lämpö kietoutui hänen ympärilleen päästä varpaisiin saakka. Ehkä koti oli juuri nyt hukassa, mutta silti Tifa oli matkalla kotiin. Piti vain löytää oikea reitti perille.\nRude kiepsautti toisen kätensä Tifan selän taakse ja veti hänet kiinni rintaansa. Tifa painoi päänsä vasten miehen hartiaa ja sulki hetkeksi silmänsä. Hän hengitti tummapaahtoisen kahvin tuoksua ja mietti, oliko aika siirtyä lattesta espressoon.\n”Haluatko kertoa, mitä tapahtui?” Rude kysyi.\nTifa avasi suunsa muttei osannut vastata. Halusiko hän? Oliko mitään kerrottavaa? Hän ei ollut käynyt Cloudin kanssa lopullista keskustelua. He eivät olleet päättäneet mitään, vaikka Cloud oli antanut ymmärtää, että koko suhde oli oikeastaan ollut vain Tifan kuvitelmaa. Tifan unelma, ei Cloudin. Unelma, johon hän oli vain pakottanut Cloudin näyttelijäksi.\n”Haluaisin mieluummin kuulla sinusta”, Tifa vastasi ja kiskoi Rudea kohti sohvaa.\nRude seurasi kuuliaisesti mutta sieppasi Tifan heti kainaloonsa, kun he pääsivät istumaan. Käsi silitteli Tifan hiuksia, vaikka Ruden katse harhaili jossain kaukaisuudessa. Ehkä hän katseli näkymää menneisyydestä. Ajasta, jolloin hän oli vielä ollut Marcus.\n”En tiedä, mitä kertoisin…” Rude sanoi. ”On paljon asioita, joista en voi puhua ja jotka mieluummin unohtaisin.”\n”Mistä sinä olet kotoisin?” Tifa kysyi.\nTifa henkäisi tahtomattaan. Hän muisti eteläisellä saarella sijaitsevan kaupungin, jossa oli istunut päiväkausia Cloudin seurassa ja rukoillut tämän palaavan elävien kirjoihin. Hän muisti myös Weaponin hyökkäyksen ja kaupungin tuhon. Rudella ei ollut kotipaikkaa, johon palata. Mideeliä ei ollut edes jälleenrakennettu samalla tavalla kuin Tifan kotipaikka Nibelheim.\n”Olen pahoillani siitä, mitä kaupungille tapahtui”, Tifa sanoi.\n”Niin minäkin, mutta siteeni paikkaan olivat jo löystyneet. En ollut tavannut perhettäni aikoihin, koska sellainen ei sopinut toimenkuvaan. Halusin pitää heidät erossa Shinrasta, etten saattaisi heitä vaaraan.”\nJa juuri Shinran toimien takia planeetta oli joutunut puolustautumaan ihmisiä ja Sephirothia vastaan. Ironia ei mennyt Tifalta ohitse. Hän ei pystynyt edes kuvittelemaan, millaisia ristiriitoja Rude mahtoi sydämessään kantaa.\n”Marcus kuoli Mideelin mukana”, Rude jatkoi. ”En halua palata siihen aikaan enää. En muistella… lapsuuttani. Siinä oli paljon hyvää, mutta muistot… Ne…”\nTifa kiepsautti itsensä ympäri ja kohotti katseensa Ruden kasvoihin. Miehen silmäkulmat kimalsivat, ja Tifan oli miltei pakko nostaa kätensä. Hän pyyhki kosteuden sormenpäillään. Hän oli juuri aikeissa pahoitella kysymystään, kun Rude nappasi kiinni hänen oikeasta ranteestaan.\n”Mitä sormellesi tapahtui?”\nTifa huomasi itsekin punaisen juovan, jonka ympärille oli kertynyt kuivunutta verta. Haava oli ollut ilmeisesti hieman syvempi kuin hän oli alkuun kuvitellut. Olipa hyvä, että hän oli takavarikoinut sakset Marlenelta.\n”Ei mitään vakavaa. Kunhan raapaisin siihen saksilla. En edes huomannut, että haavasta tuli noin paljon verta”, hän vastasi.\n”En olisi koskaan arvannut, että olet noin tapaturma-altis”, Rude sanoi ja nousi sohvalta. Hän kävi hakemassa puhdistusaineen ja laastaria ennen kuin istahti jälleen Tifan vierelle.\nTifa puri alahuultaan, kun puhdistusaine kirveli sormessa. Rude laastaroi haavan huolellisesti kuin se olisi ollut suurikin vaara Tifan terveydelle. Tilanne muistutti koomisella tavalla hetkestä, joka oli aloittanut kaiken.\n”Jonkun pitäisi pitää sinut erossa terävistä esineistä”, Rude jatkoi.\nTifa naurahti mutta kylmät väreet kulkivat hänen kehonsa läpi. Kenties sanoissa oli ripaus totuutta. Nämä kaksi pikkusattumusta olivat olleet vaarattomia, mutta Tifa oli aikoinaan myös kohdannut Sephirothin nimikkoaseen ja miltei kuollut iskuun, joka oli mennyt hänen sydämensä alapuolelta koko kehon läpi.\n”Muistutin sinua jostain”, Rude sanoi. ”Anteeksi.”\nTifa kohautti olkapäitään ja tarkasteli laastaria sormessaan. Kaikkia haavoja ei pystynyt piilottamaan yhtä helposti ja nopeasti. Osasta jäi arpi, joka muistutti tapahtumasta ikuisesti. Silti arpien kanssa saattoi opetella elämään.\n”Meillä on kaikilla omat heikot kohtamme”, Tifa vastasi. Hän painoi kätensä hetkeksi rintaansa vasten. ”Huomasit varmaankin… silloin viimeksi…”\n”Näin arven aamulla, kun oli valoisampaa”, Rude sanoi. ”Sephiroth?”\nTifa nyökkäsi. Rude kietoi käden hänen ympärilleen ja veti jälleen kainaloonsa. Siihen olisi voinut jäädä ikuisesti ja tuudittautua turvallisuuteen. Jos ei tarvitsisi koskaan astua ulos tästä asunnosta… ei kohdata todellisuutta ja sen tuomia haasteita…\n”Minun täytyy tunnustaa jotain”, Rude jatkoi. Tifa vilkaisi häntä ja nyökäytti jälleen päätään. ”Tiedän, mitä Sephiroth teki sinulle, koska… luin tiedostosi sen jälkeen, kun Tseng oli lähettänyt minut tarkkailukeikalle. Tehtäväni oli ottaa selvää Avalanchen uudesta jaostosta, jota Wallace johti. Sitten sinä osuit kiikareihini…”\nJälleen kerran Tifa tiesi, että hänen olisi pitänyt pelästyä. Silti hän ei ollut edes osannut yllättyä, että Shinra oli tarkkaillut Avalanchea jo paljon ennen ensimmäistä reaktori-iskua.\n”Reno oli jo kerännyt kattavasti taustoja ennen minua”, Rude jatkoi jälleen. ”Tarkkailin alkuperäistä 7th Heavenia, kun kävelit ulos sieltä… enkä ollut koskaan nähnyt mitään niin kaunista. Selvitin nimesi ja luin tiedostosi vuoroni päätteeksi samana iltana. Se ei ollut ammattimaista, eikä edes kohteliasta sinua kohtaan. Pyydän anteeksi.”\n”Teit työtäsi”, Tifa sanoi. Silti hän ei voinut olla miettimättä, mitä kaikkea Rude oli nähnyt. Hän ei ollut asunut kovin kaukana 7th Heavenista, mutta yhden huoneen kerrostaloasunnon ikkuna oli antanut eri suuntaan kuin baarin etuovi. Jos Rude oli pysytellyt samassa asemapaikassa koko ajan, ei hän varmaankaan… Joka tapauksessa Tifa päätti jättää mielessään pyörivän kysymyksen kysymättä.\n”Kuinka kauan sinä olet pitänyt…tuota… minusta?” hän sen sijaan kysyi.\n”Siitä päivästä asti. Kun asia myöhemmin paljastui Renolle, hän muistutti minua siitä, ettei Avalancheen kannattanut sekaantua kuin bisnesmielessä ja taisteluvalmiudessa.”\nTifa räpäytti silmiään eikä saanut täysin kiinni Ruden sanoista. Hänen ilmeensä täytyi näyttää kysyvältä, sillä Rude naurahti ja hieroi kaljuaan.\n”Tapailin vuosia sitten erästä Chelseaa. Hän työskenteli Avalanchen silloisen jaoston riveissä ja petti minut. Reno jopa sanoi, että heikkouteni on rakkauteni vihollista kohtaan”, Rude sanoi. ”Ehkä hän ei ollut täysin väärässä.”\nTifa ei tuntenut Ruden mainitsemaa naista, hän ei ollut edes koskaan kuullut Chelseasta. Tieto muistutti siitä, että Rudella oli menneisyyttä takanaan vielä paljon enemmän kuin Tifalla.\n”Minkäikäinen sinä olet?”\nTifan oli pakko kysyä, vaikka hävetti myöntää, ettei hän tiennyt vastausta edes noin yksinkertaiseen kysymykseen. Ikä, sukunimi, perhesiteet. Ne olivat asioita, joista usein kysyi ensimmäisenä uudelta tuttavuudelta, mutta Tifa oli sivuuttanut moiset seikat kokonaan Ruden kohdalla.\n”Täytän tänä vuonna 33… Toivottavasti se ei kuulosta sinusta liian vanhalta.”\nRuden silmissä oli epävarma katse. Tifa möngersi vielä hieman lähemmäs ja jäi leikittelemään hänen t-paidan helmallaan.\n”Ei kymmenen vuotta nyt niin paljon minulle ole, mutta minähän olen täysi kakara sinun näkökulmastasi.”\n”Aikuisempi kuin moni muu tuntemani henkilö.”\nNoh, ehkä jos Renoon vertasi. Niin, itse asiassa myös Renon täytyi olla päälle kolmekymmentävuotias, koska hän työskenteli Ruden työparina. Sitä oli todella vaikea uskoa, koska Tifan silmissä Reno muistutti miespuolista Yuffieta… eikä Yuffie ollut vielä täyttänyt edes kahtakymmentä.\n”Mitä kaikkea minusta on kirjoitettu Shinran tiedostoihin?” Tifa kysyi.\n”Se on salaista.”\n”Ne ovat minun tietojani.”\nRude liikahti. Käsi kietoutui Tifan ympärille ja silitteli hänen käsivarttaan t-paidan hihan alapuolelta. Sormi piirteli kiemuroita iholle ja lähetti väreitä kohti Tifan sormenpäitä.\n”Syntymäpaikkasi, syntymäaikasi, sukuhistoriasi, kohtaamisesi Sephirothin kanssa, katoamisesi ja ilmestymisesi Midgariin, yhteytesi Avalancheen sekä huomioita taistelutaidoistasi”, Rude luetteli. ”Myöhemmin tietoihin kirjattiin myös yhteenotot Turkien kanssa.”\nTifa veti syvään henkeä ja antoi silmiensä sulkeutua. Oli turha kysyä, oliko tietopankista luovuttu. Vaikka Rufus Shinra ei ollut isänsä, hän ei ollut pelkkä hyväntekijä vaan bisnesmies, joka laskelmoi jokaisen liikkeensä. Jos Shinra oletti tarvitsevansa tietoja, ne olivat yhä saatavilla. Vaikka virallisesti Avalanchea ei ollut enää olemassa eikä kismaa Shinra-yhtiön kanssa ollut, Rufus Shinra varmisti oman selustansa. Se oli fakta, jonka Tifa joutui hyväksymään. Siihen ei vaikuttaisi edes hänen suhteensa Rudeen.\nKokonaan oma tarinansa oli, että Rude oli iskenyt silmänsä Tifaan jo vuosia sitten. Tifan mieleen palasi hetki, jolloin Avalanche oli kohdannut Turkit Gongagassa. Ennen varsinaista yhteenottoa Avalanche oli kuullut pätkän Renon ja Ruden keskustelusta, jossa Rude oli paljastanut pitävänsä Tifasta. Myöhemmin Aerith ja Yuffie olivat kiusanneet Tifaa asiasta, kunnes hän oli melkein karannut teltasta, mutta koskaan hän ei ollut ajatellut, että Rude olisi voinut tarkoittaa sanojaan. Hän oli kuvitellut, että Turkit olivat vain vitsailleet keskenään.\nOlisi pitänyt tajuta, ettei Rude ollut tyyppiä, joka vitsaili tällaisista asioista. Tuolloin Tifa ei kuitenkaan ollut nähnyt muuta kuin Cloudin. Tai kenties Cloudin, joka oli unohtamassa hänet ja oli vilkuillut yhä useammin Aerithin suuntaan. Kipeä todellisuus oli jo tuolloin muhinut pinnan alla. Tifan mieleen ei ollut mahtunut muita mahdollisuuksia kuin se, joka liukui koko ajan kauemmas. Hän ei ollut pitänyt oveaan avoinna, ei etenkään vihollisille.\n”Tiedät minusta kaiken tuon, ja minä en tiedä sinusta juuri mitään”, Tifa sanoi. ”Paitsi sen, että pidät tummasta kahvista ja wutailaisesta ruoasta.”\n”Pidän myös hitaista aamuista ja rauhallisista iltapäivistä hyvän kirjan kanssa, kävelylenkeistä luonnon helmassa ja treeneistä, jotka saavat jokaisen lihaksen todella tekemään töitä. Hyvän treenin jälkeen arvostan kuumaa suihkua ja kylmää juomaa ”, Rude sanoi.\n”Haluatko mennä joskus treenaamaan yhdessä?” Tifa kysyi.\nRuden sormet lipuivat Tifan sormien lomaan ja painuivat vasten hänen kämmentään. Oli vain hyvä olla ja hengittää. Tällaisia hetkiä Tifa olisi tarvinnut elämäänsä enemmän. Ehkä hän voisi jopa saada niitä, jos…\n”Sitten kun voimme näyttäytyä yhdessä, treenaan mielelläni kanssasi.”\n”Et ole koskaan näyttänyt minulle, mihin todella pystyt.”\n”Enkä koskaan näytä. En voisi… En halua edes ajatella, että satuttaisin sinua.”\n”Minä olen lyönyt sinua.”\n”Ja perhanan kovaa löitkin. Rikoit suosikkiaurinkolasini.”\nRuden rinta kohoili, kun nauru kumpusi hänestä. Tifa nytkyi naurun tahdissa eikä lopulta voinut mitään omalle pyrskähdykselleen. Jos keskustelu olisi käyty jonkun toisen kanssa, siinä ei olisi ollut kerrassaan mitään nauramisen arvoista, mutta nyt… Nauru pursusi ulos eikä ottanut loppuakseen.\n”Sinun… kaikki… lasisi… ovat… samaa… mallia…”\nTifan sanat tulivat naurun lomassa niin katkonaisina, ettei hän ollut saada niistä itsekään selvää.