Kallen rankin rippi – Päätalon matkassa\n» Päätalon matkassa\nKallen rankin rippi\nKai Hirvasnoro 16.4.2013\nVuonna 1994 Kalle Päätalolta löytyi keuhkosyöpä ja hän kirjoitti elämänsä rankimman paljastuskirjan itsestään. Aikamoinen vuosi täyttää 75.\nPato murtuu järkyttää kolmannella lukemisella oikeastaan vielä enemmän kuin edellisillä kerroilla. Kalle ja hänen elämänsä on tullut kerta kerralta tutummaksi. Mikä pisti hairahtuvaisuuteen taipuvaisen, mutta kuitenkin jämerän miehen hullaantumaan sillä lailla alle 18-vuotiaaseen Raija Koivuseen? Miksi hän käyttäytyi kuin uhmassa seurauksista piittaamatta?\nJa mikä pakotti paljastamaan kaiken 40 vuotta myöhemmin?\nKahteen ensimmäiseen kysymykseen ei ehkä koskaan saada vastausta. Kolmannessa ollaan nyt sen kysymyksen äärellä, josta oli tammikuussa puhetta kirjoituksessa Kalle ripittäytyy vioistaan: Iijoki-sarja oli lestadiolaisalueella kasvaneelle Kallelle rippiä. ”Syntien tunnustaminen puhdisti ja mahdollisti uuden elämän aloittamisen”.\nViime vuoden marraskuuhun asti tuhannet Kallen lukijat olivat siinä käsityksessä, että hän tapasi Raijan ollessaan rakentamassa koulua Vesilahden keskustaan, eksyi tämän sänkyyn, alkoi seurustella ja suhteesta syntyi poika, jonka Kalle tunnusti, vaikka epäili isyyttään. Naimisiin Raijan kanssa hän ei halunnut.\nKallen kohtalokas Vesilahden työmaa käynnistyi pääsiäisen jälkeisenä tiistaina vuonna 1953.\nPassattava, pedantti, mustasukkainen\nOikea Raija, Kaarina Helin, kertoi viime marraskuussa Seura-lehdessä hieman toisenlaisen version asiasta. He olivatkin tavanneet Tampereella tupaantuliaisissa jo tammikuussa. Vakituinen suhde alkoi eräänä iltana Tampereella, kun Kalle oli vastassa Raijaa/Kaarinaa tämän palatessa jumpasta.\nToisin kuin Pato murtuu -romaanissa kerrotaan, Kalle kosi Kaarinaa Seppo-nimisen pojan synnyttyä. Kaarina oli kuitenkin jo päättänyt, että naimisiin ei mennä. Kalle oli äkkipikainen ja pedantti, sai oman isänsä tapaan mustasukkaisuuskohtauksia, hän perusteli Seura-lehdessä.\n”Minun olisi myös pitänyt passata Kallen emäntänä kellon tarkkuudella. Siitäkään en pitänyt”.\nKallen ainakin romaanissaan esittämän käsityksen mukaan naimisiin menosta ei koskaan puhuttu.\n”Tyttö oli kyllä minuun pihkautunut, eihän hän muutoin eläisi kanssani kuin olisimme juuri vihillä käynyt”.\nValehteli parhaalle kaverilleen\nVaikka Kalle kertoo tapahtumista hieman toisin, ei se vähennä hänen kirjansa voimaa. Näin rankka itsetilitys olisi ollut kirjallinen sensaatio, jos kirjailijalla olisi ollut ruotsinkielinen sukunimi ja osoite paremmalla alueella Helsingissä. Paitsi vaimonsa pettämisen, hän tunnustaa myös valehdelleensa parhaalle kaverilleen Ilmari Vouvilalle. Voi olla, että Kallen taustalla se on vielä suurempi synti.\nKalle selittelee käytöstään nuoruuden kovilla kokemuksilla. Perhe eli köyhyydessä ja Kalle häpeässä. Tyttöjen seuraan hän ei kelvannut\nSaman tien hän hylkää selityksensä raukkamaisena. Eikö hän 40 vuotta myöhemmin ymmärtänyt, että raukkamaista on myös heittää varjo aikuisen poikansa äidin päälle epäilemällä moneen kertaan isyyttään ja antaen siten ymmärtää, että Raijan luona kävivät muutkin miehet?