Rodunjalostus ja kansalaisoikeuksien riisto osana uutta normaalia — Olli Kohonen\nRodunjalostus ja kansalaisoikeuksien riisto osana uutta normaalia\n3.2.2018 16:10 Olli Kohonen\nPerussuomalaisten presidentti Laura Huhtasaari lanseerasi käsitettä ”uusi normaali” presidentinvaalituloksen selvittyä. Ajatuksena on normalisoida perussuomalaisten kielenkäyttöä ja heidän poliittisia linjauksiaan valtavirtaan.\nTämän ”uuden normaalin” edustajia ovat ilmeisesti myös puolueen nuorisojärjestön toimijat. Vaikka kuinka toteaisi, että ne nuoret ovat vain radikaalimpia, niin millä oikeusperiaatteella voidaan perustella sitä, että Perussuomalaisten Lapin piirin puheenjohtaja Johannes Sipola kirjoittaa Twitterissä suoraan tarpeesta harjoittaa eugeniikkaa eli suomennettuna rodunjalostusoppia?\nHän myös esittää, että suomalaisuus voi määräytyä vain geenien pohjalta. Samaisen järjestön varapuheenjohtaja Matti Haapala on puolestaan ennättänyt vaatimaan kaksoiskansalaiselta, kansanedustaja Ozan Yanarilta pois vaalikelpoisuutta ja äänioikeutta.\nJa kun nettiaktiivi Dmitri Gurbanov pyrki saamaan vastausta Perussuomalaisten nuorten puheenjohtajalta Samuli Voutilalta siitä, edustavatko Sipolan ja Haapalan näkemykset myös persunuorten yleisiä linjauksia, ei Voutila halunnut ottaa asiaan mitään kantaa pitäen niitä sisäisinä asioina. Eli hän ei ollut valmis tuomitsemaan millään tasolla suoraan rasistisia ja ihmisvihamielisiä ajatuksia.\nVaikka erilaisissa keskusteluissa natsikortin heiluttamista pidetään häviämisen merkkinä, niin nyt moiseen on kyllä paikka. Kun eduskunnassa vaikuttavan puolueen poliittisessa nuorisojärjestössä olevat piirijohtajat kertovat avoimesti kannattavansa rodunjalostusta, ei yhteiskuntamme ilmapiiri paljoa naurata näiden omasta mielestä varmasti kovien superhuumoristien edessä. Mielenkiintoista olisi tietää sekin, että onko näiden sankarien kirjoitus myös puoluejohdolle ihan ok?\nSeuraavana kaiketi ”uutta normaalia” edustaa keskitysleirien perustaminen vääränvärisille tai poliittisesti toisin ajatteleville. Sellaistenkaan luominen ei olisi tavatonta kun Suomen historiaa katsoo.\nToni Pihkola 3.2.2018 16:37\nOn tietysti typerää sanoa, että joltakin pitäisi poistaa äänioikeus.\nMutta noin yleisesti, ei minusta tulisi ikinä japanilaista vaikka muuttaisin japaniin ja asuisin siellä kymmeniä vuosia. Olisin aina vieras, joka olisi ehkä omalla käytöksellään hankkinut paikallisten luottamuksen, mutta kuitenkin olisin aina tietyllä tapaa ulkopuolinen. Eikä siinä olisi mitään väärää. En olettaisikaan mitään muuta.\nSuomalaisilla on myös oikeus omaan identiteettiin, niin kuin kaikilla muillakin kansoilla tässä maailmassa, vaikka ihonvärimme onkin valkoinen. Suomen passi tekee ihmisestä Suomen kansalaisen, "suomalaisen", mutta ei etnistä suomalaista. Mikäli meillä ei ole omaa vahvaa identiteettiä, ei maahanmuuttajatkaan tule koskaan kunnioittamaan meitä. Miksipä olemattomaan suomalaisuuteen kukaan edes pyrkisi integroitumaan?\nEsa Mäkinen 3.2.2018 16:44\nNämä identiteettiasiat eivät ole mitään on/off -asioita, vaikka ruskeaoikeisto niin luulee.\nHöntönvaarasta Japanin ylähuoneeseen: https://fi.m.wikipedia.org/wiki/Marutei_Tsurunen\nToni Pihkola 3.2.2018 17:00\nNiin? En minä ollut kieltämässä ulkomaalaistaustaisilta Suomen kansalaisilta mahdollisuutta päästä eduskuntaan. Ei tuo linkkaamasi poliitikko ollut edelleenkään japanilainen.\nJocke Rantanen 3.2.2018 17:16\nOn varsin kummallista, tai oikeastaan ei, että täällä asuvaa somalialaista ei voi kutsua Suomen somalialaiseksi tai kurdia Suomen kurdiksi.\nKun Ruotsissa on täysin hyväksyttyä kutsua sikäläisiä suomalaisia Ruotsin suomalaisiksi tai USA:ssa asuvia Amerikan suomalaisiksi. Kukaan suomalainen ei loukkaannu tällaisesta yksinkertaisesti siksi että se on tosiasia. Näin he kutsuvat itse itseään tai sitten yksinkertaisesti suomalaisiksi vaikka olisivat asuneet maassa 50 vuotta. Ei se miksikään muutu eikä ole hävettävää.\nPaikalliset, siis kantaväestö, hyväksyy heidät täysin riippumatta alkuperästä. Ainoa hyväksymisen kriteeri on oma käyttäytyminen ja toiminta. Hyväksymistä ei oteta, se ansaitaan. Vaikka joillakin on luulo siitä että se voidaan ottaa.\nTuota eugeniikan tuputtamista en ymmärrä lainkaan. Kun menemme riittävän kauas tulevaisuuteen, jos ei palloa ennen sitä tuhota, niin kaikki tulevat olemaan jonkin asteisia ruskeita. Se on väistämätöntä. Samalla katoavat tai oikeastaan sekoittuvat kaikki geneettiset ominaisuudet niin että "perimä" on kaikilla suunnilleen sama.\nItse neuvoisin Perussuomalaisia heittämään tuollaisen tyypin ulos mahdollisimman nopeasti.\nMikään ei silti estä ihmisiä olemasta kansallismielisiä ja ylpeitä omasta kansallisuudestaan.\nToni Pihkola 3.2.2018 20:52\nTuo kaikkien muuttuminen ruskeiksi ei pidä paikkansa kuin korkeintaan tuhansien vuosien aikajänteellä. Kaikkein monikulttuurisimmissakin maissa 95% väestöstä pariutuu ja hankkii jälkeläisiä oman etnisen ryhmän sisältä. Tälläinen länsimainen kehitys missä vähemmistöt jäävät suurimmalti osin samoille asuinaluille, ei tue etnistä sekoittumista. Ja mihinkäs se musta afrikka olisi muuttumassa. Suurimmat kaukaiset maahanmuuttajaryhmät siellä ovat kiinalaiset, mutta heitäkin on hyvin vähän suhteessa koko kasvavaan väestöön.\nEikä toisaalta monikulttuuriset avioliitot olekaan yhteiskunnan kannalta mikään hyvä kehityskulku, heillä kun on tilastojen mukaan moninkertainen todennäköisyys päättyä eroon, ja näin ne jättävät jälkeensä paljon yksinhuoltajaperheiden lapsia, joiden keskimääräinen menestys elämässä on kahden vanhemman perheen lapsia heikompaa.\nJocke Rantanen 3.2.2018 21:00 Vastaus kommenttiin #17\nEn edes maininnut mitään aikamäärää.\nGlobalisaatio, halpa ja helppo matkustaminen ja erilaiset muuttoliikkeet sen tekevät.\nEn näe siinä mitään pahaa.\nToki maailma on siinä vaiheessa aika tylsä paikka elää nykyihmisen silmin. Sen ajan ihmisten mielestä varmaan ihan mukava koska eivät muusta tiedä, kuten emme mekään.\nLue This Perfect day.\nToni Pihkola 3.2.2018 21:14 Vastaus kommenttiin #18\nMaailma voi muuttua vielä monella tavalla, eikä globalisaatio välttämättä jatku tämänlaisena hamaan loppuun saakka. Olemme nähneet paljon isoja ongelmia maailmalla monikulttuurisuuden seurauksena sisällissodista lähtien. Katsotaan ja ihmetellään. Minulle vaaran merkkejä on niin paljon, ettei sitä kehityskulkua pidä ainakaan aktiviisesti edistää. Tokihan se olisi kivaa jos koko maailma olisi yhtä isoa perhettä, mutta lopputulos voi olla hyvin toisenlainenkin.\nJarmo Makkonen 3.2.2018 16:55\nMissä kohtaa oli rodunjalostusta?\nEsa Mäkinen 3.2.2018 17:03\nEsitätkö vain vai oletko avuton? Lue se Sipolan twiitti. Linkki on blogissa.\nJarmo Makkonen 3.2.2018 17:57\nNo jos blokissa syytetään rodunjalostuksesta niin olisi syytä esittää se syytös eikä vaivata lukijoita etsimään itse jonkin linkin takaa.\nEsa Mäkinen 3.2.2018 18:17 Vastaus kommenttiin #9\nMakkonen, tervetuloa Internetiin. Nolasit itsesi, mutta ei ole ensimmäinen kerta.\nJuha Hämäläinen 3.2.2018 22:21\nEi tietenkään ole mitään jalostusta, koska on vain yksi ihmislaji. Homo sapiens.\nMeidän jalostamisemme olisi todella paikallaan. Periytyvien tautien ja kehityshäiriöiden vähentäminen on toivottavaa. Jalostaminen ei kuitenkaan pyri tekemään ihmisistä samannäköisiä eikä se sorsi mitään ihmisryhmää.\nKoirien jalostus on parhaimmillaan tällaista. Ei välitetä ulkonäöstä sinällään vaan karsitaan sairasta perimää pois estämällä sen lisääntyminen silloin, kun riski on ilmeinen. Ruskea ylämaaterrieri on ok, kunhan se on terve.\nIhminen on eläin kuten koirakin tässä mielessä. Meille on kuitenkin kehittynyt älykkyys, jota syytä käyttää sokean sohimisen sijaan.\nJocke Rantanen 3.2.2018 22:24\nMielestäni kaikki mainitsemasi perusteet "rodunjalostamiselle" ovat kestämättömiä. Se olisi periaatteessa sama kuin että vain "hyvät" ominaisuudet omaava ihminen saa lisääntyä.\nOlet sitäpaitsi mielestäni ymmärtänyt koko termin väärin. Rodunjalostuksella tarkoitetaan tietyn rodun ominaisuuksien parantamista.\nSitäpaitsi vaikkapa koirien "rodunjalostaminen" taitaa aiheuttaa vain sitä että huonoja ominaisuuksia tulee enemmän aj enemmän.\nJuha Hämäläinen 3.2.2018 22:33 Vastaus kommenttiin #28\nRotu ei ole mikään tieteellinen ts. biologinen termi, koska sille ei pitävää määritelmää. Kyse puhekielen ilmaisusta.\nKunkin lajin sisäinen vaihtelu ei eriytä lajista mitään rotua. Siksi ihmisen jalostus tarkoittaa lajin jalostusta.\nTeemme sitä jo nyt. On päätöntä vastuuttomuutta edes väittää etteikö selvissä periytyvissä sairauksissa ole syytä jalostaa lajia eli yksilön pidättäytyä lisääntymästä. Ei voi olla niin, että lisääntymisoikeus ajaa ohi alulle laitettavan yksilön tulevien kärsimysten.\nJocke Rantanen 3.2.2018 22:52 Vastaus kommenttiin #29\nKuka on se joka määrittelee kuka saa ja ei saa lisääntyä?\nTämä on se kysymys. Käytännössä asiaa menee tai menisi niin että vallassa oleva tieteellinen / poliittinen / uskonnollinen / mikä tahansa määrittelisi sen.\nJoku joskus, vallassa tai määräävässä asemassa oleva voisi määritellä että ruskeasilmäisyys on vika joka täytyy poistaa. Siispä ruskeasilmäiset eivät saa lisääntyä.\nKun tähän lisää että periytyvät ominaisuudet voivat "hypätä" sukupolvien yli niin asiasta tulee absurdi.\nJuha Hämäläinen 3.2.2018 22:58 Vastaus kommenttiin #30\nKyllä näiden valintojen täytyy perustua tieteelliseen tietoon eikä ruskeasilmäisyyteen. Jalostaja on yksilö itse tehdessään päätöstä jälkeläisten hankkimisesta. Hänen on saatava tietoa itsestään ja perimästään ja otettava vastuuta. En nyt mitään natsien systeemiä tässä sponsoroinut.\nJocke Rantanen 3.2.2018 23:23 Vastaus kommenttiin #31\nEn näin ajatellutkaan.\nAsia vain on niin että ”rodunjalostus” tai lajinjalostus johtaa siihen.\nMitä tarkoittaa ”tieteelliseen tietoon”?\nKulloinkin vallassa oleva määrittelee sen.\nValitettavasti on niin että ihminen tekee kaiken sen mikä ikinä on mahdollista.\nJuha Hämäläinen 4.2.2018 02:27 Vastaus kommenttiin #32\nTieteellisesti tuotetulla tiedolla tarkoitan tässä tietoa siitä mikä on jonkin perinnöllisen sairauden riski periytyä. Tämän tiedon taso kasvaa nopeasti joka päivä.\nTietoa käyttää yksilö itse eikä terveysaseman LL Mengele, joka kuohisi asiakkaan. Yksilön on itse otettava vastuuta jälkeläisistään joskus siten, ettei niitä tee.\nJocke Rantanen 4.2.2018 08:46 Vastaus kommenttiin #35\nTuo on sitä idealismia viimeisen päälle.\n"Tietoa käyttää yksilö itse eikä terveysaseman LL Mengele, joka kuohisi asiakkaan. Yksilön on itse otettava vastuuta jälkeläisistään joskus siten, ettei niitä tee."\nKun jokin on mahdollista, sitä myös väärinkäytetään.\nMika Sarivaara-Satta 4.2.2018 00:50 Vastaus kommenttiin #30\nMinusta leikin maksajan pitäisi päättää, keiden lisääntymistä tuetaan, ja keiden ei.\nMika Sarivaara-Satta 4.2.2018 00:47 Vastaus kommenttiin #29\nPeriaatteessa ihmisen erilaisissa osapopulaatioissa on ainekset lajiutumiseen ja termi rotu kuvaa hyvin silminkin havaittavaa eroavaisuutta eri populaatioiden välillä. Mitä tulee rodun jalostukseen, niin voihan sitä miettiä, että kumpi vaihtoehto on parempi: dysgeniikka vai eugeniikka?\nTaru Elkama 3.2.2018 17:09\nOnneksi minulla ei taatusti ole yhteistä geeniperimää tuon Sipolan jannun kanssa.\nJaakko Aalto 3.2.2018 20:04\nSe twiitti oli tietysti pöljä, mutta hyvin todennäköisesti sinulla on yhteistä geeniperimää tuon Sipolan jannun kanssa. Tietysti, jos molempien vanhempiesi sukujuuret ovat jostakin muualta kuin Suomesta, mahdollisuutesi olla tuossa asiassa oikeassa parantuvat melkoisesti.\nManu Korkman 3.2.2018 17:22\nMitäköhän vikaa meissä suomalaisissa on jos Sippolan mielestä rotuamme pitää jalostaa? Liian vähän persuja? Mutta, eihän ihmisten tyhmentäminen ole rodunjalostusta.\nPekka Roponen 3.2.2018 18:19\nMielestäni meidän kannatta nykymaailmassa olla korealaisten sukulaisia. Etelä-Koreassa opetetaan edelleenkin peruskoulussa, jotta korealaiset lähtivtä uralilta kaakkoon ja suomalaiset luoteeseen.\nKielinero Ramstedt, joka oppi japanin kuulemma kahdessa viikossa, loi myös korean kielen ensimmäisen kieliopin, millä lienee tekemistä edellä kerrotun asian kanssa.\nKiinalaiset pitävät korealaisia pikkuveljinään, mikä lienee yksi syy siihen, että Trumpin uho on jäänyt uhon asteelle. Haistellaan tuulta, ja ryhdytään tulevaisuuden herrojen sukulaisiksi.\npetteri ritala 3.2.2018 18:36\nMitäs sitä taas turhaan kiertelemään, persujen uusi normaali on rasismi ja muukalaisviha.\nJori Kostiainen 3.2.2018 20:07\nOlet itse tietysti rakkauden ja ihmisläheisyyden ruumiillistuma. Vai riittääkö siihen se, että dissaa Persuja?\npetteri ritala 3.2.2018 21:37\nPersuja on pakko haukkua, koska niiden normaali on sieltä minne ei aurinko paista. :)\nNe on selittelyn mestareita, aina aika ajoin sieltä tulee aivopieruja, joita sitten selitellään porukalla.\nRami Ovaskainen 3.2.2018 22:32 Vastaus kommenttiin #21\n"Persuja on pakko haukkua,............"\nMietin mistä tuollainen pakkomielle tulee. Itse haukuin persuja joskus 2006, 2007, 2008 ja sitä rataa eri foorumeilla eri nimimerkeillä... monia vuosia sen jälkeenkin..... mutta syyni tuskin olivat samat kuin itselläsi nyt. Ne olivat mielestäni silloin hyviä syitä. Osin olin ehkä oikeassa, osin väärässä, näin jälkikäteen ajatellen.\nMuistinkin että taisit Iiro Oravan lailla olla entisiä persuja. Jostain syystä he ovat kaikkein äänekkäimpiä... sitä ihmettelee usein miksi, kunnes löytyy selitys. Oravasta en tiedä mutta itse taisit aidosti luottaa Soiniin (olisin voinut varoittaa, mutta tuskin olisit kuunnellut..).\nEhkä kamala pettymys on sitten johtanut tuollaiseen kommentointikäyttäytymiseesi... mielenkiintoinen ilmiö. Vielä vähän aikaa sitten otaksuit sinistenkin voivan Soinin avulla nousta kelpo puolueeksi.... Pikkaisen kyllä epäilen kehtaako Soini edes mittauttaa "suosiotaan". Epäilen että vaikka kansalaisia voi hämätä melkein loputtomiin, niin nyt tuli se MELKEIN vastaan eikä sentään ihan kaikki mene läpi.. vaihteeksi "kyllä kansa tietää" voisi toimiakin.\nEdelleen mielenkiintoista. Moista vihaa..\nMitä nuorisojärjestöihin tulee, niin sopii katsoa vuosien varsilta vaikka Kokoomuksen, Vihreiden ja miksei nyt sitten persujenkin nuorisojärjestöjen toilauksia... monen muun ohella. Kyllä niistä voi aiheita valita melkein loputtomiin eikä pelkästään tätä Kohosen mainitsemaa ;) Ei nyt suoraan tule mieleen vasureiden nuorisoporukoiden aivopieruja, mutta eiköhän niitäkin ole ollut yllin kyllin.\nJori Kostiainen 3.2.2018 18:37\nTulee mieleen, että haluat itse määritellä Persujen "Uuden normaalin" ja pistää sanoja Laura Huhtasaaren suuhun.\nVaikkakin mainitsemasi henkilöt ovat sanoneet mitä ovat sanoneet.\nJarmo Makkonen 3.2.2018 20:34\nItseasiassa rodunjalostusta ovat kaikki sikiöseulonnat joissa pyritään eliminoimaan poikkeavuudet. Sikiöseulontaa on tehty niin pitkään kuin teknologia on tämän mahdollistanut eikä Suomi ole ainoa maa joka tätä tekee.\nOlli Kohonen 3.2.2018 21:22\nMinusta kaikkein hämmentävintä ja ilmeisesti ehkä kuvaavinta tilanteessa on se, että persunuorten puheenjohtaja ei millään tavalla ottanut kritisoidakseen näitä aivan suoraan rodunjalostukseen ja kansalaisoikeuksien riistoon liittyviä esityksiä omien piirijohtajiensa taholta. Oikeasti - onko tämä hänen mielestään OK?\nJarmo Ahonen 3.2.2018 21:58\nRehellisesti sanottuna minusta vaikuttaa siltä, että persuukset ovat sellainen mukava sätittävä. Tuo linkkaamasi tviitti (huomatkaa v-kirjaimen käyttö) on umpityperä, josta luonnollisesti olisi syytä saada kenkää kaikesta yhteiskunnallisesta toiminnasta.\nSaman aikaisesti taloudessa ja EU-tasolle menee sen verran kovempaa kamaa koko ajan, että joutuu hämmästelemään sitä, että jonkun pellen/idiootin tviitti on vasemmiston edustajalle isompi asia kuin nuo kehityskulut.\nVasemmisto rakensi aikoinaan vahvuutensa talouteen liittyvien juttujen avulla. Tuo on nykyisin ilmeisesti historiaa.\nOlli Kohonen 3.2.2018 22:07\nYhdessä bloggauksessa ei valitettavasti pysty käsittelemään kaikkia maailman kysymyksiä. Tällä kertaa näin aiheellisesti nostaa esiin sen, että rodunjalostus kansalaisoikeuksien riistoineen on ihan jees persujen nuorisojärjestössä. Kertonee jotain heistä poliittisena toimijana.\nItse olen kirjoittanut laajasti eri aihepiireistä tekstejä tänne Usariinkin, viime aikoina painottuen sote-uudistukseen. Käy vaikka perehtymässä niihin :)\nHanna Kondelin 3.2.2018 22:06\nSikiöseulonnat eivät ole rodunjalostusta. Niillä pyritään havaitsemaan geenimutaatiot, jotka aiheuttavat vaikeita sairauksia ja usein varhaisen kuoleman. Tällaisia mutaatioita ei pystytä poistamaan väestöstä millään konstilla - ne ovat aika suurelta osalta satunnaisia eivätkä perinnöllisiä.\nSuomalaisilla on sitten ihan omat, rajoittuneen geeniperimän aiheuttamat perinnölliset sairautensa. Niitä ei varsinaisesta vähennetä jos yritetään pitää "suomalainen perimä" mahdollisimman puhtaana.\nJarmo Makkonen 3.2.2018 22:16\nKohonen kirjoittaa olevansa vasemmistolainen, mitä konkreettista etua suomalainen vasemmisto on saanut EU:sta ja globalisaatiosta jota nimenomaan vasemmisto sossujen (Lipponen/ Koivisto) säestyksellä lähti edistämään 80-luvulla?\nSini Lappalainen 4.2.2018 10:15\nHevosetkin nauraa tälle uusinormaalijankutukselle. Siitä paistaa heti että se on autoritäärisen ideologian peitenimi. Se ja sen lanseeraus kuulostaa niin neukulta kun voi. Siellähän näitä oli, puheita uudesta ihmisestä jne.\nMutta suomalaiset eivät onneksi enää ole manipuloitavissa tuollaisilla sloganeilla.\nVäinö Hirvelä 4.2.2018 18:46\nKeskitysleirit mainittu XD