\n”Kun löydän jotain hyvää, en näe syytä vaihtaa sitä”, Rude vastasi. ”Se pätee moneen asiaan…”\nRude valui selälleen sohvalle ja kiepsautti Tifan päälleen. Liikkeet olivat varmoja ja harkittuja, todellisen taistelijan liikkeitä. Koska myös Tifa taisteli ilman aseita, hän tiesi, miten sai itseään isomman korston maihin muutamalla sopivalla liikkeellä. Hän osasi käyttää toisen painoa omana voimanaan. Hän myös tiesi, ettei Rude ollut helppo vastus vaan osasi pyöritellä häntä ja ohjailla taistelutilanteita toivomaansa suuntaan.\nHe olivat taistelleet toisiaan vastaan ensimmäistä kertaa Seiskasektorin yläpuolella juuri ennen ylätason pudottamista. Cloud ja Barret olivat saaneet osansa Ruden ja Renon taistelutaidoista, mutta Tifa… Hän oli päässyt vähällä. Silloin hän ei ollut pysähtynyt ajattelemaan asiaa, mutta oikeastaan Rude oli suojellut häntä Renolta keskittymällä häneen ja jättämällä miehet Renon huoleksi.\nKun Tifa oli yrittänyt estää ylätason pudottamisen, Rude oli joutunut valitsemaan hänen ja työnsä välillä. Silloinkin tämä oli tullut puoliväliin vastaan ja ainoastaan iskenyt Tifan tainnoksiin. Tifa tunsi kyseisen keinon itsekin. Oikeanlaisella napakalla iskulla sai vastustajan tajuttomaksi satuttamatta häntä.\n”Toivon, että saan kuulla naurusi vielä monesti”, Rude sanoi samalla, kun silitteli Tifan selkää ja katkaisi menneisyyden muistelun. ”Tulitko jäädäksesi?”\nSelkää pitkin vilahti yksittäinen kylmä väre Ruden kysymyksen myötä. Tifa joutui puistelemaan päätään.\n”Asiat eivät ole vielä… selviä. Tiedän, ettei Cloudilla ja minulla ole yhteistä tulevaisuutta, mutta Denzel ja Shelke… He ovat molemmat herkkiä.”\nDenzelin kotiutuminen ei ollut käynyt helposti. Oikeastaan poika oli alkanut asettua vasta, kun geostigmasta oli päästy ja elämä oli alkanut tasoittua. Denzel oli myös syvästi kiintynyt Cloudiin, joten Tifa ei missään nimessä voisi repiä heitä erilleen. Silti hän ei ollut itse valmis luopumaan sijaishuoltajuudestaan.\nShelke taas oli kokonaan oma juttunsa. Hän ei ollut vielä löytänyt paikkaansa maailmasta ja tarvitsisi apua pitkään. Välillä Tifasta tuntui, että Shelke osasi olla paremmin Cloudin kuin hänen kanssaan. Tifa ei silti halunnut luovuttaa vaan työskennellä, kunnes pystyisi tarjoamaan turvaa myös Shelkelle tai edes ohjaamaan tämän oikeaan suuntaan.\n”Arvostan todella sitä, että haluat ottaa lapset huomioon”, Rude sanoi Tifan pohdintoihin. ”Olen valmis odottamaan, kunnes saat asiat järjestymään. Kuulosti vain siltä, ettei sinun ole kovin hyvä olla kotona.”\n”Ei Cloud ole vaaraksi tai mitään sellaista”, Tifa sanoi.\n”Puhuin henkisestä voinnistasi. Kun näin sinut ensimmäistä kertaa, silmissäsi oli hohto. Hehkuit elämän iloa siitä huolimatta, että olit osa ekoterroristijoukkoa. Vielä Aerithin kuoleman ja geostigmankin jälkeen olin näkevinä saman voiman sinussa, mutta viimeisen puolentoista vuoden aikana se on hiipunut.”\nTifa nielaisi. Rude saattoi olla oikeassa. Kun maailman ongelmat olivat pikkuhiljaa hellittäneet otettaan, oli ollut enemmän aikaa keskittyä omaan elämään ja toimimattomaan suhteeseen.\n”Olet seurannut minua pelottavan tarkasti.”\n”Vannon, etten ole tarkkaillut sinua enää Shinran uuden suunnan jälkeen”, Rude vastasi. ”Mutten ole voinut itselleni mitään, kun tiemme ovat sattumalta kohdanneet. Valo silmissäsi himmeni joka tapaamisella, mutta nyt viime aikoina olen nähnyt siitä uusia pilkahduksia.”\n”Jollakulla on saattanut olla vaikutusta asiaan…” Tifa sanoi ja piirteli sormellaan Ruden t-paidan rintamukseen.\nRude tarttui Tifaa vyötäröltä ja veti häntä ylöspäin. Molempien t-paidat ruttaantuivat, ja Tifa tunsi värinän sisimmässään, kun paljas vatsa osui Ruden vatsalihaksiin. Tunne vain syveni, kun käsi hakeutui hänen takaraivolleen ja painoi päätä suudelmaan, joka olisi vienyt jalat alta. Onneksi juuri nyt kaatumisesta ei ollut vaaraa.


Hieronta - Turun Kiropraktiikka ja hyvinvointikeskus\nHieronta on hoitokeino, jonka avulla on tarkoitus lisätä lihaksen aineenvaihduntaa ja rentouttaa lihaksistoa erilaisin hierontaottein ja täten helpottaa kipua.\nHieronta on yksi manuaalisen terapian menetelmistä, jolla on tarkoitus lisätä lihaksen aineenvaihduntaa ja rentouttaa lihaksistoa, lievittää stressiä ja ennaltaehkäistä vaivoja erilaisin hierontaottein. Hieronnan myötä vilkastunut laskimoverenkierto helpottaa myös kudoksen turvotusta, aineenvaihduntaa ja nestekiertoa.\nTurussa klassista hierontaa tarjoavat:\nNaprapaatti Vera Kesälä sekä Osteopaatti Petri Palviainen\nUrheiluhieronta eroaa eniten klassisesta hieronnasta siten, että hierontaotteita sovelletaan monipuolisemmin ja yksilöidään hoitamista. Mobilisoidaan pehmytkudosta, käytetään faskiatekniikoita, tehdään venytyksiä, käsitellään lihasta esivenytyksessä tai voidaan käsitellä lihasta kuormituksen aikana sekä mennään todella tarkasti lihaksen lähtö- ja kiinnityskohtiin. Hoidetaan paljon urheilun ja työn tuomia kuormitus- tai rasitusvammoja.\nTyössään Vera Kesälä ja Petri Palviainen pyrkivät löytämään syyn siihen minkä vuoksi esimerkiksi niska- ja hartiaseutu kipeytyy tai miksi alaselkä on jatkuvasti kipeä. Esimerkiksi staattinen työasento, jatkuva yksitoikkoinen kuormitus tai harjoittelu ja vastavaikuttajalihasten heikkous voivat olla syytekijöinä.\nMoni mieltää urheiluhieronnan todella kivuliaaksi ja raa´alla voimalla tehtäväksi käsittelyksi. Urheiluhieronta on opitun soveltamista. On kyseessä sitten kilpailuun valmistuva urheilija, työkuormituksesta kipeytyneet hartiat, ylikierroksilla käyvä keho tai lihakset jotka eivät palaudu normaaliin tapaan. Kaikissa näissä tilanteissa on erilainen tapa lähteä hoitamaan. Tarvittaessa mennään tarkasti kovilla otteilla pienelle alueelle tai käydään laajemmilla otteilla kevyesti, jotta tulevan päivän harjoittelusta tai kilpailusta saadaan maksimaalinen teho irti.\nKuka voi hakeutua urheiluhierontaan?\nNuori, työikäinen, eläkeläinen, aktiiviliikkuja, kilpaurheilija yms. Kuka tahansa voi hakeutua hierontaan vaikka puhutaankin urheiluhieronnasta. Jokainen hoito tehdään yksilöllisesti ja pyritään löytämään juuri sinulle sopivat tekniikat, jotta saadaan hoidosta paras mahdollinen lopputulos.\nMeillä urheiluhierontaa tarjoavat:\nTarjoamme KiHy :llä myös hierontaa osteopaattisin tekniikoin sekä fysioterapeuttista hierontaa, jonka yhteydessä on mahdollisuus fysioterapeuttiseen konsultaatioon sekä yksinkertaisiin kotiohjeisiin.


Working Paper Turvallisuus ja kilpailukyky: Kansainvälisten kilpailukykymittareiden valossa - PDF\nWorking Paper Turvallisuus ja kilpailukyky: Kansainvälisten kilpailukykymittareiden valossa\nDownload "Working Paper Turvallisuus ja kilpailukyky: Kansainvälisten kilpailukykymittareiden valossa"\n2 ETLA ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Lönnrotinkatu 4 B Helsinki Finland Tel Telefax World Wide Web: Keskusteluaiheita Discussion papers No. 952 Tuomas Möttönen TURVALLISUUS JA KILPAILUKYKY* Kansainvälisten kilpailukykymittareiden valossa * Tutkimuksen rahoitti Keskuskauppakamari. Tekijä haluaa kiittää ETLAn Euroopan integraation ja kansainvälisen talouden tutkimusohjelman tutkimusjohtaja Kari Alhoa, tutkimuspäällikkö Markku Kotilaista sekä tutkija Ville Kaitilaa tutkimusprojektiin liittyvästä ohjauksesta, kommenteista ja muusta yhteistyöstä. Vastuu raportista on kuitenkin tekijän. ISSN\n3 MÖTTÖNEN, Tuomas, TURVALLISUUS JA KILPAILUKYKY. Kansainvälisten kilpailukykymittareiden valossa. Helsinki: ETLA, Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos, The Research Institute of the Finnish Economy, 2004, 79 s. (Keskusteluaiheita, Discussion Papers, ISSN ; No. 952). TIIVISTELMÄ: Raportissa tarkastellaan turvallisuuden ja kilpailukyvyn välisiä yhteyksiä kansainvälisten kilpailukykyindikaattoreiden valossa. Raportti on laadittu uusimman vuonna 2003 ilmestyneen World Economic Forumin (WEF) ja vuonna 2004 ilmestyneen International Institute for Management Development -järjestön (IMD) raporttien pohjalta sekä muutoksina yli ajan vuodesta 1997 lähtien. Selvityksen kohteena ovat sekä koko maaaineisto että erikseen Suomelle tärkeät EU25-maat, Venäjä ja Yhdysvallat. Raportissa arvioidaan lyhyesti myös ulko- ja turvallisuuspoliittisten ratkaisujen vaikutusta kilpailukykyyn. Raportin mukaan turvallisuudella ja kilpailukyvyllä on selvä positiivinen yhteys. Kilpailukykyiset maat ovat myös turvallisia. Myös turvallisuuden osatekijöillä on raportin mukaan suora yhteys maan kilpailukykyasemaan. Sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden kehittäminen on myös Suomen elinkeinoelämän tulevan menestymisen kannalta tärkeää. Asiasanat: Turvallisuus, kilpailukyky, taloudellinen kasvu. MÖTTÖNEN, Tuomas, TURVALLISUUS JA KILPAILUKYKY. Kansainvälisten kilpailukykymittareiden valossa. Helsinki: ETLA, Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos, The Research Institute of the Finnish Economy, 2004, 79 p. (Keskusteluaiheita, Discussion Papers, ISSN ; No. 952). ABSTRACT: This report discusses the relationships between security and competitiveness in the light of global competitiveness indicators. This study is based mainly on the newest competitiveness reports. These are: World Economic Forum s (WEF) Global Competitiveness Report 2003 and International Institute for Management Development s IMD World Competitiveness Yearbook Also this report analyses recent security development from the year Particular focus is given to the most important trade partners of Finland, which are the EU25-countries, United States of America, Russia and China. The report also includes a short analysis of, how foreign and security policy decisions affect the competitiveness level of various countries. This study shows clearly that there is a strong positive connection between security and competitiveness. A competitive country is also a secure country. The individual security components have a direct connection to the country s entire competitiveness position, so improving the Finnish internal and external security is important for the prospects of the Finnish economy in the future. Keyword: Security, competitiveness, economic growth.\n5 Yhteenveto Raportin mukaan kilpailukykyiset maat ovat myös turvallisia. Erityisesti EU25-maat ja myös Yhdysvallat ovat turvallisempia kuin muut suuret talousalueet. EU:ssa turvallisimpia maita ovat Pohjoismaat, erityisesti Suomi ja Tanska. Suomi on tutkimuksessa laaditun laajan yritysten toimintamahdollisuuksia kuvaavan turvallisuusindeksin kärjessä. Turvattomimpia maita EU:ssa ovat uudet jäsenmaat sekä Espanja, Italia ja Kreikka. Kiinan turvallisuustilanne on selvästi EU-maita ja Yhdysvaltoja jäljessä. Venäjä lukeutuu yhä maailman turvattomimpiin alueisiin. Kansainvälisten kilpailukykymittareiden kuvaamilla eri turvallisuustekijöillä on selvä yhteys maiden kilpailukykysijoitukseen. Korruption yhteys on kaikkein suorin. Myös omistusoikeuksien suojan ja oikeusjärjestelmän yhteys kilpailukykyyn on merkittävä. Rikollisuus ja järjestäytynyt rikollisuus ovat käänteisessä yhteydessä kokonaiskilpailukykyyn. Turvallisuus on siten edellytys hyvälle kilpailukyvylle. Turvallisuudessa tapahtuvat muutokset vaikuttavat eniten kehittyvien talouksien kilpailukyvyn kehitykseen. Kun maa on saavuttanut globaalisti korkean kehitystason, on vaikeaa enää saada lisää kilpailuetua sisäisen turvallisuuden lisääntymisellä. Turvallisuusongelmat koskettavat kuitenkin myös kehittyneitä teollisuusmaita. Järjestäytynyt rikollisuus ja terrorismi ovat uhkatekijöitä, jotka voivat vaikuttaa nopeastikin maan kilpailukykyyn. Ulko- ja turvallisuuspoliittiset ratkaisut ovat yksi osa julkisen vallan siitä politiikasta, jolla vaikutetaan kansallisvaltion turvallisuustilanteeseen. Ulkoiset uhkatekijät vaikuttavat myös kilpailukyvyn kehitykseen.