\nKalle tekee epäilyistään suurta numeroa sekä Raijan että Lainan suhteen. En ole pitänyt kirjaa, mutta itse hän petti Lainaa ulkomuistini mukaan ensimmäisen kerran noin kuukausi häiden jälkeen Kannaksella ja saman vuoden syksyllä Lahdessa. Sitten olivat Vainiokadun harjannostajaisten jälkeiset tapahtumat. Kuusisen Allin hän ”teurasti” kaksi kertaa. Lisäksi hän tapaili epäsäännöllisesti kahta rakennustyömailta tuttua naista.\nNiin paljon kuin muuten Kallea arvostankin, niin tätä taustaa vasten hänen mustasukkaisuudestaan en pidä.\nVittu on noussu päähä\nKallen romaanissa kohtalokkaat harjannostajaiset pidetään heinäkuun viimeisenä päivänä. Niistä tuleekin oikein rymyharjakaiset. Mestarit malttavat olla juomatta alkuillan, mutta myöhemmin Kalle ottaa kunnon kännin – ja sehän ei hänelle sopinut.\nEnsimmäisen yhteisen yönsä Kalle ja Raija viettävät samassa pöksässä Raijan äidin kanssa. Aluksi Kalle alkaa hakeutua tytön luokse salaa, mutta kesän kuluessa lopuilleen seurustelu tiedetään laajasti Vesilahdella. Kalle tietää, että on vain ajan kysymys, milloin tieto kantautuu myös Lainalle.\nHän ei kerta kaikkiaan välitä seurauksista, vaikka Ilmarikin varoittelee.\n”Tietenki minä miehenä ymmärrän enkä pijä maankaatosyntinä. Mutta onko syytä jatkaa”.\n”Ei jos järellä ajattelee. Kait tässä on nyt minun kohalla sama tappaus, jolla tekoselkosissa naurettiin. Eli että vittu on noussu päähä”.\nKalle itsekin ihmettelee ja ivaa itseään, mutta kääntää asian omalta kannaltaan edullisimmalle kantille. Jos Laina saa tietää, niin ”kuittautuu samoilla haukuilla ja murjotuksilla, vaikka poikkeilen pitempäänkin Vesaniemen pöksässä”.\nTuntuu, ettei Kalle oikein tajua, millä leikkii. Ettei syrjähyppy kuittaudu vain haukuilla ja murjotuksilla, vaan Laina ottaa eron.\nKun huuma sitten talvella on ohi ja ero väistämätön, mouruaa Kalle kuin kipeä kissa yhteisen elämän jatkamista.\nLainan ensi kerran kysyessä, onko Kalle löytänyt uuden, vetoaa tämä työpaineisiinsa.\nKun asia seuraavan kerran tulee puheeksi, tietää Laina jo kaiken:\n”Mutta oothan saanut nuorta. Onko nin nätti, on jo toinen juttu”.\nKalle luonnehtii kirjoissaan säätä usein myrkynkylmäksi. Nyt myrkynkylmää on Kirvestie 22:n sisällä. Kalle ja Laina raatelevat toisiaan niin, että lukijaankin sattuu. Tässä on heidän kanssaan koettu iloja ja suruja, voitettu vastuksia. Henkilöihin on kiintynyt. Pato murtuu -romaanin jälkimmäinen puolikas on vaikeaa luettavaa, sillä tässäkin kohtaa Kalle on tunteiden herättämisen mestari. Nyt hän kääntää lukijan itseäänkin vastaan.\nEn ole naisena kuivunut\nSamoihin aikoihin kun käry on käynyt, siirtyy Kalle Vesilahdelta Tampereelle Attilan kenkätehtaan laajennustyömaan vastaavaksi mestariksi. Tasan 30 vuotta myöhemmin aloin muuten itse istua samoissa tiloissa ainakin kieliopintojen luennoilla. Kenkätehdas oli muuttunut Tampereen yliopiston tiloiksi.