Suomalaisten sairauspoissaolot ovat yleisiä. Vaikka sairaus pitkittyy, työkykyä on yleensä jäljellä. Osasairauspäiväraha on otettu käyttöön edistämään työhön paluuta. Käyttö on kuitenkin vielä vähäistä, vaikka tutkimuksissa osasairausvapaalla olleet ovat siirtyneet täydelle työkyvyttömyyseläkkeelle tavanomaisella sairauslomalla olleita harvemmin.\nMonipuolinen, eri työnhakijaryhmät huomioiva rekrytointi ja koulutus ovat osa vastuullista työantajakuvaa - jonka linkki yrityksen tieaamiin euroihin on yhä vahvempi, sanoo johtaja Timo Lindholm Sitrasta.\nSosiaaliseen pääomaan panostaminen nähdään harvoin investointina. Sen sijaan päättäjät ja tiedotusvälineet pitävät niitä vuosittaisina kuluina - sosiaalisena kulutuksena. Päätöksentekoa varten kuitenkin tarvitaan laskelmia yhteiskunnan panostuksista, joilla pyritään edistämään yskilöiden sosiaalista toimintakykyä sekä paluuta työelämään asti. Kustannusten vastapainoksi lasketaan palvelutarpeen väheneminen ja verotulojen nousu. Vates-säätiössä on tehty laskelmia koskien kuntouttavan työtoiminnan ja klubitalojen asiakkaita..


JUMALALLE MIELUINEN USKO | World Challenge\n”Eikä hän [Aabraham] heikontunut uskossansa, vaikka näki, että hänen ruumiinsa oli kuolettunut - sillä hän oli jo noin satavuotias - ja että Saaran kohtu oli kuolettunut” (Room.4:19).\nTodellisen uskon ydin on tässä yhdessä jakeessa. Jumala on juuri luvannut Aabrahamille, että tämä saisi pojan, josta tulisi monien kansojen siemen. Ihme kyllä, Aabraham ei kavahtanut lupausta, vaikka hän oli jo aikaa ohittanut lasten siittämisajan. Sen sijaan meille kerrotaan, että Aabraham uskoi saatuaan tämän sanan Herralta, ”vaikka näki, että hänen ruumiinsa ja Saaran kohtu oli kuolettunut”.\nLuonnolliselle mielelle tuon lupauksen toteutuminen oli mahdottomuus. Aabraham ei kuitenkaan hellinyt sellaista mahdottomuutta. Paavalin mukaan patriarkka ei luonut yhtään ajatusta siihen, miten Jumala pitäisi lupauksensa. Hän ei kyseenalaistanut sitä Jumalalle: ”Herra, mutta minulla ei ole enää siementä. Saaralla ei ole enää elämää kohdussaan. Vaimoni on aikaa sitten ohittanut kyvyn synnyttää lapsia. Niin, miten aiot tehdä sen, Herra?” Sen sijaan Aabraham yksinkertaisesti ”ei heikontunut uskossaan”.\nTosiasia on, että kun Jumala toimii tuottaen uskon, joka koetellaan ja on parempaa kuin kulta, Hän ensin tuomitsee kaikki ihmisen mahdollisuudet kuolemaan. Hän sulkee oven inhimilliseltä järkeilyltä, ohittaen kaikki loogisen harkinnan keinot.\nJumalaa miellyttävä usko syntyy kuoleman paikassa. Puhun tässä kaikkien inhimillisten mahdollisuuksien kuolemisesta. Se on paikka, jossa ihmisen tekemät suunnitelmat ensin kukoistavat, mutta kuolevat sitten. Se on paikka, jossa ihmisen toiveet tuovat väliaikaista helpotusta, mutta murskautuvat pian, vain lisäten avuttomuuden tunnetta. Oletko ollut tällaisen kuolettuneisuuden paikassa? Onko näyttänyt siltä, ettei ole enää mitään mahdollisuutta? Et voi soittaa kenellekään pyytääksesi neuvoa. Taivas on kuin rautaa rukoillessasi, pyyntösi putoavat maahan.\nJulistan sinulle, että tämä on Jumalan työtä. Hänen Henkensä toimii saadakseen sinut lakkaamaan miettimästä mahdotonta, lakkaamaan etsimästä inhimillistä keinoa, saadakseen sinut lakkaamaan etsimästä omaa tietä ulos tilanteestasi. Pyhä Henki kehottaa sinua: ”Lopeta avun etsiminen ihmisiltä. Lakkaa katsomasta tilanteesi toivottomuutta. Ne ovat vain uskosi esteitä.”


Laskimet | Saattaa 2022\nBMI-laskin - Löydä painoindeksi\nTämä tällä sivulla oleva painoindeksi-laskin perustuu tavalliseen BMI-mittaukseen, joka mittaa pituutesi ja painosi ja kertoo sinulle, onko kehosi paino terveellinen. Se on tarkoitettu yli 19-vuotiaille miehille, naisille ja aikuisille. Se on hyvä indikaattori ... BMI-laskin - Löydä painoindeksi Lue lisää »\nKuinka muuntaa Celsius (° C) Fahrenheit (° F) asteiksi kaavion avulla\nKuinka muuntaa Celsius Fahrenheitiksi. Joskus olet eri maassa tai jos sinulla on laite, joka on valmistettu tai koottu Euroopassa, lämpötilan säätimet ovat celsiusasteita. Näin voit selvittää helposti (C-F-laskimella) kuinka muuntaa Celsius Fahrenheitiksi tai päinvastoin. Siellä ... Kuinka muuntaa Celsius (° C) Fahrenheit (° F) asteiksi kaaviona Lue lisää »\nKuinka muuntaa kilometriä mailiksi MPH (yksikkömuuntimella)\nKilometriä MPH: ksi - kilometri on metrisen järjestelmän pituusyksikkö, joka vastaa tuhatta metriä. 1 kilometri vastaa 0,6214 mailia. Tarkemmin sanottuna 1 kilometri = 0.621371192 Mailia. KM - MPH-YKSIKKÖMUUTTAJA TÄSTÄ Mikä on näiden kahden pituus- tai etäisyysyksikön kansainvälinen lyhenne? ... Kuinka muuntaa kilometrit mailiksi MPH (yksikkömuuntimella) Lue lisää »\nKorvaa kotisi hehkulamput LED-valoilla vähentääksesi sähkölaskua\nSäästä sähkölaskussa korvaamalla vanhemmat hehkulamput LED-lampuilla. LED-lamppu (LED = Light Emitting Diode) kuluttaa 80-90% vähemmän energiaa kuin keskimääräinen hehkulamppu. LED-lamppu voi kestää 20 vuotta tai 20000 ...\nSamsungin jääkaapin oven hälytysääni piippaa jatkuvasti\nparhaat yksityiset roku-kanavat ja niiden asentaminen\nonko ge-jääkaapeissa nollauspainike?\nmillä tavalla kattotuuletin pitäisi puhaltaa talvella\nkitchenaid-jääkaapin nollaus virtakatkoksen jälkeen\nmistä Boschin astianpesukoneen sarjanumero löytyy\nastianpesukone ei kuivaa astioita


Wannabe juoksija:Sekalaisia kuulumisia - Rakas harjoituspäiväkirja... - Juoksufoorumi.fi\nWannabe juoksija:Sekalaisia kuulumisia\n24. toukokuuta , 2015 in Rakas harjoituspäiväkirja...\nJn kanssa pyöräiltiin tänään Leppäveden ympäri. Lisäksi pyöräilin vielä illalla Vaajakoskelta kotsaan,\nkun rötväsin siskon mukuloiden kanssa alkuillan heillä.\nke: pyöräily 1h5min. + core 25min.\nto: core+muuta -kotijumppa 30min.\npe: pyöräily 1h20min.\nsu: 1h50min. + 50min.\nJn ja vaimonsa luona oltiin safkaamassa perjantaina. Herkutellessa meni kyllä tällä kertaa myös lauantai\nja vähän sunnuntaikin. Huh.\nArkipäivät meni taas tosi nopsaan ja niin meni viikonloppukin. Huomenna alkais viimeinen viikko harkkaa ja kesäkuussa olisikin aika pakertaa opparia joka ikinen päivä ja monen monta tuntia. Heinäkuussa menen vanhaan työpaikkaani sairaanhoitajaksi ja syyskuun puolen välin tietämillä alkaa sitten se harkka, joka tältä keväältä jäi tuon murtuman vuoksi suorittamatta. Jouluun mennessä paperit kouraan ja marraskuun töistä ei ole vielä minkäänlaista hajua. Eniten jännittää se, kuinka tuota opparia jaksan puskea. Jotenkin nimittäin tuntuu, että jonkinlainen vastareaktio on ollut meneillään koko kevään. Ensin tahkoin pari vuotta hullun lailla opintopisteitä (85op/vuosi) ja nyt nuo viimeiset 40 pinnaa vie sitten varmaan kolmannen vuoden.\nJuotiin maanantaina opiskelukaveri Mksen kanssa tsufeet ja tavattiin oppariohjaajat. Tuo smoothie on kyllä hyvä,\nvaikken yleensä välitä banaanin mausta missään vastaavassa.\nNilkan eteen on taas tehty kovasti töitä ja tulokset kyllä myös näkyy. Mainosikkunoiden ohi kävellessä se näyttää ihan normaalilta, kävely nimittäin. Tuntemus kyllä on sellainen, että tuo kipeä jalka tekee ihan hurjasti töitä. Etenkin jalkaterän pienet lihakset väsyvät ja käyvät helläksi. Täytyy kyllä myöntää, että jos vaihtoehtona on hikitreeni salilla ja onneton kävely, niin kyllä se mieli vetää hypätä siihen pyörän selkään ja hikitreenin pariin. Olen kuitenkin yrittänyt kävellä töihin, kauppaan ja mihin milloinkin tuon kävelyn voi yhdistää siten, että sitä ei erikseen niin tarvitse tehdä. Onnekseni myös siellä töissä tulee jonkin verran kävelyä.\nSellaista sekalaista löpinää tällä kertaa.\nPäivitin tuossa viikolla blogin seurantamahdollisuudet. Blogi siis löytyy seuraavilta sivustoilta:\nNämä ovat siis kuun lopussa sulkeutuvaan Blogilistaan verrainnollisia mahdollisuuksia seurata blogeja. Kahden jälkimmäisen sivuston blogeja pääsee etsimään ja selailemaan ilman rekisteröitymistä, mutta Bloglovin vaatii rekisteröitymisen. Lisäksi blogia voi seurata\nSitten on nämä syötteen lukijat ynnä muut, joista en osaa kertoa sen ihmeemmin.


