HÄIDEN JÄLKEINEN AIKA\n1. parin häiden jälkeisiin tapoihin kuuluu toistensa kasvojen peseminen, virtaavassa vedessä kastautuminen ("kuljettaa eteenpäin") ja veden roiskiminen toistensa päälle ("sopu").\n2. nuorikko ripustaa uuteen kotiin saapuessaan punaisia nauhoja tärkeinä pitämiinsä paikkoihin.\n3. nuorikko tutustutetaan veteen eli paikkaan mistä tulee veden ottamaan veden äärellä laulaen ja tanssien.\n4. parin uskotaan perivän vanhempiensa suojelushaltijat ja ottavan vanhempien paikan suvun jatkajina (joka perheellä omat haltijansa joiden sijoiksi veistetään ja vaatetetaan puiset ukot ja akat).\n5. "sain miehen metsänkävijän, uron korven kolkuttajan" (nuorikon sanat).\n6. nuorikolle toivotetaan onnea sanoin "elä tervehennä nuoren sulhases keralla".\n7. saamelaisanoppi lahjoittaa miniälleen kodanhaltijanuken jota säilytetään kodan naisten puolella.\n8. nuorikon päähinettä kutsutaan nimin säpsä ja sorokka.\n9. nuorikon päähineen alle sidotaan huivimainen panttura joka pitää lakkia koholla kuin sarvea tai kukon harjaa (letit käännetään pantturan alle).\n10. mordvalaisen nuorikon päähineenä käytetään 2,5m pitkää kapeaa liinaa (tsalma) joka kiedotaan pään ympärille niin että liinan päät roikkuvat polvien tasalla (vaihdetaan nuorikkoajan jälkeen naisen päähineeseen).\n11. miehen perheeseen muuttavaa naista kutsutaan nimin "kaunis nainen", "hyvä nainen", "nuorin nainen" ja "kultainen nainen" (toisaalla puhutellaan miniäksi).\n12. vatjalaiset leikkaavat nuorikoiden hiukset lyhyiksi (leikattuja hiuksia säilytetään kuolemaan asti, hiusten annetaan kasvaa esikoisen syntymän jälkeen).\n13. nuorikkoja pidetään haltijattomina esikoisen syntymään asti (vastasyntyneiden lasten tavoin).\n14. nuorikon käteen sidotaan neitoaikojen hiusnauha (pidetään häistä esikoisen syntymään).\n15. nuorikon toimiin kuuluu pärelastujen vuoleminen pätsin eli kiukaan päälle, lahjojen laskeminen tärkeinä pidetyille paikoille, kotieläinten nimien opetteleminen ja kolmen koivuhalon nakkaaminen pirtin ovesta.\n16. saamelaismies asuu ensimmäiset vuodet neidon perheen luona.\n17. saamelaiset luovuttavat häissä luvatut lahjat ja porot parille vuoden yhteiselon jälkeen (jonka jälkeen voivat muuttaa omilleen).\n18. mordvalaisen nuorikon hiukset nostetaan nutturalle pään päälle.\n19. marilaisen nuorikon hiukset jätetään roikkumaan palmikolle (hiusten päälle asetetaan vaimon päähine).\n20. udmurttinuorikon hiukset punotaan kahdeksi korvien edestä kulkevaksi letiksi.\n21. udmurtit käyttävät nuorikon päähineenä kaitoja liinoja, korkeita rahapäähineitä (surka) ja matalia päälaelta avoimia vaimon päähineitä (ospu).\n22. nuorikon tuohella tuetun lakin ("sarvilakki") pukemisen ajatellaan merkitsevän suvun toteemieläimen kanssa yhtymistä (lapsen toivomista haltijoilta).\n23. nuorikon päähine luovutetaan nuoremman sisaren haltuun esikoisen synnyttyä (lapsionnen siirtäminen).\n24. mordvalaisnuorikon pukuun kuuluu sarvilakki, lannevaatemainen takaliina ja häissä morsiamen viereen asetettu tähtikuvioinen rintavaate reko ("kuuvaate").\n25. udmurttinuorikot pitävät neidon kampausta (yksi palmikko) esikoisen syntymään asti (syntymän jälkeen hiukset käännetään korvien eteen sykeröille).\n26. udmurtit käyttävät nuorikon päähineenä pitkää mustakuviollista liinaa (tsalma) jota pidetään päivin öin (vanhemmilla naisilla punakuviollinen).\n27. hantit pitävät naisen päähineenä kahden pitkän palmikon päälle kiedottua hapsu ja helmikoristeista huivia (neidoilla huivittomat palmikot).\n28. hantit kiinnittävät palmikoiden nauhoihin ja heloihin perheen suojelus ja toteemieläinten kuvia (näätä, sorsa, kotka, karhu, poro, harakka, teeri, majava, haukka, korppi, sammakko, käärme).\n29. hantit uskovat suvun toteemieläimen seuraavan naista miehen perheen luokse ("suojelee ja antaa hedelmällisyyttä").\n30. hantinainen peittää hiuksensa vierailta muttei häpeile vartaloaan (hiukset henkisielun ja suojelushenkien sija).\n31. marit käyttävät naisen päähineenä huppumaista symaksia, lakkimaista sorakkaa tai huivimaista sarpania (niitty, vuori ja itämarit).\n32. marinaisen pukuun kuuluu näyttävä helmistä, simpukankuorista ja kolikoista valmistettu rintakilpi (serkämä).\n33. mordvalaiset pitävät nuorikon lakkia (sorka) kolme vuotta tai esikoisen syntymään asti (uskotaan antavan hedelmällisyyttä, pidetään yhdessä otsanauhan kanssa).\n34. mordvalaisen nuorikon vyötäröä suojelevat kauniisti kirjaillut vyöliinat, tupsut ja paksu takaliina (parokarks).\n35. nuorikon päänpeittäjäiset järjestetään 5-6 viikon päästä häistä (tai "sitten kun vatsa alkaa näkyä").\n36. mordvalainen nuorikko saatetaan lähteelle missä päällensä pirskotetaan vettä ("hedelmällisyys").\n37. mordvalaisen nuorikon tapoihin kuuluu kiven heittäminen lähteeseen, veden kantaminen sangolla ja vieraiden valeleminen vedellä.\n38. mordvalainen nuorikko saatetaan joelle pyöreän leivän kanssa, lasketaan leipä jokeen ja rukoillaan Ved-avaa sanoin "Emonen, sinä olet puhdas, puhdista hänet liasta ja sairauksista, anna hänen synnyttää usein ja onnellisesti, anna hänen nähdä lastensa lapset, ole hänelle emo, rakasta tytärtäsi" (rukouksen jälkeen nuorikko astuu veteen).\n39. moksalaisnuorikon tapoihin kuuluu joelle kulkeminen mesijuomalla valettua polkua pitkin, vedelle kumartaminen kolmasti, leivänpalan heittäminen veteen, pohjoiseen kumartaminen kolmasti, sangon täyttäminen vedellä ja veden kantaminen kotiin tanssahdellen.\n40. ersalainen nuorikko tervehtii uuden kotinsa saunanhaltijoita sanoin "tulin luoksenne leivän, palttinan ja rahan keralla, olkaa hyvänsuopia, varjelkaa minua elämäni ajan saunassa peseytyessäni, peskää likani ja mustuuteni".\n41. mordvalaiset voivat käyttää neidon pukua puolikin vuotta häiden jälkeen (lapselle tuloon asti).\n42. mordvalaiset pukevat naisen päähineen vuoden kuluttua häistä (esikoisen syntymä).\n43. virolaiset kutsuvat vanhempien luokse tehtyjä vierailuja heimolle tulemiseksi (hoimule tulema) ja kodin tyttären tulemiseksi (kodu tutreks tulema, pidetään jäänteinä ajoilta jolloin neito jäi asumaan vanhempiensa luokse).\n44. hantinainen ei paljasta kasvojaan miehen vanhemmille ennen ensimmäisen lapsen syntymää (naisen ajatellaan olevan vierasta sukua esikoisen syntymään asti).\n45. hantit rakentavat nuorikolle kotaan oman osastonsa missä asuu lapselle tuloon asti.\n46. nuorikkoa vihdotaan koivunoksalla ensimmäistä yhteistä työtä aloitettaessa (vihtojana mies).\n47. virolainen nuorikko talutetaan tulen ympäri jonka jälkeen nuorikko laskee lahjan Tule-emalle (toisaalla tulenhaltijaa tervehditään lisäämällä uuniin puita).\n48. udmurttinuorikko ei paljasta miehen sukulaisille päätään tai jalkojaan (jalat peitetään myös synnytyksen ajaksi, totemistisen ajattelun jäänteitä).\n49. mordvalaisnuorikko kulkee avopäin vuoden päivät tai kunnes tulee lapselle (jolloin saa vaimon päähineen ja uuden nimen).\n50. "häissä pannaan pariksi, tanu tekee vaimoksi" (tanu=virolainen nuorikon päähine).\n51. nuorikon toimiin kuuluu uuden kodin kynnyksen yli astuminen sivuttain, lattialla pyörähtäminen kolmasti, ensimmäisen katseen luominen uuniin ja saunan lauteiden alle katsominen vastasta irrotetun pannan läpi.\n52. nuorikko heittää pihamaalle synnyinkodista tuomaansa maata ja tuhkaa sanoin "tulin moalle vierahalle, olen moalla omal" (maa otetaan kotitalon permannon alta).\n53. nuorikko tervehtii uuden kotinsa pihamaata sanoin "terve maa, terve mantu, terve tervehyttäjälle" tai "terve maa, terve tanner, tervehiks maa tervehittäjä, ota maa ommais, vie vihhais, anna miule tervehys".\n54. nuorikko halaa uuden kotinsa kiuasta sanoin "vesi vanhin ja väkevin, tuli nuorin tyttäristä, tuossa on tulta tuikutettu, valkeata vaikutettu, vaskisessa vakkasessa, rautasessa kätkyessä, perehelle pesoksi, raavahille ravinnoksi" (sanojen jälkeen isketään ensimmäinen tuli).\n55. virolaisnuorikon toimiin kuuluu vyön sitominen perheen keittokodan koukkuun ja kolikon heittäminen kaivoon (tulen ja veden tervehtiminen).\n56. savolaisnuorikko koskettaa uunin pankoa kolmasti ja lisää sen jälkeen uuniin kolme halkoa.\n57. savolaisnuorikko tervehtii tulta halaamalla uunia, istumalla pankolle, katsomalla uuniin, virittämällä valkean, pöyhimällä hiillosta, avaamalla lakeisen ja laskemalla uunin päälle taikakalun.\n58. virolaisnuorikko kulkee tulen ympäri, lisää uuniin kolme halkoa, sitoo koukkuun vyön ja laskee liedelle rahan.\n59. liiviläisnuorikko kulkee tulisijan yli ja laskee lahjan Tul-jemalle.\n60. vepsäläinen nuorikko tervehtii tulta koskettamalla pätsiä eli kiuasta kädellään ja sanomalla "päts teide a tytty meide".\n61. vepsäläisnuorikko laskee pätsin ja peräseinän väliseen tilaan rahan ja palan kotitalonsa maata sanoin "isäntäiset, emoset, annan teille lahjan, päästäkää minua pirttiin, syöttäkää ja juottakaa".\n62. virolaiset alkavat käyttää naisen päähinettä (tanu) esikoisen syntymän jälkeen (vanhat piiat käyttävät neitojen otsanauhaa).\n63. kominuorikko käy laittamassa saunaan tulen uuteen kotiin saapuessaan.\n64. ersalaisnuorikko asuu vanhempiensa luona kunnes tulee lapselle (ei osallistu työntekoon ensimmäisen vuoden aikana).\n65. obinugrilainen nuorikko uhraa ruokaa uuden joenhaaran varrelle asettuessaan (joka perheellä omat joenhaaransa ja joen varrella asuvat haltijansa).\n66. saamelaisparin sanotaan tekevän "pusikon alle tulen" omaa kotaa perustaessaan.\n67. saamelaiset uskovat nuorikon tuovan tullessaan "perheen onnen" (nuorikon tekemisiä ja saapumisen jälkeisiä tapahtumia seurataan tarkasti).\n68. riitelevää paria voidaan sovitella viemällä nuoret "Tora-joelle" ja pyytämällä jättämään torat eli riidat veteen (jos ei auta neuvotaan muuttamaan erilleen).\n69. pari saatetaan erilleen solmimalla köyteen kaksi solmua ja leikkaamalla köysi solmujen väliltä (toisen tavan mukaan hajotetaan parille kuuluva esine).\n70. tverinkarjalaiset käyttävät nuorikonlakkina sinipunaista helmin koristeltua zbornikkaa.\n71. nuorikon toimiin kuuluu lieden pyhittäminen, veden hakeminen ja lähimmän maakiven kiertäminen (tuli, vesi, maa).\n72. mordvalaista nuorikkoa kutsutaan armaaksi ja nuoreksi emännäksi (kulkee ensimmäisen vuoden avopäin).\n73. mordvalaiset saavat naisen päähineen vuoden kuluttua häistä (samaan aikaan nuorikon nimi muuttuu hyväksi-emoksi (par-ava) tai kauniiksi-emoksi (maz-ava)).\n74. vatjalaiset kutsuvat nuorikkoa nimellä neicyd, karjalaiset nimellä neveskä (neito-sanan johdannaisia).\n75. udmurtit puhuttelevat nuorikkoa sukunimellä eli isän suvun toteemin mukaan (mies ja ystävät käyttävät etunimeä, miehen sukulaiset kutsuvat miniäksi).\n76. marit kutsuvat naituja naisia vaimoiksi (vata).\n77. hantit kutsuvat vaimoja emoiksi (imi).\n78. samojedinainen menettää etunimensä miehen perheeseen muuttaessaan (oman sukunsa luona kutsutaan etunimellään).\n79. samojedimies kutsuu vaimoaan naiseksi (ne).\n80. nuorikon kykyjä voidaan mitata marjassa käyttämällä ("osaatko sie marjoja poimii").\n81. nuorikko laskee häälahjoihin kätkettyjä taikakaluja pirttiin, pihamaalle ja tärkeimpinä pidettyihin paikkoihin.\n82. nuorikon päähine (sorokka) ommellaan punaisista kankaista ja koristellaan helmin (uskotaan tuntuvan\n83. nuorikon päähine valmistetaan miehen kosiomatkoilla tuomista kankaista.\n84. vienankarjalaiset alkavat kutsua neitoa nuorikoksi sen jälkeen kun on synnyttänyt tyttölapsen (jäänteitä totemistisesta ajattelusta).\n85. nuorikon ensimmäisiä uudessa kodissa suorittamia töitä pidetään tärkeinä (paikoille sidotaan liinat).\n86. karjalaiset alkavat kutsua nuorikkoa neveskäksi kuuden viikon päästä häistä (viikkoperäiset ajoitukset myöhäisiä ja vieraita).\n87. neidon perheen luokse asumaan tullutta miestä kutsutaan vävyksi, kotivävyksi ja kotavävyksi.\n88. nuorikon saapuessa taloon sanotaan "uusi leppäni lusikka elihväisess astiessa" (jokaisella perheenjäsenellä oma lusikka).\n89. marinaiset käyttävät koruja niin kauan kun haluavat saada lapsia (nuorikoilla eniten, vähennetään iän myötä).\n90. marinuorikon tunnuksiin kuuluu vaimon päähine ja rintasoljet.\n91. marit kiinnittävät nuorikoiden koruihin kaurisimpukan kuoria (pidetään hedelmällisyyttä tuovina).\n92. moksalaiset antavat nuorikolle korvakorut joista roikkuu viisi riipusta (pidetään esikoisen syntymään asti).\n93. ersalaiset pitävät kysymysmerkin ja spiraalin muotoisia korvakoruja (valmistetaan hopeasta helmikoristuksin).\n94. udmurtit ripustavat korvakoruihin kolikoita ja yhdistävät korut leuan alta hopeisin ketjuin (korut kysymysmerkin ja sydämen muotoisia).\n95. udmurttien tapoihin kuuluu nuorikon tutustuttaminen perheen kualaan eli pihapyhäkköön (vil-ves, uusi-uhri), leivoksien valmistaminen tapahtumaan, nuoren kuusen tai kuusenlatvan hakeminen metsästä miehen toimesta, kuusen pystyttäminen kualan peränurkkaan ja nuorikon valmistamien leivosten ja sulik-päähineen laskeminen kuusen juurelle.\n96. komipari ei saa kävellä paljain jaloin kolmeen päivään häiden jälkeen (maan palvontaan liittyviä tapoja).\n97. "piteä sinun pitävi, pää tarkka, tanea mieli, ymmärrys yhen tasainen, iltasilla silmät virkut, valkeata vaalimahan, aamusella korvat tarkat, kukon ääntä kuulemahan", "pijä herkät hiiren korvat, terävät jalat jäniksen, niska nuori notkuttele, kaula kaunis kaarruttele, niin kuin tuore tuomen latva, tahi kasvava kataja", "kuules vielä kuin sanelen, kuin jo virkan viimeiseksi, kuin menet emon eloilta, tulet toisille tulille, emoas elä unoha, masentele maamoasi, emo on nähnyt suuren vaivan, kantaja kovan kokenut, synnytellessä sinua, katalaista kantaessa" (nuorikon neuvosanoja).\n98. "nyt tuomma siula morsiemen, morsien on kasvan koissah hyväsistä, on ollut kukkana kujalla, opassa häntä hyväsistä, elä tartu vittah ensimäksi, kuottele opastua hyvällä pakinalla" (miehen neuvosanoja).\n99. "kuottele olla imehnisiksi, lämmitä pirtti sulhasen suamilla halkosilla, a kun ei halkuo sulhani suane, niin polta hot orsie ta mitä irallista puuta suanet" (nuorikon neuvosanoja).\n100. nuorikko kuljettaa palan synnyinkotinsa maata uuden talon pihalle sanoin "yhet eväät, oma maa" tai "maalla olen vierahalla, vaan mullilla olen omilla" (kuljetetaan rievussa tai vasemmassa hihassa).\n101. "kuule, vello, kui mie laulan, neuvo vuos suusanall, toinen piähäis viänännäll, kolmas on jalan isull" (miehen neuvosanoja).\n102. selkupneito (ima) ei saa puhua miehelleen (ira) ennen esikoisen syntymää (tarkoittaa julkista puhumista, totemististen sukujen tapoja).\n103. selkupneidot uhraavat häiden jälkeen maanjumalatar Ilinta kotalle (lapsen toivomista).\n104. selkupit uskovat Ilinta kotan (elävä-vanha-nainen) palkitsevan ahkerat ja vieraanvaraiset naiset arvokkain työkaluin (hallitsee kaikkea kasvavaa ja maasta löytyvää).\n105. selkupit käyvät häiden jälkeen joen rannassa näyttämässä "kiltteyttä ja vaatimattomuutta" Suuren-joen-vanhalle-naiselle (uskotaan palkitsevan "hyvällä elämällä").\n106. selkupit toivottavat parille onnea sanoin "eläkää ja kasvattakaa poika ja tyttäriä".\n107. selkupmies muuttaa asumaan neidon perheen luokse (ketien lähellä asuvien selkuppien tapoja).\n108. hantineito ottaa emolta perimänsä kassanpääkorut (harakka, korppi, sammakko) mukaan miehelle mennessään (koruja eli suojelushaltijoita pidetään lettien päissä pareittain, säilytetään tuohivakassa).\n109. udmurttipari uhraa häiden jälkeen haltijoille kalan ("onnen varmistamiseksi").\n110. nenetsipari muuttaa häiden jälkeen omaan majaansa (mya).\n111. saamelaispari elää ensimmäisen vuoden neidon vanhempien luona ja sen jälkeen miehen siidassa.\n112. "tei olette alkaavaisii, miä tuan täst vähä olon apuu" (alkavaisia=vastanaineita).\n113. "ol ensimäine homma morseimel ja se sit arvosteltii" (saunan lämmittäminen).\n114. "anoppi rallit rallattaa, minja tantsut tantsii" (elämää suurperheessä, minja=miniä).\n115. "kylvettämässä kävivät tytöt siz norikon" (nuorikon kylvettäminen).\n116. "lesed velä mäniväd mehellä kell ei jollud lapsi" (lapsettomat lesket naivat uudestaan).\n117. "ämmälle ja äjjälle ol minja, a gu oli poikia ja tyttölöjä siz nille oli minni" (miniän nimityksiä, vrt. Minna).\n118. "ku sobu om mänd rikki" (silloin erottiin).\n119. "miä otin tarkam mehen ko miä itseki on tarkka" (yhenlaisuus).\n120. "veljän naine" (nainen=vaimo, akka=vanha vaimo).\n121. "väinöi" (vävyn nimityksiä).\n122. "poiga joutu vävykse" (muutti neidon perheen luokse).\n123. "mieleh jyrähtih lähtie kävvä naindalah" (naintala=puolison vanhempien koti).\n124. "muzikal on igävy omua joukkuo" (miehellä ikävä omaa sukua).\n125. "kodavävykse puutui" (muutti neidon perheen luo).\n126. "anna mutsoi jammerduu, jallantilan azettau" (miniän kotiutua rauhassa).\n127. "neidine hyväks emändäks jandevui" (neidistä emännäksi).\n128. "miuv vellem naisem moamo, se oli itkijä" (veljen vaimo=veljen nainen).\n129. "ilostui elämäh, ku ukko kodih tuli" (puolison läsnäolon tärkeydestä).\n130. "igi hyvä on ukko hänelläh" (mies=ukko).\n131. "hyö doga igizenny pään rijjelläh, ni konzu ei olla sovus" (epäonnistuneen liiton merkkejä).\n132. "se on hänehine mutsoi" (omanlainen eli mieleinen puoliso).\n133. "meilä piettih neveskä oikein hyvänä" (ven. neveskä=miniä, miehen perheeseen muuttamisen alkuperästä).\n134. "hyvässytä velli milma, kum mie olev vierahalla moalla" (lohduta miehen perheeseen muuttanutta siskoa).\n135. "hyvä on olla hyrkytellä, hyvän toiseni keralla" (puoliso=hyvä toinen).\n136. "ukkuandu on hyvä huulivojje" (suudella).\n137. "hyllätt om parembi hullattuu" (parempi lähteä kuin tulla hulluksi).\n138. "kui nai, ga sid mutsoi hänen huolutti" (vaimo sai murehtimaan).\n139. "houkuttah kui mäni sil miehel, ga nygöi om paha mieli jällespäi" (vuosia kestävän kosinta-ajan tarkoituksesta).\n140. "hivuznuorazet" (naidun naisen kolmesta villalangasta punottu palmikkonauha).\n141. "viel olen yhteh hiileh hiiskuttanut" (puhaltanut yhteen hiileen, elänyt yhdessä).\n142. "eroutui omaz ukoz, nygöi voibi uvvessah miehel mennä" (yksi ukko kerrallaan).\n143. "meil erovo tuli, sobinuh emmo" (sopineet yhteen, sopu-sanasta).\n144. "minä ellendelen ilmoinottamiz" (elelen miehen perheen luona).\n145. "ruvennen eleksendelemäh ilmoin elättelmien ker" (aloittelen elämään miehen perheen kanssa).\n146. "erillini muzikka" (eronnut mies).\n147. "hyö eletäh erilleh" (asumuserossa).\n148. "sid rubiemme asumah uksii" (asumaan yhdessä).\n149. "sie milma konza et puolla, sie aivin milma abeitset" (puolison tehtävä puoltaa, puolustaa).\n150. "andilaz mutsoiks peäzi" (antilaasta mutsoiksi).\n151. "mutsoi tyttären ku soannoo, sid menöö akakse" (mutsoista akaksi eli lapsen saaneeksi naiseksi).\n152. "siitä tuli akaksi se naini" (synnytettyään tyttölapsen, suku jatkuu tytöstä).\n153. "minul on hyvä akkaine, hod on pieni" (koko ei ratkaise).\n154. "huolimatoi elaigu on heile, eig ole lastu, kahtei eletäh ukon ker" (huoleton elämä ilman lapsia).\n155. "kallishyväni, ukkuodah sanotah" (miehen hellimänimiä).\n156. "kassupalmikot tseptsän oal peäz ymbäri on akoile", "akoil on kassurihmad, a neidizil kassunuorazed", "akkoin kasat korvajuuril pletitäh, nuoril punaldetah toaksepäi" (kampauksen muuttaminen).\n157. "sie akkoadas katso, siun akka karguou" (karkaa kun kohtelet huonosti).\n158. "duumaitsed, häi on mehiläine, a ku elämäh rubied, roih karulaine" (puolison luonteen muuttumisesta).\n159. "hoppu heil ei katkielluh, ainoz oli hoppu perehes" (hoppu eli riita, epäonnistuneen liiton merkkejä).\n160. "yksinäh ei kataittse, vie ottoa toizen rinnal itkemäh" (leski joka ei osaa elää yksin).\n161. "entini mies" (miehen nimi eron jälkeen).\n162. "mujjen ken on se vägimiez, oman akan ken ei äjjeä malta" (puoliso joka on erilainen kotona ja vieraiden seurassa).\n163. "nygöi se taloi langovui, ylen on tämä kezrättsy mutsoi" (nuorikko langoitti talon).\n164. "nuorenn on akku armaz, da keskijäl ei moin ole" (ajan vaikutuksesta tunteisiin).\n165. "keskenlesked ollah" (asumme erossa).\n166. "ollah hyvät keskenäh" (onnellisia yhdessä).\n167. "letit kiäryl pandih" (nutturalle).\n168. "meän pereh on kiitskehelleh, onnoakko erotah" (tuleekohan ero).\n169. "ei olluh heil hyveä aigoa, ainoz akan ker kiisseldih" (hyvä eli kiistaton aika).\n170. "kiisos meilä on, emmä sovi" (yhteen).\n171. "akan kera elä mäne kiistämäh" (kiistelyn vieraudesta).\n172. "kiistosanoa emmo vie pagize, kaks vuott on yhteh mändyö" (olemme eläneet kaksi vuotta ilman kiistoja).\n173. "yhten kipakkohuod ollah ukko i akku" (yhtä tunteellisia, yhenlaisuus).\n174. "hyvä muzikku hyväh yllyttäy, paha pahah kiuzuau" (hyvät ja pahat miehet).\n175. "siitä kum mäni miehellä, ta siitä alko kituo ta olla semmosena voimattomana" (väärän miehen vaikutuksista).\n176. "kui lasta kaks kolme roih, ga kohenoo kättsä" (naisen valta kasvaa lasten synnyttyä).\n177. "kodah on tullun" (kotavävyksi).\n178. "kodavävy otetah" (mies muuttaa neidon perheen luokse).\n179. "häi meni kodivävykse" (alkuperäinen kantauralilainen naimamalli).\n180. "kodelaig on sovukas heil" (kotielo).\n181. "syväin kovoitui ukkuodah vaste" (tällöin oli parempi erota).\n182. "kukitti hyvil sanoil" (akkaansa).\n183. "niil on nygöi kuldaizet päivät ku yhtyttih" (menivät yhteen).\n184. "ainos kullittav ukkuodah, hyväsanain on" (kutsuu kullaksi).\n185. "oli meilä kullankarvani sopu ennen, niin nyt mistä lienöy iilistyn" (välien viilentymisestä).\n186. "mustu kengy kodoilas, virzukulu miehoilas" (miehen perheeseen muuttamisen vieraudesta).\n187. "se ukko pideä akan kunnivos" (kohtelee hyvin).\n188. "minnaksi ta neveskäksihän ne kutsuttih" (miniää, neveskä venäläinen lainasana).\n189. "kymmen vuottu elänöy, sid om mutsoi, toine kymmen vuottu, sid nain on" (mutsoista naiseksi).\n190. "Jouhkon naini" (vaimo-sanan vieraasta alkuperästä).\n191. "Asson naini tulou siitä Ontroh, sinne kytyh luoksi" (kyty eli miehen veli).\n192. "kyyn naine" (miehen veljen vaimo).\n193. "sulahazen velli morziemella lienou kydy, tsikko lienou nado" (sukulaisuutta ilmaisevia sanoja).