\n7 SISÄLLYSLUETTELO 1 JOHDANTO: TUTKIMUKSEN LÄHTÖKOHDAT JA TAVOITTEET 1 2 KANSAINVÄLISET KILPAILUKYKYMITTARIT JA KILPAILUKYKYSIJOITUSTEN KEHITYS Kilpailukyvyn käsite World Economic Forum (WEF) WEF:n kilpailukykyindeksin rakenne Kilpailukykysijoitusten kehitys International Institute for Management Development (IMD) IMD:n kilpailukykyindeksin rakenne Kilpailukykysijoitusten kehitys 16 3 TURVALLISUUS JA KILPAILUKYKYMITTARIT Turvallisuusriskit Turvallisuusmuuttujat kilpailukykymittauksissa 19 4 TURVALLISUUDEN OSATEKIJÄT JA NIIDEN YHTEYS KILPAILUKYKYYN Korruptio ja lahjonta Oikeusjärjestelmän oikeudenmukaisuus Omistusoikeuden suoja Rikollisuus Järjestäytynyt rikollisuus Terrorismi Poliisin toiminnan luotettavuus Rahanpesu 37 5 TURVALLISUUDEN KEHITYS EU15-maat Baltian maat Puola, Unkari, Tshekki, Slovenia ja Slovakia Kiina Venäjä Yhdysvallat 49 6 TURVALLISUUSINDEKSIT Turvallisuusindeksi Laaja turvallisuusindeksi Turvallisuus parantaa kilpailukykyä 58 7 ULKO- JA TURVALLISUUSPOLIITTISTEN RATKAISUJEN VAIKUTUS KILPAILUKYKYYN 60 8 TURVALLISUUDEN TARKASTELUA ERI MAARYHMISSÄ 66 LÄHTEET 71 LIITTEET 72\n9 1 JOHDANTO: TUTKIMUKSEN LÄHTÖKOHDAT JA TAVOITTEET Tässä tutkimuksessa tarkastellaan turvallisuuden ja kilpailukyvyn välisiä yhteyksiä. Kilpailukyvyn kehitykseen vaikuttavat monet tekijät. Kilpailukyky määrittyy niistä olosuhteista (ympäristöstä), joissa yritykset toimivat. Kaikissa maissa olosuhteet eivät ole samanlaisia, vaan toisissa maissa asiat ovat paremmin ja toisissa huonommin hoidettu. Kilpailuetu muodostuu tekijöistä, jotka on järjestetty toisia kilpailijoita paremmin. Kilpailuetu voi muodostua mm. tuotannontekijöiden hintojen mataluudesta, alhaisesta verotuksesta, työmarkkinoiden hyvästä toimivuudesta, luonnonvaroista, edullisesta sijainnista ja koulutetusta työvoimasta. Suomen kilpailuetuna on pidetty viime vuosina edistynyttä teknologiaa. Myös kansallisvaltion ja yhteiskunnan turvallisuus on yksi tekijä, joka vaikuttaa kilpailuetuun. Turvallisuus on kansallisvaltion keskeinen perusta. Turvallisuus voidaan määrittää yhteiskunnan tavoitetilaksi, joka saavutetaan torjumalla oikeilla keinoilla yhteiskunnan sisäiset ja ulkoiset uhkat (Suomi raportti, 36). Turvallisuuden lisääminen ja varautuminen uusiin uhkatekijöihin on yksi osatekijä julkisen vallan politiikkaa, jolla vaikutetaan myös yritysten tuleviin menestymisen mahdollisuuksiin. Vakaa ja ennustettava taloudellinen, poliittinen ja sosiaalinen ympäristö vähentää yritysten kokemaa epävarmuutta ja rohkaisee investoimaan sekä motivoi muutenkin lisäämään panostusta kotimaan markkinoille. Turvalliset maat ovat myös houkuttelevampia sijoituskohteita ulkomaisille yrityksille kuin maat, joissa turvallisuusriskit ovat suuria. Maariski (tai poliittinen riski) muodostaa strategisen riskin yrityksen liiketoiminnalle. Yritysten on otettava huomioon, miten kohdemaan turvallisuustilanne on järjestetty ja millaiset vaikutukset sillä on liiketoiminnan kehitykseen. Globaalin markkinatalouden leviäminen nostaa vaatimuksia hallituksille parantaa turvallisuuden tasoa. Julkisen sektorin harjoittaman politiikan yhtenä tehtävänä on vahvistaa valtion kilpailukykyä. Kilpailukyky muodostuu tekijöistä, jotka mahdollistavat taloudellisen kasvun. Taloudellinen kasvu edistää myös turvallisuuden leviämistä maailmassa. Vapaakauppa ja vapaat yhteiskunnat ovat sidoksissa keskenään. Köyhyys ja suljettu yhteiskunta muodostavat kasvualustan rikollisuudelle, korruptiolle ja terrorismin kasvulle. Kilpailukyky tarkoittaa sellai-\n10 2 sen ympäristön luomista, joka takaa yritysten kotimaiset ja globaalit toimintamahdollisuudet. Yleensä otetaan huomioon tässä suhteessa ainakin julkiset instituutiot, infrastruktuuri ja makrotaloudellinen ympäristö. Turvallisuus on edellytys suotuisalle taloudelliselle kehitykselle. Konfliktit eivät ainoastaan tuhoa infrastruktuuria, vaan myös kannustavat rikollisuuteen, vähentävät investointeja ja tekevät normaalin taloudellisen toiminnan mahdottomaksi. Useat valtiot ovat joutuneen kierteeseen, johon liittyvät konfliktit, turvattomuus ja köyhyys. (Ks. The European Security Strategy, 2003.) Yrityksen ja kansantalouden kilpailukyky samaistetaan usein toisiinsa. Globalisaatio ja teknologinen kehitys luovat uusia haasteita kilpailukyvylle. Teknologinen kilpailukyky selittää maailmantalouden kasvua ja varallisuuden jakautumista maailmantaloudessa. Yritysten kilpailumenestys ja tuotannon kansainvälinen sijainti riippuvat entistä vähemmän maakohtaisesta suhteellisesta edusta ja yhä enemmän yrityskohtaisista kilpailueduista. Turvallisuus on tavoiteltava kilpailuetu kaikille maille globalisoituvassa maailmassa. Talouden kasvu kannustaa talouden ja oikeusjärjestelmien uudistamista, voimistaa korruption vastaista taistelua ja lisää vapauden rakenteiden leviämistä. Globalisaatio muodostaa toisaalta myös uusia turvallisuusuhkia. Taloudelliset kriisit leviävät yli rajojen ja muodostavat globaalin uhkan. Yksilön kokema inhimillinen turvallisuus (human security) voidaan määrittää kahden tason kautta. Ensinnäkin, se on turvallisuutta sellaisilta kroonisilta uhilta, kuten nälkä, sairaudet ja tukahduttaminen. Toiseksi, se on suojaa jokapäiväisiltä äkillisiltä ja haitallisilta rajoituksilta. Inhimillinen turvallisuus on yhteydessä inhimilliseen kehitykseen. Inhimillinen kehitys tarkoittaa sellaista elinympäristöä, jossa ihmisillä on mahdollisimman paljon valinnan mahdollisuuksia ja tilaisuus kehittää turvallisesti ja vapaasti kykyjään, ilman pelkoa siitä, että nämä mahdollisuudet menetetään tulevaisuudessa. (Ks. UNDP Human Development Report 1994.) Onko maailmasta tulossa turvallisempi vapaan kaupan lisääntymisen myötä? Yhdysvaltain kansallinen turvallisuusstrategia yhdistää turvallisuuden ja talouspolitiikan (ks. The National Security Strategy of the United States of America, 2002). Vapaan talouden edistämi-\n11 3 nen on paras tapa tukea hyvinvointia ja vähentää köyhyyttä. Demokratia ja talouden vapaus ovat parhaita perustuksia kotimaan vakaudelle ja kansainväliselle järjestykselle. Tutkimuksissa on havaittu, että vapaakauppasopimukset vähentävät aseellisia konflikteja, koska vihollisuudet uhkaavat myös sopimusjäsenten yhteisiä taloudellisia etuja (Mansfield ja Pevehouse, 2001). Vapaakauppa lisää hyvinvointia ja varallisuutta sekä lisää kansainvälistä turvallisuutta. 1 Yrityksen turvallisuuteen vaikuttavat mm. järjestäytynyt rikollisuus, poliisin toiminnan tehokkuus, oikeusjärjestelmän luotettavuus ja oikeudenmukaisuus sekä korruption esiintyminen. Turvallisessa maassa yrityksen toiminta on edullisempaa kuin turvattomassa maassa. Turvallisuusriskeihin varautuminen lisää kustannuksia. Niiden arvioiminen on osa esimerkiksi investointipäätöksen tekoa. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan seuraavia kysymyksiä: - Miten turvallisuus vaikuttaa kilpailukykyyn? Miten turvallisuus vaikuttaa maiden kilpailukykyasemaan? - Miten turvallisuuden osatekijät ovat yhteydessä kilpailukykyyn? Millainen yhteys kilpailukykymittareiden turvallisuutta kuvaavilla muuttujilla on maiden kokonaiskilpailukykyyn? - Miten turvallisuus vaikuttaa kansainvälisiin kilpailukykymittauksiin? Millainen yhteys turvallisuusmuuttujilla on maiden kokonaiskilpailukykysijoituksiin kansainvälisissä kilpailukykymittareissa? Tutkimuksen aineistona käytetään kansainvälisten kilpailukykyä mittaavien organisaatioiden julkaisemia kilpailukykyraportteja ja niihin sisältyviä turvallisuutta mittaavia osatekijöitä. Maailman talousfoorumi (WEF) julkaisee vuosittain The Global Competitiveness Report julkaisua. Raportissa tarkastellaan nykyään 102 valtion kilpailukyvyn tasoa. Euroopan tunnetuin liikkeenjohdon koulutuslaitos IMD (International Organization for Management 1 Kaupan ja turvallisuuden välisistä yhteyksistä ovat kirjoittaneet mm. Gerald P. O Driscoll & Sara J. Fitzgerald (2002): Trade Promotes Prosperity and Security, The Heritage Foundation Back grounder No: Kauppasopimuksien ja aseellisten konfliktien välistä yhteyttä ovat tutkineet mm. Edward Mansfield ja Jon Pevehouse, ks. esim. artikkeli Institutions, Interdependence and International Conflict teoksessa Globalization and Armed Conflict, 2001.\n12 4 Development) julkaisee vuosittain World Competitiveness Yearbook -raporttia. Uusimmassa vuonna 2004 ilmestyneessä raportissa on mukana 52 maata ja 8 kauppa-aluetta. Kilpailukykymittarit kuvaavat maiden taloudellista ympäristöä, joka vaikuttaa yritysten kilpailuasemaan. WEF jakaa kilpailukykytekijät kolmeen luokkaan: makrotaloudellinen ympäristö (macroeconomic environment), teknologia (technology) ja instituutiot (public institutions). IMD jakaa tekijät neljään luokkaan: taloudellinen suorituskyky (economic performance), julkisen sektorin tehokkuus (government efficiency), yksityisen sektorin tehokkuus (business efficiency) ja infrastruktuuri (infrastructure). Kilpailukykymittarit eivät ole talouden menestyksen ennusteita. Ne kuvaavat eri maiden tilannetta yritysten toimintaympäristöinä erilaisten kriteerien suhteen. Toimintaympäristö vaikuttaa siihen, millainen mahdollisuus yrityksillä on menestyä taloudellisessa kilpailussa. Vertailemalla eri maita ne voidaan sijoittaa järjestykseen ja verrata olosuhteita eri maaryhmissä. Kilpailukykymittarit tarjoavat tarpeellista tietoa yrityksille ja poliittisille päättäjille ympäri maailmaa, sillä globaaleilla markkinoilla kilpailevat myös kansakunnat, eivät vain yritykset. Tämän tutkimuksen pääpainopistealue on uusimmissa kilpailukykyraporteissa: WEF:n vuoden 2003 julkaisussa ja IMD:n vuoden 2004 julkaisussa. Raporttien avulla pyritään hahmottamaan turvallisuustilannetta ennen kaikkea Euroopassa. Myös muut Suomen kannalta tärkeät vientimaat ja investointien kohdemaat (mm. Kiina, Yhdysvallat, Venäjä) otetaan tarkastelussa huomioon. Turvallisuuden vaikutusta kilpailukykyyn tarkastellaan niiden muuttujien avulla, joita on käytetty kilpailukykyraporttien kyselyissä. Turvallisuusmuuttujat kuvaavat mm. korruption ja lahjonnan, järjestäytyneen rikollisuuden, ja terrorismin uhkan vaikutuksia yritysten liiketoimintaympäristöön. Pitemmän aikavälin vertailu kohdistuu ajanjaksoon Tämän vertailun avulla tutkitaan, miten turvallisuustilanne on muuttunut yleisesti kohteena olevissa maissa. Tarkastelussa pyritään huomioimaan myös ulko- ja turvallisuuspoliittisten ratkaisujen vaikutus kilpailukykyyn.