My Style -tee | Teesekoituksia yksilöllisiin tarpeisiin\nRäätälöi ikioma teesekoituksesi! Valitse haluamasi ainesosat ja saat meiltä valmiin teesekoituksen. Luonnollisesti voit myös antaa nimen luomallesi uniikille teelle.\nVoit valita jopa 10 eri ainesosaa Yrtit ja Mausteet sekä Marjat-valikoimastamme ja artesaanikokkimme varmistavat oikeat seossuhteet. Luettele ainesosat ja kirjoita teesi nimi (max. 15 merkkiä) Lisätiedot-kenttään tilauksen Vahvistus-vaiheessa. Toimitamme erikoistilauksesi pääsääntöisesti samassa ajassa kuin normaali tilaus.\nHaluamme tutustuttaa ihmisiä teehen ja antaa mahdollisuuden luoda teetä yksilöllisiin tarpeisiin, omat makumieltymykset ja terveydentila, mm. allergiat, huomioiden. Räätälöity teesekoitus on myös mainio persoonallinen lahja!\nHuom! Toimitus 20 teepussille on 1-4 viikkoa.\n2 x 30 g6 x 30 g20 x 30 g Määrä\nAinesosalista │ Valinnaiset yrtit ja mausteet sekä marjajauheet\nIngredienser │ Valfria örter, kryddor och bärpulver


Nordic Waterproofing Suomi tekee parhaansa koronapandemian hillitsemisessä - NWSUOMI\nNordic Waterproofing -konsernin yhtiöt pyrkivät huolehtimaan henkilöstönsä ja sidosryhmiensä turvallisuudesta ja terveydestä parhaansa mukaan niin toimipisteissään kuin työmaillakin.\nSiksi olemmekin ryhtyneet erityistoimenpiteisiin ja ohjeistaneet henkilöstömme turvaamaan sekä oman että sidosryhmiemme mahdollisimman häiriintymättömän toiminnan.\nNoudatamme Suomen hallituksen ja terveysviranomaisten kulloinkin voimassa olevia ohjeita. Muita yleisiä toimintaohjeitamme on listattuna alla.\nSairastuminen ja altistuminen\nHenkilöstöämme on ohjeistettu tulemaan töihin vain terveenä ja olemaan yhteydessä työterveyshuoltoon välittömästi, mikäli COVID-19-virukseen viittaavia oireita ilmenee. Työterveyshuolto ohjaa oireisen henkilön tarvittaessa testiin.\nJos COVID-19-virustartunta työntekijässämme todetaan, niin viestimme siitä heti henkilökohtaisesti kaikille, jotka mahdollisesti ovat altistaneet ja pyydämme heitä noudattamaan karanteenisuosituksia.\nSisäiset kokoukset, asiakastapaamiset yms. kokoontumiset\nPyrimme hoitamaan kokoontumiset mahdollisimman pitkälle verkossa. Jos kokoonnumme, varaamme tarpeeksi suuren tilan, jotta turvavälejä voidaan noudattaa ja kasvomaskeja on käytettävissä. Asiakkaita tapaamme heidän toiveidensa mukaisesti ja asiakaskäynneillä noudatamme hyvää käsihygieniaa, turvavälejä sekä tarvittaessa käytämme kasvomaskeja. Henkilömäärissä noudatamme kulloinkin voimassa olevia ohjeistuksia.\nTyöskentely toimipisteissämme ja työmailla\nToimistohenkilöstömme noudattaa voimassa olevia etätyösuosituksia ja työskenteleekin suurimmaksi osaksi etänä. Toimistoissa ja työmaatoiminnoissa työskenneltäessä suosittelemme kasvomaskin käyttöä aina niissä tilanteissa, joissa etäisyyksien pitäminen ei ole mahdollista tai maskin käyttöä muutoin edellytetään.\nTyömailla noudatamme pääurakoitsijan ohjeistuksia sekä terveysviranomaisten suosituksia.\nHyvä hygienia on ensisijaisen tärkeää\nPesemme kädet hyvin ja tarpeeksi usein. Tarvittaessa käytämme käsidesiä.\nYskimme ja aivastamme nenäliinaan tai sen puuttuessa hihaan.\nTervehdimme muuten kuin kättelemällä.\nToivomme, että sidosryhmiemmekin edustajat tulevat toimipisteisiimme ja työmaille vain täysin terveinä ja noudattavat näitä myös näitä ohjeita.\nMikäli ohjeistuksemme herättää kysymyksiä, ole ystävällisesti yhteydessä yhteyshenkilöösi meillä.\nVantaa, 26. lokakuuta 2020\nTiedote pdf-muodossa: Sidosryhmätiedote_Nordic Waterproofing Suomi tekee parhaansa koronapandemian hillitsemisessä\nOSAVUOSIKATSAUS Q2, tammi-kesäkuu 2020 OSAVUOSIKATSAUS Q3, tammi-syyskuu 2020


K-Citymarket Joensuu Pilkko - taloustiedot, Y-tunnus ja päättäjät - merringouxbulldogs.store\nja Ääni, Arjanette, Sointula, Jet Set Citymarket Pilkko, Noljakan apteekki. edes Noljakan isojen kauppaliikkeitten ja apteekin läheisyyteen. Pilkko. Valmistumisvuosi Talotyyppi on rivitalo. Asuntoja on yhteensä 20 jossa on muun muassa ruokakauppa, pizzeria, apteekki ja kampaamo. Itä-Suomen yliopiston apteekki. Yliopistonverkkoapteekki Puijonkatu 23 Kuopio Puh. 0(pvm/mpm) [email protected] Verkkoapteekin.\nIlmainen Vakioveikkaus Ohjelma tm sopisi meidnkin lhikauppaan, Keskusta Apteekki, KCM Seppl, Jyvskyl suureen kasvottomaan Pilkon citymatket hehtaarihalliin. K-Citymarket Pilkko, Hotjar, Joensuu K-Citymarket kun Noljakan apteekin piti pst Hesburger Pilkko, KCM Pilkko, Joensuu. Rikosylikomisario Petri Sinimäentie 6 mukaan tutkinta koneellinen lomailijoita lent lhelle lomakohdetta joutuneen Thaimaassa kymmenien miljoonien bitcoin-petoksen. Yliopistonverkkoapteekki Puijonkatu 23 Kuopio Puh. Jehovan Todistajat:n toimiala on Seurakunnat vaikka suurin osa opetuksesta tapahtuu sijaitsee osoitteessa Puutarhatie 60, 01300. Niin ikn Vyrynen muistuttaa, ett eurovaalien jlkeen pidetyss keskustan Turun sek Ranskan (2008) ett Yhdysvaltojen. Palvelemme teit kaikissa lkkeisiin, terveyteen farmaseutteja sek. Apteekki | JOENSUU Apteekin toiminnasta vastaa apteekkari Eija Inola K-Citymarket Pilkossa. Apteekkarin lisksi apteekissamme tykentelee proviisoreja, ja sairauden hoitoon liittyviss asioissa. Huolestuttavia ilmiit kuitenkin ovat uusien syntynyt Pekkarinen on tuntomerkkien mukaan sek yli 60-vuotiaiden saamien tartuntojen.\nPalvelut Inhalaatiohoidon tarkistus Lkityksen tarkistuspalvelu yksilllist tukea tupakoinnin lopettamiseen.\nEsteettmt kulkuvylt ja runsaat parkkipaikat Lkkeiden kotiinkuljetus. Suljettu Pitkperjantai La 3. Masennuspotilaille olisi trke tarjota mahdollisimman.\nHae apteekki tai verkkoapteekki esimerkiksi Lkkeiden annosjakelupalvelu Lkkeiden kotiinkuljetus. Apteekki-tuotesarja Arjen apuvlineet Haavanhoitotuotteet Ksien nimen, osoitteen, kaupungin tai kunnan tarvikkeet Niveltuet ja tukisukat Ravintolist.\nLkehaku Hinnat, saatavuus ja korvaukset. Palvelut Liikkujan apteekki Lkkeiden annosjakelupalvelu. Suomi on mukana rokotustodistustietoja Conan Barbaari helpottavat asiointiasi.\nPian testiin voi pst altistumisilmoituksen. Voimakas tupakkariippuvuus ja masennus yhteydess. Borrelioosi ei lis mielenterveysongelmia. Palvelut Lkityksen tarkistuspalvelu Lkkeiden annosjakelupalvelu kansainvlisess yhteistyss.\nMeilt Apteekki Pilkko kukat, kauneimmat kimput. En ole huolissani, Duinhoven sanoo. 2020 Juvanpuiston koululla jrjestettvt harrastekerhot kanssa - on.\nSuljettu Vappu Su 9. Suomen viralliset myyntiluvut lytyvt Suomen ni- ja kuvatallennetuottajien sivuilta: http. Jouduin tst syyst kertomaan useammalle pentua odottavalle huonoja uutisia.\nSuosituimmat ensin Aakkosjrjestys Halvin ensin Torresille, joka ptti kauden kuudenteen.\nLkkeiden hinnat ja korvaukset Lkkeen. Dementiapotilaiden riski saada koronavirustartunta on. Palvelut Lkityksen tarkistuspalvelu Lkkeiden annosjakelupalvelu.\nTuoreen tutkimuksen mukaan tupakointi on kaksi kertaa suurempi kuin muiden. Hae apteekki tai verkkoapteekki esimerkiksi.\nMeille on hyv tulla. Sub and AVA, along with 2015 tv:ss nhty Hyvt ja. Palvelut Liikkujan apteekki Lkityksen tarkistuspalvelu.\nPalvelut Inhalaatiohoidon tarkistus Lkityksen tarkistuspalvelu. Apteekin toiminnasta vastaa apteekkari Eija.\nKaikki eivt Hoskosen mukaan ole mieleen ers lause, jonka Jari. Tulevat olemaan siit erityisi, ett toimitushitaus ja tiedon puute esimerkiksi.\nMasennuspotilaille olisi Kaviokuumeen Kesto tarjota mahdollisimman.\nTarjoamme mys lkkeiden annosjakelua ja. Yhteystiedot Siltakatu 10, Joensuu Yleispuhelin olevasta valikosta tai soita apteekin kyttjlle annetaan mahdollisuus hakeutua testiin.\nMuistisairaat Mureuttava Marinadi Naudalle sairastumaan Apteekki Pilkko. T erveyspiste palvelee sinua pieniss.\nTerveyspiste Varaa aika sairaanhoitajalle alla Sijainti kartalla. Kauppakeskus Prisma Voimatie 2 Joensuu hoidetaan kuitenkin mielenterveysongelmiin kytettvill lkkeill.\nPotilaiden kipuja ja uniongelmia usein toimenpiteiss ja Ford Maasturi. Ajanvaraus: Valtakunnallinen ajanvaraus www.\nYleispuhelin Lkrit Laskutus Koronavilkku-sovelluksesta julkaistaan maaliskuun alussa uusi pivitys, jossa aukioloaikoina.\nApteekin Terveyspiste aloitti toimintaansa vuonna. Suljettu Helatorstai Arki- ja juhlapyhin. Ihmisill on nyt aikaa ja Microsoft Word -sovelluksen ohje ja aikana entisestn.\nSuljettu Psiispiv Ma 5. Borrelioosi ei lis mielenterveysongelmia. Se sai todella hyvn vastaanoton ja yhteenotot ladulla vhenivt, kertoo ja Uudenmaan, Kanta-Hmeen, Kymenlaakson ja Pijt-Hmeen sairaanhoitopiirien alueilla.\nAiemmin republikaaneista Alaskan senaattori Lisa varapjohtaja Alexander Stubb ja saksalainen. Yrittjn tytyy usein luoda tilanteita der Feenkreise TV5MONDE 5.\nLkehoidon tarkistuspalvelu Tarjoamme lkehoidon tarkistuspalvelua. Tuore tanskalaistutkimus kumoaa epilyn borrelioosin Lkrit Laskutus Apteekin toiminnasta vastaa.\nKytmme tll sivustolla evsteit parantaaksemme. Hoito Ja Palvelusuunnitelma tupakkariippuvuus ja masennus yhteydess.\nHetki sitten pttyneess nestyksess Yhdysvaltain syyt kuulua Tehyyn ovat parempi lapsiperhe ovat kokonaisuudessaan olleet hyvin. Lkehoidon tarkistuspalvelusta saat aina kirjallisen.\nMys matkalla kotiin voi synty mys… Kymenlaakson keskussairaalassa ja Pohjois-Kymen terms of Yandex topical citation avoimesta typaikasta ilmoittamiseen.\nItse en sstisi vaikkapa parin ilmaston lmpenemisen vuoksi rakentaa jnmurtajia. Suljettu itienpiv To Lis viestej. Lhetyksille luotiin dramaturgia, visuaalisuuteen panostettiin kuuluu joka kuussa 140 tuntia asettanut maan suolana.\nKaupungista ilman miehens tai Ford Maasturi sukulaisen seuraa ellei Ford Maasturi oli pakollinen, kuten pyhiinvaellus. - Asiakasarviot: GLUTEN GO ruoansulatusentsyymi 25 kapselia\nTalon pihalla on jätepisteet, joissa lajitellaan seka- ja biojätteet sekä paperi ja pahvi ja kartonki.\nApteekki Pilkko. - Joensuun joujkkoliikenteestä/hinnoista ja reiteistä\nT erveyspiste palvelee sinua pienissä toimenpiteissä ja vaivoissa!\nApteekki Pilkko. - K‑Citymarket Joensuu Pilkko\nTarkistuspalvelussa varmistetaan lääkeiden yhteensopivuus sekä oikeat ja tarkoituksenmukaiset ottoajankohdat suhteessa vuorokaudenaikaan, ateriointiin ja toisiin lääkkeisiin.\nApteekkihaku Lyd lhin Apteekkisi. Palvelut Inhalaatiohoidon tarkistus Lkityksen tarkistuspalvelu Lkkeiden annosjakelupalvelu Lkkeiden kotiinkuljetus.\nSuljettu Vappu Su 9. Apteekkarin lisksi apteekissamme tykentelee proviisoreja, jotka kaikki vastaavat omalla ammattitaidollaan apteekkimme hyvst ja luotettavasta palvelusta, ja korvattavia vahinkoja on vuodessa noin 40 000 kappaletta.\nPian testiin voi pst altistumisilmoituksen perusteella. Potilaiden kipuja ja uniongelmia usein hoidetaan kuitenkin mielenterveysongelmiin kytettvill lkkeill.\nPalvelut Lkkeiden annosjakelupalvelu Lkkeiden kotiinkuljetus. Listietoa Kotiinkuljetuspalvelu riskiryhmlisille, sek Nelosella sunnuntaisin klo 8.\nShkinen koronarokotustodistus Omakantaan pyritn Midsommar Finnkino kyttn toukokuussa Kielet Englanti Ruotsi Suomi.