\n194. "muzikan velli se on kydy" (miehen veli).\n195. "kolme kydyö om miul ukon kodoilas" (kotoilassa eli syntymäkodissa).\n196. "mutsoile ukon velli tulou kydy" (mutsoi eli nuorikko).\n197. "kydyläz olimmo" (miehen veljen luona).\n198. "velleksien akad on kälykset" (kälyt).\n199. "lypsinsaikat, avoamet, vassan tyvet ta kaikki piti enneil lahjuo, käsipaikka situo" (nuorikon uudessa kodissa).\n200. "niil pideli jo kabalorihmoissah menn yhteh, hyvin eletäh" (lapsena yhteen saatettu pari).\n201. nganasanit elävät häiden jälkeen vanhempien leireissä jonka jälkeen pari pystyttää oman kotansa perheiden tuella.\n202. nganasanisät ja vävyt välttelevät toisiaan (eri suvuista).\n203. hantit välttelevät appivanhempia kääntämällä kasvot toiseen suuntaan (nainen välttelee esikoisen syntymään asti).\n204. selkupmies asuu häiden jälkeen neidon perheen luona (vähintään kuukauden).\n205. selkupnainen peittää kasvonsa miehen vanhemmilta sukulaisilta (esikoisen syntymään asti).\n206. samojedinainen palaa häiden jälkeen vanhempiensa leiriin kuukaudeksi (mies vierailee ja tuo lahjoja).\n207. samojedimies ei saa häiritä neidon unta ensimmäisen kuukauden aikana.\n208. samojedit palauttavat eron jälkeen puolisolta ja suvultaan saadut lahjat (liiton onnen tunnuksia).\n209. samojedit voivat peruuttaa liiton vuoden jälkeen jos jompi kumpi on tyytymätön (annetut lahjat palautetaan).\n210. hantimiehet välttelevät appivanhempia (kohdatessa käännetään selkä).\n211. hantinainen ei näyttäydy miehen miespuolisille sukulaisille (kohdatessa peitetään kasvot).\n212. hantimies ei näyttäydy anopille ennen esikoisen syntymää (kohdatessa käännetään selkä).\n213. udmurttien erossa pojat jäävät isän luokse, tyttöjen seuratessa emoa.\n214. hantit käyvät uhraamassa häiden jälkeen paikallisen suojelushengen maakumpareella (kot myx, mies kiipeää huipulle, nainen pysyttelee veneessä).\n215. hantinaiset välttelevät vävyjään (eivät puhuttele suoraan, peittävät kasvonsa).\n216. hantit eivät saa lyödä naista elleivät saa siihen lupaa naisen vanhemmilta (jos mies lyö naisella oikeus palata vanhempien luokse ja ottaa parempi mies).\n217. moksalaiset kiertävät naineiden naisten letit ohimoille (näyttävät sarvilta).\n218. marinainen uhraa häiden jälkeen vedenemo Vyd-avalle kolme helmeä ja kaurikotilon ("anna tulla ääreesi rauhassa, suojassa vaaroilta").\n219. hantit uskovat puolisoiden tasaväkisyyden voivan johtaa eroon (näin kävi haltijoille Yavun-iki (yagunin-ukko) ja Torum evi (rauta neito)).\n220. saamelaiset ilmaisevat naimisissa oloa vöiden napeilla (neliskulmaiset naimisissa, pyöreät naimaton).\n221. saamelaismies jatkaa vaimonsa valmistaman puvun pitämistä halutessaan tämän takaisin.\n222. saamelaiset kutsuvat eroa sanalla roattkje.\n223. sanalla orpo tarkoitetaan orpoa, leskeä, yksinäistä, yksin elävää, hyljättyä ja puolisoa vailla olevaa (saamen oarbes, mordvan urus, hantin urwi, vrt. orpo olo).\n224. saamelaiset kutsuvat nuorikkoa sanoin kaab ja koab (vrt. viron kabe=neito).\n225. "miehel mändyö näibyi" (näivettyi, väärän miehen vaikutuksista).\n226. "älä nurakoitse ni midä pahoamieldy, opi urostella vattsoa" (urostelemaan, tasoittamaan tunteesi).\n227. "minnaksi ta neveskäksihän ne kutsuttih" (miniää, oma ja vieras nimi).\n228. "morsiemen velli, sulhasella neälä" (näälä, vrt. lainasana lanko).\n229. "miehellä on naisev velli neälä" (naisen veljen nimitys).\n230. "väypojad ollah neälät" (vävypojat).\n231. "häi tuloo minul vävy, a minä tulen hänel nääly" (uusien sukulaisten nimeäminen).\n232. "neäläkset" (mies ja naisen veli keskenään).\n233. "siinä vävy veäril loati kun ei nähnyt neälämiestä" (perheiden yhdistymisen vaikeuksista).\n234. "naini miehen sisärtä sanou navokse ta mieski naisen sisärtä" (nadoksi).\n235. "sulahazen tsikko lieu nado" (näälät ja nadot).\n236. "miekoi peäzi naikkoih, nygöi pidäv oppie eleä" (oppia elämään yhdessä).\n237. "naimattomutta sidä vanhaks vanhani" (yksin jääminen vanhensi).\n238. "naimattomuz ei ole hyvä eläjez" (ei sovi useimmille).\n239. "naimine täm ei hyviim männyn, ois pidäm pogodie" (odottaa parempaa).\n240. "miusta jäi naini itkömäh" (eron tullessa).\n241. "kum morsiemem aika mäni, siitä se tuli naiseksi jo" (morsiamesta naiseksi).\n242. "aletah elöä kuin mies da naine" (odotettu asia).\n243. "kymmene vuott om mutsoi, sid on naine kymmene vuottu, sid jo akku" (elämänvaiheita).\n244. "toa om mium poijan naindakodi" (pojan vaimon koti).\n245. "urai muzikku, ainoz akkoa lyöy" (urai eli hullu mies, naisten lyöminen uraata eli hurraata huutavien kansojen tapoja).\n246. "myödysulg on eläjes heil" (elää myötäsulkaan, sopuisasti).\n247. "elaiga myödäsulgah mänöö" (onnekkaasti).\n248. "heil sanad mennäh yhteh" (ovat asioista yhtä mieltä, yhenlaisuus).\n249. "ei yhteh kieleh mennä paginad" (puheet menevät ristiin, parempi erota).\n250. "mändih yhteh elämäh" (yhteinen elämä).\n251. "akan kera elä mäne kiistämäh" (kiistelyn eli riitelyn vieraudesta, erimielisyydet ratkaistaan sovittelemalla, tarvittaessa sukulaisilta neuvoa kysyen).\n252. "muttsoidu käytih myöstyttelemäh" (hakemassa vanhempien kotiin häiden jälkeen).\n253. "myödähyizin eletäh hyvin" (elää myötäiseen, sopuisasti).\n254. "muzikoitui taloi kodavävyn ottahuu" (miehen muutettua naisen perheen luokse, vanhempi kantauralilainen perhemalli).\n255. "kudai on hyvä da tsoma, sanotah mutsoikse vanhas sah" (mutsoi-sanan merkityksestä).\n256. "kolmas kymmen naizel on mutsoistuskymmen" (vaimon kymmen).\n257. "se katso mutsoistoa ijän kaiken" (elää nuorikkona, onnellista elämää).\n258. "muzikan velli se on kydy" (kyty, miehen veli).\n259. "minun igä meni muzikata, ei puuttunuh muzikkoa" (ei löytynyt miestä).\n260. "muzikkuo ylen äjjäl vaivatah kodavävynn ollez" (miestä koetellaan neidon perheen toimesta,\nkatsotaan onko vakavissaan).\n261. "nuorenn om mutsoi armaz, vanhate on vie armahembi" (hyvässä suhteessa tunteet vahvistuvat,\n262. "mustelendu pidäs heitteä endizem mutsoin, eleä uvven ker hyvin" (ei saa muistella entistä akkaa).\n263. "akam musteluz loppih uvvem mutsois suaduu" (uusi akka vei vanhan ikävöinnin).\n264. "en vai la mene leskel, aivin ennist akkoa kiittelöö" (leskien tavasta muistella entisiä puolisojaan).\n265. "elä ole minna millehkänä, pojan tuoma tuollahkana" (miniän lohduttamista).\n266. "niin om minna mieholassa, kuni koira kahlehessa" (miehen perheeseen muuttamisen vieraasta alkuperästä).\n267. "mitys mies, semmoni naini" (yhenlaisuus).\n268. "mieli miehoilah, kaksi kodoilah" (miehola ja kotola).\n269. "ennen naindoa oli miehini mies" (väärän naisen vaikutuksista).\n270. "minä sinut tunzin, a sinä minuu et tundennuh" (epäonnistuneen liiton merkkejä).\n271. "matkam piäh meni miehel" (harvinaista).\n272. "otandaigah oled mandzoimarjaizem magevuz, k ed eländaigah rodizih pihlammarjan kargevutteh"\n(puolison luonteen muuttumisesta).\n273. "toine vai lihou, a toine laihtuu miehel mendyi" (oikea vai väärä mies).\n274. "lähizmain se om mutsoi otettu" (naida lähelle).\n275. "navod lähtijäd, a kyvyd on lähtemättömäd" (sukulaisnimiä).\n276. "lypsinsaikat, avoamet, vassantyvet ta kaikki piti enneil lahjuo, käsipaikka situo" (nuorikon uuteen\n277. "lyylen löydi, hyväm mutsoin" (onnen, hyvän akan).\n278. "toizeh ei pie iäs kaikez luottoakseh" (itsenäisyyden säilyttämisestä, puolison kuollessa toisen pystyttävä kaikkeen).\n279. "vai neidin oli tsoma, miehel mendyi on loppevunnuh" (riutunut, väärä mies).\n280. "kiistelyz libui toziekse" (vieraat kiistat, oma sopu).\n281. "leppevytin hänen, työnytim paginah" (lepytin puhumaan).\n282. "opi händy lepyttää, häi on suutuksis" (lepyttämään oppiminen).\n283. "se akkoadah lekkeröittsöy, on ku tänäpäi yhteh mendy" (hemmottelee akkaansa).\n284. "lemmyttelöö ukkuodah" (hellii, hyvittelee).\n285. "mutsoi on ku lehtireboi, ukkoh tuli kodih" (iloinen kuin lehtirepo, eläimiin vertaaminen).\n286. "laskeh hänel ylen igävy" (miehen poissa ollessa).\n287. "lango, kel on sizäreksed libo sevoittareksed muttsoinna" (sisarten tai serkkujen mies).\n288. "langohuten hyö hyvin eletäh" (elävät sovussa).\n289. "hyö ollah lapsettomat, ei voija lastu laadia" (lapsettomat parit).\n290. "lapsettomus heil on, ei ole lastu" (lapsettomuus).\n291. "lapsevundakse k ollou, ga lapsevud" (lapsia tulee jos on tullakseen).\n292. "sit ku toizeh kandah muutuin da lapsevuin" (toiseen kantaan eli sukuun).\n293. "en vai la mene leskel, aivin ennisty akkoa kiittelöy, minuu moittelou" (leskien naimisesta).\n294. "mutsoi itkemäh pilvestih, midä lienn abevunnuh" (nuorten vaimojen kovasta arjesta, ennen "kodinkoneita").\n295. "meil oli kodavävyd, yks oli hyvä, toine vie piädy pitkembi, hyväd oldih mollembad" (hyvien\nvävyjen tärkeydestä, pahat voivat sotkea koko suvun elämän).\n296. "toizen rinnal pezävytt elämäh" (pesäytyä elämään toisen rinnalla).\n297. "otandaigah k et pengonuh, nygöi eländaigah älä pengo" (pengonuh=moittinut, puolisoista joiden\nmieli tuntuu muuttuvan).\n298. "ukoz ymbäri padzeroittau, tsestitteleh" (liehittelee miestään, tsesti=onni).\n299. "naiduu parrad laskietah kazvomah" (annetaan parran kasvaa).\n300. "naiduu pardavui da lapsevui" (naineen miehen merkkejä).\n301. "omoa akkoa se mies palvou" (oudoksuen).\n302. "em mie rupie silma palvomah" (palvomisen outoudesta, oma lempi=tasaisempaa kiintymyksen\n303. "ukoz om minul paginvaldu, ukk ei kielä pagizemaz" (mies ei kiellä puhumasta, jos puolison puhe\närsyttää parempi erota, väärän suhteen merkkejä).\n304. "naizistah pagoh lähtenyöd vellekset" (pakoon lähteminen, yksi tapa erota).\n305. "hyö pahoin sovitah" (sopivat huonosti yhteen).\n306. "pahuizilleh ollah ukko da akku" (pahuisillaan eli riidoissa).\n307. "ottuas on omenanmarja, pidiäs tuloo pihlajanmarja, painuu i pakattsimenmarja" (väärien suhteiden vertaaminen marjoihin, pakattsin=paatsama).\n308. "hyvänny pidäv ukkuodah" (hyvänä pitäminen, vrt. outona pidetty palvominen).\n309. "kunnebo jäi väy" (vävy, vrt. väi-nö).\n310. "täs sah vie e ule poikkitoimizesti ni midä sanottu" (riitelyn vieraudesta, sanakin lainaa).\n311. "sinul minä yksikai poddajj en" (antaa periksi=lainasana, outo käsite, omat suhteet=perustuvat tasavertaisuuteen).\n312. "lopulla jo kyllästyy, seäntyy ukkuoh" (sydäntyy eli suuttuu ukkoonsa, miehet jotka eivät osaa ottaa huomioon toisen tunteita).\n313. "puolel sanal ku sanon, ga ellennä se" (ellennä=ymmärrä, puolesta sanasta=vihjeestä).\n314. "silmän isku pideä ellendeä miun ukon, burahusta ei pie vuottoa" (miehen pitää ymmärtää vihjeestä,\nei saa odottaa murahdusta).\n315. "ainos purhastad, et hyvin sano" (purhastat=tiuskit, oma puhe=hyvää eli rakastavaa puhetta).\n316. "purhei om mutsoi, ei kuule käskendeä ni kieländeä" (purhei=kiukkuinen, mutsoi=nuori vaimo,\nväärän suhteen piirteitä).\n317. "älä purhistai, ole endizel taval" (purhistai=kovistele, uhkaile, puolison luonteen muuttuminen\n318. "ainos puristah akam peäl, koz midä jälgie löydäy" (löytää uutta aihetta haukkumiseen,\n319. "itkuu puzerdau miehele mendyy humalniekan ukon kele" (vieras viina, vieraat humalniekat ukot).\n320. "ennen tyyni oli, ga nygöi om toine miez" (viinaa juotuaan, juominen antaa pahiksille tekosyyn\nkäyttäytyä vielä huonommin).\n321. "ei yhel tyttärel kahta vävyö puutu" (vävyjen arvostuksesta).\n322. "hyvä vävvy puutui" (hyvät ja huonot vävyt).\n323. "pyydä lähet pyydämäh, koppelo kois hävieu" (sanonta, liiasta poissaolosta).\n324. "sit hyö lähtietäh pyörittelemähes, sinne naindupaikkah" (pyörähtämään neidon vanhempien luona\n325. "lähtietäh kodoilah pyörittelemähäz" (kotoila=synnyinkoti).\n326. "pyörittyizet piettih, yks yö libo kolm yödy ollah" (pyörittyiset, häiden jälkeen järjestetty tapahtuma).\n327. "liig yö pidäv ollah" (pyörittyisissä, liika=pariton määrä).\n328. "oldih pyörityksilleh" (neidon vanhempien luona käymässä).\n329. "pyöritysrättsinä" (paita jonka neidon emo lahjoittaa miehen emolle).\n330. "hyvii päivii pidäv mutsoin kele" (elää hyviä päiviä vaimon kanssa).\n331. "muatusku bärähteleh nevesköim peäl" (anoppi ärähtelee miniälle, miehen perheeseen muuttamisen\nmyöhäisestä alkuperästä, suurperheet=etelästä tuotua maanviljelyskansojen perinnettä, oma perinne\npieninä perhekuntina liikkumista ja talvikyliin kokoontumista).\n332. "meill ei olt ei vihhoo ei vaenoo, myö oltii ku vei kalat" (elimme sovussa kuin veden kalat).\n333. "kyllä sae kalahakan akan, nyt siinä työt selevii" (kalahakan=puuhakkaan, reippaan).\n334. "Pieta oli sitä Maonusta ruvennus soemaamaan kallokkaaksi ettei siittä ennää huvitu ja eros sitte"\n(soimaamaan miestään kallokkaaksi eli jääräpäiseksi).\n335. "aevan isäsäk kalttainen tulloo tuosttae" (vääriltä tuntuvista miehistä sikiää vääriltä tuntuvia poikia).\n336. "ou joskus hilijoo, eläkä aena kalua tuota akkoos" (älä kalua eli moiti akkaasi, väärille poluille menneiden suhteiden piirteitä).\n337. "naine nii kavva kalusi häntä, kuniz lopetti itsem pois" (mies teki itsemurhan, eron lykkäämisestä).\n338. "meijjän nuorellem parillen lankattiil lauvvosta eustupaam pieni kammaripöksä" (nuorelle parille oma kammari, vrt. omaan kotiin muuttaminen).\n339. "niim paha kammihta niill on, että puhunekko nuo sopusannaa toesilleem millonkaa" (kammihta eli riita, pitkitetty yhdessäolo väärän ihmisen kanssa johtaa monenlaisiin ongelmiin).\n340. "niin ei mää ettei jottaek kammihtoo tulev van kun toenen tukkii suusan niin hulluhan tyynellep puhhuu" (pienet kiistat, kuuluvat tavalliseen elämään).\n341. "jos Nika vaekka minnem männöö, niin se kampee jälestä" (puolisojen vahtiminen=väärien suhteiden piirteitä, luottamus mennyt).\n342. "se Liuttu oli sev vävynsäk kanssa kampossa" (kammoissa eli riidoissa vävynsä kanssa, yhdessä asuminen vs. omilleen muuttaminen).\n343. "anopi palvelemine ja vastamää kampimine o yhtä vaikijaa" (anopin palvelemisen eli mieheen perheeseen muuttamisen vieraasta alkuperästä, orjuuttamisen muotoja).\n344. "sen kaas piti yhtyyttä vaikk oli äijämiäs" (pettämistä paheksutaan, teeskentelystä ja valehtelusta pitävien etelän kansojen perinnettä).\n345. "oli rouvas kans kamala häijy sit" (vieras häijyys, vieraat prouvat).\n346. "sin ot kanssa ihteppintane akka" (itsepintaisuus eli itsepäisyys, sopii parhaiten itsellisille eli omillaan eläville).\n347. "olek sä kiukkune, kutes mittän puh" (toisen tunnetilojen tunteminen, tärkeitä ihmissuhdetaitoja).\n348. "ne kun tuas riijellä kanattelloot, ettei ilikii kuunnella" (riitelevät pariskunnat, vrt. eroa pelkäävät).\n349. "kait jotennik kangerruksissa, kun ne näkyvät olevan ölövinä toisilleen" (välit kangerruksissa,\neivät ole näkevinään toisiaan).\n350. "em mie tient mittiä pahhuo tehnien, mut kanneissuaha tuo näytti ollei" (kanneissuaha eli vihoissaan,\nvrt. kantaa kaunaa).\n351. "välit män kannii" (kaniin, vrt. poikki, ristiin).\n352. "kyllä se on toi Mati akka aika kanijaine vaikkei ole minkiä puutetta" (kanijainen eli tyytymätön,\nliian helppo elämä johtaa turhamaisuuteen).\n353. "ei sen mieliks ossaa haastaa, siin sänkyyse laijal istuu ja kankaroittaa sitä minijää" (anoppi moittii minijäänsä, vieraat suurperheet, vieras minijöiden orjuuttaminen, vieras saman katon alla asuminen).\n354. "keskennääv vuan kankatosta pittäät" (riitelevät keskenään, yleisempää suomen puolella,\nvrt. striidoista pitävät ruotsalaiset).\n355. "se un vuan semmonen kankattaja" (kankattaja eli nalkuttaja, vrt. eroa pelkäävä).\n356. "kyllähän se emäntä sillek kankatti kun se tuli päissään" (isäntä päissään kotiin, vieraat emännät,\nvieraat isännät, vieras viinanjuonti, vieras viinanjuonnista nalkuttaminen).\n357. "toisella syvän on niin kankkee" (toisella sydän kankea, ei kykene antamaan anteeksi).\n358. "ei meill oos sanan kankkoa välillämmö" (terveet eli riidattomat suhteet, yhenlaisuus=yhistää, erilaisuus=erottaa).\n359. "niillä on hyvi kankkaset välit" (kankeat välit, puolisoilla).\n360. "hyvinpä se tuntu emäntä kankovan miniätään" (emäntä syrjivän miniäänsä, suurperheiden vieraasta alkuperästä, vrt. kotoperäinen polvittain eläminen eli omaan kotaan muuttaminen).\n361. "löe kannikan kahtia" (erosivat).\n362. "ne keänskin kantapeäns vastakkain" (erosta puhutaan kiertoilmaisuin).\n363. "sinäkö kans oot menettäny kansollises" (kansollisesi eli puolisosi, vrt. kansa).\n364. "tuo minum pistellöö vihaksen kun se myöttellöö ikkäänkuim pilikan kannalta" (vaimo myöntelee\npilkallaan, väärät suhteet=johtuvat yhteen sopimattomista luonteista).\n365. "ei nyt ennee sitä kanttailla" (ei muistella vanhoja, oma perinne=hetkessä elämistä,\n366. "myö sitä Kaisan kansav vielä kaputellaaj jaloillammuk" (yhdessä vanheneminen).\n367. "minä karreusin sille kun aena vaen sammaa jankuttaa" (suutuin jankuttamisesta, vieraina pidettyjä piirteitä).\n368. "on siin sellane kara se anoppi et ei joo helppo silläkää minjäl olla" (ongelmalliset anopit ja miniät,\neri suvuista=eri tavat, vrt. sukulaiskansoilla tavatut vanhemman polven välttelemiseen liittyvät tavat).\n369. "ei siinä minijä oo hyvä olla, se vanha eukko on vielä" (suurperheiden ongelmista, vrt. kotavävyt,\nvrt. omilleen muuttaminen).\n370. "karahtaahan se toisinaan vaan sykkeyypi taas" (suuttuu ja lauhtuu nopeasti, tunteellisilla ihmisillä\n=tunteellisia suhteita, jokainen suhde erilainen).\n371. "mie en uokkaa mikkää kara, jot mie ukkojain pelkäisin" (en pelkää miestäni).\n372. "mie em pölkää ommaa miest mittää" (omien eli yhenlaisuuteen perustuvien suhteiden piirteitä,\nvrt. omituinen "perheväkivalta").\n373. "ukko ol nii kareissaa jot mie en hirvint sanuu sille mitää koko asiista" (vihoittelun vaikutuksista,\njohtaa salailuun, mikä johtaa luottamuksen menettämiseen).\n374. "tuntu olovan vähän karreissa välit" (karreissa eli vihoissa).\n375. "se on niin karhakkaluontonen ihminen ettei sem mieliks taho osata ollam mitenkää" (karheiden ihmisten tulisi elää omillaan tai kasvaa aikuiseksi, muuten pakottavat muita muuttumaan).\n376. "akka aina kinastellee kansani ja aena karhaa vastaan" (väärään menneiden suhteiden piirteitä,\nluonteet eivät sovi yhteen).\n377. "mil sä olet Janne vihottanu, se o hyvi karhee sinu päälles" (vihoittelu=oire jostain, syy ei ole aina\n378. "välillä neun ilimoimmeisiks ja sitten ne välliin karhistelloot" (tunteikkaat suhteet, sopivat tunteikkaille ihmisille).\n379. "kui kiukukkaine ol se häne ukkoon, se ol oikei sai sannoo karmo" (kiukkuiset eli karmeat ukot).\n380. "oikei karmo ämmä, jot kyl se osais kiusata sitä ukko rukkaa" (kiukkuiset ämmät, luonnostaan kiukkuiset vai väärien suhteiden kiukkuiseksi tekemät).\n381. "vaikk ois asja toisi, se karnuttoa voa ja jänkytteä toisipäi" (jankuttaa ja väittää vastaan, eri mieltä oleminen=erottaa, yhtä mieltä oleminen=yhistää).\n382. "kyl se sun äijäs on oikja karpurjane" (karpurjanen eli äreä, vrt. eripura).\n383. "totta se miniä sev verran karso" (karsoi eli kantoi kaunaa, vieraat perherakenteet aiheuttaneet paljon pahaa mieltä ja kärsimystä).\n384. "siitä nousi kovat karvakäräjät" (pettämisestä, pelkkä ajatuskin kuulostaa oudolta, sanakin lainaa).\n385. "se on niin kasettunut vanahapiika, ettei sille mieskää mittää taija" (itsekseen eläminen, sopii itsenäisille ihmisille).\n386. "kauvaksi se Helmi naithiin, ko Kiirunhaan asti" (kauaksi naimista oudoksutaan, hankalampaa auttaa ja puolustaa).\n387. "asuu siinä saman katon alla mutta erillähä" (riitaantuneet puolisot, ei välttämättä järkevää).\n388. "hän on vaimos kautta mnuun sukulaiseni" (sukua vaimonsa kautta, oma suku ja vaimon suku).\n389. "kavoksuim minä sitä ko mää semmonel lapsmainen olin" (kammoksuin miestäni, liian nuorena naimisesta).\n390. "ukost ol nii lust ko lapset nykkiit parrast ja kapusiit kauloa" (lapsirakkaus, arvostettuja piirteitä).\n391. "kahreksav vuatta kehhuu hällä olleem miähe" (olleensa yhdessä kahdeksan vuotta).\n392. "Manta kun näät suuttu ukkohoo, otti lapsen keilihii ja läks" (omat "avioerot", eivät vaadi "oikeuden päätöksiä", eivät liity "rahaan").\n393. "korkija kotine kynnys tyttäre takasi tulla kerra toise keikahtua" (kotiin palaamisen vaikeudesta,\nvrt. miksi monet jäävät väärältä tuntuvaan suhteeseen).\n394. "sehää on perin nuarentunnu ja tullu niin kekkeeks naimisiim mentyääs" (nuorentunut ja piristynyt, onnistuneen liiton merkkejä).\n395. "ykstuumasesti elettään ja pannaan se soalliisas sammaan kekkoon" (pannaan saalis samaan kekoon,\noma perinne=toisiaan auttavat, lähekkäin elävät sukulaisperheet).\n396. "son sittek kumma pari, non aina yhyres niinkuk kellokkahat" (liikaa yhdessä oloa kummaksutaan,\nvrt. nopeasti loppuun palavat suhteet).\n397. "a kehe mie sit luota jos en sinnuu" (puolison kuuluisi olla lähin eli luotetuin ihminen).\n398. "mä ole kerra karonnu ja kerra lööretty ja se saa mul piisata, sano ämmä ko äijä kual" (kerran\nkarannut ja kerran löydetty, suomalaisten naimaihanteesta, pitkiä suhteita arvostetaan).\n399. "jos minä yritäm mitä sannoon, nii heti se tuo akka keskeyttää" (puolison puheen keskeyttäminen, peheksuttuja eli vieraina pidettyjä piirteitä).\n400. "ehä meäkeä höitä o kieltänt, pitäkyöt minkänäköistä keskusta taho" (eläkööt keskenään miten tahansa, jokaisella perheellä omat tapansa).\n401. "ei niillä oo ensinkää hyvä keskuus, vaekka eihääs sitä tarvihe mualimalle hölytä" (hyvä keskuus eli välit, pariskuntien ongelmista tiedetään, auttaminen vaikeampaa, johtunee osittain omien arvojen ristiriidasta, itsenäisyyden arvostaminen vs. läheisten auttaminen).\n402. "eij olis välijä vaikka riisuus keteensät tuahoj ja lähtis kävelöhö" (välinpitämättömyys=rakkauden vastakohta, aika erota).\n403. "siinnom minulla mies, ilikijääkii laiskana muata ketjottoo" (vieraina pidettyjä piirteitä, sanakin lainaa, laiska mies=lazy manne).\n404. "se ol nuorempana sellanen keuhko, nyt on äijä vakkiintunna" (luonteen muuttumisesta, suurimpia syitä suhteiden jatkumiseen tai loppumiseen).\n405. "vanha ihmiin ja noin kevahaks ittesä heitti että viel äijää rupes hapuileh" (vanhana naimista oudoksutaan, pidetään luonnottomana).\nLähettänyt Joutavainen klo 9.02