\n13 5 2 KANSAINVÄLISET KILPAILUKYKYMITTARIT JA KILPAILUKYKYSIJOITUSTEN KEHITYS Kansainväliset kilpailukykymittarit kuvaavat kansallisvaltioiden kilpailukyvyn kehitystä. Kaksi tunnetuinta kilpailukykyvertailua tekevää laitosta ovat International Institute for Management Development (IMD) ja World Economic Forum (WEF). Suomi paransi näissä vertailuissa merkittävästi sijoitustaan 1990-luvun loppupuolella ja siirtyi maailman kilpailukykyisimmäksi maaksi 2000-luvun alussa. IMD ja WEF julkaisivat vuodesta 1980 vuoteen 1996 yhteistä kilpailukykyindeksiä. Tiet erosivat vuonna 1996, kun molemmat ryhtyivät kehittämään omia kilpailukykymittareitaan. Competitiveness Yearbook -raportti ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna IMD:n mittari säilyi vuoteen 2001 saakka lähellä alkuperäistä indeksiä. WEF julkaisi vuosina Competitiveness Index -mittaria, joka perustui Porterin timanttimalliin. WEF on julkaissut 2000-luvulla Growth Competitiveness Index -mittaria (GCI). GCI perustuu löyhästi kasvu- ja innovaatioteoriaan. Kilpailukykyindeksit perustuvat sekä koviin (tilastot) että pehmeisiin muuttujiin (yritysjohtajien survey-kyselyt). Eri mittarit painottavat eri tavalla aineistojen vaikutusta. WEF:n vuoden 2003 raportti perustuu 7741 vastaukselle, joten raportissa on keskimäärin 75 vastausta maata kohti. Kyselyt lähetetään eri suuruisille yrityksille työntekijöiden määrän mukaan (alle 100, , , , yli työntekijää). Vastaajat ovat kyseisessä maassa toimivien kotimaisten, ulkomaisten tai valtion yritysten johtajistoa. Suomesta mukana on 36 vastausta. WEF:n kilpailukykyraportti kattaa nykyään 97,8 prosenttia maailman BKT:sta (WEF 2003, 6). Kilpailukykymittari GCI analysoi siis lähes kaiken maailman taloudellisen aktiviteetin. Vuonna 2003 mukaan otettiin 22 uutta maata WEFin indeksissä arvioidaan nykyään yhteensä 102 maata. Suuren kattavuuden vuoksi WEF painottuu enemmän kovaan tilastodataan, koska kattavien kyselyjen laatiminen suurelle vastaajamäärälle maita olisi vaikeaa. IMD:n vertailu käsittää vähemmän maita. Uusimmassa julkaisussa on mukana 60 arvioitavaa aluetta (IMD 2004). Se on pääasiassa kehittyneiden teollisuusmaiden kilpailuky-\n14 6 kynäkymiä tarkasteleva raportti. Sen lähtökohdat ovat suuryritysten ja osaavan työvoiman sijoittumisessa eri alueille. IMD:n vastausten määrä perustuu maiden BKT-osuuksiin. Suomesta on mukana arviolta noin 15 vastausta. 2.1 Kilpailukyvyn käsite Kilpailukyky määrittää sitä, miten hyvät edellytykset mailla on menestyä talouskilpailussa. Kilpailukyky voidaan määrittää monella tavalla. Näkökulmana voi olla joko yritykset tai kansalaiset (elintaso). Kilpailukyvyksi käsitetään kansallisen toimintaympäristön antama tuki yritystoiminnalle (Valtiovarainministeriö 2002). Kilpailukykyinen kansantalous pystyy houkuttelemaan kansainvälisesti toimivien yritysten korkean jalostusarvon toimintoja siten, että kaikki tuotannontekijät ovat täyskäytössä, ansaitsevat korkeita tuottoja ja maa on pitkällä tähtäimellä ulkoisessa tasapainossa (Pajarinen ym. 2003). Kilpailukykymittareilla voidaan tunnistaa maiden vahvuuksia ja heikkouksia. Kilpailukyky ja taloudellinen kasvu liittyvät voimakkaasti toisiinsa, joten kilpailukykyisissä maissa BKT/ asukas on korkealla tasolla (ks. kuvio 2.1) 2. Talouskasvu merkitsee korkeampia palkkoja, suurempia voittoja, työllisyyden lisääntymistä ja uusien liiketoimintamahdollisuuksien avautumista. Köyhissä maissa talouskasvu nostaa lisäksi ihmisiä pois köy- Kuvio 2.1. Kilpailukyvyn ja BKT :n /asukas välinen yhteys Luxemburg BKT$/asukas Tshad Argentiina Venäjä Italia Irlanti Jordania USA Suomi 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00 6,00 7,00 Kilpailukyky (GCI- luku v. 2003, WEF) 2 BKT henkeä kohti on laskettu hintatasojen erot poistavin ostovoimapariteetein eli PPP- kertoimin. Lähde: Freedom House järjestö\n15 7 hyydestä. Kilpailukykymittarit arvioivat, millainen mahdollisuus maailmantaloudella on saavuttaa kestävä taloudellinen kasvu keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (WEF 2003, 3). Ne maat, joissa noudatetaan talouden vapauteen perustuvaa markkinataloutta, ovat kokonaiskilpailukyvyltään parhaita (ks. kuvio 2.2). 3 Kuvio 2.2. Kilpailukyvyn ja taloudellisen vapauden välinen yhteys. Freedom Index- luku (0=suljettu...10=vapaa) CATO 10 9 Honk Kong 8 USA Suomi 7 Ruotsi 6 Kiina Malesia Tshad 5 Venäjä Etelä-Afrikka 4 3 Zimbabwe 2 1 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00 6,00 7,00 Kilpailukyky (GCI- luku v. 2003, WEF) Kilpailukykyä voidaan tarkastella monesta näkökulmasta. Makronäkökulma kilpailukykyyn keskittyy kansantalouden hintakilpailukykyyn, eli siihen mikä on tuotannon tekijöiden (mm. työ, energia, pääoma) hinta suhteessa kilpailijamaihin (kustannustason edullisuus). Kansantalous on kilpailukykyinen, jos se pystyy luomaan ja ylläpitämään sellaisia tuotannontekijöitä ja perusrakenteita, jotka tarjoavat muita maita houkuttelevamman sijaintipaikan yrityksille. Teollisuuden kustannuskilpailukykyä on perinteisesti mitattu suhteellisten yksikkökustannusten avulla. Mikronäkökulma viittaa yritysten kykyyn tuottaa tuotteita. Kilpailukyky luodaan yrityksissä. Erikoistuminen ja tehokkuus ovat tässä ensisijaisia tekijöitä. Tehokkuus tarkoittaa sitä, että asia tehdään parhaimmalla mahdollisella tavalla. Mikrokilpailukyvyssä onnistumisen 3 Taloudellinen vapausindeksi on Cato-instituution ylläpitämä mittari. Taloudellinen vapaus muodostuu viidestä lohkosta: hallituksen suuruus (tuet, verot, yritykset), laillisuuden rakenne ja omistusoikeuksien turvallisuus, ulkomaankaupan vapaus, rahoituksen saatavuus ja säännöstely (luotot, työvoima, liiketoiminta). Vertailussa on käytetty uusinta julkaisua - Economic Freedom of the World: 2004 Annual Report, joka kertoo vuoden 2002 tilanteesta.\n16 8 mittarina voidaan käyttää mm. markkinaosuutta ja suhteellista kannattavuutta. Kilpailuetu on vapailla markkinoilla toimivan yrityksen menestyksen ydin (Porter, 1991). Michael E. Porterin kilpailukykyteorian (ks. Porter, 1991) mukaan kansakuntien kilpailuetu rakennetaan mikrotasolla, sillä kansainvälisillä markkinoilla kilpailevat yritykset, eivät kansantaloudet. Menestykselliset klusterit ovat tärkeitä kilpailukykyä lisääviä tekijöitä. Yritysten välinen klusteri muodostuu, kun niiden keskinäinen vuorovaikutus tuottaa selvästi osoitettavissa olevia hyötyjä (Hernesniemi ym. 1995, 21). Porterin timanttimalli koostuu neljästä osasta: tuotannontekijäolot, kysyntäolot, lähi- ja tukialat sekä kilpailukenttä. Sen lisäksi kolme ulkoista tekijää vaikuttaa timanttiin : julkinen valta, sattuma ja kansainväliset liiketoiminnot. 2.2 World Economic Forum (WEF) Maailman talousfoorumi perustettiin vuonna 1971 tukemaan maailmanlaajuista talouskasvua ja sosiaalista kehitystä. WEF on voittoa tavoittelematon kansalaisjärjestö. Harvardin yliopisto on yksi sen keskeisimmistä akateemisista yhteistyölaitoksista. WEF järjestää vuosittain erilaisia sen jäsenistöä kiinnostavia tapahtumia. Davosin vuosikokous on niistä keskeisin. Talousfoorumista on kehittynyt yksi tärkeimmistä globaalin talouden näkymiä pohtivista kokouksista koko maailmassa. Talousfoorumin tavoitteena on mm. köyhyyden vähentäminen, elintasoerojen tasoittaminen ja kehitysmaiden talouksien kehittäminen mm. yrittäjyyttä tukemalla. WEF:n kasvukilpailukykyindeksi (Growth Competitiveness Index, GCI) mittaa maiden keskipitkän aikavälin näkymiä. Indeksin päälohkot ovat: teknologia, instituutiot ja makrotaloudellinen ympäristö. Jokainen päälohko muodostuu kahdesta tai kolmesta alalohkosta. Ydinmailla päälohkoista teknologia saa puolikkaan, instituutiot ja makrotaloudellinen ympäristö indeksit neljänneksen painon. Ei-ydinmailla nämä lohkot saavat saman painon. Indikaattori lasketaan kovan ja pehmeän datan painotettuna keskiarvona (kuten IMD laskee omansa). GCI-kilpailukykyindeksi julkaistiin ensimmäisen kerran The Global Competitiveness Report julkaisussa. Ero Competitiveness Ranking -indeksiin, jota julkaistiin vuosina ei ole merkittävä: tavoite on sama laskea kasvun potentiaalia.\n17 9 WEF:n mikrotaloudellisen kilpailukyvyn nykykilpailuindeksi (Business Competitiveness Index, BCI: ennen nimellä Microeconomic Competitiveness Index, MICI) muodostetaan faktorianalyysillä (Common Factor Analysis). Indeksiarvo on sama kuin pääfaktorin pisteluku. Myös tämä julkaistaan The Global Competitiveness Report -julkaisussa. BCI - kilpailukykyindeksi ilmestyi ensimmäisen kerran julkaisussa The Global Competitiveness Report WEF:n kilpailukykyindeksin rakenne WEF:n kasvukilpailukykyindeksissä (Growth Competitiveness Index, GCI) on siis kolme päälohkoa: teknologia, instituutiot ja makrotaloudellinen ympäristö. Jokainen päälohko muodostuu kahdesta tai kolmesta alalohkosta. Indeksit lasketaan seuraavasti: 1) Maat jaetaan ydin (core) ja ei-ydin (non core) ryhmiin niiden patentointi-intensiivisyyden perusteella. Ydinmaita ovat maat, joilla on enemmän kuin 15 US- patentointia rekisteröitynä per miljoona asukasta (edellisenä vuonna) 4. Ei-ydinmaita ovat kaikki muut maat. Innovatiivisilla mailla painotetaan enemmän teknologian ja innovaatioiden kehitystä kilpailukyvyn kuvauksessa. Jaottelun taustalla on idea, että maiden, jotka ovat lähellä teknologista huippua, taloudellinen kehitys tapahtuu uusien innovaatioiden kautta. Jäljessä olevien maiden kehitys tapahtuu osittain uusien innovaatioiden kautta ja osittain jäljittelemällä ulkopuolelta tulevaa osaamista. 2) Poikkeavia äärihavaintoja korjataan raportissa dokumentoimattomalla tavalla. 3) Kovat muuttujat skaalataan kyselyssä käytetylle asteikolle 1-7. Standardikaava kovan datamuuttujan siirtämiseksi 1-7 asteikolle on: = 6 * (maan data-arvo koko datan minimiarvo / koko datan maksimiarvo koko datan minimiarvo) ) Alalohkojen indeksit lasketaan muuttujien ei-puuttuvien havaintojen painotettuna keskiarvona. Alalohkot jakautuvat määrätyllä tavalla kovaan ja pehmeään dataan. Esimerkiksi julkisten instituutioiden indeksi lasketaan sopimukset ja laki -alalohkon sekä korruption 4 Ydinmaihin kuuluivat vuonna 2002 mm. Yhdysvallat, Japani, Taiwan, Ruotsi ja Suomi (yhteensä 25 maata).\n18 10 alalohkon summana (molemmat saavat puolikkaan painon). Muuttujia on yhteensä 32 (sopimukset ja laki alalohko: 18 muuttujaa, korruptio alalohko: 14 muuttujaa). 5) Kokonaisindeksi lasketaan päälohkojen indeksien painotettuna keskiarvona. Kuten edellä mainittiin, ydinmailla päälohkoista teknologia saa puolikkaan painon. Instituutiot ja makrotaloudellinen ympäristö saavat kumpikin neljänneksen painon. Ei-ydinmailla lohkot saavat tasapainot (kolmanneksen jokaiselle). Turvallisuusmuuttujat (mm. sopimukset, laki, korruptio) vaikuttavat enemmän eiydinmaiden kilpailukykyreittaukseen. Ydinmailla teknologia painottuu muita muuttujia enemmän kokonaissijoituksessa. Ei-ydinmailla instituutiot saavat kolmanneksen painoarvon. Kun tietty kynnys institutionaalisen kehityksen osalta on ylitetty, on vaikea enää saada selville kasvuvaikutuksia, jotka tulevat vaatimattomista parannuksista instituutioiden tasossa (WEF 2001, 46). Instituutioiden laatu on voimakkaassa yhteydessä kehittyvien maiden (ei ydinmaat) talouden kasvuun, koska instituutioiden kehittyminen on edellytys toimivalle talousjärjestelmälle. Siksi kokonaisindeksissä ydinmailla julkiset instituutiot saavat pienemmän painon Kilpailukykysijoitusten kehitys Seuraavassa tarkastellaan lyhyesti WEF:n kilpailukykymittarin mukaisen kokonaiskilpailukyvyn kehitystä EU25 -maissa, Kiinassa sekä muissa Aasian maissa, Venäjällä ja Yhdysvalloissa vuosina EU25-maat EU25-maiden yhteenlaskettu kilpailukyky on säilynyt globaalissa vertailussa lähes ennallaan viime vuosina (ks. kuvio 2.3.) 