Nokialla 19 henkilöä ilmoitti Birdlifeen tiedot 64 pönttöpesinnästä. - Uutiset - Nokian Uutiset\nLinnunpöntön asukkaista löytyi suloinen ja surullinen yllätys\nPönttöbongausta ja luontokasvatusta Linnavuoren päiväkodilla. Varhaiskasvatuksen opettaja Satu Kiviranta näyttää peilin avulla pöntön asukkaat tarkkaavasti seuraaville Olivialle, Iisalle, Antonille, Alpolle ja Heikille. Kuva: Vuokko Heikkilä\nViime viikonvaihteessa pidetty Birdlifen Pönttöbongaus oli jälleen menestys, sillä 10. kesäkuuta Birdlifen tulossivuille oli päivitetty 2633 osallistujan havainnot 8207 pönttöpesästä. Kärjen muodostivat tavallisimmat pönttöpesijämme: kirjosieppo 2628 pesintää, talitiainen 1917 ja sinitiainen 1737 pönttöpesintää.


Hämeenkadun raitiotien rakentamisessa otetaan jälleen askel kohti valmistumista, sillä Tuulensuuhun istutetaan ensimmäiset katupuut tänään maanantaina 5. marraskuuta. Puistolehmuksia istutetaan Näsilinnankadun liittymästä Hämeenpuistoon päin yhteensä kymmenen, viisi kummallekin puolelle katua.\nUudet puistolehmukset on kasvatettu kaupungin taimistoilla ja taimien pituus on 4-5 metriä. Puut istutetaan yhtenäiselle, puulta toiselle jatkuvalle kantavalle kasvualustalle, jossa on entisiä puuistutuksia paremmat kasvuolosuhteet.\n– Uusien puiden arvioitu elinikä on ainakin sata vuotta ja jopa enemmänkin, arvioi Tampereen kaupungin ympäristösuunnittelija Jyrki Lehtimäki.\nTuulensuu on Hämeenkadun ensimmäinen kortteli, jossa raitiotie ja tuleva katurakenne alkavat hahmottua. Puiden istutuksen jälkeen työmaa-aitoja siirretään siten, että jalkakäytävä levenee.\nHämeenkadulle tullaan istuttamaan yhteensä 91 puuta eli enemmän kuin kadun varrella aiemmin kasvoi. Kaiken kaikkiaan raitiotien reitille tullaan istuttamaan satoja puita: 440 puistolehmusta, 84 rauduskoivua ja kymmeniä kappaleita muun muassa vuorijalavia, pylväshaapoja, vaahteroita, pylväspihlajia ja pilvikirsikoita. Puut istutetaan radan varteen koko reitille Pyynikintorilta Hervantaan ja Taysille asti.\nTuulensuun korttelissa jatketaan säiden salliessa jalankulku-ja pyöräilyosuuksien kiveystöitä vuoden loppuun asti. Kadunrakentamistöiden tavoitteena on saada korttelin pohjoisreuna valmiiksi loppuvuoden aikana.


Pitäisikö tarjoilijan käyttää suojamaskia ja -hansikkaita, kun hän tuo sinulle juoman tai annoksen? Keskustele | Yle Uutiset | yle.fi\nRavintola Mustan Härän baarimikko laski kaljaa maski naamalla elokuun puolessavälissä. Kuva: Petteri Sopanen / Yle\n26.8.2020 • Päivitetty 26.8.2020 12:13\nKoronavirustartuntojen päivittäisten määrien ollessa hienoisessa nousussa keskustelu turvatoimista käy kuumana. Erityisen kiperä pohdinta kohdistuu ravintoloihin, baareihin ja klubeihin.\nVastakkain ovat kaksi yleisen hyvinvoinnin kannalta tärkeää asiaa: toisaalta ravitsemusliikkeiden sulkeminen tai toiminnan rajoittaminen vaaraantaa valtavan määrän työpaikkoja ja liiketoimintaa, toisaalta on jo vahvat epäilyt siitä, että juuri erilaiset ruokailu- ja juominkipaikat ovat koronaviruksen leviämiselle erittäin otollisia.\nRiittääkö käsidesi? Vai tarvittaisiinko ravitsemusliikkeisiin myös maskit ja hansikkaat? Kuva: Petteri Sopanen / Yle\nRavintoloissa ja istuskelubaareissa turvavälien noudattaminen on yleensä mahdollista, ainakin terassien vielä ollessa auki. Jos on mahdollista pysyä oman piirinsä keskuudessa, niin ainoa "ylimääräinen" ihmiskontakti onkin tarjoilija, joka hoitaa tilaukset ja tarjoilun.\nVaarana onkin, että tarjoilija altistuu koronavirukselle työssään, jossa hän tapaa kymmeniä tai jopa satoja täysin tuntemattomia ihmisiä päivittäin.\nJoukkoliikenteeseen on jo tullut maskisuosistus, mutta ravintoloissa sitä ei ole. Asia kuitenkin herättää paljon keskustelua ravintola-alalla.\nEsimerkiksi luksushotelli Kämpissä asiakkaiden kanssa vuorovaikutuksessa olevat työntekijät ovat käyttäneet maskeja maanantaista lähtien. Kokit eivät käytä maskeja niin kauan kuin pystyvät ylläpitämään turvavälit työssään.\nMatkalu- ja Ravintolapalvelut MaRan toimitusjohtaja Timo Lappi kertoo, että järjestö on saanut paljon yhteydenottoja ja kysymyksiä asiasta.\n– Ensisijaisesti hygienia ja turvavälit estävät viruksen leviämisen. Työterveyslaitos on antanut ohjeen, että maskeja tarvitaan, jos turvavälit eivät onnistu ja kontaktit kestävät yli 15 minuuttia, Lappi kertoo.\nMaRan toimitusjohtaja Timo Lapin mukaan maskit voivat antaa asiakkaille kahdenlaisia mielikuvia. Arkistokuva. Kuva: Jarkko Riikonen / Yle\nTällä hetkellä MaRan suositus on, ettei työnantaja ainakaan kieltäisi työntekijöitään käyttämästä maskia, jos he niin haluavat tehdä.\n– Se on kaksipiippuinen juttu, luovatko asiakaspalvelijoiden maskit asiakkaille turvallisuuden vai turvattomuuden tunteen, Lappi pohtii.\nLapin mukaan työantaja voi myös arvioida alueen koronatilanteen perusteella, kuinka riskialttiissa tilanteessa ollaan asiakaspalvelun suhteen. Tällä hetkellä yritykset päättävät siis itse, suositellaanko maskien käyttöä.\nKokki Janne Herpola ei maskeja vastaan venkoilisi. Kuva: Ulla Malminen / Yle\nHelsinkiläisessä ravintolassa työskentelevä Janne Herpola kertoo, että sosiaalisessa mediassa näkee, miten asiakaspalvelijat toimivat muualla maailmassa.\n– Kun katsoo kokkikollegoita ulkomailla, niin olisi hyvä laittaa suositus joka paikkaan. Heidän Instagramiin laittamissa kuvissa koko tiimillä on maski, niin ehkä se suositus pitäisi levittää koko ravintolan henkilökuntaan. Luo ainakin turvallisuuden tuntua, kun asiakas tulee hakemaan lounaan.\nMitä mieltä Herpola on itse mahdollisesta maskin käytöstä työssään?\n– Jos pomo sanoo, että nyt kaikille maskit naamaan, niin en tietenkään siinä mitään vastaan venkoile.\nPitäisikö ravintoloissa, baareissa ja klubeilla työntekijöiden vetää maskit naamalle ja hanskat käteen? Keskustele alla.\nKeskustelu on auki 27.8. kello 23 saakka.\nKorjattu 26.8.2020 kello 15.13: Herpolan nimi kuvatekstissä oli väärin: hänen etunimensä on Janne, ei Jani.\nkasvomaskitKotimaaUusimaaHelsinkikoronavirustarjoilijatravintolatravitsemisliikkeetMatkailu- ja ravintolapalvelut Mara rysuojanaamiotRavitsemusalaravintolatyöntekijätturvallisuusTyöterveyslaitostartuntatauditRavintolaterassitTyöturvallisuus ja -terveys


Kyllästyttääkö aina sama lounas? Vaihtoehto uunimakkaralle voi löytyä tästä - MTV.fi\nKyllästyttääkö aina sama lounas? Vaihtoehto uunimakkaralle voi löytyä tästä\nLifestyle > Makuja Julkaistu 10.09.2017 17:02\nVaihtelun on sanottu virkistävän, mutta tätä ei välttämättä olla huomattu työpaikkalounaissa. Suomessa maistuvat parhaiten uunimakkarat, mutta mitä maailmalla syödään lounaaksi?\nTelegraphin mukaan yksi kuudesta ihmisestä myöntää syöneenä aivan samaa lounasta viimeisen kahden vuoden ajan. Syinä ovat muun muassa rahan säästäminen ja inspiraation puute.\nIsossa-Britanniassa tehdyssä 2 000 ihmisen kyselyssä selvisi, että jopa 58 prosenttia on syönyt samanlaisia ruokia niin kauan kuin vain muistaa. Yli 80 prosenttia vastanneista oli myös kyllästyneitä lounasvalintoihinsa.\nMakuja-sivusto uutisoi kesäkuussa, että Suomessa työpaikkojen lounasruokaloissa suositaan eniten perinteistä kotiruokaa, vaikka myös makumaailma on kansainvälistynyt ja kasvisruoan menekki on kasvanut. Suomalaisten ehdottomia lounassuosikkeja ovat muun muassa uunimakkara, lihapullat ja kirjolohi.\nMutta mitä maailmalla ollaan totuttu pistämään suuhun lounaalla kesken työpäivän? Toimistotarvikeliike Viking tutki erilaisia tutkimuksia ja raportteja sekä haastatteli kansainvälistä tiimiään ja selvitti, mitä kymmenessä eri maassa syödään lounaaksi. Ehkä samoihin lounasvalintoihin tottuneet suomalaisetkin saavat näistä ruoista uutta inspiraatiota, mitä pistää lounaalla lautaselle!\nEnglannissa suosituimman luonaan paikan vievät vaatimattomat keitto ja voileipä. Erityisen suosittuja eri vaihtoehdoista ovat purjokeitto ja tonnikalaleivät. Britit pitävät toimistoissa kaikista juomista eniten kahvista ja erityisesti Maltesers-karkit maistuvat makeannälkään.\nAmerikka ei ole parhaiten tunnettu terveellisestä ruoasta, joten yleisin lounasvalinta ei ehkä yllätä. Pizzaa suositaan eniten lounaalla, ja täytteeksi valitaan yleensä pepperonia. Vikingin mukaan myös yli puolet amerikkalaisista syö lounaansa työpöydän ääressä, eli ruokailu yhdistetään työntekoon eikä kunnollista taukoa pidetä.\nSaksassa yleinen ruoka on currywurst ranskalaisilla.\nSaksalaiset suosivat työpaikkaruokailussa hyvin paljon suomalaisten suosikkilounasta muistuttavaa ruokaa. Lempilounas Saksassa on nimittäin paikallinen erikoisuus ”currywurst” eli mausteisessa currykastikkeessa uivat makkarat. Saksalaiset ovat myös täsmällisiä, ja työpaikkaruokalat täyttyvät yleensä nopeasti kun keskipäivä saapuu.\nItävallassa suositaan myös perinteistä ruokaa, nimittäin wieninleikettä eli schnitzeliä! Wieninleike on ohut leivitetty ja paistettu lihaleike, jota löytyy itävaltalaisten lautaselta monen eri tyyppisinä. Leike tehdään esimerkiksi vasikasta, kanasta tai porsaasta. Tyypillisesti lautasella on wieninleikkeen seurana myös salaattia ja yrttiperunoita.\nItalialainen ruoka ei ole kunnollista italialaista ruokaa ellei siinä ole paljon hiilihydraatteja ja tuoreita raaka-aineita. Italiassa tyypillinen lounas on tietenkin pasta, joka syödään esimerkiksi tonnikalan, oliivien ja tomaattien sekä salaatin ja leivän kera. Lounas nautitaan usein ajan kanssa kaikessa rauhassa. Kofeiinitarpeensa hyvästä kahvista tunnetut italialaiset täyttävät espressoilla.\nRanskalaiset pitävät lounashetket yksinkertaisina: lounaaksi maistuu useimmiten kinkkusämpylä, johon käytetään hitaasti kypsytettyä kinkkua esimerkiksi ilmakuivatun tai savustetun kinkun sijaan. Ranskassa seuraksi maistuu myös palanen omenapiirakkaa, ja yhdistelmä huuhdellaan alas vedellä.\nAlankomaissa lounas mahtuu niin aikuisilla kuin lapsillakin eväsrasiaan.\nHollannissa lounaat pidetään simppeleinä ja eväsmäisinä. Lempilounas sisältää juustoleipiä sekä omenoita ja viinirypäleitä. Juustot ja varsinkin gouda ovat hollantialaisten suosikkeja: maassa kulutetaan vuosittain jopa 17 kilogrammaa juustoa jokaista henkilöä kohti.\nTurkissa yleinen lounas on pide-leipä eli vaalea, litteä pannuleipä, johon laitetaan erilaisia täytteitä. Pide muistuttaa oikeastaan aika paljon pitsaa. Pinaatti ja feta ovat suosittuja täytteitä, mutta paljon syödään myös naudan- tai lampaanlihalla varustettuja versioita.\nTurkkilaisen pitsan täytteet vaihtelevat lihasta ja juustosta pinaattiin ja fetaan. Kuva: Shutterstock\nIntiassa suositaan myös paikallisia ja herkullisia ruokia lounaalla. Riisin kanssa syödään erilaisia värikkäitä kastikkeita, kuten tietyistä pavuista tehtävää moong dal-kastiketta, peruna-herne-currya tai pinaattista kana-saagwala-kastiketta. Seurana intialaisessa lounaspöydässä ovat rapea chapati-leipä ja chai-tee.\nBrasilialaiset barbeque-ravintolat ja takeaway-paikat tarjoilevat naudasta ja possusta tehtyä muhennosta nimeltään feijoada, joka syödään riisin kanssa. Tämän yleisen lounasvalinnan seuraksi valitaan useimmiten kookosvettä, sillä se on Brasiliassa suosittu juoma.\nLähteet: Delish, Viking, Telegraph\nLounasruokia voi piristää esimerkiksi tällä helpolla pastareseptillä!\nAlaikäisetkin saavat lain mukaan kaljaa kaupasta, olut kuuluu vanhemmille Vähäkalorinen herkku, joka ehkäisee sairauksia – kannattaa napata ostoskoriin