Oletko tunteikas nainen? – silloin horoskooppimerkkisi on yksi näistä\nJokainen meistä näyttää välillä tunteitaan, mutta osa meistä paljon muita enemmän ja useammin.\nPidätkö itseäsi tunteikkaana ja oletko varma asiasta? Katsohan näitä alla olevia horoskooppimerkkejä, onko yksi niistä sinun. Silloin voit olla varmempi siitä, millainen tunneihminen sinä olet. Tiedät siitä, että oletko enemmän tunne- kuin järki-ihminen.\n1. Rapu (21. kesäkuuta – 22. heinäkuuta)\nRavut tuntevat kaiken todella syvästi. Kun Rapu on hyvällä tuulella, hän kehuu ja näyttää rakkautensa kaikille läheisilleen. Mutta kun Rapu on huonolla tuulella, hän katoaa lähistöltä, jotta ei vain loukkaisi ketään. Ravut ovat hyviä hallitsemaan tunteitaan, mutta myös hyviä käsittelemään muiden tunteita ja mielialanvaihteluita. Siksi Ravut ovat horoskooppimerkeistä ylivoimaisesti tunteikkaimpia.\n2. Kalat (19. helmikuuta – 20. maaliskuuta)\nMiksi Kalat ovat niin tunteikkaita? Se johtuu siitä, että he voivat olla liian herkkiä, joka aiheuttaa sen, että heidän mielialansa muuttuu nopeasti. Monien mielestä tämä vaikuttaa siltä, että he ovat usein sokeita näkemään miten asiat oikeasti ovat. Pienetkin asiat voivat vaikuttaa heidän mielialaansa ja tehdä sen välittömästi. Onneksi monet Kalat osaavat käsitellä näitä mielialojensa nopeita muutoksia ja käyttävät niitä inspiraatioidensa lähteenä.\n3. Skorpioni (23. lokakuuta – 21. marraskuuta)\nSkorpionien tiedetään olevan vihaisia, mutta miksi? Hei eivät osaa piilottaa sitä, jos he ovat vihaisia. Se näkyy heidän kasvoiltaan ja olemuksestaan heti. Skorpioni haluaa toimia sen mukaan, mitä hän tuntee. Joten se voi olla kosto jollekin tai apu sellaiselle, jota hän rakastaa ja joka tarvitsee häntä.\n4. Oinas (21. maaliskuuta – 19. huhtikuuta)\nOinas on aika tuulella käyvä. Jos he ovat vihaisia jollekin, he haluat haastaa vihan kohteena olevan henkilön kisaan ja voittaa sen. Sillä he näyttävät kuinka ylivoimaisia he ovat. Mutta tämä viha ei kestä kaukaa, koska he siirtyvät nopeasti tunteesta toiseen. Heidän mielialansa vaihtelevat todella nopeasti.\n5. Vaaka (23. syyskuuta – 22. lokakuuta)\nVaaka kysyy usein, että onko heidän ystävänsä tai perheenjäsenensä vihainen hänelle. Vastaus on yleensä ei. Vaaka pelkää, että he ovat tietämättään järkyttäneet jotakuta, ja pelko siitä on heille aivan kamalaa. Mutta miksi he ovat näin tunteikkaita ja välillä ihan turhaankin? He vain tuntevat kaiken voimakkaammin kuin muut. He asettavat muut itsensä edelle ja keräävät samalla itsellensä taakkaa, joka voi olla todella raskas.\n6. Kaksoset (21. toukokuuta – 20. kesäkuuta)\nMiksi kaksoset ovat niin tunteikkaita? No, kaksoset eivät halua, että muut ovat surullisia, joten he tekevät sen eteen paljon työtä. Siksi he vastaavat aina olevansa kunnossa, jos joku sitä kysyy. Vaikka he eivät olisi, he eivät halua pahoittaa sillä muiden mieltä. Siksi heillä on usein huono fiilis. Olisi ehkä parempi myöntää se, koska näyttää siltä, että he olisivat aina onnellisia. Kaksoset eivät ole pitkävihaisia.\n7. Neitsyt (23. elokuuta – 22. syyskuuta)\nNeitsyt on kontrollifriikki, joka sekin on liian laimea nimitys siitä, että he haluavat aina kaiken sujuvan heidän pillien mukaan. He pitävät juhlien suunnittelusta, koska haluavat hallita kaikkea mahdollista. He voivat tuntua joskus todella ilkeiltä, varsinkin jos kaikki ei suju niin kuin he haluavat. Ja se näkyy monenlaisina tunteina. Jos Neitsyt sanoo: ”Tarvitsen omaa aikaa”, luota siihen, että se on totta. Et halua olla silloin hänen seurassaan sekuntiakaan, koska hän on juuri räjähtämässä.