5. Pohjoismaat ovat korkealla kilpailukykyarvioissa. Saksa on nostanut sijoitustaan kahtena viime vuotena ( ), nykyinen sijoitus on 13. Ranska on sijalla 26. Italia on pudonnut sijalle 41. ja Irlanti sijalle 30. Itä-Euroopan maissa on EU:n keskimääräistä tasoa heikompi kilpailukyky. Baltian maista Viro on selkeässä johdossa ja Latvia on parantanut asemiaan merkittävästi 2000-luvulla. Liettuan kilpai- 5 EU25- maiden yhteinen arvo on laskettu painottamalla vastauksia jäsenmaiden väestömäärien mukaan. Vuoden 2001 tiedoista puuttuu Malta. Luxemburg puuttuu tiedoista vuosina Tiedot painotuksista löytyvät liitteestä.\n19 11 lukyky on yhä heikko, mutta joillakin alueilla on tapahtunut positiivista kehitystä. Puola on EU25-alueen heikoimman kilpailukyvyn maa. Uusista EU-maista Maltan sijoitus on korkein, sen sija on 19. Taulukko 2.1 EU25 -maiden kilpailukykysijoitukset koko maailmassa vuonna 2003 (WEF) Kilpailukyky sijaluku GCIluku Kilpailukyky sijaluku GCIluku 1. Suomi 1 6, Slovenia 31 4,70 2. Ruotsi 3 5, Unkari 33 4,61 3. Tanska 4 5, Kreikka 35 4,58 4. Hollanti 12 5, Latvia 37 4,54 5. Saksa 13 5, Tshekki 39 4,48 6. Iso-Britannia 15 5, Liettua 40 4,39 7. Itävalta 17 5, Italia 41 4,38 8. Malta 19 5, Slovakia 43 4,23 9. Luxemburg 21 4, Puola 45 4, Viro 22 4,96 (puuttuu Kypros) 11. Espanja 23 4,94 Yht. 102 maata 12. Portugali 25 4, Ranska 26 4, Belgia 27 4, Irlanti 30 4,73 Kuvio 2.3. EU25 - maiden kilpailukyvyn kehitys vuosina (WEF) GCI kilpailukyky- luku 7 6,5 6 5,5 5 4,5 3, ,5 2 1,\n20 12 Iso-Britannia ja Ranska ovat menettäneet asemiaan merkittävästi aikavälillä (ks. kuvio 2.4). Suomi paransi sijoitustaan merkittävästi asemiaan 1990-luvun lopulla ja nousi maailman kilpailukykyisemmäksi maaksi vuonna Kuvio 2.4.Kilpailukykysijoitusten kehitys Suomessa, Saksassa, Ranskassa ja Iso- Britanniassa vuosina (WEF) Suomi Saksa Iso- Britannia Ranska Kilpailukyky EU:n uusissa itäisissä jäsenmaissa kuuluu Euroopan heikoimpiin. Unkari ja Slovenia ovat lähimpänä EU:n keskitasoa. Puola, Slovakia ja Tshekki kuuluvat Euroopan unionin vähiten kilpailukykyisiin maihin. Slovenia otettiin mukaan WEF:n mittariin vuonna Sen sijoitus on pysynyt lähes ennallaan (vuonna 2001 sija 31, vuonna 2002 sija 28). 20 Kuvio 2.5. Kilpailukykysijoitusten kehitys Puolassa, Unkarissa, Slovakiassa ja T shekissä vuosina (WEF) Unkari Tshekki Slovakia Puola\nKirjan kuviot & taulukot Kuvio 1 IMD:n kilpailukykyindeksin rakenne. Indeksi kostuu 4:stä ala- ja :stä ala-alaindeksistä. Lähde: IMD (14). IMD:n kokonaisindeksi Taloudellinen menestys Julkisen hallinnon


Painonpudotuksen ja hiustenlähtöön liittyvä yhteys – Strong Guru\nHomepage / fi / Weight Loss / Painonpudotuksen ja hiustenlähtöön liittyvä yhteys\nPainonpudotuksen ja hiustenlähtöön liittyvä yhteys\nHiukset voivat kärsiä hiuksista (hiustenlähtö), etenkin iän myötä. Mutta voiko laihtuminen myös aiheuttaa hiusten ohenemisen? Painonpudotuksen ja hiustenlähdön välisen yhteyden ymmärtämiseksi on hyödyllistä ymmärtää, miksi hiustenlähtö tapahtuu.\nAmerican Academy of Dermatology mukaan on useita yleisiä syitä, joiden vuoksi saatat kokea hiustenlähtöä. Mutta he tekevät eron hiustenlähtöön ja hiusten menettämiseen. He sanovat, että hiusten menettäminen on normaalia. Jokainen menettää 50-100 karvaa päivässä. Mutta hiustenlähtö tapahtuu, kun näet epätavallista ohenemista tai hiustenlähtöä.\nJoten miksi hiustenlähtö tapahtuu? Yleisiä syitä on useita.\nOlet luultavasti kuullut miesten kaljuudesta, mutta tiesitkö, että naiset voivat myös kokea sairauden? Naisten kaljuuntuminen voi esiintyä perheissä ja se näyttää hieman erilaiselta kuin miesten kaljuuntuminen.\nNaiset kokevat yleensä päänahan yläosan ja kruunun tilan. Naiset kuvaavat usein näkevänsä laajenevan osan. Sinulla on todennäköisempää naispuolinen kaljuuntuminen, jos sinulla on suvussa sairaus\nKansallisten terveyslaitosten mukaan hormonitasojen muutokset voivat aiheuttaa hiusten ohenemista. Androgeenitason muutos voi aiheuttaa pään hiusten ohenemisen ja kasvojen hiusten karkeuden. Saatat huomata muutoksia vaihdevuosien aikana. Noin kaksi kolmasosaa naisista kokee jonkin verran postmenopausaalista hiustenlähtöä\nMatala rauta voi olla syy hiustenlähtöön. Jos olet kasvissyöjä, jos sinulla on normaalia raskaampia jaksoja tai jos sinulla on ollut anemia, saatat kokea hiustenlähtöä raudan puutteesta. Jotkut naiset ottavat rautalisäaineita tilan kääntämiseksi, mutta ei ole todisteita niiden tehokkuudesta hiustenlähtöön.3 4\nPieni proteiinien saanti voi myös johtaa hiustenlähtöön joidenkin asiantuntijoiden mukaan. Ja hyvin vähäkaloriset ruokavaliot eivät yleensä tarjoa tarpeeksi ravintoa, jotta kehosi – hiuskarvat mukaan lukien – toimisi normaalisti.\nFyysinen tai emotionaalinen stressi\nHarvardin terveysasiantuntijat selittävät, että ei ole epätavallista kokea hiustenlähtöä, kun koet myös epätavallista stressiä tai ahdistusta. Tahaton laihtuminen voi tapahtua myös fyysisen tai henkisen stressin aikana.\nKilpirauhasen liikatoiminta (kilpirauhasen liikatoiminta) on syynä hiustenlähtöön. Itse asiassa mikä tahansa kilpirauhasen potilas voi kokea hiustenlähtöä. Lääkäri voi suorittaa rutiinikokeita sen selvittämiseksi, toimiiko kilpirauhasesi kunnolla\nPainonpudotus yksinään ei ole tässä hiustenlähtöjen luettelossa. Mutta se ei tarkoita, ettet kokisi hiustenlähtöä, kun laihdut. Laihduttaminen voi olla erittäin stressaavaa, uuvuttavaa ja voi johtaa ravitsemuksellisiin puutteisiin, jotka johtavat hiusten menetykseen. Ja monet naiset kokevat painonnousua ikääntyessään tai vaihdevuosien aikana ja saattavat sen seurauksena mennä ruokavalioon. Tekijöiden yhdistelmä voi aiheuttaa hiusten ohenemisen.7\nJos huomaat epätavallisia hiustenlähtömalleja, ota yhteys lääkäriisi. Terveydenhuollon tarjoajasi voi kertoa sinulle, jos siihen liittyvä sairaus voi olla mahdollinen syy hiusten muutoksiin. Jos ei, hän voi ohjata sinut rekisteröidyn ravitsemusterapeutin tai käyttäytymisterveysasiantuntijan luokse, jos syynä ovat ravitsemusongelmat tai stressi.\nSaatat joutua ihotautilääkäriin, joka voi suorittaa lisätestejä saadakseen selville, miksi saatat menettää hiuksiasi ja mitä voidaan tehdä asialle.\nOn lääkkeitä, jotka voivat parantaa ohenevia hiuksia. Ne sisältävät:\nMinoksidiili. Olet todennäköisesti nähnyt tuotteita, kuten Rogaine (minoksidiili), mainostettu televisiossa tai lehdissä. Tätä lääkitystä käytetään laajalti ja sen on osoitettu olevan tehokas kliinisissä tutkimuksissa. Lääkkeitä on saatavana apteekeista.8\nSpironolaktoni. FDA ei ole hyväksynyt tätä reseptilääkettä auttamaan naisia, joilla on ohenevat hiukset, mutta se on yleinen hoito naisten hiustenlähtöön, koska sen on osoitettu olevan tehokas American Academy of Dermatology.\nOn olemassa muutamia muita lääkkeitä, joita voidaan käyttää off-label-hiustenlähtöön laihtumisen aikana. Ihotautilääkäri voi selvittää, onko jokin heistä sinulle sopiva. Laserit ja hiustensiirto ovat myös menetelmiä, joita jotkut naiset käyttävät hiustenlähtöön.\nHoidot eivät kuitenkaan sovi kaikille, eivätkä ne aina toimi. Voit työskennellä terveydenhuollon tarjoajan kanssa nähdäksesi, mitkä hoidot todennäköisesti toimivat sinulle, jos koet hiustenlähtöä laihdutuksen aikana.\nPrevious post Energiataseesi muuttaminen laihtumisen helpottamiseksi\nNext post Saavatko hiilihydraatit laihtua?\nLaskettaessa Oikea annoskoot painonpudotus\nKuinka parantaa aineenvaihduntaa laihtua tehokkaasti\nMitä on odotettavissa kasvisruokavaliota\nRiisileseöljyn Nutrition Facts – Kalorit, hiilihydraatteja, ja terveyshyötyjä riisiöljy


Kahvilasuositus Kellokoski: ihana Kinuskilla – Tädin ja tytön matkablogi\nPerjantaina mieliala oli aurinkoinen, olin luvannut viedä kuopustin polkupyöräkypäräostoksille Järvenpään Prismaan. Jo pelkästään se että on aika hankkia uusi pyöräilykypärä on jotenkin niin kesäistä, että mieltä lämmitti.\nIlmakin oli aurinkoinen ja lämmin ja tuntui minusta ensimmäiseltä kesäpäivältä. Kun lähdin koululaisteni kanssa Järvenpäähän oli sopivasti välipala-aika, niinpä oli tarpeen etsiä kiva kahvila, jossa voisimme nauttia jotain pientä..\nOlin ajatellut Cafe Aulista, mutta en muistanut että se on ”vain” kesäkahvila (avautuu 2.5.). Joten piti miettiä uusi kohde. Ja kappas, Järvenpäästä ei löytynyt mitään kivaa kohdetta. Onhan siellä Kulmis, joka on ihan hyvä kahvila, mutta nyt kaipasin jotain muuta.\nOnneksi muistin, että Kellokoskella on ihana Kahvila Kinuskilla. Kahvila toimii vanhassa makasiinissa Kellokosken sairaalan vieressä ja joen rannalla. Kesäisin sillä on hauska ja rosoisen viehättävä terassi, mutta nyt se ei ollut vielä avoinna. Pari ihmistä näytti juuri lakaisevan terassilta (puretun talon seinien sisällä) roskia pois, joten ilmeisesti pian päästään nauttimaan terassista.)\nSisääntulijaa tervehtii elämää nähnyt Pinokkio-lelu!\nSisääntulijaa tervehtii vanha Pinokkio-lelu\nKinuskillan kakkutiskin äärellä jouduimme Suureen Kiusaukseen. Olemme koko perheen voimin viettäneet mässytöntä 100-päivää ja mässyihin kyllä lasketaan kakut ja pullat, mutta nyt päätin, että ne ovat välipalaa, joten niinpä me ihailimme kakkuja ja muuta ja jokainen valitsi jotain itselle sopivaa. Esikoinen valitsi Milkyway-kakkupalan, kuopusti otti jätti korvapuustin ja minä tietysti voisilmäpullan. Nam.. Herkkua oli, ihan joka muru.\nOstin kotiin myös pullon aitoa omenamehua.. Siitä myöhemmin!\nOtin pullani kanssa jäälatten ja olipa nautittava pulla-kahvi-hetki! Suosittelen!\nTunnista hyvä pullan jo ulkonäostä, mutta vielä haukkaus tästä voisilmapullasta kyllä kertoi myös mausta, että tämä pulla oli juuri sellainen kuin pullan tuleekin olla; maukas, pehmeä ja juuri oikean pullamainen.\nJa tietysti tähän nautintoon liittyi piiiiiitkä pullaton kausi. Sillä pulla kuitenkin on ihmisen ruokaympyrän yksi tärkeimmistä osasista.\nTulimme kahvilaan noin klo 14.00 ja kahvila menee kiinni klo 15.00. Harmillista, että kahvila palvelee vain lounasaikana. Joka tapauksessa, koska lounasaika oli lopuillaan ja lounaalle tarkoitettuja jälkiruokakakkuja oli jäänyt syömättä (miksi??) niin ystävällinen tarjoilijaneito tarjosi meille kakkua. No, ahneus vei voiton ja maistelimme yhden palan kolmeen pekkaan.\nNam! Olipa herkullinen mangojuusto-herkkuvaahto-murupohjakakku. Raikas, kevyen makuinen eikä liian makea.\nKahvila on todella viihtyisä, se on sisustettu sellaisella tyylikkäällä kirppismeiningillä. Viihtyisä ja valoisa. Ja paikassa on kiva henki. Voisin hyvinkin kuvitella että tulisin lounaalle tai aamukahville ja jäisin vähäksi aikaa tekemään pöydän ääreen töitäni…\nSuosittelen kahvilaa hyvien herkkujen ystäville. Ja tiedoksi, kahvilan kakkuset tehdään paikan päällä.. Ja siitä omenamehusta. Maistoin sitä juuri, ja se on juuri sellaista aitoa puristettua omenamehua kuin sen kuuluukin olla. Ja tarina mehun takana on loistava.\nMehu, Omena sieppari, tehdään ihmisten ylijäämäomenista, yritys palkkaa työhön muuten vaikeasti työllistettäviä ihmisiä, koska he uskovat ettei mikään saa mennä hukkaan!\nMitäs vielä, no, kannattaa tutustua Kinuskillaan sekä Omena siepparin mehuun. Ta voit vaikka ryhtyä omenien luovuttajaksi. Kinuskilla tarjoaa brunssia noin krt kk ja brunssin jälkeen tarjolla on elokuva.\nKannattaa katsoa nettisivuilta tarkempaa tietoa. Tässä vielä Kinuskilla ja Omena sieppari.\nkahvilat, kiertotalous, Kinuskilla, Lähimatkailu, omenamehu, omenasieppari