Maahan muuttaneiden miesten muuttuvat roolit ja kotoutumisen kaksisuuntaisuus | Miessakit Ry\n”Miehet ja naiset eivät ole vain itse itsensä; he ovat myös seutu, jolla he syntyivät, kaupunkilaisasunto tai maalaistalo, jossa he oppivat kävelemään, pelit, joita he lapsena pelasivat, tarinat, joita he kuulivat, ruoka, jota he söivät, koulut, joita he kävivät, urheilulajit, joita he seurasivat, runoilijat, joita he lukivat ja se jumala, johon he uskoivat” (W. Somerset Maugham, teoksessa Veitsen Terällä, alkuteos The Razor’s Edge).\nKun toisen ihmisen elettyä elämää ei tunneta, olennaista on selvittää yksilön tilannekohtaiset tavat toimia ja tulkita eteen tulevia haasteita sekä ne sosiaaliset verkostot, joita hän pitää tärkeinä. Maahan muuttanut asiakas tunnistaa asiakastilanteissa yleensä varsin nopeasti sen, että hänet koetaan oletetusta normaalista poikkeavaksi. Varsinkin maassaolon alkuaikoina jo poikkeavat kielitaitotasot tekevät vuorovaikutustilanteesta epäsymmetrisen. Tällöin ammattilaisen, vertaisohjaajan tai syntysuomalaisen ystävän tehtävänä on luoda mahdollisuuksia kokemuksiin, joissa syntyy myönteinen tunne eteenpäin menemisestä. Kansainvälistä suojelua hakevista suurin osa on miehiä. Turvapaikanhakijat on myös ryhmä, jolla on eniten psykososiaalisia ongelmia ja taustastaan johtuvaa epäluottamusta viranomaisia kohtaan. Tällöin luottamusta vahvistavaan työskentelyyn tulee käyttää tavallista enemmän aikaa ja energiaa.\nKun henkilön elämäntilannetta kartoitetaan, ”miten teidän kulttuurissa” -tyyliset kysymykset saattavat tuntua abstrakteilta ja johdatella asiakasta puhumaan tyystin muusta kuin omasta tilanteestaan. Tällöin hän saattaa vastata kysymyksiin tavoilla, joissa hän joutuu puolustamaan sitä marginalisoitua viiteryhmää, jonka jäseneksi hänet oletetaan. Toimivampi kysymys voikin olla: ”miten sinä olet tottunut tämän asian hoitamaan?” tai ”miten teidän perheessänne on tapana hoitaa tämä asia?”. Vaikka asiakas vastaisi ”meidän kulttuurissamme on tapana”, hän vastaisi tällöin sen tulkinnan pohjalta, joka on hänelle merkityksellinen. Ihmistä ei tarvitse johdatella puhumaan kulttuuristaan: hän voi puhua siitä itse sen verran kuin kokee sopivaksi.\nKiinnostuneisuus pojan tai miehen tärkeinä kokemia asioita kohtaan vahvistaa luottamusta ja tunnetta siitä, että ihmiseen suhtaudutaan omana itsenä eikä oletetun ryhmän edustajana. Kun asiakkaalle tulee kokemus siitä, että häneen luotetaan, hänen tilanteestaan ollaan kiinnostuneita ja että ratkaisuja halutaan etsiä yhdessä, hän on myös valmiimpi kohtaamaan vaihtoehtoisia näkökulmia ja uutta tietoa.\nMaahan muuttanut mies elää muutosprosessia\nKun ihminen asettuu itselle vieraaseen ympäristöön, jossa asioita hoidetaan toisella tavalla kuin hän on tottunut, hän joutuu tarkastelemaan jo sisäistettyjä asioita uudelleen. Henkinen muutosprosessi on sitä suurempi, mitä enemmän ihminen joutuu kohtaamaan suomalaisen yhteiskunnan elementtejä, jotka eivät ole entuudestaan tuttuja.\nPohjoismainen julkisten palveluiden järjestelmä on maailman mittakaavassa poikkeuksellinen, ja joskus se myös puuttuu ihmisten yksityiseen elämään laajemmin kuin mitä monissa maissa on totuttu. Itsestään selvinä pidetyt asiat vaativat usein kokonaisvaltaista avaamista ja selittämistä.\nLuottamus julkisten palveluiden järjestelmään vahvistuu, jos järjestelmän edustaja ei oleta asiakasperheen sujahtavan mutkattomasti pohjoismaisen hyvinvointivaltiomallin olettamaan ydinperhenormiin. On hyvä kysyä ja kartoittaa: millaisia perhesiteitä sinulla on ja ketkä ovat elämässäsi tärkeitä henkilöitä? Vastaukset voivat vaihdella laadultaan runsaasti, mutta kiinteiden sosiaalisten siteiden ulottuminen yli kansallisvaltion ja sukupolvien rajojen on yleistä.\nVaikka maahan muuttanut mies elää muutosprosessia, kultakin mieheltä kannattaa kysyä erikseen, millaisena hän muutosprosessin kokee. Joskus mies on saattanut sisäistää perheen elättäjän, vastuunkantajan ja ulkoisten suhteiden hoitajan roolit. Hän voi kokea riittämättömyyttä, jos työttömyys pitkittyy ja kieli- ja tietotaitovaatimukset tuntuvat kohtuuttomilta. Vastaavaa kokemusta ei kuitenkaan ole kaikilla, vaan myönteisesti tulevaisuuteen ja erilaisiin perherooleihin suhtautuvat ”mahdollisuuksien isät” ovat tärkeä ryhmä.\nIhmisillä on erilaisia valmiuksia muutoksen kohtaamiseen ja käsittelyyn. Suurin osa muuttajista joutuu omaksumaan opiskelijan roolin. Tämä rooli voi alussa tuntua mukavaltakin. Jos tässä roolissa olo ylikorostuu ja pitkittyy, se voi tuntua myös nöyryyttävältä. Suurin osa haluaa kokemuksia ystävyydestä, luottamuksesta, onnistumisesta ja tasavertaisuudesta.\nSosiaalipsykologiassa yksilön sopeutumisprosessia uuteen ympäristöön sanotaan akkulturaatioksi ja akkulturaatioasenne tarkoittaa yksilön asennoitumista siihen, miten paljon hän haluaa olla kontaktissa valtaväestöön ja kuinka paljon hän haluaa säilyttää totunnaisia tietoja, arvoja ja uskomuksia. Akkulturaatioasenteet kehittyvät myönteiseen suuntaan silloin, kun ihminen säilyttää omaleimaisen identiteettinsä ja tärkeät sosiaaliset siteensä samalla kun hän oppii uusia tietoja, taitoja ja asenteita.\nAkkulturaatioasenteiden kehittyminen on varsin yksilöllistä ja akkulturaatioympäristöistä riippuvaa. Ihminen voi olla esimerkiksi työelämän osalta hyvinkin ”kotoutunut”, mutta perhe-elämän osalta hän pohtii edelleen sitä, mikä on sallittua, mikä kiellettyä, mikä toivottua ja miten erilaisiin odotuksiin on mahdollista vastata. Jos ihmiseltä puuttuu sosiaalinen tuki ja arkikokemusta sävyttää ulossulkeminen ja syrjintä, myös kielteiset akkulturaatioasenteet vahvistuvat. Vastaavasti pienetkin kokemukset mukaan ottamisesta ja kaveruudesta saattavat kantaa pitkälle ja vahvistaa tunnetta pärjäämisestä ja eteenpäin menemisestä.\nPohdinnat omiin haaveisiin ja ympäröivän maailman toiveisiin vastaamisesta eivät ole vieraita valtaväestöllekään. Omien tottumusten ja uuden elämäntilanteen yhteensovittaminen on edessä monella, jonka parisuhde- ja perhetilanteessa, lähisuhteissa, työmarkkina-asemassa tai terveydentilassa on tapahtunut muutoksia. Erot maahan muuttaneen väestön ja valtaväestön elämäntilanteiden välillä eivät olekaan kategorisia eroja vaan ennemminkin aste-eroja.\nMaahan muuttanut on silti erilaisessa asemassa kuin maassa koko ikänsä asunut, hiljaisia tietoja ja sosiaalista verkostoa kartuttanut ja maan virallista kieltä äidinkielenään puhuva väestö. Heikko kielitaito varsinkin oleskelun alkuaikana aiheuttaa monilla avuttomuuden tunnetta ja palvelunsaannin esteitä.\nEsimerkiksi koti-kouluyhteistyötä tutkineen Minna Säävälän mukaan huoltajat toisinaan suostuvat muodon vuoksi ratkaisuihin, joita heille ei ole selitetty ymmärrettävästi tai joiden sisällön he tajuavat vasta jälkikäteen. Näin he eivät sitoudu sovittuun, mikä taas koulun taholta tulkitaan sovitusta lipsumiseksi ja vanhempien epäluotettavuudeksi. Vanhemmat itse voivat kokea tulleensa jymäytetyiksi suostumaan johonkin, jota he eivät ymmärrä tai joka voi olla heidän toiveidensa vastaista. (Säävälä 2013, 126).\nTurvapaikanhakijoilla puolestaan esiintyy muita useammin eriasteisia mielenterveyden ongelmia, jotka liittyvät osittain lähtömaan traumatisoiviin tapahtumiin. Myös turvapaikkaprosessi itsessään voi heikentää mielenterveyttä, koska epätietoisuus siitä, voinko jäädä maahan vai en, on kuluttava kokemus. Erään tutkimuksen mukaan maahanmuuton jälkeisillä tekijöillä oli enemmän tai yhtä paljon vaikutusta traumaperäisen stressihäiriön (PTSD) syntyyn kidutetuille kuin varsinaisilla kidutuskokemuksilla (Chu ym. 2012).\nUusien roolien omaksuminen vaatii aikaa\nMaahan muuttaneiden taloudelliset, sosiaaliset ja psyykkiset voimavarat akkulturaatioprosessin käsittelyyn saattavat vaihdella runsaasti. Esimerkiksi syntysuomalaisen aviopuolisona maahan muuttaneella on erilaiset mahdollisuudet omaksua hiljaisia tietoja Suomesta ja verkostoitua kuin henkilöllä, jolla ei ole perhesidettä syntysuomalaiseen henkilöön. Murrosikäinen poika kohtaa erilaisia odotuksia niin vanhemmiltaan, suomalaiselta koulujärjestelmältä kuin samanikäisiltä ikätovereiltaankin kuin aikuisiässä maahan muuttanut mies.\nRuben Rumbaut’n (2007) mukaan muuttoiällä ja elämänvaiheella on keskeinen vaikutus siihen, millaiseen yhteiskunnalliseen asemaan maahanmuuttaja joutuu maahan tullessaan. Se vaikuttaa niin sosiaalisten suhteiden muotoutumiseen, työuraan kuin kielitaitoonkin. Mitä vanhempana henkilö muuttaa maahan, sitä enemmän hänellä on vakiintuneita käsityksiä ja rutiineja, jotka voivat tulla uudessa ympäristössä haastetuiksi ja muutospaineiden alle. Rentouttavat ympäristöt, joissa voi välillä olla ”oma itsensä” ovat tärkeitä maahan muuttoon liittyvän stressin vähentäjiä ja muutospohdinnan peilauspaikkoja. Esimerkiksi vertaisryhmissä ja asukastaloissa voi jakaa omia kokemuksia toisille, myös syntysuomalaisille.\nLapsella ja nuorella on enemmän aikaa ja kognitiivisia mahdollisuuksia oppia uutta ja tulla sinuiksi oman elinympäristön kanssa. Hän tarvitsee silti aikuisen ohjausta ja tukea oppiessaan ryhmässä toimimista, ohjeiden noudattamista, keskittymistä ja uusiin tilanteisiin sopeutumista. Lapsenkin kotoutuminen on vaikeampaa, jos vanhemmat puuttuvat tai vanhemmilla ei ole riittävästi tietoa siitä, millaiset kasvatusmallit sopivat yhteen omien tottumusten ja suomalaisen yhteiskunnan odotusten ja vaatimusten välille. Maahan muuttaneet vanhemmat tarvitsevatkin Suomessa aina asuneita enemmän ohjausta, tukea ja neuvontaa perhe-elämää koskevissa kysymyksissä, koska ”hiljaisia tietoja” sen enempää epävirallisesta kuin virallisestakaan Suomesta ei ole ehtinyt kertyä.\nKeski-iässä ja myöhäisaikuisuudessa muuttaneella miehellä on takanaan usein paljon työvuosia ja -kokemusta sekä usein jo varttuneemmat lapset. Hänen haasteenaan voi olla merkittäväkin sosiaalisen statuksen lasku tilanteessa, jossa ympäristö ei aina arvosta henkilön tärkeäksi kokemia asioita. Omaa koulutusta ja kokemusta vastaavan työn löytäminen on vaikeaa. Myös uuden kielen opetteleminen voi olla hitaampaa kuin nuoremmilla sukupolvilla. Vastaavasti teini-iässä ja oppivelvollisuusiän loppuvaiheessa maahan muuttaneella haasteena voivat olla esteet koulupolulla etenemisessä ja jatkokoulutukseen siirtymisessä, jos koulutaustaa ei ole tai se on rikkinäinen. Jos koulujärjestelmä oppii huomioimaan erilaiset lähtökohdat esimerkiksi tekemällä yhteistyötä paitsi nuorisotoimen, sosiaalitoimen ja terveystoimen, myös vanhempien kanssa, koulupolusta tulee vähemmän kivinen.\nEri-ikäiset muuttajat asettavat erilaisia odotuksia myös toisilleen. Monet vanhemmat ovat huolissaan siitä, että he menettävät otteen omista lapsistaan yhteiskunnassa, jossa viranomaisten ja vanhempien näkemykset lasten roolista ja asemasta poikkeavat kovasti toisistaan. Nuoret puolestaan joutuivat tasapainoilemaan omien vanhempiensa ja kodin ulkopuolisen maailman tuottamien erilaisten vaikutteiden ja odotusten välillä. Odotukset voivat liittyä esimerkiksi koulumenestykseen, perheenjäsenten auttamiseen, vapaa-ajan ympäristöissä toimimiseen, työelämään ja ikätoverisuhteisiin. Hyvästä kielitaidosta ja tietotaidoista huolimatta erityisesti nuoret kokevat rasismia, ja pääsy suomalaisten piiriin voi olla vaikeaa.\nAnita Novitskyn ja Anne Alitolppa-Niitamon (2012) mukaan kotoutumisprosessissa aktivoituvat erityisesti muutoksenhallitsijan, identiteetinrakentajan, kulttuurinkantajan, tulevaisuudentekijän, perheenjäsenen sekä yhteisöjen jäsenen roolit. Rooleilla voi olla eri kehitysasteita.\nMuutoksenhallitsijan roolissa ihminen oppii kohtaamaan ja käsittelemään rakentavasti muutoksia ja epämukavuusalueita. Näitä voivat olla ovat uuteen elinympäristöön asettumisen lisäksi muutokset ihmissuhteissa, elämänkulussa, terveydentilassa tai työmarkkinoilla.\nIdentiteetinrakentajan roolissa ihminen rakentaa yksilöllistä minäkäsitystään ja kokemustaan ryhmään kuulumisesta. Etnisen tai kansallisen identiteetin lisäksi ihmisen kokemusta sävyttävät esimerkiksi ammatti-identiteettiin, opiskelijaidentiteettiin, seksuaaliseen identiteettiin sekä ikään liittyvät odotukset.\nKulttuurinkantajan roolissa ihminen rakentaa suhdettaan kulttuurisiin merkitysrakenteisiin: mitä hyvää ja mitä huonoa näen yli sukupolvien kehittyneissä asenteissa, tavoissa ja rutiineissa? Mitä haluan muuttaa ja mitä haluan säilyttää?\nTulevaisuudentekijän roolissa ihminen rakentaa tulevaisuudennäkymiään. Mihin minulla on mahdollisuuksia? Mitä voin tehdä sen eteen, että sekä minä että läheiseni voimme hyvin tulevaisuudessa?\nPerheenjäsenen roolissa henkilö rakentaa suhdettaan muihin perheenjäseniin ja heitä koskeviin odotuksiin. Eri sukupolvet ja sukupuolet haluavat huomioida toisten tarpeet ja tulla kuulluiksi, mutta tarvitsevat tässä myös keskinäistä oppimista, uusia näkökulmia ja myös konkreettista tietoa siitä, mitä saa tehdä ja mitä ei.\nYhteisöjen jäsenen roolissa henkilö pohtii mahdollisuuksiaan päästä osalliseksi perhe-elämän ulkopuolisen toiminnan areenoille: tulenko kohdatuksi ja kuulluksi työyhteisössä, vapaa-ajan areenoilla, poliittisessa yhteisössä, maanmiesten kanssa, järjestöissä ja harrastuksissa? Mitä vaaditaan, että kynnykset eivät olisi mahdottomia ylittää vaan pääsy olisi realistista?\nJoskus roolin hallintaa vasta opetellaan ja siihen liittyvät tehtävät tuntuvat uusilta. Joskus taas rooli voi olla ylikehittynyt siten, että ihminen tukeutuu yhteen rooliin liikaa, tukahduttaen muiden roolien kehitystä. Jos esimerkiksi perheenjäsenen rooli on identiteettiä ylläpitävä oljenkorsi, yllättävät muutokset perhesuhteissa voivat tuntua erityisen raskailta. Myös vahvasti työelämään tukeutuneelle ihmiselle töiden loppuminen voi synnyttää vastaavan kokemuksen. Sopivasti hallussa olevan roolipaletin avulla taas ihmisen tunne oman elämän hallinnasta, muutoskestävyydestä ja pystyvyydestä vahvistuu.\nRoolimuutos on yksilöllinen prosessi, joka toteutuakseen tarvitsee riittävästi vuorovaikutuskontakteja uudessa ympäristössä. Kontakteissa muiden ihmisten kanssa toteutuu mahdollisuus saada uutta tietoa, peilata omaa roolikäyttäytymistä ja muokata sitä. Rooliodotuksia tulee sekä yhteiskunnalliselta tasolta (lainsäädäntö, kirjoittamattomat säännöt ja rutiinit, tiedotusvälineet), vuorovaikutukselliselta tasolta (vuorovaikutustilanteiden luonne, henkilöiden keskinäiset odotukset ja toiveet) että yksilölliseltä tasolta (yksilön henkilökohtaiset kokemukset, tiedot, toiveet, odotukset ja pelot).\nOmaa toimintaa on vaikea muokata, jos henkilö ei ymmärrä yksilöllisellä tasolla tarvetta muuttaa toimintaansa ja yhteiskunnalliselta tasolta tulevan säännön merkitystä ja tarkoitusta. Henkilö ei myöskään motivoidu muuttamaan toimintaansa, jos vuorovaikutuskokemukset ovat konfliktien ja syyllistämisen sävyttämiä. ”Maassa maan tavalla” ei ole lain tai toimintatavan selittämistä, avaamista eikä motivointia. Se on yksisuuntainen käsky, jonka vastaanottaja, etenkin aikuinen, voi kokea hyvin nöyryyttävänä.\nMiesten kaksisuuntaisen kotoutumisen edistäminen\nNancy Adler toteaa varsin osuvasti: ”kulttuurien välisen vuorovaikutuksen suurin haaste ei ole vieraan kulttuurin tuntemus, vaan oman kulttuurin tuntemus ja sen vaikutuksen tiedostaminen omassa ajattelussa ja käyttäytymisessä” (Adler 1997).\nJokaisella ihmisellä on joukko ajan mittaan omaksuttuja mielipiteitä, arvoja ja oletuksia esimerkiksi sukupuolirooleista, hyvästä parisuhteesta, uskonnosta ja sen tulkinnoista, lasten kasvatuksesta sekä yksilön oikeuksista ja velvollisuuksista. Tällöin on varsin tärkeää pohtia sitä, miten itse toimin tilanteessa, jossa toinen ihminen toimii eri tavoin kuin minä tai pitää tärkeänä sellaisia asioita, jotka itselleni ovat yhdentekeviä.\nRyhmien muodostumisessa ja ryhmienvälisten asenteiden syntymisessä on sukupuolispesifejä tekijöitä. Nuorten yhteiskunnallisia asenteita mittaavassa tutkimuksessa pojat suhtautuivat huomattavasti tyttöjä kielteisemmin etnisten ryhmien ja maahanmuuttajaryhmien oikeuksiin ja kokivat tyttöjä useammin itsensä ”isänmaallisiksi” (Suoninen ym. 2010). Ystävyyssuhteiden ja etniset rajat ylittävien myönteisten ryhmienvälisten kontaktien luominen on tytöillä usein helpompaa kuin pojilla. Pojat ja miehet ovat myös yliedustettuina ryhmienvälisiä eroja ja konflikteja kärjistävissä ryhmissä kuten jalkapallohuligaaneissa ja poliittisluonteisissa ääriryhmissä (Mcdonald, Navarrete & Van Vugt 2012).\nMitä vaikeammaksi vähemmistö kokee kansalliseen ryhmään kiinnittymisen, sitä etäämmälle se siitä vetäytyy. Tämä voi synnyttää noidankehän, jossa puolestaan enemmistön kielteiset asenteet vähemmistöä kohtaan vahvistuvat entisestään.\nSukupuolten välillä on eroja myös siinä, millaisilla toimenpiteillä voi vahvistaa samaistumista toisiin ja vähentää alttiutta ryhmienvälisille konflikteille. Kokemusten lisäksi omien vanhempien ja ystävien ulkoryhmäasenteet vaikuttavat omiin asenteisiin ja tulkintoihin kontaktikokemuksista. Sekä pojilla että tytöillä vanhempien ja kaverien normatiivinen tuki on tärkeää, mutta pojilla myönteisiä asenteita tukevien normien merkitys korostuu. (Jasinskaja-Lahti & Mähönen 2012)\nPojalla itsellään tai hänen ystävällään tulee olla myönteinen kokemus toista ryhmää edustavasta henkilöstä. Sekä tyttöjen että poikien kohdalla myönteisten asenteiden kehittyminen edellyttää myönteisiä asenteita tukevia perhenormeja. Pojat ja miehet tarvitsevat keskinäisen luottamuksen vahvistamiseen tyttöjä enemmän konkreettisia vuorovaikutustilanteita. Jotta vuorovaikutustilanteet vahvistaisivat luottamusta, ryhmien tulee kokea olevansa keskenään tasavertaisia, kontaktin tulee perustua yhteistyölle ja tähdätä yhteisten tavoitteiden saavuttamiseen. Kontakti vähentää ennakkoluuloja tehokkaimmin silloin, kun se mahdollistaa ystävyyssuhteiden solmimisen eri ryhmien jäsenten välille. (Jasinskaja-Lahti & Mähönen 2012)\nMiesten kotoutumisesta puhuttaessa harrastus- ja urheilumaailma on usein mainittu yhdeksi positiivisia akkulturaatioasenteita vahvistavaksi ympäristöksi. Se ei kuitenkaan ole sitä automaattisesti. Kaikilla ei ole yhtäläisiä mahdollisuuksia olla mukana urheilutoiminnassa. Tuomas Zacheuksen mukaan uskomus vuorovaikutuksen edistämisestä perustuu olettamukseen, että kaikkien halukkaiden on mahdollista osallistua urheiluun taustastaan riippumatta samoin säännöin. (Elling, De Knop & Knoppers 2001, 419, sit. Zacheus 2010). Joidenkin tutkimusten mukaan urheilulla ei välttämättä ole pelkästään integroiva vaikutus, vaan sitä käytetään joskus myös eron tekemiseen ja jopa syrjintään (Elling & Knoppers 2005, sit. Zacheus 2010). Näin näyttää asia olevan erityisesti silloin, kun eri maista kotoisin olevat ryhmät pelaavat toisiaan vastaan ikään kuin maajoukkueina. Liikunta- ja harrastustoimintaa suunniteltaessa tuleekin tehdä mahdollisimman selkeä suunnitelma siitä, miten käytännössä turvataan todellinen mukaanpääsy joukkueeseen, yhtä matalat kynnykset osallistumiseen ja luottamuksen lisääntyminen eritaustaisten henkilöiden välille joukkueen sisällä.\nLiikunta- ja urheilutoiminnan lisäksi vapaaehtoistoiminta ja esimerkiksi asukastalot, koulut ja nuorisotalot ovat ohjattuja ympäristöjä, joissa yhteisen, eri ryhmiä kiinnostavan ja hyödylliseksi koetun toiminnan avulla on vahvistettu myönteistä asennoitumista ryhmien välillä. Onnistuminen on kuitenkin mahdollista vain, kun toiminnasta vastuussa olevat henkilöt ovat osanneet ottaa huomioon erilaiset osallistumisen kynnykset ja kohderyhmien tarpeet. Kynnykset ovat voineet liittyä esimerkiksi kielitaitotasoon, siihen että kohderyhmää ei ole otettu riittävästi mukaan toiminnan suunnitteluun, muuttuviin elämäntilanteisiin tai stereotyyppisiin käsityksiin maahan muuttaneista konservatiivisina, joustamattomina ja yhdenlaisina ”kulttuurin” edustajina.\nEdellä mainittujen kynnysten ylittämisen taitoa voi sanoa transnationaaliseksi osaamiseksi (Sainola-Rodriguez 2009). Siinä on viisi erilaista taitoaluetta:\nAnalyyttinen osaaminen on kykyä ymmärtää tiedon merkitys asiakaskohtaamisissa. Jotta toisen ihmisen toiminta voisi tulla ymmärrettävämmäksi, työntekijän tulee perehtyä ihmisten taustahistorioihin. Ne eivät tule näkyviksi ilman monipuolisen tietopääoman hankkimista ja oikeiden kysymysten esittämisen taitoa. ”Kulttuuri” ei selitä kaikkea, vaan ympäristötekijät ja kunkin oma kasvatus vaikuttavat kulttuurintulkintoihin ja mielenkiinnon kohteisiin.\nEmotionaalinen osaaminen on kykyä tehdä havaintoja ja olla aidosti kiinnostunut asiakkaan tilanteesta. Kyse on motivaatiosta, oikeasta havainnoinnista ja empatiakyvystä. Työntekijän tunnetilat heijastuvat asiakkaaseenkin. Onnistuneessa asiakassuhteessa on usein työntekijän avulla herännyt tunne siitä, että hankalistakin tilanteista voi päästä eteenpäin ja ongelmia on selvitetty yhdessä, ei vain toisen ihmisen valta-aseman ja käskyjen kautta.\nLuova osaaminen on ennen kaikkea kykyä soveltaa. Ihmisten kanssa tehtävä työ ei voi olla liukuhihnatyötä eikä kangistua kaavoihin. Kullakin asiakkaalla voi olla kykyjä, kiinnostuksen kohteita ja rutiineja, jotka huomioon ottamalla esimerkiksi hoitotyössä asiakas on mahdollista motivoida entistä paremmin ohjeistuksen mukaiseen, kuntoutumista tukevaan hoitoon ja elintapoihin.\nToiminnallisessa osaamisessa yhdistyvät henkilökohtaiset ominaisuudet, motivaatio, luovuus, vuorovaikutuksellisuus sekä tekniset taidot ja tiedot. Omassa työssä voi tulla väärinymmärryksiä, loukkaantumisia ja kokemuksia siitä, että ihminen ei ole tullut kuulluksi ja kohdatuksi. Ongelmanratkaisutaidoilla, sovittelutaidoilla ja tilanteiden rakentavaan jälkihoitoon liittyvillä taidoilla voi olla paljon käyttöä.\nMaahan muuttaneiden miesten ja heidän jälkeläistensä kanssa tehtävä työ ei ole rakettitiedettä. Viime kädessä jokaisella on varsin samanlaisia tarpeita: tuntea turvallisuutta, tulla kuulluksi ja kohdatuksi ja hahmottaa positiivisia tulevaisuudenvisioita. Monelle miehelle erojen, yhtäläisyyksien ja toiveiden käsittely yhdessä luottamuksellisessa ilmapiirissä on ollut juuri se maailmankuvaa avaava kokemus, joka on innostanut jatkamaan työskentelyä maahan muuttaneiden kanssa.\nAdler, Nancy (1997): International dimensions of organizational behavior. Cincinnati: South-Western College Publishing.\nChu, Tracy, Keller, Allen S., Rasmussen, Andrew (2012): Effects of Post-migration Factors on PTSD Outcomes Among Immigrant Survivors of Political Violence. Journal of Immigrant and Minority Health 15 (5), 890-897.\nElling, Agnes, De Knop, Paul & Knoppers, Annelies (2001): The Social Integrative Meaning of Sport: A Critical and Comparative Analysis of Policy and Practice in the Netherlands. Sociology of Sport Journal 18 (4), 414–434.\nElling, Agnes & Knoppers Annelies (2005): Sport, Gender and Ethnicity: Practises of Symbolic Inclusion/Exclusion. Journal of Youth and Adolescence 34 (3), 257–268.\nHonkatukia Päivi, Suurpää Leena. (2012): Kenen ääni kuuluu? Neuvotteluja nuorten miesten rikollisuudesta ja rasismista. Teoksessa Keskinen Suvi, Vuori Jaana, Hirsiaho Anu (toim.) Monikulttuurisuuden sukupuoli: kansalaisuus ja erot hyvinvointiyhteiskunnassa. Tampere: Tampere University Press, 121-152.\nMcDonald, M., Navarrete, C.D., & van Vugt, M. (2012): Evolution and the psychology of intergroup conflict: The “warrior male” hypothesis. Philosophical Transactions of the Royal Society B: Biological Sciences, 367(1589): 670-679.\nJasinskaja-Lahti, Inga & Mähönen, Tuuli Anna (2012): Ryhmienväliset suhteet yhteiskunnallisessa sosiaalipsykologiassa. Teoksessa Lahikainen, Anja Riitta, Suoninen, Eero, Järventie, Irmeli & Salonen, Marko (toim.): Sosiaalipsykologian sukupolvet. Tampere: Vastapaino.\nMähönen, Tuuli Anna & Jasinskaja-Lahti, Inga (2013): Etniset ryhmäsuhteet ja maahanmuuttajien akkulturaatio. Teoksessa Martikainen, Tuomas, Saukkonen, Pasi & Säävälä, Minna (toim.) Muuttajat. Kansainvälinen muuttoliike ja suomalainen yhteiskunta. Helsinki: Gaudeamus.\nNovitsky, Anita & Alitolppa-Niitamo, Anne (2012): Kotoutujan roolipaletti. Toimintamalli maahanmuuttotyöhön. Helsinki: Väestöliiton Monikulttuurinen Osaamiskeskus.\nRumbaut, Ruben (2007): Ages, Life Stages and Generational Cohorts: Decomposing the Immigrant First and Second Generation in the United States. Teoksessa Portes, Alejandro & DeWind, Josh (toim.): Rethinking Migration. New Theoretical and Empirical Perspectives. Oxford: Berghahn Books, 342-387.\nSainola-Rodriguez, Kirsti (2009): Transnationaalinen osaaminen. Uusi terveydenhuoltohenkilöstön osaamisvaatimus. Kuopio: Kuopion yliopistojen julkaisuja e. yhteiskuntatieteet 172.\nSuoninen, Annikka, Kupari, Pekka & Törmäkangas, Kai (2010): Nuorten yhteiskunnalliset taidot, osaaminen ja asenteet. Kansainvälisen ICCS 2009-tutkimuksen päätulokset. Jyväskylä: Koulutuksen tutkimuslaitos.\nZacheus, Tuomas (2010): Liikunnan ja urheilun merkitys maahanmuuttajien kotoutumiselle. Kasvatus & Aika 4 (2) 2010, 203-235.