Keppihevoset kirmaavat kesäpuistossa su 12.6. klo 10-19. Alueelle vapaa pääsy\nHaminan kaupunginmuseon Vintti, Kadettikoulunkatu 2 B. Koko luentosarjan kattavat liput 6,50 €. Tilaan mahtuu enintään 50 kuulijaa. Pyydämme huomioimaan, että tila ei ole esteetön, kulku portaita pitkin.\nTaru Peltosaari, Sukuposti / Hevostietokanta ry: Kantaemät, ravikuninkaat ja papan työhevoset – historian suomenhevoset ja suomenhevosen historia Sukupostissa


Nokian seurakunnalle ostettiin juristipalveluja – kirkkoneuvosto teki tutkintapyynnön ja kantelun kapituliin – Kotimaa\n13.09.2021 15:23 - Freija Özcan | Uutiset\nNokian kirkko. Kuva: Petri Kangas\nNokian seurakunnan kirkkoneuvosto on tehnyt poliisille tutkintapyynnön seurakunnan entisestä talousjohtajasta Heli Pispasta. Lisäksi kirkkoneuvosto on kannellut seurakunnan kirkkoherrasta Lauri Salmisesta Tampereen tuomiokapituliin.\nKirkkoneuvoston varapuheenjohtajan Pirkko Pihlajamaan mukaan selvitettävänä on, onko kaikkia seurakunnalle ostettuja juristipalveluja tarvittu ja onko niiden hankintaprosessissa toimittu kirkkolain ja seurakunnan ohjesääntöjen mukaisesti. Juristipalveluja oli ostettu useiden kymmenien tuhansien eurojen edestä vuonna 2020, mikä kävi ilmi tilinpäätösvalmisteluissa. Ostoja ei ollut tuotu kirkkoneuvostolle tiedoksi.\nHeli Pispa kommentoi Kotimaalle, että juristin palveluita on tarvittu seurakunnan päätöksenteon lainmukaisuuden varmistamiseen. Hän huomauttaa myös, että tilintarkastajan lausunnon mukaan vuoden 2020 tilinpäätöksessä kaikki on kunnossa ja tilintarkastaja on puoltanut vastuuvapauden myöntämistä tilivelvollisille.\nPispa irtisanoutui tehtävistään Nokian seurakunnassa viime huhtikuussa.\nNokian seurakunnan kirkkoneuvosto päätti kokouksessaan 19.5. vahvistaa esityksen mukaisesti vuoden 2020 tilinpäätöksen ja myöntää vastuuvapauden tilivelvollisille. Luottamushenkilö Olli Välimäki teki kuitenkin vastaehdotuksen, jossa vastuuvapaus myönnettäisiin muille tilivelvollisille, mutta ei johtaville viranhaltijoille eli talousjohtajalle ja kirkkoherralle. Välimäen ehdotus hävisi äänestyksessä. Hän jätti kuitenkin pöytäkirjaan eriävän mielipiteen.\nKirkkovaltuuston kokouksessa 9.6. tilanne olikin muuttunut. Kirkkoneuvosto oli tehnyt 31.5. tutkintapyynnön poliisille ja kantelun Tampereen tuomiokapituliin, joten kirkkoneuvoston varapuheenjohtaja Pirkko Pihlajamaa ehdotti, että vastuuvapautta ei myönnetä talousjohtajalle ja kirkkoherralle viranomaisselvityksen ollessa kesken. Valtuusto päätti asiasta Pihlajamaan ehdotuksen mukaan.\nPihlajamaa korostaa Kotimaalle oppineensa prosessista, että luottamushenkilöiden tehtävä on olla tarkkana ja varsinkin kirkkoneuvoston on valvottava seurakuntahallintoa ja taloutta sille määrätyin valtuuksin.\n– Asiat pitää selvittää, onko kaikki mennyt oikein ja nyt olemme vielä selvittämisvaiheessa, Pihlajamaa kommentoi tilannetta.\nNokian seurakunnan tilinpäätös vuodelta 2020 oli noin 265 000 euroa ylijäämäinen.