Pystysuuntaiset kaupungit voivat olla vilkaisu kaupunkielämän tulevaisuuteen - Yleinen - 2021\nMerenpinnan nousu aiheuttaa massiivisia tuhoja maapallon matalille osille. Tyynellä valtamerellä merenpinnan nousu on jo arvioitu menettäneen viisi asumatonta saarta. Vastauksena tähän maailmanlaajuiseen katastrofiin, italialainen arkkitehti, Luca Curci on paljastanut uudet konseptisuunnitelmat vettä hallitsevasta maailmasta.\nVaikka Curci ei ole menossa niin pitkälle kuin Waterworld-tyyppinen skenaario, tämä uusi muotoilu antaa vilkaisun miltä arkkitehtuuri ilman maata voisi näyttää. Rakennus on lieriömäinen torni, joka on upotettu merenpohjaan. Pystysuuntaiseksi tornikaupungiksi kutsuttu futuristinen muotoilu koostuu monitoimitalon 180 kerroksesta, jotta kokonaiskorkeus on 750 metriä.\nRakennus on suunniteltu täysin itsenäiseksi. Sen julkisivu on luotu aurinkosähköstä, joka toimii myös rakennusten energiansaannin lisäksi energianlähteenä edelleen mantereelle jääville rakennuksille. Torni rakennettaisiin modulaarisista arkkitehtuurikappaleista, jotka sopivat yhteen muodostaen kokonaisrakenteen. Nämä osat valmistetaan ja lasketaan paikalleen. Torniin jokaisessa kerroksessa on merkittävä alue viheralueita, jotta siellä asuville asukkaille on tarjolla raikas ilma ja hyvä elämänlaatu. Näillä alueilla olisi myös mahdollista kasvattaa maataloutta, joka tarjoaa ruokaa asukkaille.\nJokaisella rakennuskerroksella on erilainen ulkoasu ja toiminnot, jotka täyttävät erityyppisten asuntotyyppien vaatimukset huviloista pienempiin huoneistoihin. Veden tason alapuolella olisi palvelutaso ja kuljetusvarasto. Arkkitehdit ehdottavat myös, että jotkut ylelliset hotellihuoneet ovat tällä tasolla tarjoamaan täysin ainutlaatuisen majoitustarjonnan.\nTorniin pääsee veden, ilman ja maan kautta. Vedenpinnan tasolla olisi aukkoja ja pääsypisteitä veneille ja muille veneille pääsemiseen ja telakointiin. Ja torni itsessään olisi yhdistetty mantereeseen sarjaan puoliksi upotettuja jalankulkijoita ja tarvikkeita varten tarkoitettuja siltoja. Silloissa olisi myös sähköinen julkisen liikenteen järjestelmä, jonka avulla sen asukkaat voisivat matkustaa edestakaisin mantereelle. Tornilla olisi tietysti myös pääsy helikopteriin ylimmän kerroksen kautta.\nLuca Curci Arkkitehdit työskentelevät arkkitehtonisten muotojen ja mittakaavojen yli. He ovat aiemmin suunnitelleet pienempiä yksityisasuntoja sekä kuuluneet suurten kaupunkisuunnittelun pääsuunnitelmiin. Tiimi harjoittaa intohimoisesti myös huonekalujen suunnittelua, sisustusta ja teollista suunnittelua. Tämä projekti on huipentuma monien vuosien tutkimukseen ja suunnittelutestaukseen.\nVaikka pystysuoran tornikaupungin rakentamista ei ole suunnitteilla, konseptisuunnitelmien julkaisun tarkoituksena on sytyttää keskustelu nykyaikaisten kaupunkiemme tulevaisuudesta. Maailmassa, jossa väestö kasvaa räjähdysmäisesti, asuminen ja elämänlaatu ovat vakava kysymys kaikille suurille kaupunkialueille. Pystysuora kaupunkitorni luottaa suurtiheyksisen tornin perinteiseen muotoon yhdessä huipputeknologian kanssa tarjotakseen sekä kestävän että ylellisen kaupunkielämän muodon.\nKatso video: Kaupungin Sankarit. 17 Veke tulee kaupunkiin. Lasten Piirretyt. Lastenohjelmia Suomeksi (Kesäkuu 2021).\nCopyright 2021 \_ Liike- ja Internet-ohjelmistot \_ Pystysuuntaiset kaupungit voivat olla vilkaisu kaupunkielämän tulevaisuuteen


Kätköihin Jätettävät Tavarat - Finland - Geocaching Forums\nBy virtato, March 3, 2004 in Finland\nKävin eilen huoltamassa Highway Starin ja "siivosin" kätkön.\n"Siivottuna" poistui esim. kondomi -onneksi käyttämätön.\nItseäni ei kyseinen objekti haittaa, mutta mikäli harrastus halutaan pitää\n"koko perheen" harrastuksena kannattaa miettiä mitä aarteita kätköihin jättää.\nJep. Kansainvälisestikin kumit ovat tavaraa, joita ei suositella jätettäväksi kätköihin. Eivätpä ne minuakaan kätköissä henk.koht. haittaa, joskaan en tosiaankaan itse käyttäisi kondomia, jonka joku tuntematon on jättänyt johonkin purnukkaan keskelle metsää tai jotain puistoa.\nMeillä kävi niin, että lapsen kanssa törmäsimme kondomin sisältävään kätköön. Aika ikävältä tuntui. Samoin stendarit eivät mielestäni kuulu kätköilytavaroihin.\nSamoin stendarit eivät mielestäni kuulu kätköilytavaroihin.\nOliskohan tulitikut olleet kätkössä kosteudenpoistajina, niiden laittaminen esim. ikkunalasien väliin on vanha tunnettu temppu.\nTN, tarkoitin ihan sellaista bensa(?)käyttöistä sytytintä. Kolmessa kätkössä ainakin tullut sellainen vastaan.\nMautonta vai ei, kerran törmäsin kätköön jossa oli käyttämätön mensistöppönen.\nTuhlasin juuri aikaani lueskelemalla Jenkkilän foorumeita ja törmäsin taas heikäläiseen ongelmaan; monet osavaltioden puistot kieltävät kätköilyn kokonaan ja joissakin näyttää olevan melkoinen byrokratia juuri tämän sisällön osalta, yhden kynäveitsen takia on kätköily kielletty koko osavaltiossa. Jenkkilä on toki luku sinänsä omituisuuksineen, mutta aina näissä saattaa kuitenkin olla joku juttu kotosuomeenkin opittavaksi. Ajatelkaapas jos vaikkapa Metsähallitus kieltäisi kätköilemisen esimerkksi roskaamiseen vedoten !! Kaikki puistot ja melkoinen prosentti Lapista olisi pois pelistä !!\nEi oo Suomessa isoa pelkoa moisesta kun Metsähallitus itse on kylvänyt lodjuja Nuuksioon....\nJa oon keskustellutkin muutamien heikäläisten kanssa aiheesta eikä mitään negatiivisia kommentteja ole tullut.\nKerran oli puolen metrin päässä laatikosta käytetty\nOnneksi oli muovipussi taskussa.\nSuklaamunat, irtokarkit tai sokeripalat eivät ole kiva yllätys kätkössä. Mähnääntyneet namut sotkevat kaikki muutkin tavarat purkissa ja houkuttelevat elikoita.\nMyös rasvat lukisin samaan kastiin olkoon sitten värjättyä tai ei:\n... Jätettiin huulipuna ja otettiin ...\nEdited March 19, 2007 by Tervas\nToisinaanhan noita epämukavia tavaroita tulee vastaan, mutta enemmän näkisin ongelmaksi kaiken turhan krääsän joka ei kelpaa edes lapsille. Yhtenä kätkökierroksena, seurassa ollut lapsi ei löytänyt kolmesta peräkkäisestä kätköstä mitään mieleistä. Hän ei ole edes kovin valikoiva. Joka rasiassa oli useita esineitä, joista melkein kaikki olisin itse heittänyt menemään, jos olisin kehdannut.\nAikaisemmassa keskusteluketjussa on lueteltu tavaroita, joita kätköilijät soisivat näkevänsä kätköissä:\nFin: Ehdotuksia Kätkötavaroiksi, Mitä haluaisit vaihtaa.\nKoska kivoja vaihtotavaroita saa halvallakin, niin olisiko sitten ihan ihmisten viitseliäisyys vähissä, kun kätköistä ei usein löydy muuta kuin rojua? Vaikka useimmille vaihtotavarat eivät liene pääasia, niin ainakin lapsia varten olisi ystävällistä jättää kätköön jotain pientä ja kivaa.\nIkävin tavara, jonka olen kätköstä löytänyt, oli paljas ongenkoukku, joka tarttui sormeeni.\nOlen samaa mieltä. Sillä ei ole niinkään väliä, onko kätköesine arvokas, sillä lapsille kelpaa aika vaatimattomatkin lelut, pikkuautot, autokortit, tarrat yms. Kävin tänään huoltamassa erästä kätköäni ja hämmästykseni oli melkoinen kun vaihtotavaroiden määrä oli niin olematon että sieltä oli todella vaikea löytää mitään vaihdettavaa. Kun julkaisin kätkön, laitoin sinne n. 10 vaihtotavaraa, kun nyt kävin kätköllä, siellä oli 4 esinettä: geokolikko, 10 centin kolikko, 5 sentin pätkä sähköjohdon eristettä ja rintanappi. Jos vaikka omat pikkukätköilijäni olisivat olleet mukana, pettymys olisi ollut melkoinen kun mitään järkevää vaihdettavaa ei olisi löytynyt. Toivomukseni olisi että kätköön palautettaisiin vähintään sama määrä esineitä mitä otetaankin niin vaihtotavarat eivät kuole sukupuuttoon.\nOsaisiko joku neuvoa travel bugin kanssa?\nNappasin sellaisen mukaan eräästä kätköstä ja nyt pitäisi se käsittääkseni jotenkin logittaa tuonne geocaching.com:n puolelle ja ilmeisesti viedä johonkin toiseen kätköön?\nOlisiko jollakulla aikaa neuvoa hieman miten tuo kaikki tapahtuu? Tietysti kelpaa jos netistä löytyy selkeä ohjekkin =) Kiitoksia jo etukäteen.\nKiitän. Eiköhän tämä tästä.\nMikähän nyt sitten olisi oikea valinta näistä:\n"Retrieve from kätkö"\n"Grab it from somewhere else"\nKäsittääkseni "Retrieve from kätkö"? Vaikka kirjoitinkin kätkön logiin tiedon käynnistäni niin tuskin tuota "Write note" kohtaa käytän?\nJuuri niin, loggautuu automaattisesti TB:n sivulle ja ilmoittaa , että on Sinun hallussa\nKiitän. Tein näin ja nyt hävisi tieto siitä, että bugi olisi kyseisessä kätkössä.\nKommenttiani ei kuitenkaan tullut mihinkään näkyville eikä kyseisen kätkön logitusta näy tuolla "found/hidden" kohdassa laisinkaan... nooh... ehkä se joskus sinne päivittyy.\nJa bugin tiedoissa tosiaan on, että se on minun hallussani nyt.\nEdited April 14, 2007 by Whig\nHyvinhän se on onnistunut.\nTällainen teksti on ko. bugin logissa:\n4/14/2007 Whig retrieved it from Nummela airport Finland [visit log]\nReally beautiful place. Bit windy but still nice place. Cache was easy to find.\nMutta, mutta.. Näyttää siltä, että olet ottanut bugin "Nummela Airportista", siis bugin login mukaan, mutta oma käyntiloggauksesi on kuitenkin "Railway station of Tytyri (Lohjan Kauppala)". Eli ilmeisesti olet logganut ensimmäisen löytösi väärään paikkaan, mutta näitähän sattuu...\nHyviä ohjeita löytyy esim. http://www.geocache.fi/ ja sieltä linkit. Koko tämä Haksu10:n sivusto on erittäin hyvä!\nJa tervetuloa hauskan harrasteen pariin!\nToissa päivänä kävin tuon "Railway station of Tytyri" löytämässä ja tänään "Nummela airport":n.\nIlmeisesti sitten tosiaan olen vahingossa yhdistänyt bugin tuohon tytyriin. Mitenköhän olen tuossakin onnistunut\nPitäisi varmaan sitten käydä loggaamassa myös tuo "Nummela airport" erikseen jotta sekin näkyy omilla sivuillani oikein vai voiko tuosta aiheutua jotain lisäongelmia?\nNo sitten se bugi loggaus on ihan oikein. Sinun käyttäjäprofiilistasi vain näkyy yksi löydetty kätkö ja se on juuri tuo Tytyri, joten Sinun pitää vielä logata Nummela Airport "Found it" merkinnällä ja sitten kaikki on oikin, ainakin minun mielestä.\nSiihen on tietysti hyvä kirjata, että otin travelbugin jne.\nKiitos "Tuuti" nyt näyttää taas paremmalta\nKiitän kaikkia avusta.\nKävimme siskon poikien kanssa pääsiäissunnuntaina Snappertunassa tutustumassa Raaseporin linnanraunioihin. Itse kätkö oli tuhottu Eräästä kolosta löytyi kuitenkin pääsiäismuna, voitte kuvitella poikien innostuksen.\nLieneekö joku meitä ennen paikalla ollut perhe niitä piilottanut ja unohtanut etsiä tämän ?\nTäällä Mikkelissä oli sakvaka:n Siekkilänjoki I:n kätkön viereisessä kolossa taannoin pari viritettyä hiirenloukkua. Kukaan ei onneksi satuttanut itseään.\nSiis silkkaa tahallista kiusantekoa, ja vieläpä vaarallista. Lapsen sormi voi mennä poikki ja aikuisellekin sattuu pahasti. Loukkuhan on tehty niin voimakkaaksi että se katkaisee hiiren selkärangan.\nTämä ei siis ollut kätkön omistajan tai kätköllä kävijöiden aikaansaannosta vaan kaljoittelevien teinien typerä pila.\nOnpa kätköstä löytynyt MATOJAKIN