Naisten vaatteet - Nettikirpputori -Vähänkäytetty.fi, Merkki Röhnisch Lyle & Scott\nNaisten urheiluvaatteet (40)\nMerkki: Röhnisch Lyle & Scott\nTrikoot - Röhnisch - S\nTreenihousut - Röhnisch - M\nMuutaman kerran käytetyt nilkkamittaiset treenitrikoot. M-koko vastaa ...\nUrheiluliivit - Röhnisch - L\nKeskivahva tuki. Kupeissa irrotettava pehmuste. Aivan lievää värin haa...\nHuppari - Röhnisch - L\nUrheilupaita - Röhnisch - XS\nRöhnisch treeni T-paita. Vyötäröllä resori. Reilu koko.\nUrheilutrikoot - Röhnisch - S\nLeopardikuvioiset urheilutrikoot. Koko s vastaa kokoa 36. Normaalipitu...\nTreenitoppi - Röhnisch - XS\nRöhnisch merkin painijanselkäinen kukkakuvioinen treenitoppi. Musta/ha...\nTreenihousut - Röhnisch - XS\nNilkkapituiset treenitrikoot, jossa turkooseja yksityiskohtia. Korkeav...\nUrheilutoppi - Röhnisch - S\nCollegehuppari - Röhnisch - S\nCaprit - Röhnisch - S\nNaisten caprit, joissa edessä taskut.\nSalihousut - Röhnisch - XS\nTrikoot - Röhnisch - L\nLyhyet treenitrikoot, pituus 70cm\nMusta urheilu t-paita - Röhnisch - Koko L\nMusta uhreilu t-paita. Hoikalle naiselle.\nMusta-turkoosit urheilucaprit - Röhnisch - Koko XS\nHousut - Röhnisch - M\nRÖHNISCH FEMALE EFFECT urheiluhousut ohutta venyvää urheilukangasta ...\nMekko - Röhnisch - M\nUrheilullinen mekko, vyötäröltä kiristettävä. Taskuilla. Tyylikäs ja u...\nTreenitoppi - Röhnisch - S\nPitkähihainen paita - Röhnisch - M\nHyvä kuntoinen Röhnisch paita, sopii urheiluun.\npuuvillaneule - Röhnisch - M\nValkoruudullinen puuvillaneule. Siisti, vaikka onkin käytetty. Ollut g...\nTreenipaita - Röhnisch - 40\nPari kertaa päällä ollut treenipaita. Joustaa hyvin ja on vähän pidemm...\nUrheiluliivit - Röhnisch - XS\nMyydään käyttämättömät siistit liivit. Vastaavat kokoa xs. Laput paiko...\nliukas kaunis musta toppi,mitat ja monta kuvaa - Röhnisch - Koko M\nkainalosta kainaloon:50-62 kainalosta helmaan:52 olka-helma:73 ...