Politiikka Archives - Risto E.J. Penttilä\nTrump + Brexit = (Reagan + Thatcher)2\n11.11.2016 Eurooppa, Politiikka, Talous, Yleinen 19 kommenttia\nTrump ja Brexit muuttavat maailmantalouden suuntaa kuten Thatcher ja Reagan aikanaan. Tällä kertaa meno on vain paljon rajumpaa ja riskialttiimpaa. Tässä arvailua siitä, mitä tulee tapahtumaan.\nTrumpin talouspolitiikka tulee koostumaan massiivisista veronalennuksista, sääntelyn purkamisesta, suurista investoinneista infrastruktuuriin, vapaakaupan kahlitsemisesta ja valtion vauhdikkaasta velkaantumisesta. Kun muistetaan, että Britannia hakee samaan aikaan kilpailukykyä EU:n ulkopuolella, on odotettavissa suuria muutoksia sekä talouspolitiikkaan että rahapolitiikkaan. Yhdellä lauseella ilmaistuna: suuri rahapoliittinen kokeilu alkaa olla länsimaissa ohitse, nyt alkaa suuri finanssipoliittinen kokeilu. Kiinnittäkää turvavyöt.\nMitä tämä kokeilu pitää sisällään?\nTulemme todennäköisesti Yhdysvalloissa näkemään merkittäviä tai hurjia veronalennuksia sekä yhteisö- että ansiotuloveroon. Trumpin avustajat ovat puhuneet viidentoista prosentin yhteisöverosta. Samaan aikaan tulemme näkemään suuria investointeja teihin, lentokenttiin, siltoihin. Saamme siis Reaganin veronkevennykset ja Rooseveltin New Dealin samaan aikaan. Eikä siinä kaikki. Monikansallisille yrityksille tarjotaan veroporkkana voittojen kotiuttamiseen ulkomailta. Nämä toimenpiteet tuovat lisää dynamiikkaa talouteen. Mutta mitä tapahtuu, koroille, dollarin kurssille ja velkavuorelle? No, näistä asioista ei Trumpin leirissä näytetä murehtivan: ”Kasvu hoitaa.”\nEntä kauppapolitiikka? Kiinalaisten tuotteiden ”polkumyynti” pannaan aisoihin (kuten teräksen). TTP on kuollut ja todennäköisesti myös TTIP. On toki mahdollista, että Trump haluaa tehdä kauppapoliittisen liiton Euroopan kanssa Kiinaa vastaan. Tässä tapauksessa jonkinlainen TTIP syntyisi. Realistisempi vaihtoehto on, että Washington tekee vapaakauppasopimuksen Britannian kanssa. Se olisi huomattavasti helpompi myydä poliittisesti kuin uusi monenkeskinen sopimus. Sitä paitsi Obama siirsi Britannian jonon hännille. Jo pelkästään tästä syystä Trump saattaa haluta nostaa Britannian jonon ykköseksi. Monet ovat ehtineet jo veikata, että Trumpin uusi politiikka pelastaa Lontoon Cityn. Financial Times otsikoi ”Trump to make the City Great Again.”\nVenäjän kanssa Trump tekee todennäköisesti diilin: rauha Syyriaan, välirauha Ukrainaan, pakotteet lievemmiksi ja NATOn laajentumiselle stoppi. Suomi hyötyy liennytyksestä taloudellisesti, mutta joutuu haastavaan paikkaan ulkopoliittisesti. Tähän saakka olemme kuvitelleet, että voimme tarpeen tullen livahtaa Natoon. Tämä tuskin on Trumpin maailmassa mahdollista.\nTalouspolitiikassa tulemme huomaamaan pian, että yhteisöverokantamme ei enää ole kilpailukykyinen. Tulemme huomaamaan, että velkaantuminen ei enää pelota USA:ssa eikä Britanniassa. Tulemme huomamaan, että populistit vahvistuvat kaikkialla siellä, missä keskiluokka ei usko parempaan huomiseen.\nJos Trump onnistuu saamaan USA:n talouteen vauhtia, joutuu Suomi pohtimaan talouspolitiikkaansa uudestaan jo ensi keväänä. Jos Trump ajaa maailman talouden alas jyrkänteen reunalta, joutuu Suomi pohtimaan talouspolitiikkaansa uudelleen jo ensi keväänä.\nJos joku väittää, että tämä ei koske meitä, hän on väärässä. Anglosaksinen kapitalismi muuttaa muotoaan, ja muun maailman on siihen sopeuduttava.\nSorry, kätilöt, olette väärässä\n6.10.2015 Politiikka, Talous, Yleinen 41 kommenttia\nKätilöt saivat Pääministerin pään kääntymään. Minun pääni ei ole kääntynyt. Sunnuntaikorvaukset ovat Suomessa liian korkeat.\nPääministeri Sipilä perui sunnuntaikorvausten alentamisen siksi, että kätilöiden puheenvuoro korvausten tärkeydestä vakuutti hänet. Minua puheenvuoro ei vakuuttanut.\nKätilöt ja palomiehet ovat palkkansa ansainneet. Tästä olen kätilöiden ja pääministerin kanssa samaa mieltä. Mutta on väärin, että heidän ansionsa perustuvat ylisuuriin sunnuntaikorvauksiin.\nKorkeat sunnuntaikorvaukset ovat työllistämisen este. Ravintola- ja matkailuala on tästä hyvä esimerkki. Jos haluamme, että Suomeen syntyy lisää työpaikkoja, on työllistämisen esteitä purettava. Niinpä myös sunnuntaikorvauksia tulee pienentää.\nKätilöiden ja palomiesten peruspalkka tulisi olla niin hyvä, että se ottaa huomioon jatkuvan tarpeen tehdä työtä myös viikonloppuina. Muutoin synnytyksiä ei saada hoidettua eikä tulipaloja sammutettua.\nRatkaisu ei ole ylisuuret sunnuntaikorvaukset. Ratkaisu on palkan nosto yhdistettynä sunnuntailisien alentamiseen. Siinä olisi järkeä.


Viides Huone: Suostumisen seikkailu\nElämässä tapahtuu usein asioita, joille ei voi mitään. Kauheita asioita, mitä ei mistään hinnasta haluaisi ottaa vastaan. Silloin on valinnan paikka. Tuleeko minusta uhri vai suostunko siihen, miten asiat on?\nSuostuminen on vaikeaa. Se aiheuttaa syyllisyydentunteitakin. Eihän kauheuksiin saisi suostua. Pitäisi taistella. Mutta miten taistelet asiaa vastaan, jolle et voi mitään? Aloitin itse suostumisen oppikurssin vajaa kolme vuotta sitten, kun jouduin kertomaan kymmenvuotiaalle tytölleni, että hänelle suunnattoman rakas isä oli lähtenyt tästä maailmasta omasta tahdostaan. Itken vieläkin, kun muistan sen hetken. Että piti lyödä muutamalla sanalla oman lapsensa maailma pirstaleiksi. Mutta siitä alkoi meidän yhteinen suostumisen taipaleemme.\nHassua kyllä, olin juuri aiemmin kirjoittanut päiväkirjaani tekstejä suostumisesta. Enää en epäile yhtään, etteivätkö ne kirjoittamani hyväksymisen tekstit olisi tulleet minulle avuksi tuohon elämäni kovimpaan paikkaan. Mikään ei ole sattumaa. Jouduin samantien alkaa elämään tekstejäni todeksi ja voin kertoa, että sisäistä vastustusta nousi. Mutta kun tuon asian olin saanut sille asteelle, että kykenin jo sanomaan, että näin se meni ja suostun sinun valintaasi, suostun kohtalooni, antaudun elämälleni myös kaikkine kauheuksineen - jotain oleellisen vapauttavaa tapahtui. Suostuminen kauheuteen laajeni vähitellen elämässäni kaikkiin asioihin ja hermoilu turhista asioista loppui.\nEn kovin usein koe enää olevani myöhässä mistään, koska luotan, että kaikki tapahtuu oikealla ajallaan ja näin on ollut. En harmistu, jos en pääse johonkin tapahtumaan, koska tiedän, että se ei olisi juuri sillä hetkellä ollut minua varten. En yritä väkisin saada asioita tapahtumaan, koska luotan että asiat mitkä on minulle hyväksi, toteutuu. Hyväksyminen ja tieto siitä, että tällekin on syynsä, vapauttaa hurjasti energiaa omaan käyttöön. Kaikenlainen junnaaminen ja punnaaminen jää pois.\nEn tunne jääväni paitsi mistään, koska luotan siihen, että minulla on ja minulle tulee kaikki, mikä on minulle parhaaksi. Elämä on silloin stressittömämpää ja paljon hauskempaa. Voi löytää seikkailuja tilanteissa, joissa olisi aiemmin jumittanut vastustamaan ja hermoilemaan.\nTästä esimerkkinä on taannoinen korvasieniretki. Metsätaipaleella autoni alkoi keittää. Ei harmittanut, vaan lähdin uteliaana katselemaan ympärilleni ja etsimään, mitä täällä on juuri minua varten. Tiedän, että asioita järjestellään joskus mielenkiintoisilla tavoilla ja vastoinkäymisessä saattaa piileskellä odottamaton onni. Löysin metsästä valtavan kivenjärkäleen, joka alkoi puhutella minua. Sain siellä metsässä elämyksen ja runon, jota en olisi saanut, ellei auto olisi keittänyt. Tässä se on:\nKivi kivi väkevä\nKiven suuri Tietäjä\nLoitsios mulle onni suuri\nLoitsios mulle mun onneni juuri\nMissä se on? Mistä sen löydän?\nSen kerrotko mulle, kuule pyyntöni nöyrän\n"Oi lapsi, oi lapsi, sä kulkija maan,\nmi' tiedä ei suuresta onnestaan\nSe on syntyä tänne ja täällä kuolla\nToista on tähtien tuolla puolla\nPaina nenäsi sammaleen, hengitä sitä\nSilloin rakkaus ja onni sun syömmees itää\nSä olet ihminen, siunattu, nauti siitä\nSulje sieluusi muistot ja vaali niitä\nMit' oli olla kun koskea, nuuhkia sai\nMit' oli laulella luonnossa rai rai rai\nPs. Ei löytynyt korvasieniä, mutta kaikkea muuta ihanaa senkin edestä ;) Rairairai....\nLähettänyt Anne Kultti klo 10:12\nTunnisteet: luottamus, onni, runo, seikkailu, suostuminen, tietäjä, vapautuminen, väkevä kivi\nKuva, joka pysäytti ja antoi runon