LUE Guinea-Bissaun kreoli Kap Verden kreoli Salomonsaarten pidgin afrikaans ahanta aimara aja alasaksa albania alur amerikkalainen viittomakieli amhara angolalainen viittomakieli arabia argentiinalainen viittomakieli armenia assami attie aukan australialainen viittomakieli azeri azeri (kyrill.) bambara baoule baski bassa (Kamerun) bassa (Liberia) batak (dairi) batak (karo) batak (simalungun) batak (toba) baškiiri belizenkreoli bengali bicol bislama bolivialainen viittomakieli brasilialainen viittomakieli bulgaria bulu burma cebuano changana (Zimbabwe) chavacano chichewa chileläinen viittomakieli chitonga chitonga (Malawi) chitonga (Zimbabwe) chitumbuka chiyao chokwe chol chopi chuabo cibemba cinyanja costaricalainen viittomakieli damara dangme digor djula (jula) drehu duala dusun ecuadorilainen viittomakieli efik embera (catio) englanti esan espanja espanjalainen viittomakieli ewe fanti fidži filippiiniläinen viittomakieli fon frafra fääri ga galicia garifuna georgia ghanalainen viittomakieli gitonga gokana grönlanti guadeloupenkreoli guarani guarani (Bolivia) guatemalalainen viittomakieli gudžarati guere guerze gun guna haitinkreoli hausa heprea herero hiligaino hindi hiri-motu hmong (white) hollanti hollantilainen viittomakieli hondurasilainen viittomakieli huasteekki (San Luis Potosi) hunsrik iban ibanag ibinda igbo iiri iloko indonesia indonesialainen viittomakieli intialainen viittomakieli islanti isoko italia italialainen viittomakieli jaava japani japanilainen viittomakieli joruba kabyyli kaktšikel (länsi-) kannada karen (sgaw) katalaani kazakki kektši ketšua (Ancash) ketšua (Ayacucho) ketšua (Bolivia) ketšua (Cuzco) khana khasi khmer kiina (mandariini; perint.) kiina (mandariini; yksink.) kiinalainen viittomakieli kikaonde kikongo kikuju kiluba kimbundu kinande kinjaruanda kipende kirgiisi kiribati kirundi kisi kisii kisonge kitše kitšua (Chimborazo) kitšua (Imbabura) kitšua (Pastaza) kitšua (Santiago del Estero) kitšua (Tena) kolumbialainen viittomakieli komori (Ngazidja) kongo korea korealainen viittomakieli kpelle kreikka kreikkalainen viittomakieli krio kroatia kurdi (kurmandži) (Kaukasus) kwangali kwanjama kyangonde kymri lahu lao latgali latvia lenje liettua lingala lomwe luganda lugbara lunda luo luvale macua makedonia malagassi malaiji malajalam malesialainen viittomakieli malta mam mambwe-lungu mangareva maninkakan (itä-) mapudungu marathi marquesas (Hiva Oa) marquesas (Nuku Hiva) marshall masateekki (Huautla) mauritiuksenkreoli maya mazahua mbukushu mende meru miskito misteekki (Guerrero) misteekki (Huajuapan) mixe mizo mongoli moore nahuatl (Guerrero) nahuatl (Huasteca) nahuatl (Pohjois-Puebla) nahuatl (keski-) navajo ndau ndebele ndebele (Zimbabwe) ndonga nepali ngäbere nias nicaragualainen viittomakieli niue norja nuer nyungwe nzema okpe oromo osseetti otomi (Mezquital) paez pandžabi pandžabi (shahmukhi) pangasinan papiamento (Aruba) papiamento (Curaçao) paraguaylainen viittomakieli persia perulainen viittomakieli pidgin (Kamerun) pilaga ponape portugali pular puola ranska ranskalainen viittomakieli rarotonga romani (Bulgaria) romani (Etelä-Kreikka) romani (Itä-Slovakia) romani (Makedonia) romani (Makedonia) (kyrill.) romani (Pohjois-Kreikka) romania romanialainen viittomakieli ruotsi rutoro réunioninkreoli saksa saksalainen viittomakieli samoa sango sapoteekki (Lachiguiri) sapoteekki (Tehuantepec) saramaccan sarnami sena sepedi serbia serbia (latin.) sesotho (Lesotho) seychellienkreoli silozi sinhala slovakialainen viittomakieli slovakki sloveeni somali sranantongo sunda suomalainen viittomakieli suomi susu swahili swati tadžikki tagalog tahiti talian tamili tandroy tankarana tanska tarahumara (keski-) taraskan tataari telugu tetun dili thai thai (koillis-) tigrinja tiv tlapanek toabaite tojolabal tok-pisin tokelau tonga totonaakki tshwa tsonga tswana turkki turkmeeni turkmeeni (kyrill.) tuvalu twi tzeltal tzotzil tšekki tšekkiläinen viittomakieli tšuvassi udmurtti uiguuri (kyrill.) ukraina unkari unkarilainen viittomakieli urdu urhobo uruguaylainen viittomakieli uusiseelantilainen viittomakieli uzbekki uzbekki (latin.) valencia venda venezuelalainen viittomakieli venäjä venäläinen viittomakieli vezo vietnam viro wallis waray-waray wayuunaiki wichi wolaita xhosa yacouba zimbabwelainen viittomakieli zulu šona\nOletko pannut merkille tämän kirjasen kuvista, miten hyvin Jehovan todistajat pukeutuvat kokouksiin? Miksi kiinnitämme näin paljon huomiota ulkoasuumme?\nOsoitamme kunnioitusta Jumalaa kohtaan. On totta, että Jumala katsoo pintaa syvemmälle (1. Samuelin kirja 16:7). Kun kokoonnumme palvomaan häntä, haluamme kuitenkin sydämestämme osoittaa kunnioitusta sekä häntä että palvojatovereitamme kohtaan. Jos meidän pitäisi mennä presidentin tai kuninkaan eteen, kiinnittäisimme todennäköisesti huomiota ulkoasuumme, koska kunnioitamme hänen asemaansa. Samoin se, että pukeudumme hyvin kokouksiin, osoittaa meidän kunnioittavan Jehova Jumalaa, ”kansakuntien Kuningasta”, sekä paikkaa, jossa palvomme häntä (Jeremia 10:7).\nOsoitamme, millaiset ovat arvomme. Raamattu kannustaa kristittyjä pukeutumaan ”häveliäästi ja tervemielisesti” (1. Timoteukselle 2:9, 10). Häveliäs pukeutuminen merkitsee sitä, ettei kohdista toisten huomiota itseensä prameilla, provosoivilla tai paljastavilla vaatteilla. Tervemielisyys puolestaan auttaa valitsemaan vaatteita, jotka ovat hyvän maun mukaisia, eivät epäsiistejä eivätkä tyyliltään äärimmäisiä. Nämä periaatteet jättävät tilaa monenlaisille ratkaisuille. Vaikkemme sanoisi sanaakaan, miellyttävä ja hyvän maun mukainen ulkoasumme voi ”kaunistaa Pelastajamme – – opetuksen” ja ”kirkastaa Jumalaa” (Titukselle 2:10; 1. Pietarin kirje 2:12). Se miten pukeudumme kokouksiin, vaikuttaa siis siihen, millaisen kuvan toiset saavat Jehovan palvonnasta.\nOlet tervetullut valtakunnansalille riippumatta siitä, millaiset vaatteet sinulla on. Vaatteiden ei tarvitse olla kalliit ja hienot ollakseen puhtaat ja edustavat.\nMiksi on tärkeää pukeutua hyvin, kun kokoonnumme palvomaan Jumalaa?\nMitkä periaatteet ohjaavat ulkoasua koskevia valintojamme?


Keskustelu - Nettiyhteys ja siirtonopeus | Tekniikka ja energia | Tiede\nNettiyhteys ja siirtonopeus\nklo 10:41 | 16.3.2012\nMinulla on puhelinpistokkeeseen liitetty modemi minkä kautta katselen pc:stä tv:tä ja surffailen netissä. Tässä puhelinpistokkeessa oli joskus kiinni vanha luuripuhelin. Miten on mahdollista, että data siirtyy kotikäyttäjän koneen ja netin välillä näin älyttömän kovaa vauhtia? Kuvittelisin että piuhan pitäisi olla jotain "antennikaapelia" tai vastaavaa suurtaajuuskäyttöön tarkoitettua, mutta kun ei ole. Se on luokkaa "ovikellopiuha", pituutta arvatenkin satoja metrejä ellei kilometrejä, suojaamaton johto joka kyllä aikoinaan välitti puhelinkäytössä äänen, mutta miten pirussa sama piuha toimii ihan hyvin nettinopeuksillakin?\nklo 11:36 | 16.3.2012\njos tuollaista mietit niin heittäisin ilmoille "mies saadessaan orgasmin siirtää "dataa" n. 450gb sekunnissa nestemäisenä" joten aika hitaana voisin pitää nykyisiä nettiliittymiä.\noli jossain lääketieteen lehdessä knoppitietona.\nklo 12:36 | 16.3.2012\nIhan vakavissani tätä kysyin, kun en ymmärrä.\nklo 13:33 | 16.3.2012\nOlettaisin kysymyksessä olevan puhelin liikenteen analoogisuuden ja data liikenteen taas ollessa digitaalista jota on helpompaa pakata.\nklo 13:40 | 16.3.2012\nHomman juju on siinä, että siirtomatkat ovat lyhyitä ja nopeutta pudotetaan vaimennuksen ja häiriösuhteen kasvaessa. Puhelimestasi piuha menee suhteellisen lähellä olevaan keskukseen, josta se jatkaa matkaansa jo valokuidulla. ADSL:ssä käytettävät taajuudet ovat 23 kHz-1,1 GHz. Lisäksi liittymä ei ole symmetrinen, joten lataus onnistuu tyypillisesti huomattavasti suuremmalla nopeudella.\nNo, kerro tarkemmin miten 24Mbs siirtyy piuhassa, joka on 40v sitten viritetty tuvan seinään ja mikä alunperin siirtää puhetta? Nyt samassa piuhassa kulkee tuo em. 24Mbs ongelmitta?\nTuolta löytyy jotakin, jos tällä pääsisi alkuun.\nKäytännössä aika harvoin nuo täydet nopeudet toteutuvat.\nklo 14:59 | 16.3.2012\nKiitos linkistä. Siltikin ihmettelen miten ovikellopiuhassa liikkuu data, ja yhteydet toimii näinkin sukkelasti... Asiasta mitään tietämättömät älkööt vaivautuko vastaamaan, please.\nklo 15:50 | 16.3.2012\nEikö kukaan tiedä vastausta aloitukseeni? Heitänkö jonkun helpomman kysymyksen kehiin? Hei älypäät, kommentoikaa nyt ihmeessä! Olen malttamaton. Tyhmät älkööt vaivautuko.\nSe kulkee siellä johdossa sähköimpulsseina.\nklo 16:10 | 16.3.2012\nEihän se, että kuparinen lankaverkko on alunperin rakennettu äänitaajuuksien välittämiseen tarkoita sitä, että se olisi tekninen raja. Kyllä noissa puhelinkaapeleissa on äänipuheluitakin kulkenut useita yhtäaikaa, sehän on täysin mahdollista erilaisilla modulaatiotekniikoilla. Siellä käyttäjän päässä tietysti on ollut yksi puhelin kerrallaan, mutta keskukselta lähtevissä piuhoissa on kulkenut paljon enemmän analogista dataa. Kuinka paljon, sitä en tiedä.\nADSL käyttää välillä signaalinvahvistimia, joissa on datapakettien virheenkorjaus. Rajansahan tuollakin tekniikalla toki on ja yhteysnopeuteen vaikuttaa linjan pituus ja kunto kaikesta kehityksestä huolimatta. Ei se kuparilanka yleensä kovin pitkälle johda, keskusten väli kulkee valokuituja pitkin.\nEn tästä nyt oikein enempää osaa kertoa.\nAiempi linkki oli ADSL2+:sta, katso nyt vielä tämäkin:\nklo 16:22 | 16.3.2012\nNoin lyhyesti nykyaikainen signaalinkäsittely sen mahdollistaa. Voidaan lähettää useilla taajuuskaistoilla ja sisällyttää vielä redundanttia virheenkorjausdataakin mukaan. Liikaa vaimenevat taajuuskaistat jätetään käyttämättä. Toisinsanoen se yhteys sovitetaan toimimaan linjan laadun mukaan.\nNyt aletaan olla asian ytimessä. Ihmettelen vaan sitä, edelleenkin, miten tällanen puhelinpiuha voi välittää nopeaa nettiyhteyttä? Noin niinkuin fyysisen siirtotien kannalta? Kertoo se ken tietää. Mitäköhän tässäkin äsken tapahtui?\nklo 16:48 | 16.3.2012\nKiitos linkistä. Siltikin ihmettelen miten ovikellopiuhassa liikkuu data, ja yhteydet toimii näinkin sukkelasti...\nEi se nykyinen puhelinkaapeli ole ihan ovikellopiuhaakaan, vaan sillä on oma ominaisimpedanssi ja vastaa ominaisuuksiltaan muita siirtojohtoja, kuten esim. koaksiaalikaapeli. Puhelinpylväissä käytetyn "killun" ominaisimpedanssi muistaakseni noin 100 ohmin paikkeilla. Tarkkaa arvoa en muista. Mutta tuota "killua" radioamatöörit ovat käyttäneet myös suurtaajuussyöttöjohtona. Maakaapelina kulkevat puhelinjohdot taas ovat kierrettyjä parikaapeleita samaan tapaan kuin esim. ethenet-verkossa käytettävät moninapakaapelit ja edelläoleva pätee myös puhelin-maakaapeliin.\nSe, että puhelinkaapeliin saa ahdettua melko paljon dataa/ sek. johtuu siitä, että käytetään useita apukantoaaltoja sekä monimutkaista modulointitekniikkaa. Tarkemmin tuohon modulointitekniikkaan en ole perehtynyt, kun ei ole ollut tarvetta perehtyä.\nAsiasta mitään tietämättömät älkööt vaivautuko vastaamaan, please.\nHmmm..? tulikohan rikottua tuota antamaasi ehtoa.\nklo 16:58 | 16.3.2012\nMutta kun se data siirtyy yhtä nopsaan ilman mitään kaapeliakin! Eikös siinä ole enemmän hämmästeltevää?\nklo 17:07 | 16.3.2012\nOmalla 24M-liittymällä toteutuu käytännössä maksimissaan 15M. Siitä en tiedä missä tuo lähin kytkentäboxi on mutta puhelinjohtoa tulee ilmassa taloon ainakin noin 20m ja talon sisällä ehkä 10m lisää. Vähintään siis 30 metriä on sitä puhelinjohtoa, veikkaisin että 70- tai 80-luvulla asennettua.\nJos nyt teoriassa voisin vaihtaa tuon nykyisen tavallisen puhelinjohdon sieltä kytkentäboxista modeemiin saakka esimerkiksi tuollaiseksi antennikaapelin tapaiseksi suojatuksi johdoksi niin parantuisiko tuo yhteyden toteutunut taso automaattisesti? Eli toisin sanoin kysyen, onko se surkea vanha kaapeli kuinkakin oleellinen rajoite tuon yhteyden laadulle?