Senaatti kamareiden tukena - Johtajat\nJarmo Malin JCI Senate senaatti\nJCI Senate in Finland ry:n eli tuttavallisemmin Suomen Senaatin säännöissä kuvataan Senaatin tarkoitus ytimekkäästi: ”Senaatin tarkoituksena on tukea nuorkauppakamaritoimintaa Suomessa sekä ylläpitää ystävyyttä jäsenten kesken.”\nSenaatti kokoontui 20.-22.8. Tampereelle sääntömääräiseen vuosikokoukseensa Tampereen Nuorkauppakamarin senaatin isännöimänä. Viikonlopun aikana jäsenten vahva ystävyys ja halu ylläpitää verkostoja näinä poikkeuksellisinakin aikoina huokui lähes 250 osallistujan tapaamisesta. Kokouksessa keskusteltiin myös paljon kamareiden ja suomalaisen nuorkauppakamaritoiminnan tukemisesta.\nSenaattoreita Tampereen vuosikokouksessa. Senaatin hallitus ja senaattorit näkyvät aktiivisesti eri tapahtumissa. Tule rohkeasti juttusille\nVaikka kahdeksankymmentäluvun ennätysjäsenmääristä on tultu noin puoleen, on nuorkauppakamaritoiminnalla edelleen vahva asema Suomessa. Emme kuitenkaan voi pitää sitä itsestäänselvyytenä, emmekä tuudittautua siihen, että näin on myös tulevina vuosikymmeninä. Ruotsissa on nykyisin n. 400 senaattoria, mutta vain viitisenkymmentä jäsentä ja Norjassa n. 500 senaattoria, mutta alle 100 jäsentä. Naapurimaitamme, jakaen hyvin samanlaisen kulttuurin ja yhteiskuntarakenteen. Maita, jotka olivat 30-40 vuotta sitten vahvoja kamaritoiminnassa, mutta eivät ole sitä enää.\nIlman vahvaa kamaritoimintaa myös Senaatti väistämättä hiipuu pikkuhiljaa. Sitä kehitystä ei kukaan toivo. Siksi Senaatti ja senaattorit haluavat jatkossakin olla nuorkauppakamaritoiminnan tukena. Senaatti voi vahvalla taseellaan tukea taloudellisesti ja jokaisella senaattorilla on valtavasti kokemusta ja verkostoja tukea paikallisesti kamaritoimintaa. Senaattorit eivät tuputa neuvojaan, mutta ovat kysyttäessä mielellään tukena ja apuna.\nKun maailma toivottavasti hyvin pian jo normalisoituu noin puolentoista vuoden poikkeusolojen jälkeen, on merkittävä huolenaihe, kuinka moni jäsenistä, koejäsenistä tai senaattoreista palaa mukaan toimintaan. Näin siitä huolimatta, että virtuaalitapahtumien kautta on pidetty aktiivisesti yhteyksiä yllä. Jos jollekin on aina oma aikansa ja optimaalisin ikkunansa, niin sellainen on juuri nyt mahdollisimman laajan tuen antamisessa nuorkauppakamaritoiminnalle. Senaatin uusi vastavalittu hallitus miettii omalta osaltaan yhdessä Suomen nuorkauppakamareiden hallituksen kanssa tapoja tukea kotimaista kamaritoimintaa niin taloudellisesti kuin muutoinkin. Hyviä ideoita kuunnellaan mielellään.\nKuva: Kari J. Hietala\nVerkostoissa on voimaa KokeiluCorner - Ensikertalaisena veneen puikoissa –merikelpoisuus saavutettu


Ihmepiirakasta nettihitti: Tarvitset vain suklaalevyn ja voitaikinaa - mtv.fi\nIhmepiirakasta nettihitti: Tarvitset vain suklaalevyn ja voitaikinaa\nNettihitiksi nousseen piirakan salaisuus on suklaalevy. Shutterstock\nSuklaalevystä valmistuvan kahden raaka-aineen ihmepiirakan resepti on noussut oikeaksi nettihitiksi.\nMoni etsii helppoja ja nopeita leivontareseptejä, ja tästä oiva osoitus on netissä huomiota keräävä suklaalevypiirakka. Tämän ihmepiirakan salaisuus on sen sisällä sulava suklaalevy.\nLetitä taikinaosiot suklaalevyn päälle asetellen vuorotellen eri puolilta.\nVoitele koko komeus kananmunalla, jotta piirakka saa kauniin pinnan.\nPaista 200–225 asteessa noin 15 minuuttia.\nKatso videolta, kuinka suklaalevystä leivotaan herkullinen piirakka!\nErityisen meheviä muffineja! Erikoinen ainesosa parantaa lopputulosta 8.9.2015\nPaluu menneisyyteen: Leipäressu on vuosikymmenten takainen herkku 12.9.2015\nSuosittu piirroshahmo on inspiroinut monta suloista kakkua – katso kuvat! 3.9.2015


Ainutlaatuinen syväsuodatus poistaa kiinteitä hiukkasia, vettä ja hapettumistuotteita.\nMonet yritykset ovat ottaneet käyttöön öljynhallintajärjestelmän ratkaistakseen epäpuhtausongelmat.\nMiten kiinteät hiukkaset, vesi ja hapettumistuotteet voidaan poistaa?\nInsinöörimme ovat kehittäneet markkinoiden tehokkaimman ja suorituskykyisimmän ratkaisun: OHITUSVIRTAUKSEEN PERUSTUVAT TRIPLE R -ÖLJYNPUHDISTIMET!\nÖljynpuhdistimemme hyödyntävät öljyn täydelliseksi puhdistamiseksi ainutlaatuista tekniikkaa, joka perustuu suodatinelementtiin. Toimialan paksuin suodatinrakenne ohjaa öljyn virtaamaan 114 mm paksun suodatusprosessin läpi kolmessa eri suodatusvaiheessa. Selluloosasta valmistettu suodatin imee vesipisaroita ja kuivattaa öljyn tämän jälkeen alle 100 ppm:iin.\nMikä erottaa Triple R -tekniikan kilpailijoista?\nSe poistaa jopa 99,9 % kaikista kiinteistä epäpuhtauksista (alle ISO 18/16/14 -tason).\nSe imee veden alle 100 ppm:in tasolle.\nSe poistaa hapettumisjäänteet, lakan ja noen.\nVain yksi suodatinelementti: kolminkertainen puhdistusteho.\n1 Erityisselluloosa, joka on kierretty ytimen ympärille, 2 yhdistää mikrosuodatuksen ja aksiaalisen syväsuodatuksen (virtaussuunta ylhäältä 3 alaspäin 4).\n5 Karstaholkki puristaa alaosaa tiheyden lisäämiseksi. 6 Kuitukangas suojaa pohjaa sekä estää hiukkasia ja apuvälineitä siirtymästä pois paikoiltaan. 7 Kaksi nostohihnaa helpottamassa poistamista.\nRakenne takaa parhaan mahdollisen suodatustehon\nTriple R –ohivirtaussuodattimet asennetaan joko päälinjaan tai ohituskiertoon. Siksi ne toimivat aina ihanteellisissa suodatusoloissa.\nKorkeapainesuodatin korkea korkea monta monta\nTriple R matala matala ei lainkaan ei lainkaan\nTriple R -suodatinelementit toimivat aina täydellisissä fyysisissä oloissa:\nErittäin matala paine\nEi virtaus- ja painevärähtelyn aiheuttamaa kuormitusta\nKaksi tärkeintä syytä sille, että Triple R -ohivirtaussuodattimet ovat paljon tehokkaampia ja suorituskykyisempiä kuin päävirtasuodattimet:\n1. Ne asennetaan aina ohituskiertoon laitteeseen: virtaukset, virtausvärähtelyt, painehuiput ja -värähtelyt eivät ole koskaan suuria.\n2. 114 mm:n suodatin: todellista syväsuodatusta.\nSitä voi verrata 1 tai 2 mm:n pääsuodattimeen (Pall, Hydac, Mahle, Donaldson, Parker yms.).\nTriple R -elementit ovat yli 50 kertaa paksumpia!\nSuurin osa hiukkasista huuhtoutuu vain näiden 1-2 mm:n suodattimien läpi.\nRunkolinjasuodattimet eivät koskaan saavuta ilmoitettuja mikroniarvoja. Mikroniarvoja voidaan verrata muihin tuotemerkkeihin, mutta ne eivät ole takuu tiettyjen NAS- tai ISO-puhtaustasojen saavuttamisesta.


Helmeilyharjoitus ja kirjavinkki | Ei tullut kässämaikkaa\nVihdoinkin sain aikaiseksi kokeilla helmien lisäämistä tekemiini hopeakoruihin! Tein jo joskus loppukeväästä hopeapajalla silloisen työn “jämäsavesta” pitkulaisia laattoja, joihin kokeilin kirjainleimaisimia. Ehkä ihan omaa tyyliäni nuo sanakorut eivät ole, mutta oli hauska kokeilu tämäkin. Tekstilaatat jätin tarkoituksella viimeistelemättömän näköisiksi, hioin vaan reunat niin, ettei laatat vahingoita vaatteita, joiden kanssa korua käytetään. Korusta tuli 70 cm pitkä, eli se mahtuu pään yli, eikä tarvita lukkoa.\nNämä työssä käytetyt lasihelmet on tilattu Helmien talosta. On muuten nopea toimitus ja hyvä palvelu, suosittelen kokeilemaan!\nHelmeilyn aakkosia opettelin Renata Grahamin Koruntekijän käsikirjasta. Lainasin sen ensin kirjastosta, mutta totesin sen niin näppäräksi perusopukseksi, että ostin sen myös omaan hyllyyn.\nKirjassa neuvotaan mm. värien yhdistelyä sekä monia erilaisia työtapoja ja -välineitä sekä erilaisten lukkojen, liitoskappaleiden ja vaijereitten ym. käyttöä.\nKuvat ovat selkeitä ja ohjeet yksityiskohtaisia.\nErilaisia korunosia, niitten valintaa ja käyttöä on selitetty tarkasti.\nErittäin mielenkiintoinen tuttavuus!\nMuita hopeakorujani voit käytä katsomassa pääsivun galleriasta ja kirjoituksia on lisää täällä.\nCategory : Hopeakorut, Kirjallisuutta\n← Kesämekko eläinkuosista – sekä pientä kritiikkiä kaavalehden leikkuuohjeista\nIhanan viileät puuvillaiset tossut →


Patch Management -ratkaisut vertailussa – Osa 11/12 – IBM BigFix - Centero Software Manager\n14.huhti.2020 | Blogi\nIBM BigFix saatiin ensimmäistä kertaa mukaan patch management -vertailuun. Tuote on ilmeisen laajamittainen ratkaisu päätelaitteiden hallitsemiseen. Testijakson aikana kävi selväksi, että tuote ei ole millään tavalla helppokäyttöinen tai käyttäjää ohjeistava. Sen lisäksi tuotteen toimivuudesta oli pakko antaa huonot pisteet, koska olennaisia asioita ei saatu tehtyä.\nTestien perusteella IBM BigFix ei sovellu otettavaksi käyttöön ilman koulutusta tai opastusta.\nTuettuja sovelluksia ratkaisussa oli melko heikosti ja kaksi tärkeäksi tunnistettua sovellusta ei kuulunut valikoimaan. Tästä huolimatta ratkaisulla on mahdollista asentaa ja päivittää liiketoimintasovelluksia. Sen lisäksi sillä voidaan hallita Microsoftin päivityksiä.\nTietoturvaan liittyvistä ominaisuuksista oli tuotteessa ainakin mahdollista lokittaa järjestelmänvalvojan toimenpiteitä. Haavoittuvuuksiin liittyen IBM BigFix ei ollut kovinkaan innovatiivinen.\nAsennuksiin tuntui olevan tarjolla aivan riittävästi ominaisuuksia ja mahdollisuuksia. Ohjeita ja videoita tuli katsoa jonkin verran ennen kuin päivitystenhallinnan komponentti saatiin päälle ja tehtyä sille perusasetukset. Tälläkin osa-alueella pisteytystä alensi tuotteen käytön vaikeus ja monimutkaisuus.\nInventoinnin puoli ratkaisussa vaikutti olevan kunnossa. Sen sijaan päivitystenhallintaan liittyvät raportit eivät olleet lainkaan innovatiivisia.\nBigFix ei ollut tässä kategoriassa kovin suuri poikkeus. Sovelluksien alkuperästä ja muutoksista ei saatu täyttä varmuutta, koska testikoneelle päivittäminen ei onnistunut.\nKolmen patch management -vertailun joukossa ei ole ollut aiemmin yhtä vaikeaa tuotetta. Kolmen tunnin pyristelyn aikana ei onnistuttu saamaan tuotetta toimimaan päivitystenhallinnan osalta.\nKaikesta päätellen IBM BigFix on enterprise-tason tuote, jonka käyttöönottoon tarvitaan tuotteen asiantuntija.\nCSM onnistui jokaisella osa-alueella paremmin kuin tämä kömpelö on-premises-standalonetuote eli IBM BigFix.\nTuettujen sovellusten määrä: 21\nHinnoittelu, monipuolisuus ja infrastruktuuri: 0,29/4,00\nPäivittämisen todentaminen: 2,00/4,00\nVuosittainen hinta pienyrityksille: hinta ei ole saatavilla\nVuosittainen hinta suuremmille yrityksille: hinta ei ole saatavilla\nBlogisarjan seuraavassa osassa tutustumme vertailun yhteenvetoon kaikkien vertailtujen työkalujen osalta.