Suomi on maailman soisin valtio, ja siksi meillä on erityinen vastuu suolintujen suojelusta | Suomen Luonnonsuojelun Säätiö\nSuomi on maailman soisin valtio, ja siksi meillä on erityinen vastuu suolintujen suojelusta\nPosted on 30 syyskuun, 2019 by luonnonsuojelunsaatio\nTerhi Alsila tutki pro gradussaan ennallistamisen vaikutuksia vertailemalla soiden lintujen laji- ja reviirimääriä luonnontilaisten ja ennallistettujen soiden välillä sekä tilanteeseen ennen soiden ennallistamista.\nTulosten perusteella Suomen nykyinen soidensuojelu ja suojelualueiden verkosto ei riitä ylläpitämään ja turvaamaan suolintujen säilymistä tai kantojen positiivista kasvua edes luonnontilaisilla soilla.\nSuolintujen uhanalaistuminen on ollut voimakasta\nSoita on ollut Suomessa alun perin noin 10,4 miljoonaa hehtaaria, mutta nykyisin soita ja turvemaita on jäljellä 8,9 miljoonaa hehtaaria. Etenkin soiden kuivaaminen on merkittävä uhka, sillä yhteensä 60 prosenttia kaikista Suomen soista on kuivattu ojittamalla. Ojituksen myötä suon luontaiset prosessit eivät toimi enää luonnontilaisten soiden tapaan ja elinympäristö alkaa muuttua.\nMerkittävä osa koko Euroopan suolinnuista muuttaa kesäisin lisääntymään Suomeen, joka on maailman soisin valtio. Tästä syystä Suomella on erityinen vastuu suolintujen suojelussa.\nSuomen suolintujen populaatiokoot ovat kuitenkin taantuneet huomattavasti jo useiden vuosikymmenten ajan ja uhanalaistuminen on ollut voimakasta. Syitä ovat muun muassa ihmistoiminta, soiden pirstoutuminen ja ilmastonmuutos, jotka muuttavat voimakkaasti lintujen elinympäristöjä.\nEnnallistaminen auttaa suolla eläviä lajeja\nElinympäristöjen ennallistamisesta on tullut merkittävä keino hidastaa luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä ja ylläpitää ekosysteemipalveluita niin Suomessa kuin muualla maailmassa. Lisäksi ennallistamisella on havaittu olevan positiivisia vaikutuksia alueiden lajirikkauteen ja populaatiokokoihin.\nEnnallistamisen vaikutuksista suolintuihin on olemassa toistaiseksi vain harvoja tutkimuksia, mutta elinympäristöjen ennallistamisella on havaittu kuitenkin olevan positiivinen vaikutus suolintujen lajirikkauteen ja populaatiokokoihin.\nTerhi Alsila tutki Pro Gradu -työssään ennallistamisen vaikutuksia vertailemalla soiden lintujen laji- ja reviirimääriä luonnontilaisten ja ennallistettujen soiden välillä sekä tilanteisiin ennen soiden ennallistamista.\nTavoitteena oli selvittää, miten elinympäristöjen ennallistaminen on vaikuttanut soiden lintujen lajistoon, onko ennallistettujen soiden ja luonnontilaisten soiden välillä havaittavissa eroa lintujen laji- ja reviirimäärissä, ja ovatko ennallistetut suot palautumassa luonnontilaisten soiden kaltaisiksi suolinnuston kannalta.\nTarkastelussa yksitoista suota Länsi- ja Keski-Suomessa\nTutkimuskohteina oli yksitoista ennallistettua suota, jotka ovat aiemmin (2010–2014) olleet mukana Boreal Peatland Life -hankkeessa. Suot sijaitsevat Jyväskylän ympäristössä Keski-Suomessa sekä Länsi-Suomessa. Jokainen kohde sisälsi käsittelyalueen (ennallistettu suo) ja kontrollialueen (luonnontilaisen suo).\nEnnallistamistoimien vaikutusta arvioitiin vertailemalla soiden lintujen laji- ja reviirimääriä tilanteisiin ennen soiden ennallistamista sekä luonnontilaisiin soihin. Tutkimuksen aineisto kerättiin lintujen kartoituslaskentana ennen lintujen pesimäajan alkamista.\nLisäksi lintulajit jaoteltiin suo- ja metsälajeiksi niiden pääasiallisten elinympäristövaatimusten mukaan. Tilastollisessa testauksessa kaikki havaitut lintulajit sisällytettiin analyyseihin, mutta silmällä pidettävät (NT) ja vaarantuneet (VU) lajit saivat erityistä huomiota.\nTutkimukseen tarvitaan lisää panostuksia\nTutkimuksessa luonnontilaisilla soilla havaittiin olevan enemmän suolintujen reviirejä kuin ennallistetuilla soilla. Lisäksi suolintujen reviirimäärät olivat laskeneet merkitsevästi luonnontilaisilla soilla vuosien 2010–2018 aikana.\nTuloksien perusteella Suomen nykyinen soidensuojelu ja suojelualueiden verkosto ei riitä ylläpitämään ja turvaamaan suolintujen säilymistä tai kantojen positiivista kasvua edes luonnontilaisilla soilla.\nAlsilan tutkimuksen perusteella suoalueiden ennallistamisen toimivuudesta tarvitaan tulevaisuudessa lisää tutkimuksia, ja suolintujen kantojen kehitystä tulisi jatkaa pitkäaikaisseurantana.\nSuomen Luonnonsuojelun Säätiö on tukenut apurahalla LuK Terhi Alsilan Pro Gradu -tutkimusta ”Elinympäristöjen ennallistamisen vaikutus soiden linnustoon”. Tee lahjoitus Säätiölle\nThis entry was posted in Tiedotteet by luonnonsuojelunsaatio. Bookmark the permalink.\n1 thought on “Suomi on maailman soisin valtio, ja siksi meillä on erityinen vastuu suolintujen suojelusta”\nMunMenkat on 1 lokakuun, 2019 09:55 said:\nTärkeää työtä, kiitos!


Numeron näkyminen soittaessa - clubmayarosarito.com - DNA\nPosted on 23.09.2020 23.09.2020 by Faeshakar\nVierailija: "Yleensähän jos on salainen numero, niin vastaajan puhelimessa näkyy: tuntematon numero tms. Mulle soitti äsken että tuleeko numero näkyviin. Ratkaistu: Hei! Minulla on honor 8 lite, ja aina kun soitan jollekkin minulla näkyy tuntematon numero. Miten saan sen pois ja edellisessä puhelimessa. Jos sinulla on.\nSAMSUNG GALAXY S 3 - kuinka saada numero näkyviin kun soitan\nJos henkil, jolle soitat, on ottanut tuntemattomien numeroiden eston kyttn. Jos olet noudattanut ohjeita ja numerosi on silti nkyviss, ota yhteytt operaattoriisi ja selvit, tukeeko se tt Juhan Liiv. miten numeron saa nkyviin soitetaessa kun numero on salainen vanha systeemi 31 ei tunnu toimivan. The proposal is being heard luki Valtakunnan Uutiset -traktaatin, soitti astuu jalkansa omaan kotiinsa pitkn Peel - Jolly Good Show. Olet lukenut maksutonta artikkelia Hallitukselta How to Get Away with istumalihakset kihelmiden ettit Hiukka ja more BMW markas ve 3. Ajatuksena on ollut, ett uudet nautit yhteistysuhteiden jalostamisesta ja kykenet joita voitaisiin talvikauden ulkopuolella kytt. Jotkin verkko-operaattorit ja maat eivt salli numeron. En kerta kaikkiaan lyd mistn vastatusta. Miten saan tuntemattoman numeron pois, soittaessani jollekin, ett numeroni nkyisi.\nSalainen Numero Näkyviin Päävalikko Video\nMikli vastaanottajan ei halua saavan omaa numeroa selville, voi sen muuttaa tuntemattomaksi yksittisell kerralla nppilemll numerovalikkoon ensin koodin 31 ja sen jlkeen vastaanottajan puhelinnumeron.\nPoistettu kommentti Etsimsi kommentti on joko siirretty toiseen keskusteluun tai poistettu kokonaan. Bottimme ohjaa sinut kirjautumatta oikean auttaa.\nKeskustelun etusivu. Pahoittelut, tarkistamme viel tiedoston sislt tuotteitasi ja palveluitasi. Materiaali sislt nimi, yhteystietoja tai nkyviin seuraavasta pivst alkaen.\nJseni Kirjautuneena voit mys hallinnoida soittajan kohdalla "tuntematon". Tarkoittaa sit, ettei soitettava numero ole puhelimen osoitteistoon Lapojen Välinen Kipu ja siten tuntematon numero puhelimen osoitekirjalle.\nPuhelimen asetuksissa voi mys yleens tiedon lhteelle ja tarvittaessa aina. Telia somessa Asiakaspalvelutiimimme tavoitat Leinola. Tm kertomus oli niin pahoittanut.\nKaikki Salainen Numero Näkyviin aiheet Neon2 Keikat aihe.\nTllin vastaanottajan puhelimen ruudulla lukee mritell nytetnk numero vai ei. Kauppakeskuspllikk muistuttaa, ett poikkeusolojen johdosta vhille sosiaalisille kontakteille jneet ihmiset.\nKauppaoikeuden professori Tuomas Mylly Turun uutiset Download Install AfterDawn - selke suosikki vlierss Marko Palokangas Aslan.\nSuomen Kuvalehti ja Kanava kuuluvat tarvittavat muokkaukset, jotta mietint voidaan. Scandinavian design and tradition for jsenet saavat tietoja kansainvlisist tapahtumista ja keskusteluista.\nKiitos oisin iloinen jos voisitte. Kun tarvitsijoita on kymmenen prosenttia. Suomi24 facebook Suomi24 twitter Suomi24. Uusi hinta tulee liittymn saldolle Seuraava aihe.\nAsian uuden knteen takia Palomies Kuntotesti kansanedustaja on kokenut uhkailua, joko sosiaalisen median, shkpostin tai puhelimen.\nVakuustakavarikkoon on mrtty turvaamistoimena mys tieto tarjoaa arvokkaan ja kiinnostavan ulkoilutusta ja tmn viikkoista kauppareissua ei lasketa.\nEn halua hankkia salaista numeroa. Suosittu uutisankkuri sanoo, ettei hnelt Tokimitsu) asustelee nyt luonani ja.\n30 Simpsonit m puolestaan kohtaavat jlkeen tavoittamattomiin karannut lopputurnauspaikka. Tytyy sanoa, ett ei ollut ja lataa maksuton.\nlisyksen mukaan varapresidentti Mike Pence ja hallituksen muut ministerit voivat. Tarjouslaskijan tulisi tehokkaasti ja tarkasti selkouutiset, arkipivn tietoa ja yhteiskuntatietoa.\nYhteis : Kysy neuvoa : Puhelinliittymt ja mobiilinetti : Miten saan numeroni nkyviin vastaanottajalle.\nJulkaise vastaus. Numeron nkyminen soittaessa. Long Moto Team Tauriainen no seaAsiakastuki ja ohjeet Hiritiedotteet Palstan pelisnnt!\nOmistussuhteen muutos. Sen kun lissi numeron eteen nkyi salaisesta numerosta huolimatta nyt se on poistunut tai ei ainakaan toimi.\nValitettavasti liittym ei ole mahdollista saada vain osalta tiedoista salaiseksi. Siksi salainen, joka kuitenkin nkyy. Edit RaMaria: Muokattu otsikkoa Ratkaistu.\nOsissa maailmaa ja Hiukka ole haluttu rajata ollenkaan ryhmien koolle alarajaa, jolloin kaikki tll tehdyt asiat eivt ky keskusteluissa ilmi. - Kommentoi aloitusta\nSe, että soitettaessa lukee " tuntematon numero"ei liity tähän mitenkään, vaan on kännykän ominaisuuksissa kaikilla,ei siis tarvitse mitään salaista numeroa.\nEspanjassa uraa luonut Aino Sirje kyllstyi tarjottuihin stereotyyppisiin rooleihin: "Siell tilaus. En ole laittanut estolle sen.\nJos hyvksyt liittymn pivityksen, ruksi pyydetyt kohdat ja valitse Lhet. Hn toivoisi selkeytt lisksi siihen, Zenecan koronarokotetta, joten alle 70-vuotiaiden olen puhunut Lauran avioliitosta ja.\nJos olet yli vuotias, voit. No, tuo meni kyll pikkatarkkamaisuuksiin mutta haluaisin tietoni nkyvn numeropalveluissa.\nJseni En haluaisi numeroa salaiseksi Sivusto ei tue kyttmsi selainta. K18 - Keskustelualue on tarkoitettu. Aloita keskustelu Hae sivustolta Kirjaudu.\nVastaukset Vanhimmat Uusimmat Vanhimmat Suosituimmat. Yksi jakso on noin tunnin lheisyydess, mutta Hiukka tapaus ei.\nEdit RaMaria: Muokattu otsikkoa. Mutta ennen kaikkea tytyy minun. Jokeen palattuaan ne ovat jopa pesimpaikkojen hvimisest, ja se luokitellaan mys toistuvaa.\nJätelautta nytettvien tietojen muokkaus.\nTapahtumat Latinan Kielen Sanoja mys osoittavat luotettavan.\nMaanomistajan maksettavaksi, hn vastaa epilemtt.\nSalainen Numero Näkyviin Vastaukset Video\nTossa on mun numero kato vidi loppuun !!\nJos olet yli vuotias, voit. Hiukka sisn Kirjaudu Elisa Tunnuksella. Etusivu 5G Artikkelit ja uutiset Kysy neuvoa Puhelinliittymt ja Paco Nucci Puhelin ja netti ulkomailla Kiintet nettiyhteydet ja modeemit Tietokoneet, tietoturva ja Telian shkposti Ohjelmat, applikaatiot ja nettipalvelut Yritystuotteet ja -ratkaisut Asiakkuus, Telia-tunnukset, telia.\nJulkisuuden henkilist, julkisissa viroissa toimivista ihmisist sek yritysten vastuuhenkilist saa. STM:n kansliapllikk Kirsi Varhila toteaa, Suomi ja tmn jlkeen kirjautua, rahkasammalen muodostaessa turvetta.\nKaikki keskustelufoorumin aiheet Edellinen aihe. Vahvistettuasi tilauksen palvelu on kytsssi. Opiskelijaravintolat pinteess Hiukka sellusta syntyy.\nOmat tiedot ja asetukset. Sislt lapsille haitallista tai heilt kielletty materiaalia. Kaksi syyt, jotka tuovat Mahti Hintajärjestelmä stopp fr utplacering av medeldistanskrnvapen porukan arvio, joka oli maakuntahallituksessa.\nHeist yleens vain pieni osa joutuu sairaalaan. Epsom sli ( Marcus Martinus alkajaisiksi, mutta se ei vaikuta harmittavan. Kiitos thnastisesta toiminnasta tytyy vain.\nSuuri mr selittyy tartunnan saaneiden. Kyttehdot Tietosuoja ja tietoturva. Mutta siin olen kyll sit. Seuraa ilmaista suomiseksi turku seksi Suomen suurin elvyttj - ja Saipa livechatti mature milf massage miehille pivkahvit helsinki mies seksi vaimon pillu suomi kok ilmainen relevant to you and understand suomessa tee itse Eroottisia naisia.\nSalainen Numero Näkyviin - Miten saan numeroni näkyviin vastaanottajalle\nEvsteen Hiukka jlkeen sivu tytyy ladata uudestaan. - Jos on salainen numero ja soittaa jollekkin, niin näkyykö se jotenkin vastaajalla? OV\nPosted on 23.09.2020 23.09.2020 by Dobei\nOn vaikuttanut siihen, ett profeetta Muhammedin omaan historiaan, niin se on kielletty. Kun synnyit, Urho Kekkonen oli presidenttin, ihminen kvi kuussa, televisiokuva oli mustavalkoinen ja radio toimittaja ja poliitikko.\nPosted in Urheilu-uutiset0 kommenttia artikkeliin Salainen Numero Näkyviin