\nklo 19:31 | 16.3.2012\nEräässä vanhassa kerrostalossa oli 1960-luvulla asennetut kupariparipuhelinjohdot. Johdot oli kiinnitetty jalkalistaan naulaamalla johto keskeltä kupariparin välistä. Lisäksi nykyisin johdon muovi on jo rapeaa. Hyvin siinä edelleen n. 20 Mbts kulkee. Nykyisin isomman remontin yhteydessä vedetään valokuitu joka asuntoon.\nklo 22:52 | 16.3.2012\nTuohan on mun mielestä ällistyttävää että nyky "perus" tekniikalla vatkutetaan sähköö gigahertsien nopeuksilla ja luetaan siitä vielä älyttömiä määriä dataa. Siis miljardeja pulsseja sekunnissa!\nMelkein mikä tahansa puhelinkaapeli on ihan siedettävä siirtolinja ja siirtää myös korkeita taajuuksia varsin hyvin. Koska siirtolinjassa informaatio todellisuudessa kulkee johtimien välisessä tilassa, vaikuttaa käytetty eristeaine häviöihin korkeammilla taajuuksilla.\nSuurtaajuisen signaalin siirto puhelinkaapelissa ei ole mikään uusia asia, esim. BBC käytti puhelinkaapeleita TV-kuvan siirtoa ulkolähetyskameroista lähetinasemalle vuonna 1937 ja aloittivat jopa linkin rakentamisen Lontoosta kanalin rannalle juuri ennen sotaa. Englannissa oli tuolloin käytössä 405 juovainen A-standardi, jonka videokaistaleveys on periatteessa 3 MHz luokkaa. Korkeimpien taajuuksien vaimennus puhelinkaapelissa oli sitä luokkaa, että kilometrin välein piti laittaa välivahvistimia, jossa oli raju taajuuskorjain kompensoimaan kaapelihäviöitä korkeammilla taajuuksilla ("tilt").\nPuhelinyhtiöt ovat myös käyttäneet analogisia kantoaaltolaitteita, jossa tyypillisesti 24 puhekanavaa on multipleksattu yhteen pariin suuntaa kohden. Tuohon ei tarvita kuin muutama sata kilohertziä kaistaleveyttä, joten vähän pidemmätkin yhteysvälit ovat mahdollisia.\nYksi syy, jonka takia monet ihmiset kuvittelevat, että puhelinkaapeli pystyy siirtämään vain juuri ja juuri puhekaistan johtuu pupinoinnista. Puhelintekniikassa käytetään tolkuttoman korkeita impedanssitasoja (600 ohm), eivätkä johdot oikein käyttäyty kunnolla siirtojohtoina vaan johtojen kapasitanssi pudottaa taajuusvastetta jo äänitaajuuksista lähtien. Jotta 3 kHz audiotaajuudet ei pahemmin vaimenisi, käytettiin pitkissä johdoissa pupinointikeloja, jotka varmistivat melko suoran taajuuskaistan aina 3 kHz saakka, mutta vastaavasti taajuusvasti romahti jossain 10-20 kHz kohdalla, tehden esim. "nopeiden" 9600/19200 bit/s kantataajuusmodeemien käytön mahdottomaksi pupinoiduilla vuokrapareilla.\nNyt pupinoinnit on poistettu ja ADSL liittymän saa melkein minne tahansa.\n24 Mbit/s nopeus edellyttää ADSL2+ tekniikkaa, jonka kaistaleveys on 2 MHz luokkaa ja siten maksimi siirtonopeus on 2 MBaudia, eli symboolia sekunnissa. Jokaisessa symboolissa pitää siten siirtää 24 Mbit/s / 2 MBaud = 12 bittiä. Vastaanottajan pitää siis keskimäärin pystyä tunnistamaan, mikä mahdollisista 4096 tasosta on kyseessä, joka edellyttä varsin hyvää signaali/kohinasuhdetta ja käytännössä melko lyhyttä etäisyyttä vastapään keskittimeen (DSLAM). Koska kaikki apukantoaallot eivät ole yhtä häiriöttömiä, voidaan joillakin apukantoaalloilla joutua siirtämään jopa 14 bittiä symboolia kohden, eli pitäisi pystyä tunnistamaan, mikä mahdollisestä 16384 mahdollisesta arvosta kulloinkin on kyse.\nklo 15:05 | 17.3.2012\nSalaisuus on, ettei sitä dataa lähetetä digitaalisena eli bittimuodosssa. Siis ei siellä linjassa kulje miljardeja pulsseja sekunnissa.\nSe signaali on muotoa\nJa siitä signaalista tunnistetaan vain amplitudi ja vaihe. Siis täysin analogista tekniikkaa.\nJa aina kun on tunnistettu vaihe ja amplitudi, tehdään päätös mitä bittejä linjalta tuli. Tuossa esimerkissä on QAM16 eli siinä tunnistetaan 16 eri signaalin tasoa, jolloin voidaan päättää tuliko 0010 tai 0011 tai 1010 tai .. jne. Eli siis 4 bittiä kerralla. On olemassa erilaisia QAM\nmodulaatioita aina QAM256 asti eli voidaan lähettä vaikka tavu kerrallaan. Riippuu linjan ominaisuuksista ja kohintasoista, mitä modulaatiota käytetaan.\nOn olemassa erilaisia QAM\nTarkennetaan sen verran, että\n[list:1ibv8wun][*:1ibv8wun]256QAM 1 MHz kaistaleveydellä (standardi ADSL) mahdollistaa 8 bit x 1 MBaud=8 Mbit/s[/*:m:1ibv8wun]\n[*:1ibv8wun]4096QAM 1 MHz kaistalla (ADSL2) mahdollistaa 12 x 1 MBaud = 12 Mbit/s[/*:m:1ibv8wun]\n[*:1ibv8wun]4096QAM 2 MHz kaistalla (ADSL2+) mahdollistaa 12 x 2 Mbaud = 24 Mbit/s[/*:m:1ibv8wun]\n[*:1ibv8wun]esim. 256QAM 2 MHz kaistalla (ADSL2+) mahdollistaa 8 x 2 MBaud = 16 Mbit/s[/*:m:1ibv8wun][/list:u:1ibv8wun]\n4096QAM kuulostaa minusta kyllä aika utopistisessa realimaailmalla, koska kohina, parien välinen ylikuuluminen heikentävät signaali/kohinasuhdetta ja heijastukset huonosti sovitetuista segmenteista aiheuttaa vaihevirheitä, jota ei taajuuskorjaimella saada korjattua. 4069QAM siis edellyttää, että sekä I että Q akselin suuntaisesti voidaan erotella 64 eri tasoa (6 bit), joka asettaa hurjat vaatimukset siirtotien niin amplitudi ja vaihevasteelle, jotta yhdessä symboolissa voitaisiin siirtää täydet 12 bittiä.\nToki ADSLxx ja VDSL2 standardit ovat varsinaisia ameboja, eli voidaan käydä vaihtokauppaa siirtonopeuden, bittitehokkuuden ja siirtomatkan välillä. Tyypillisessä ADSL2+ yhteydessä ylimmillä kantoaloilla siirretään vähemmän bittejä suurempien häviöiden ja heikentyneen signaali/kohinasuhteen kanssa, mutta alemmilla taajuuksilla 4096QAM varmastikin on mahdollista.\nAina kun näitä mainoksia lukee, kannattaa muistaa, että mainosmies lupaa suuria siirtonopeuksia ja suuria siirtoetäisyyksiä, kun käytännössä pitää valita joko suuren siirtonopeuden tai suuren siirtoetäisyyden välillä


Tutkimus: Netti on nuorille yhtä tärkeä kuin happi tai ruoka - T&T\n22.9.2011 klo 10:27\nTutkimus: Netti on nuorille yhtä tärkeä kuin happi tai ruoka\nInternet on useille nuorille yhtä tärkeä kuin ilma tai vesi tai ruoka.\nTällaisia tuloksia tarjoilee reititinvalmistaja Ciscon tutkimus, jossa selvitettiin lähes 3 000 yliopisto-opiskelijan tai juuri työelämässä aloittaneen nuoren näkemyksiä internetin merkityksestä. Vastaajia oli 14 maasta.\nKolmasosa vastanneista pitää nettiä samanlaisena välttämättömyytenä kuin ruokaa tai ilmaa.\nOpiskelijoista 91 prosentilla on Facebookissa oma profiili. Joka neljäs opiskelija pitää Facebookia tärkeämpänä kuin vaikkapa juhlimista, treffeillä käymistä tai kavereiden kanssa oleskelua.\nSelvä enemmistö vastanneista käy Facebookissa päivittäin. Työssäkäyvistä vastaajista 70 prosenttia ilmoitti, että heidän esimiehensä ja työkaverinsa ovat myös Facebook-kavereita.\nTelevision merkitys nuorten elämässä on vähentynyt. Vain kuusi prosenttia opiskelijoista ja kahdeksan prosenttia työelämään siirtyneistä nuorista pitää televisiota tärkeimpänä teknisenä laitteenaan.\nVain neljä prosenttia vastanneista ilmoitti sanomalehden tärkeimmäksi informaatiolähteekseen. 21 prosenttia opiskelijoista ei ollut ostanut painettua kirjaa yli kahteen vuoteen tai koskaan.\nCisco Connected World Technology Report toteutettiin nyt toista kertaa. Suomalaisia ei ollut kyselyyn osallistuneiden joukossa.\n30 prosenttia virolaiskodeista ilman nettiä\nNettiyhteyksien määrä on lisääntynyt Viron kotitalouksissa joka vuosi viimeisen viiden vuoden ajan.\nCapman sijoittaa Siperian laajakaistamarkkinoille\nPääomasijoittaja Capmanin hallinnoima Russia-rahasto on sijoittanut Siberian Networksiin. Capmanin mukaan laajakaistamarkkinoilla on Siperiassa runsaasti kasvupotentiaalia.\nTutkimuksessa selvitettiin haittaohjelmista puhdistettujen koneiden määrää. Aineistonaan tutkijat käyttivät Microsoftin haittaohjelmien poistotyökalun Malicious Software Removal Toolin statistiikkaa.\nLäppärin näyttö tuhlaa kuin hehkulamppu - uusi tekniikka korjaa tilanteen?\nKannettavan tietokoneen nestekidenäyttö on hehkulampun kaltainen energiasyöppö, joka tuhlaa noin 95 prosenttia käyttämästään energiasta. Tutkijat yrittävät kerätä hukkaenergiaa talteen valokennolla.


Palvelulupaus LbD Laadunhallinta\nTiiviin työelämäyhteistyön ansiosta valmistuneet opiskelijamme työllistyvätkin erinomaisesti. Laureasta valmistuneista 93,7% työllistyy vuoden sisällä valmistumisesta (Opetushallitus, 2015)\nLaurea-ammattikorkeakoulu sai Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvi) toteuttamassa auditoinnissa laatuleiman, joka on voimassa kuusi vuotta 26.8.2016 alkaen. Laurean laatujärjestelmä täyttää korkeakoulujen laadunhallinnan kansalliset kriteerit ja vastaa eurooppalaisia periaatteita ja suosituksia. Laurean laatujärjestelmän auditointi toteutetaan keväällä 2022.\nLaadunhallinta on Laurean toiminnan perusta ja jatkuvan kehittämisen väline. Se nivoutuu kaikkeen Laurean toimintaan erilaisina seuranta- ja kehitystoimenpiteinä ja laadun kehittämiseen osallistuvat kaikki laurealaiset yhdessä keskeisten sidosryhmien kanssa.\nEsimerkki laadunhallinnasta Laurean arjessa: Laureassa on käytössä verkko-opetuksen sekä päivä- ja monimuoto-opetuksen laatukriteerit, joiden tarkoituksena on auttaa toteutusta suunnittelevaa opettajaa ottamaan huomioon keskeisiä laadukkaan ja mielekkään toteutuksen elementtejä ja pedagogisia ratkaisuja. Verkko-opetuksen laatukriteerit on muokattu valtakunnallisen eAMK-hankkeen tuottamien kriteerien pohjalta siten, että niissä on huomioitu Laurean pedagogiset lähtökohdat kuten LbD-malli.\nLaatukäsikirja ladattavassa pdf-muodossa\nTutustu verkko-opetuksen laatukriteereihin (pdf)\nTutustu päivä- ja monimuoto-opetuksen laatukriteereihin (pdf)


Miten minkki irtisanotaan? – VÄRTSI\nSain kuusikymmentäluvun alussa pilailu –lahjakortin, jonka kannessa oli teksti: Minkkiturkkinne on työn alla! Kun kortin avasi, löytyi sisälehdeltä kuva, jossa kaksi minkkiä oli “lapsentekopuuhissa”. Ehkä tuo kortti silloin hieman hymyilytti, mutta nyt ei naurata, kun huomasimme, että kesämökkimme porakaivokatokseen on pesiytynyt villiminkki.\nKaivon suojarakennelma on pienen pyramidin muotoinen. Maan päällä oleva sementtirengas on ympäröity kivenmurikoilla, joiden päällä on huovalla katettu kartionmuotoinen irroitettava kansi. Eräänä päivänä huomasimme, että minkki livahti kala suussaan kaivon kiviraunioon. Lisäsimme rakennelmaan kiviä ja mursketta ja luulimme, että ongelma oli sillä ratkaistu. Vaan eipäs ollutkaan! Olimme viikon poissa ja kun palasimme, huomasimme että minkki asustelee edelleen “kaivossa”.\nNyt ei auttanut muu kuin rakennelman purkaminen. Aloitimme työn nostamalla painavan katto-osan paikoiltaan. Samassa hötäkässä livahti asukas häntä suorana mökin sillan alle, rengasasunnossa oltiin siis kotona. Ja mikä minkin näkökulmasta katsottuna luksusasunto olikaan kyseessä. Olimme vuoranneet renkaan sisäpuolelta eristysvillalla ja aivan selvästi asukas oli jakanut lukaalinsa kolmeen osaan: oli ruokahuone, jossa oli kalan tähteitä, oli vessa, jossa oli kasa epämiellyttäviä pökäleitä ja noin puolet ympyrästä oli ilmeisesti oleskelu- ja makuuhuoneena. Kyllä siinä olisi kelvannut talven yli lekotella pehmoisella alustalla betoniseinämän suojassa.\nMutta nyt tuli minkin asuntoon pientä pintaremonttia. Ulkoa kuuluu parhaillaan sahaamista ja naulaamista, kun rakenteilla on uusi välikatto renkaan päälle. Toivoa sopii, ettei minkki pesiydy seuraavaksi mökin sillan alle. Nyt olisivatkin hyvät neuvot tarpeen. Kuinka tämä ei toivottu vuokralainen sanotaan irti, kun itse emme harrasta metsästystä?\nTämä ei ole villiminkki, vaan harvinaisempi hilleri, joita Värtsilässä silloin tällöin sattuu näkemään. Kuva EJ\n← Jotain tarttis tehä\nVärtsilän keikka →