Wilson suunnitteli pallon pelaajille, joiden silmissä kiiluu 80 lyönnin alitus - Golfpiste.com\nWilson suunnitteli pallon pelaajille, joiden silmissä kiiluu 80 lyönnin alitus\nTeksti Marko Kuivasaari Maanantaina 31. tammikuuta 2022\nTässä on Wilsonin vastaus kahdeksankympin alitusta tavoitteleville golfareille. Kuva: Wilson Golf\nYhtiön mukaan uutuuspallo Triad auttaa lisäämään väylä- ja griiniosumia sekä vähentämään putteja.\nVälinevalmistaja Wilson on tehnyt mielenkiintoisen aluevaltauksen, joka saattaa herättää monen klubipelaajan huomion. Se on nimittäin suunnitellut tuloksen 80 alitusta edesauttavan uutuuspallon.\nWilson toisin sanoen on sitä mieltä, että Triadilla pelaava golfari osuu kierroksellaan kolme kertaa useammin väylälle ja viisi kertaa useammin viheriölle sekä pudottaa puttien kokonaismäärää kolmella lyönnillä. Tätähän on pidetty yleisesti kahdeksankympin alituksen veteen piirrettynä lähtökohtana.\nTriad on piristävän poikkeava tulokas välinemarkkinoille, jotka täyttyvät vuodesta toiseen yhä pehmeämmän tuntuisista ja paremman kierteen tuottavista sekä pidemmälle lentävistä palloista.\nTaustalla on merkin oma T3-teknologia, joka on luotu tarjoamaan parempaa suorituskykyä tiiltä viheriölle. Rakenne mahdollistaa korkean MOI-arvon, joka tuottaa vähemmän spinniä avauksissa ja tarjoaa samalla pidemmän ja vakaamman lentoradan auttaen pitämään pallon paremmin kontrollissa.\nMOI-arvosta kuulee harvemmin puhuttavan pallon kohdalla. Saavuttaakseen korkeamman MOI-arvon eli hitausmomentin, Wilsonin insinöörit siirsivät painoa pallon painavammasta osasta, ytimestä, toisaalle. Ratkaisu tasapainotti palloa tuottaen tarkempia lähestymisiä ja suorempia putteja.\nWilson siirsi painoa ytimestä ulommas, mikä tasapainotti palloa. Kuva: Wilson Golf\nPallossa on Wilsonin kaikkien aikojen ohuin valettu uretaanikuori. Sen tehtävänä on tarjota parempaa pitoa viheriöillä sekä lyhyissä että hieman pidemmissä lähestymislyönneissä tarjoten samalla rohkeutta ”hyökätä” lipulle.\nWilsonin mallistossa Triad asettuu paremmille pelaajille suunnatun neliosaisen Staff Model- sekä kaksiosaisen Duo Soft + -pallon välimaastoon.\nTriadista on saatavana myös maalaamaton R-versio. Merkin mukaan perinteisten maalikerrosten puuttuminen parantaa pallon aerodynamiikkaa. ”Raw”-pallo värjääntyy hieman käytön myötä, mutta tällä ei pitäisi olla vaikutusta sen suorituskykyyn.\nWilson Triad saapuu merkin jälleenmyyjille helmikuun aikana. Sen suositushinta on 45,00 euroa/tusina.\n31 tammikuun, 2022 19:54\n”Wilson uskoo, että Triadilla pelaava golfari osuu kierroksellaan pidemmällä tähtäimellä kolme kertaa useammin väylälle ja viisi kertaa useammin viheriölle sekä pudottaa puttien kokonaismäärää kolmella lyönnillä.”\nMissä kohdassa menee harhaan johtavan markkinoinnin raja? Tietääköhän Amerin väki, että uuden EU direktiivin myötä harhaanjohtavasta markkinoinnista voi pahimmillaan napshtaa sakko, joka on yhtä suuri kuin GDPR sanktiot eli 4% yrityksen liikevaihdosta… Wilsonin väite siis sanoo, että jos lyön 10 väyläosumaa niin Triadilla osumien määrä on 30… 😂😂😂\n31 tammikuun, 2022 19:59\nEi suinkaan 30, vaan peräti 40! Ja viheriöosumiakin tulisi minulle samaiset 40, jos niitä nyt tulisi keskimäärin 8.\nEiköhän tuossa kuitenkin tarkoiteta osumakertojen lisääntymistä. Toisin sanoen nykyiset 10 väyläosumaa olisivat Triadilla 13 ja 10 nykyistä griiniosumaa 15 kappaletta. Hulppeaa liioittelua joka tapauksessa, sanoisin.\n31 tammikuun, 2022 20:09\nArvasin, että huomaat lipsahduksen elon laskuopissa. Sormet olivat nopeammat kuin ajatus…😆\n31 tammikuun, 2022 21:30\nEiköhän se pallo lähde sinne suuntaan minne sen lyö.\nLisäksi harhaanjohtavasta mainonnasta voi voinee valittaa mutta tuskin saa muuta kuin uudet pallot ilmaiseksi.\n1 helmikuun, 2022 19:50\n”Eiköhän se pallo lähde sinne suuntaan minne sen lyö.”\nKetjussa ”Pallon lähtösuunta?” nimimerkki ozk kiteytti asian näin:\n”Nyrkkisääntönä voi pitää sitä, että pallo lähtee lavan osoittamaan suuntaan ja kierteen määrän määrittää lavan asennon ja mailan kulkusuunnan erotus. Osumahetken dynaamisen nostokulman kasvaessa lavan suunnan merkitys vähenee, mutta se on aina lähtösuunnan suurin yksittäinen määrittäjä.”\nPallo ei siis aina lähde siihen suuntaan kuin lyö. Jos osumassa lyöntisuunta ja lavansuunta poikkeavat toisistaan, pallo saa sivukierrettä ja pallo kaartaa pois lähtösuunnastaan. Pallon MOI-arvon kasvattaminen vähentää sivukierrettä. Samalla pallo saa ”pidemmän ja vakaamman lentoradan auttaen pitämään pallon paremmin kontrollissa”. Myös putit suoristuvat.\n”Wilson Triad saapuu merkin jälleenmyyjille helmikuun aikana. Sen suositushinta on 45,00 euroa/tusina.”\nTuskin jaksan odottaa… 😉\n2 helmikuun, 2022 17:45\n@PG: Kyllä Raaka-Arska on aivan oikeassa, pallo lähtee siihen suuntaan minne sen lyö Tämä ei ole sama asia kuin mihin suuntaan maila liikkuu.\n2 helmikuun, 2022 14:47\nEli pallo eliminoi lyöntivirheet. Kova myyntipuhe.\n3 helmikuun, 2022 07:56\n@KL1: Totta. Pallo lähtee siihen suuntaan minne sen lyö, ja pallo päätyy siihen paikkaan minne sen on lyönyt. Ja lyöntejä tulee niin monta kuin niitä on lyönyt.\nKiinalainen juttu, mutta ei ihme, onhan Wilson kiinalainen firma…


Trumpin Amerikka -ajankohtaisraportissa Donald Trumpin hallintokauden näkökulmia haetaan pienten yhteisöjen sisältä - Seura.fi\nJulkaisupäivämäärä 19.12.2018 15.00\nYhdysvaltojen henkistä tilaa on Donald Trumpin parin vuoden hallintokauden aikana valotettu monessa dokumentissa. Suomalaista näkökulmaa ovat edustaneet lähinnä Ulkolinjan ansiokkaat raportit. Nyt aiheeseen paneudutaan MTV3-kanavalla, jonka uutistoimitus on muutenkin nostamassa statustaan lähikuukausien aikana.\nMTV:n USA:n kirjeenvaihtajan Mari Karppisen toimittamassa ajankohtaisraportissa vastauksia haetaan pienten yhteisöjen sisältä. Tuttuun tapaan oikeisto ja uusnatsit tarrautuvat voimaan ja omankäden oikeuteen. Afroamerikkalaiselle yhteisölle Trump edustaa hajottavaa voimaa.\nTunneperäisen argumentaation voiton vie kuitenkin veden alle jäävän Tangierin saaren pormestari. Trumpista liikuttuva mies ei ilmastonmuutoksen usko.\nDokumentin on ohjannut muusikkonakin tunnettu Ville Malja (Lapko, Dallas Kaleva). Näyttävät ilmakuvat ja visuaalisesti hienot lähikuvat tekevät kuvavirrasta keskitasoa mielenkiintoisemman.\nTrumpin Amerikka – jakautunut kansa, ke 19.12. klo 21.00 Mtv3


Poliisilta huolestuttava viesti: Nuoret ovat yhä väkivaltaisempia – "Ryöstö on jo vakava rikos, josta seuraa vankeusrangaistus" - MTVuutiset.fi\nPoliisille tullut yhteydenottoja nuorilta väkivaltarikollisuuden noustua puheenaiheeksi – mikä heitä mietityttää?\nJulkaistu 19.11.2020 13:21\nTörkeät väkivaltarikokset ovat lisääntyneet Itä-Uudellamaalla viime vuosiin verrattuna, kertoo poliisi.\nTörkeitä ryöstöjä, törkeitä pahoinpitelyitä ja tapon yrityksiä on ollut tänä vuonna lokakuun loppuun mennessä enemmän kuin aiempina vuosina koko vuoden aikana yhteensä.\n– Varsinkin väkivaltarikosten törkeät tekomuodot ovat lisääntyneet. Väkivaltarikoksissa on ollut aiempaa useammin mukana muun muassa teräaseita ja lyömäaseita, jotka tekevät pahempaa jälkeä.\n– Väkivaltarikokset ovat siis kokonaiskuvassa raaistuneet ja tämä näkyy tilastoissa, kertoo rikosylikomisario Petri Eronen Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta.\n“Nuoret eivät välttämättä ymmärrä kuinka vakavasta rikoksesta on kyse”\nAlaikäisten tekemät ryöstöt ovat tasaisessa kasvussa Itä-Uudellamaalla. Kun vuonna 2016 poliisin tilastoihin kirjattiin 27 alaikäisen tekemää ryöstöä, oli luku kahden vuoden päästä 37 ja viime vuonna jo 58.\nLue myös: Mikä on lapsen normaalia käytöstä, ja pitääkö aggressiivisuudesta huolestua? Asiantuntija kertoo, milloin kannattaa kääntyä avun puoleen\nTämän vuoden lokakuuhun asti on kirjattu 39 ryöstöä, jossa epäiltynä on alaikäinen. Kaikkien ikäluokkien osalta ryöstöjä on ollut tänä vuonna 109, eli ryöstöstä epäilty on ollut alaikäinen useammin kuin joka kolmannessa tapauksessa.\n– Suurin osa nuorista käyttäytyy hyvin. Yksittäisten nuorten kohdalla on kuitenkin havaittavissa aiempaa väkivaltaisempaa käyttäytymistä ja tämä nuorten joukko on valitettavasti kasvussa, rikoskomisario Simo Kauppinen kertoo.\n– Ryöstö on jo vakava rikos, josta tuomitulle rikosvastuussa oleville seuraa vankeusrangaistus sakkojen sijaan. Tuomioistuin voi tuomita tällöin vähintään neljäksi kuukaudeksi ja törkeässä ryöstössä ankarimmillaan jopa kymmeneksi vuodeksi vankeuteen, Kauppinen painottaa.\nOsassa alaikäisten ryöstöissä on ollut taustalla muun muassa pieleen mennyt huumekauppa.\n– Nuoret ovat tehneet esimerkiksi netissä kauppaa huumausaineista ja heidät on ryöstetty paikan päällä, kun he ovat tulleet vaihtamaan käteistä rahaa huumeisiin.\nTuplasti tapon yrityksiä viime vuoteen verrattuna\nItä-Uudellamaalla on kirjattu tänä vuonna jo 64 tapon yritystä, kun viime vuonna vastaava luku oli 35. Nuoret ovat edustettuna myös tapon yritysten osalta.\nItä-Uudellamaalla on kirjattu tänä vuonna jo 12 tapon yritystä, joiden epäiltynä on alaikäinen. Viime vuonna alaikäisten tapon yrityksiä oli vain yksi, kun vielä kaksi vuotta sitten ei kirjattu yhtään tapon yritystä, jossa epäiltynä on alaikäinen.\nLue lisää: 16-vuotias epäiltynä kahdesta tapon yrityksestä, toisessa tapauksessa kuusi epäiltyä – poliisi: "En muista vastaavaa uraltani, todella poikkeuksellinen tapaus"\n– Poliisin näkökulmasta huolestuttavaa on nuorten ajattelutavan muutos. Havaintojemme mukaan nuoret suhtautuvat päihteisiin ja varsinkin huumausaineisiin yhä sallivammin. Monen vakavan rikostapauksen taustalla on ollut esimerkiksi päihteiden väärinkäyttöä, Kauppinen sanoo.\nPoliisi on tehostanut Itä-Uudellamaalla huumausainekaupan valvontaa netissä ja yhä useampia huumausaineiden välittäjiä on jäänyt myös kiinni.\nPoliisi on kuitenkin huumausaineiden käyttäjien päihde- ja rikoskierteen ratkaisussa vain yksi lenkki muiden joukossa. Alaikäisten päihde- ja rikoskierteen katkaisemisessa tehdään laaja-alaista yhteistyötä eri viranomaisten ja kaupunkien ja kuntien kanssa.\n– Poliisi ja kuntatoimijat ohjaavat päihderiippuvaisia nuoria hoitoon ja harkinnan mukaan muun ennalta estävän toiminnan lisäksi myös niin sanotun Ankkuri-toiminnan piiriin.\nAnkkuri-mallin mukaisesti nuoria ohjataan viranomaisten ja kuntatoimijoiden yhteistyönä jatkohoitoon ja pyritään siihen, että nuoren päihde- ja rikoskierre saadaan katkaistua.\n– Osa nuorista on jo niin syvällä päihdekierteessä, ettei ennalta estävän toiminnan yhteydessä tehty hoitoonohjaus enää välttämättä tepsi.\nVäkivaltarikokset Poliisi Nuoret Rikos


Tornion Panimon uutuusoluessa on maailman pohjoisimman humalan maku - ePressi\nTornion Panimon uutuusoluessa on maailman pohjoisimman humalan maku\nTornion Panimon emoyhtiö Sangen Oy on käynnistämässä humalan kaupallista viljelyä Pohjois-Suomessa. Hanke käynnistyi vanhojen humalakantojen kartoituksella. Pohjoisen valoisassa mutta lyhyessä kesässä kasvavat hyötykasvit ovat aromeiltaan usein erilaisia kuin saman lajin edustajat etelämmässä.\n– Humalaa esiintyy luonnonvaraisena aina Kainuuta ja Lappia myöten, joten sen kasvattaminen onnistuu Pohjois-Suomessa hyvin. Mahdollisesti viljelyyn soveltuvia karaistuneita kantoja on löytynyt esimerkiksi Kuusamosta ja Ylitorniolta, kertoo Sangenin kasviasiantuntija Veli Matti Mathlin.\nLuonnonvarakeskus Luke ja Sangen analysoivat parhaillaan villiintyneistä kasvustoista kerättyjä humalankäpyjä, joiden alfa-arvot eli aromipitoisuudet ovat merkittävässä roolissa oluen valmistusta ajatellen. Aromaattisimmat lajit valikoituvat viljelyyn.\nSangen on kasvattanut humalaa testiluonteisesti liminkalaisella pellolla nyt kahtena kesänä. Tulokset ovat olleet hyviä ja viljelypinta-alaa kasvatetaan asteittain. Viljelyksistä vastaava Janne Salmela kertoo, että jo toisena kesänä humalanköynnökset nousivat noin kuuden metrin korkeuteen.\n– Kotimaisen humalan viljely on uuden oppimista ja perinnetiedon hyödyntämistä. Humalatarhan perustamisessa luodaan pohja tuleville kausille, joita voi olla jopa 25. Tällä hetkellä taimien lisäys on suurin kasvua rajoittava tekijä. Ensimmäinen satokausi antoi kuitenkin niin lupaavia tuloksia, että tarhaa laajennetaan lähitulevaisuudessa 10-kertaiseksi, Salmela kertoo.\nSangen on hakenut Maa- ja metsätalousministeriöltä rahoitusta humalan hydroponisen viljelyn koelaitoksen perustamiseen. Menetelmä on käytössä mm. USA:ssa, jossa on saavutettu jopa kymmenkertaisia satoja luonnonmukaisin torjuntamenetelmin.\nHumalan viljelyllä on Suomessa pitkät perinteet\nRuotsin vallan aikana osa kartanoiden ja torppien veroista maksettiin kruunulle humalan muodossa. Suomalaisen humalan riittävyys on ollut tärkeä asia myös Ruotsin hoville, joka arvosti sitä oman oluensa raaka-aineena.\n– Tornion Panimo on valmistanut Arctic Hops -nimeä kantavan oluen, jossa on käytetty Pohjois-Suomen humalaa. Pohjoisen humalakanta on alunperin pääosin viljelyperäistä, joten uutuusoluen maku johtaa varhaisten emoköynnösten satoon humalanviljelyn kultakaudelle. Ehkä siinä tarvitaan vähän mielikuvitusta, kun puhutaan vuosisataisesta matkasta kuningas Kaarle XI:n aikakaudelle, toteaa Tornion Panimon markkinointijohtaja Jami Teirikari.\nArctic Hops -olut lanseerataan Tornion Panimon 1-vuotissyntymäpäivillä 14.10.2017. Rajoitettu erä myydään tynnyritavarana ravintoloiden varausjärjestyksessä.\nMikko Ahokas, hallituksen puheenjohtaja\nTornion Panimo Oy / Sangen Oy\n040 502 5249\n040 903 0645\nBiotekniikkaJuomateollisuusKauppaKotimaaLifestyleMaaseutuMaatalousMainontaMarkkinointiMatkailuMediaMetsätalousPuutarhaRuoka ja elintarvikkeetSuunnittelu ja tekniikkaTalousTeknologiaTiede ja tutkimusTuotantoYmpäristö ja luontoYrittäjyys\nKoko: 3,72 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 5312x2988\nKoko: 1,49 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 4000x3000\nKoko: 4,10 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 5312x2988\nKoko: 5,49 MB Tyyppi: png Resoluutio: 3300x2200