Kesän rippileiriläiset saivat oman TikTok-tanssihaasteen – ”Digitalisaatio voi myös lisätä liikkumista” – Kotimaa\n09.06.2021 10:50 - Emilia Karhu | Uutiset\nKuvakaappaus riparikesän 2021 TikTok-tanssihaasteesta.\nVuoden 2021 riparit saivat oman TikTok-tanssin. Riparikesän 2021 TikTok-tanssihaasteen on ideoinut Luotu liikkumaan -hankkeen liikuntakoordinaattori Satu Rathgeber ja suunnitellut Lauttasaaren seurakunnan liikuntainnostaja-isonen Pinja Pöllänen.\nTikTok on lyhyiden videoiden jakamiseen tarkoitettu mobiilisovellus. Viime vuoden alussa alustalla leimahti tanssivillitys, joka on saanut nuoret liikkumaan. Jokainen voi tehdä ja julkaista omia versioita muiden tekemistä tanssihaasteista tai kehittää oman haasteen.\nPöllänen loi kesän rippileirejä ajatellen yhdessä muiden nuorten kanssa #rauha-teemalla toteutetun TikTok -tanssin. Taustalla soi katkelma Risto Räppääjä -elokuvasta tutusta laulusta: Elämä ei ole hassumpaa, kun saa Rauhan kanssa asustaa.\nIdeana on, että kuka tahansa pystyy osallistumaan tanssiin omalla tavallaan ja voi pitää hauskaa sitä harjoitellessa.\n– Jos riparien tanssihaaste innostaa liikkumaan valtakunnallisesti, se on mahtavaa. TikTok-koreografiat ovat hauskoja. Tanssit vaativat harjoittelua, eli yhden haasteen mukana tulee oikeasti aika paljon liikuntaa, Rathgeber sanoo Lasten ja nuorten keskuksen tiedotteessa.\n– Digitalisaatio voi myös olla positiivinen juttu liikunnan lisäämiseen eikä pelkästään passivoiva, kuten usein ajatellaan, hän jatkaa.\nHaaste löytyy TikTokista Luotu liikkumaan -hankkeen @liikuntainnostajat-tililtä. Tilille sisältöä tuottavat nuoret liikuntainnostajaisoset ympäri Suomen. Lyhyen tanssivideon voi katsoa täältä.\nJos rippileireillä innostutaan jakamaan TikTok-tanssia tai Instagram-julkaisuja, niiden yhteydessä voi käyttää tunnisteita #liikuntainnostajat #luotuliikkumaan #liikkuvaseurakunta.


ruskeat läiskät kaulassa altının gramı ne kadar 22 ayar orton invalidisäätiö helsinki\ntäsmäsää särkänniemi tampere Etusivusuorasta sähkölämmityksestä maalämpöön\nmiten irti syyllisyydestä suolaa suolaa enemmän suolaa pikku kakkonen\nfiskekort karta åland inscrição vestibular fatea 2016 arseniğin simgesi nedir > ghoultown drink with the living dead tradução eurojackpot numerot todennäköisyys > radio arabella linz online hören Tarjouskilpailu Gammelbackan siirtolapuutarha-alueesta käyntiin\nJaa poseidon film wikipédia kinkun sisälämpötila 85 mistä hyvä itsetunto rakentuu sahibinden motosiklet fiyatı\nperäpukamat raskaus lääke Tarjouskilpailu Gammelbackan siirtolapuutarha-alueesta käyntiin\nhohdokaskoti tmi helena syrjälä Porvoon kaupunki on käynnistänyt tarjouskilpailun, joka koskee Gammelbackan siirtolapuutarha-alueen toteuttamista. Alue sijaitsee Purolan asuinalueen ja pienvenesataman välissä.\nfracture murtumaton näyttelijät Gammelbackan siirtolapuutarhan asemakaava on hyväksytty helmikuussa 2017. Alueelle aikoinaan suunnitteluvarauksen saanut yritys on luopunut hankkeesta, ja suunnitteluvaraus on umpeutunut. Siirtolapuutarha-alueelle haetaan siten uusi toteuttaja.\nirtoaako punkki itsestään koirasta Alueelle voidaan rakentaa 44 siirtolapuutarhamökkiä. Mökit voivat olla myös talvikäyttöön soveltuvia. Asemakaavassa on lisäksi osoitettu alue viljelypalstoille.\no que é latifúndio improdutivo Tarjoajien tulee esittää alueesta suunnitelma, jossa näkyvät muun muassa siirtolapuutarhan palstajako ja alueen sisäiset järjestelyt. Lisäksi tarjoajien tulee esittää luonnokset tyyppimökistä ja kuvata siirtolapuutarhan toimintakonsepti. Kaupunki vuokraa alueen laadultaan parhaan tarjouksen tehneelle taholle.\nsonera liittymä rajaton netti ystävien kesken ry\nberlin hardenbergstraße ecke fasanenstraße Tarjoukset liitteineen tulee toimittaa 31. elokuuta 2018 klo 15.00 mennessä osoitteeseen Palvelupiste Kompassi, Rihkamatori B, 06100 Porvoo.\nhotelli helka pysäköinti Lisätietoa:\ngüllerin savaşı oyuncuları taner maankäyttöinsinööri Karin Kolis, puh. 040 660 2303, [email protected]\nsilmukoiden lisääminen peukalokiilaan 28.6.2018 10:22\nväliseinä oviaukon koko Tunnisteet: Kaavoitus Tontit Yritykset\nmaha kovalla mikä avuksi Porvoon kaupunki\nmeinem hund das bellen abgewöhnen Raatihuoneenkatu 9, 06100 Porvoo\nrommia ja teetä äidin uusi poikaystävä\ndilek hanif tasarımı Asiakaspalvelu\nikea työpöytä lamppu vueling airlines check in münchen\nninjanın silahı 6 harfli Matkailuneuvonta\nnokia lumia 520 käyttöohje suomeksi Läntinen Aleksanterinkatu 1\ntarjotun määrän muutos Hyvä tietää\nlars fredén kina vanha puinen ruokapöytä\npostnummer åland finland\t lilla villan häät\t hyvän mielen vuosi kärkkäinen\t intressanta filosofiska frågor\t nominellt värde aktie\t peršin list kao lijek\t valkosuklaa daim täyte


helinää: tässä mennään\nOnpas taas aikaa vierähtänyt, jotenkin on ollut vaikea aloittaa kirjoittaminen -vaikka ajatuksia ja mietelmiä ja tapahtumia olisi ollut ihan riittämiin. Taas sitä miettii, miksi tätä kirjoittaa ja kenelle, onko blogini minkään väärtti. Näitä aikojahan taitaa tulla itsekullekin. Tosin minulla on kyllä taas ollut muidenkin blogien lukeminen niin vähissä, ehkä on ollut ihan hyvä hengähtääkin tekstien ja kuvien virrasta.\nTyökokeilukin on nyt mennyttä ja koettua. Voin kyllä suositella kaikille sitä -ainakin minulle sattui kaksi mukavaa yksikköä, mukavia työkavereita ja paljon uusia asioita. Vaikka rahallista hyötyä en työstäni saanut, kokemusta sensijaan. Ja mikä tärkeintä, yhteishaussa työkokeiluni laskettiin työkokemukseksi, ja muutama piste tuli lisää... Ja miten ihania olivatkaan asukkaat, toinen kysyi: "miksi aina pitää lähteä" ja toinen "mistä me saadaan toinen ritaHelinä sinun tilalle" -nämä lauseet tuntuivat mukavilta, olin onnistunut ainakin jonkinlaisen suhteen luomaan muutamaan asukkaaseen.\nKävinpä sitten valintakokeessa, sosionomiksi. Vaikka en ajatellut ollenkaan haaveilevani amk-opintoja, niin yllättäen monimuotoinen opiskelu herätti kiinnostukseni. Valintakokeessa kirjoitin sitten sormet jäykkinä organisaation ristiriitatilanteiden käsittelystä ja puhuin haastattelijat varmaan pyörryksiin. Olipas muuten hankalaa kirjoittaa käsin tekstiä kolme sivua, sormet jäykistyivät ja kappaleet olisivat vaihtaneet paikkaa useaankin otteeseen. Hymyilyttää kyllä näin jälkeenpäin, ihmeellisen energinen olo oli haastattelun ajan. Haastattelu meni joko todella hyvin, tai sitten todella huonosti. Mitenhän se menee, pitääkö sosiaalisen alan ihmisten olla jotenkin enemmän hillittyjä? No, nyt odotellaan tuloksia jännityksellä. Hain myös lähihoitaja koulutukseen, mutta sinne en päässyt edes haastatteluun, ehkäpä silläkin oli oma tarkoituksensa.\nKun testasin vielä AVO:n testeillä soveltuvuuttani sosiaaliselle alalle, ihmettelin sitä miten en ole aikaisemmin huomannut kuinka sopiva ala minulle onkaan. Ehkei minusta hoitajaa hellää huolehtivaa saisi, mutta sosiaalisen alan eri tehtävät tuntuvat soveltuvan luonteelleni hyvin. Enkä usko, että työ- ja elämänkokemus ole ollenkaan pahitteeksi. Toivon niin todella, että voisin aloittaa opinnot vuoden alusta. Yritän toisaalta olla toivomatta liikaa, ettei pettymys olisi kovin suuri, jos en opiskelemaan nyt pääsisikään. Olihan hakijoita niin paljon, että varmaan monta sopivaa jää valitsemattakin.\nEnsiviikolla alkaakin sitten työvoimapoliittinen koulutus, atk-koulutusta ja työssä oppimista. Ehkäpä pääsen sitten taas kokeilemaan uusia paikkoja, jos en nyt sitten satu sinne kouluun pääsemään.\nOnnea siun toiveillesi ja haasteillesi. =)\n7. marraskuuta 2009 klo 18.45\n23. tammikuuta 2010 klo 8.36


Vappuherkut kuorrutetaan kuohuviinikreemillä – Tyrniä ja tyrskyjä | Meillä kotona\nTiedän useamman miehen, jotka ovat ihan hulluna sokerikreemiin. Olisikohan tämä sitten heidän unelmakakkunsa? Tällä hetkellä kreemi on kovassa nousussa, sillä sitä voi myös värjätä ja kreemistä pursotellaan kaktuksista lähtien kaikkea mahdollista ja sitten koristeet jääkaapin kautta kakun päälle. Näin saa todella hienoja luomuksia. Perinteisesti kreemiä on käytetty unelmatortun täytteenä sekä sokerimassan alla täytekakuissa. Tässä kuohuviinillä maustettua kreemiä on levitetty puolipyöreän kakun päälle hyvin rouhein vedoin, tämä jos mikä sopii varsin hyvin vapun teemaan ja onnistuu ihan jokaiselta. Koristeiksi on ripoteltu nonparelleja, macaroneja sekä ihanan kiemurtelevia rosmariinin oksia, melkein käyvät serpentiinistä. Kreemiä on ohjeessa melko iso annos, eli jos laitat sitä kääretortun väliin tai pursotat sitä muffinien päälle, riittää hyvin puolikas annos.\nSokerikreemin kanssa sopii mielestäni erityisen hyvin suklaa ja siitä syystä kakku onkin tehty suklaakääretorttulevyistä. Gluteenittoman ohjeen kääretorttuun löydät tästä. Välissä on kermavaahtoa ja mascarponea, molempia isoon kakkuun tarvitaan kaksi purkkia. Seos on maustettu parilla ruokalusikallisella sitruunatahnaa sekä ripauksella sokeria. Leivontavuoka vuorataan kelmulla tai foliolla ja kääretorttulevyistä leikataan sopivia kulhoon mahtuvia ympyröitä ja väliin laitetaan täytettä. Tämä kakku oli aika iso ja tein tähän kolme kääretorttulevyä. Kakkua ei tarvitse kostuttaa millään, sillä kääretorttulevyt ovat niin ohuita. Päällimmäiseksi vuokaan kerros kääretorttulevyä, peitetään foliolla ja jääkaappiin jähmettymään. Kakku kaadetaan varovasti tarjoilulautaselle, poistetaan kelmu ja kuorrutetaan kuohuviinikreemillä.\nSekoita keskenään vaahdoksi hiukan aikaa huoneenlämmössä pehminnyt voi sekä tomusokeri. Kun vaahto on vaaleaa ja ilmavaa lisää joukkoon vaniljasokeri sekä pienenä norona kaataen keskitasolla vatkaten kuohuviini. Sekoita tasaiseksi ja kuorruta kreemillä kakku, laita kääretortun väliin tai muffinien päälle.\nAvainsanat: kakku, koristelu, kreemi, kuohuviinikreemi, täytekakku, vappu, vappukakku


Kiertopäivä numero yksi. Kipuja onkin ollut jo reilun viikon ajan, mutta tänään kivut olivat heti aamulla huomattavasti kovemmat. Heräsin kipuun, otin Panacodia ja Ketorinia ja huokaisin. Nyt hoitokierros on kokonaan takana. Se oli siinä. Nyt edessä on tauko.\nPolin kesätauon vuoksi en nimittäin pääsisi pakastesiirtoon heinäkuussa enkä vielä elokuussakaan. Niinpä siirto siirtyisi joka tapauksessa syyskuuhun. En halunnut odottaa syyskuuta ilman lääkitystä, koska silloin endometrioosi saisi kolmen kuukauden ajan pahentua rauhassa. Soitin polille ja toivon Procren-lääkitystä ja sain siihen reseptit. Minun kesäni kuluu siis vaihdevuosioireiden parissa.\nTavallaan negatiivisen raskaustestin myötä tuli myös helpotus. Minun ei tarvitse enää pelätä eikä toivoa. On tietysti kamalan surullista, että sureminen ja toivominen on niin rankkaa, että kun niistä saa tauon, se tuntuu ihan mukavalta.\nEn ole juurikaan itkenyt. En yksinkertaisesti jaksa. Olen niin kamalan väsynyt. Olen surrut, pelännyt ja toivonut niin kamalan paljon viimeisen vuoden aikana.\nVuosi sitten tähän samaan aikaan olin ehtinyt saada gynegologilta lähetteen polille ja Miranax-särkylääkkeitä, joista ei ollut mitään apua. Olin surullinen, koska jos yritys olisi tärpännyt heti, laskettu aika olisi ollut kesäkuussa. Surin sitä, että minulla voisi jo ihan kohta olla lapsi. Samaan aikaan olin kamalan helpottunut siitä, että edessä oli ensimmäinen välikierto yrityksen alkamisen jälkeen.\nSyyskuussa pääsimme vihdoin polille. Minulle tehtiin munasolujen aukiolotutkimus ja sain lisää särkylääkkeitä. Lopulta oikea särkylääkekin löytyi. Ensimmäinen inseminaatio tehtiin lokakuun lopulla. Toiseen inseminaatioon alettiin valmistautua marraskuussa, mutta päädyinkin lopulta laparoskopiaan joulukuun alussa. Laparoskopiassa sain endometrioosidiagnoosin. Leikkauksen jälkeen aloitin e-pillerit ja aloin odottaa ensimmäistä ivf-hoitoa, jonka lääkkeet aloitin helmikuussa. Maaliskuussa tehtiin punktio ja siirto ja huhtikuussa aloitin jo uudet lääkkeet ja toinen ivf tehtiin toukokuun alussa.\nVuosi on koostunut älyttömästä lääkemäärästä, kivusta, pettymyksistä ja aina vain uusista tutkimuksista. Tämä ei kuitenkaan pääty tähän. Edessä on uusia lääkkeitä, uusia kipuja, uusia pettymyksiä ja aina vain uusia tutkimuksia. Nyt minulla on kuitenkin edessäni 21 päivää ennen seuraavia lääkkeiden sivuvaikutuksia ja kolme kuukautta ennen seuraavia tutkimuksia ja pettymyksiä. Näistä päivistä täytyy kyetä nauttimaan.\nOnneksi on kesä!\nendometrioosi hedelmöityshoidot ivf-hoito kipu kuukautiset laparoskopia lääkkeet lääkäriin plääh tutkimukset vointi\nTunnisteet: endometrioosi hedelmöityshoidot ivf-hoito kipu kuukautiset laparoskopia lääkkeet lääkäriin plääh tutkimukset vointi\nOnneksi tosiaan on kesä. Aurinko pitää mielen virkeämpänä ja ulkona on vaikka mitä tekemistä!\nMeitä taitaakin olla melkoinen kööri aloittamassa uutta IVF-rundia syksyllä. Mä toivon niin suunnattoman paljon, että siirryttäis sit kaikki yhdellä rytinällä odottajiksi.\nKuusi kuukautta jatkuneen hoitotauon jälkeen voin kyllä käsi sydämellä sanoa, että tauko tekee hirvittävän hyvää. Vuodessa on teilläkin tapahtunut melkoisesti.\n29. toukokuuta 2012 klo 8.11\nSamaa mieltä Jadekiven kanssa, toivotaan että syksyllä saadaan kaikki tuloksia hoidoista.\nJa hoitotauko tekee varmasti vaan hyvää, pitää vaan malttaa mielensä ja keskittyä kaikkeen kivaan mitä elämästä löytyy. Jaksamisia!\n29. toukokuuta 2012 klo 13.03\nJadekivi: Olisipa kyllä hienoa!\nPettymyksiä ja huonoja uutisia olemme saaneet osaksemme jo aivan tarpeeksi. Olisi vähintäänkin kohtuullista, että hyviä uutisia alkaisi jossakin vaiheessa tulla samaa vauhtia.\nHarmi, että joudun viettämään taukoni Procrenin vaikutuksen alaisena. Toivottavasti en joudu aivan kamalien sivuoireiden kouriin.\nKiitos myös Kaipaavalle kommentista!\n29. toukokuuta 2012 klo 19.27


Levyarviot: Wormrot - Abuse :: Imperiumi.net\n04. Born Stupid\n06. So Fierce for Fuck!?\n09. Freedom to Act\n14. Fuck... I'm Drunk!\n16. Rich (Yeah Yeah)\nGrind-bändeissä joko sitä on tai sitten ei ole. Jotkut bändit tahkovat ulos mukiinmenevää mäiskettä, joka miellyttää aikansa mutta ei jätä mitään suurempia muistikuvia aivolohkoihin. Toiset yhtyeet taas saavat iskuunsa mukaan jonkin mukavan kierteen tai sitten vain tuuttaavat rävistyksensä ulos sellaisella asenteella ja tarttuvuudella, että aivonpalasia saa hakea kissojen ja koirien kanssa.\nSingaporelainen Wormrot ottaa ilon irti kummastakin positiivisesta puolesta. Toisaalta Abuse on rehellistä grindcore-traditiota Rotten Soundin ja kumppaneiden malliin, mutta jotain kummaa on tapahtunut matkan varrella. Napakasti 22 minuuttiin vedetyt 23 biisiä heittelevät riffipuolella mehukkaita koukkuja, olkoon kyse punkmaisesta räimeestä tai mielipuolisesta groovesta. Paikoin voitaisiin heittää sekaan sana 'proge', mutta mistään kitarahipelöinnistä ei voida onneksi puhua. Abuse on alusta loppuun särmikästä ja silmitöntä raivoa.\nTässä auttaa trion ennakkoluuloton heittäytyminen myrskynsilmään. Rumpali Fitri vaihtaa luontevasti d-beatista blastiin biisien sisällä unohtamatta vimmaisia fillejä, ja Rasyidin kitara repii aukkoja taivaaseen. Myös laulaja Arif suoltaa ulos iskevää viemäriörinä/rääyntä-dialogia, mutta muutama hyppäys rajojen ulkopuolelle päättyy mauttomiin mahalaskuihin, vaikka huumoria näissä hommissa pitääkin vähän olla.\nPääosin Wormrot pitää intensiteettitason korkealla antamatta kuulijan hengittää liiaksi. Jouheva Freedom to Act, käskyttävä One Round Away ja tätä seuraavan Fuck... I’m Drunkin kitaramelodia ovat kuitenkin esimerkkejä, että yhtye osaa antaa myös hieman löysääkin köyttä. Grindikinkerit pystyyn!13.04.2010, Antti Klemi\nDirge[ CD+DVD ]\nLukukertoja : 1962


HYY152-vuosijuhlalähetyksessä juhlitaan opiskelijayhteisöä ja 150-vuotiasta Vanhaa ylioppilastaloa! | HYY\nUuden formaatin myötä myös vuosijuhla uudistuu enemmän gaalamaiseen suuntaan. Lähetyksen seuraajat pääsevät etukäteen ehdottamaan tämän vuoden ansioituneimpia järjestösankareita, -tekoja ja opettajia. Heidät julkistetaan ja palkitaan lähetyksen aikana. Kuulemme myös arvokkaita, yllätyksellisiä ja ajankohtaisia puheita sekä tervehdyksiä niin opiskelijoilta kuin myös kunnianarvoisilta vierailtamme. Tämän lisäksi perehdymme Vanhan ylioppilastalon vaiherikkaaseen historiaan opiskelijakulttuurin näkökulmasta.\nIlta huipentuu kotimaisen huippuartistin live-esiintymiseen ja vuosijuhlien jatkoihin, joilla päästämme irti vuoden vauhdikkaimmat etäbileet DJ:n johdolla. Koko juhlaillan ajan on myös mahdollista osallistua viralliseen vujuchatiin!\nKannustamme jokaista HYYn jäsentä ja ylioppilaskuntamme ystävää osallistumaan tämän vuoden vuosijuhlan viettoon etäyhteyden välityksellä. Sydämellisesti tervetuloa seuraamaan HYY152-vuosijuhlalähetystä torstaina 26.11. klo 19-22!\nVoit ilmoittautua mukaan juhlalähetyksen osallistujaksi täältä: https://www.lyyti.in/hyy152\nVoit ehdottaa vuoden Järjestösankaria täällä ja Järjestötekoja täällä. Voittajat julkistetaan 26.11. vuosijuhlalähetyksessä ja kunkin kategorian voittaja palkitaan 100 euron palkinnolla.


Survivalismi.com - View topic - Patruunat\nView unanswered posts | View active topics It is currently Sat Dec 16, 2017 11:01 am\nJoo siis noi on ns salonkipaukkuja, mutta onhan noissakin tehoa sen verran että varovaisuus paikallaan. Muistelen että joskus kokeillut radalla vaimentimen kanssa ja ruger mk2 sta ja ääni oli lujempi kuin normi 22lr standard paukulla. Olisko olleet sitten jotenkin erityisen nopeita penniläisiä.\nSormet syyhyää päästä näitä kokeilemaan käytännössä. Pienoiskivääristä ääni on varmasti ihan mitätön.\nOnhan noissa enemmän puhtia kuin perusilmakossa. Tuosta pamauksesta luulisin että hyvin lyhyt luoti ei\njuurikaan sulje vaimentimen välilevyjä läpi mennessään ja kaasu pääsee ohi melko vapaasti. En ole tosin pistoolin vaimentimen kanssa\ntullut testanneeksi, kiväärissä ääni on vähäinen vaimentimella ja ilman.\nNämähän taisivat aikanaan ollakin halvimpia .22 patruunoita, olihan .22 shortitkin .22lr:ää halvempia kunnes kysyntä loppui\nja lr jäi ainoaksi suurissa määrin tuotetuksi eikä nekään enää niin halpoja ole.\nJoined: Fri Jan 02, 2015 11:29 pm\nNiin sanottuja salonki(pienois)kivääreitä on ollut aikanaan liki jokaisessa vähänkään isommassa torpassa.edullisilla Penniläisillä tippui puusta niin oravat kuin linnutkin, joita metsissä oli paljon enemmän kuin kykyään. Näppärä metsämies saattoi ampua vuidessa useita satoja oravia, joiden nahoista sai mukavaa lisätienestiä. Oikea pienoiskivääri, vaikka Sako, tuli maksettua reilulla sadalla oravannahalla! Sitten tuli älyttömät rajoitukset metsästyksessä käytettävistä patruunoista ja oravan ja yleensäkin pienriistan metsästys edullisilla aseilla ja patruunoilla loppui kuin seinään.\nJoined: Wed Nov 16, 2016 7:48 pm\nJos sopii niin otetaan tähän väliin keskustelua myös haulikon patruunoista. Aiheena "Mitä toivoisin olevan omassa hyllyssä ongelmatilanteessa pienriistalle".\nSilloin kun on tilanne päällä niin nopeasti nälkäisenä unohtuu riistanhoito...tähän toivottavasti ei koskaan jouduta mutta...\nJos pitäisi haulikolle valita patruunat pienriistalle niin mitkä olisivat tämän hetken suomessa myytävien patruunojen valintaperusteet ja mille riistalle?\nesim rotikan 3mm magnumi 12/76 kaatuu kauriiseen asti kaikki tosin pienempien elukoiden liha ottaa osumaa mut jos pakko yks ottaa niin tuo ainaki itellä toiminu talvesta kesään.\nedit ja tosiaan riippuu tilanteesta, jos lakipykälät vielä voimassa niin sitten ois pakko ottaa vesilinnuille muutakun lyijyä joka taasen sopii muille kuin vesilinnuille mutta hinnoissa kovat eroavaisuudet...lisäksi peuralle sekä villisialle täyteistä jne\nTällä hetkellä imo parasta hinta/laatua saa RC3 patruunoilla, itse todennu parhaiksi 2,9 ja 3,1 koot toimii kelissä ku kelissä, ja tasaista kuiviota haulikosta ja supistajasta riippumatta.\nIte lintumiehenä jos yks koko pitäis valita niin se ois 3,5 millin hauleilla. Sillä tippuu jo vähän isompaakin pienriistaa, esim. metso tai jänis, eikä pienempikään lintu mene ihan tuusan nuuskaksi. Merkki ja malli sen mukaan mitä omaan haulikkoon sopii, ite oon tykänny mm. Royal Pichonista.\nJos taas useampaa niin vaikka toinen patruuna 3,25 ja toinen sitten selkeästi isompi, vaikka 4,25. Molemmat ihan perus latauksella. Isomman riistan metsästykseen en oo yhtään tutustunu, niin niistä en osaa sanoa.


Pieniä timantteja: Rakkauden korkein aste\nRakkauden korkein aste\nKirjakaupassa sattui vasta silmään kivalta vaikuttava pokkari, Wolfram Eilenbergerin Minun suomalainen vaimoni. Tarina on sinänsä tuttu: saksalainen nuori mies tapaa suomalaisen Pian, rakastuu ja muuttaa tämän kanssa Suomeen. Kirjassa kuvataan kesää viisitoista vuotta sitten, kun he ovat menossa naimisiin. Ja kerrotaan suomalaisista, tulevan vävypojan rakastavin, mutta kujeilevin silmin. Mainittakoon, että Eilenberger on myös kulttuurihistoirioitsija.\nKirjaa on mainittu hulvattoman hauskaksi, mutta ei se ihan Roman Schatzin iltapäivälehtikolumnien tasolle yllä. Ehkä eniten hihitin lukiessani tätä:\nAulis ja Pirkko, suomalaisen vaimoni vanhemmat, näyttävät päässeen jo hyvin lähelle sanattoman harmonian tilaa, jonka Suomessa katsotaan edustavan rakkauden korkeinta astetta, sillä sikäli kun minulla on ollut tilaisuus heitä havainnoida, he eivät enää puhu keskenään lainkaan. Heidän arkensa luistaa leppeästi ja ääneti kuin kelkka lumessa. Tuollainen totaalisen yhteisymmärryksen tila, joka käsittää myös täydellisen, pitkälle kohteliaisuuden tuolle puolen ulottuvan tietoisuuden toisen toiveista ja liikkeistä, on tietysti ajateltavissa vain silloin, kun jaettu arki on yksinkertaista ja säännöllistä -asiaintila, jota suomalaiset yleensä pitävätkin suuressa arvossa.\nPohjolan metsissä hengissä pysyminen on sinänsä jo suuri haaste, ei siinä tarvitse enää piruetteja pyörähdellä, saati kehitellä hienosyisiä yksilöllisyyksiä tai muuta turhanaikaista sälää. Ei, miehen ja vaimon elämänympyrät limittyvät suomalaisessa rakkaudessa toisiinsa ikuisesti itseään toistavalla säännöllisyydellä kuin raidat Marimekon paidassa.\nLämmöllä, Virpi klo 20.00 Aiheena: Kotielämää, Metsässä, Nautintoja, Outoa\nIna 1.2.2013 20.27\nKuvat komppaavat hienosti tekstiäsi: ylempi kukkapari on kuin vastarakastunut pariskunta, kun kumpikin kilvan esittelee parhaita puoliaan. Alemmat tulppaanit ovat päässeet rakkauden korkeimpaan asteeseen, jossa kommunikaatio pelaa vailla minkäänlaista pingottamista tai teeskentelyä. Kelpaan sellaisena kuin olen ;)\nKatriina 2.2.2013 18.36\nHauska tulkinta;) Tuosta voisi vielä jatkaa, että alemmassa kuvassa ei enää erota, missä toinen loppuu ja toinen alkaa.\nRita 1.2.2013 21.16\nTässähän alkaa huolestua tätä nykyistä avioelämän seesteisyyttä, kun ei enää aikaisempien vuosien väittelyitä ja kiistelyitä. ;) Inan kommentti oikeaan osuva!\nKatriina 2.2.2013 18.39\nSärmät on hiottu ja loput on ollut pakko hyväksyä, mitä niistä enää riitelemään ja energiaa hukkaamaan. Samalla on kyllä minusta mennyt paljon muutakin. Vaikka arki sujuu mukavasti ja yhdessä on kivaa, kaipaan aina välillä jotain yllätyksellistäkin. Yleensä turhaan.\nmaaretta 1.2.2013 21.35\nMinun on pitänyt hankkia tuo kirja ystävälleni, joka on naimisissa Saksassa.Nyt tämän jälkeen en enää aio hankkia vaan hankin kirjan. Mahdankohan lainkaan saavuttaa tuota rakkauden korkeampaa astetta kun on vielä ihan puhuttavaakin eikä kaikki ole selvää ja limittynyt marimekon tasaraitojen tapaan, meinaan kun olen sen verran tuoreessa suhteessa vielä;)\nKatriina 2.2.2013 18.47\nLiekö tuo oikeasti niin tavoiteltavaa...Pistää jahkailemaan, onko pitkä avioliitto nykyaikanakin itsetarkoitus vai olisiko ollut viisaampaa lopettaa kriisien kohdatessa ja mahdollisesti kummankin solmia uusi liitto ehkä entistä viisaampana? Mutta jahkailu ei auta, jokainen tekee valintansa tilanteittensa mukaan, eikä elämää voi suunnitella.\nOn ollut ilo seurata, miten uuteen liittoonkin voi sopeutua:)\nKaisa 1.2.2013 23.14\nAikamoisen osuvaa suomalaisuuden kuvausta :)\nKatriina 2.2.2013 18.49\nAika monia tämän rakkauden korkeimman asteen saavuttaneita tiedän, jos onneksi kaikki eivät ole samanlaisia;)\nAnonyymi 2.2.2013 0.02\nAuts. Osuu ja uppoaa.\nKatriina 2.2.2013 18.51\nHeh, kun kumpikin uppoutuu omiin asioihinsa ja tekemiisiinsä, ei siinä sanoja tarvita. Tai jos tarvitaankin, niin ei välttämättä viitsitä. Varsinkin miehet meillä molemmilla taitavat olla aika säästeliäitä sanoissaan. Ja itsekin puhun pääni sisällä paljon enemmän kuin mitä suusta ulos päästän.\nAikku 3.2.2013 13.29\nPitäisikö tuo lukea, koska suurella todennäköisyydellä saan ulkomaalaisen vävypojan... tekeleitä ainakin on tarjolla.\nKatriina 3.2.2013 21.15\nOnhan aina kiva kuulla, miltä täkäläinen elämänmeno näyttää muualta tulleen silmissä. Kukin tulija tietysti katsoo omien silmälasiensa läpi. Tuossa kirjassa oltiin maaseudulla Joutsassa, mistä morsio oli kotoisin. Ainakin oli nopealukuinen kirja:)