\nAttilassa työskennellessään Kalle kuulee Raijan raskaudesta. Mielenkiinto vierailla hänen kotonaan Valkeakoskella vähenee entisestään. Sen sijaan hän elvyttää vuosia vanhat suhteensa kahteen tamperelaiseen rakennusnaiseen. Toinen on Oulun läänissä syntynyt yksinhuoltaja, toinen leski. Lesken kanssa on tavattu edellisen kerran seitsemän vuotta sitten. Kahvin jälkeen istutaan sohvalla vierekkäin ja Kallen halut heräävät.\n”Jos tahdot. En mielestäni ole vieläkään naisena kuivunut”, leski vastaa hänen ehdotukseensa.\nSana ja sen syöminen\nKun Kalle kertoo Lainalle Raijan raskaudesta, tämä sanoo jo tietävänsä sen. Nyt Kallessa herää katumus. Hän kertoo ensin Lainalle ja sitten muidenkin kuullen muuttavansa pois ja jättävänsä talon Lainalle.\nPitkän vetkuttelun jälkeen hän muuttaakin, mutta Kallen kaltaisen miehen taustalla ja arvomaailmalla miehuus on vähintään katkolla, kun hän myöhemmin peruu lupauksensa. Syyn hän saa siitä, että Laina ja Veikko Moilanen kulkevat yhdessä pääsiäisenä 1954 Kirvestien taloon. Kalle, moninkertainen pettäjä, sydämistyy ajatuksesta, että Laina on pettänyt häntä itseään Sonni-Moilasen kanssa.\nKalle mouruaa, anelee anteeksi antoa ja yhteisen elämän jatkamista Lainan kanssa samaan aikaan, kun aloittelee seurustelua Leena Janakan kanssa.\nMikään ei taivuta Lainan päätä. Kalle muuttaa Petsamon kaupunginosaan Elsa Köpänvuoren yläkertaan ja alkaa vimmaisen kirjoittamisen. Leenalta tammikuussa 1955 lahjaksi saatu Tuntematon sotilas innoittaa ja masentaa. Innoittaa, koska Väinö Linnakin on vain kansakoulun käynyt työmies. Masentaa, koska omana tavoitteena on edelleen vain huomioarvoltaan romaania heikompi novellikokoelma.\n”Elsan poikana” Kalle kuitenkin alkaa kokoilla elämänsä rippeitä ja valmistautua elämänsä suurimpaan ponnistukseen. Kaikkein suurimman haaveen toteutumiseen on enää kolme vuotta aikaa.\nKalle Päätalo: Pato murtuu. Gummerus 1994, 684 sivua.\nVastaus: Kallen nettopalkka Attilan vastaavana mestarina oli 50900 markkaa kuukaudessa.\nKysymys: Mikä oli Kallen ensimmäinen auto, paljonko myyjä sanoi sen kuluttavan satasella ja paljonko se Kallen kokemuksen mukaan kulutti ennen moottorin uusimista?\nSivu 15450: Kallesta tulee isä.\nSivu: 15506: 17. helmikuuta 1955 ”minusta tuli jälleen poikamies”.\nEdellinen artikkeli:Kallen mestat Tampereella\nSeuraava artikkeli:Liekkejä laulumailla muuttuu näytelmäksi\n16.4.2013 Leevi Vastaa\nKallen ensimmäinen auto oli:Ford De Luxe, Myyjän mukaan se kulutti satasella,12,4 litraa. Olikohan se Kallen mukaan kulutus 25 litraa, tästä en ole varma..muisti pätkii..\n16.4.2013 Sami Liuhto Vastaa\nKiitos tästä blogista! Olen vasta yhdeksännessätoista osassa kun omaa kattoa tehdään ja todella vaikuttunut Päätalosta. Blogistasi olen oppinut paljon ja eiköhän seuraavan kerran kun tulee Tampereelle asiantynkää tule käytyä Kirvestiellä ja ehkä muillakin paikoin kun on nyt karttakin olemassa, mikä tuossa edellisessä merkinnässä on. Taivalkoskella olen käynyt kerran mutta ehkä ensi kesänä taas?\nEikö Hemingway sanonut, että kirjailijan tehvänä ei ole kuvata tunteita, vaan aiheuttaa niitä? Päätalo jos kuka tunteita teettää. Nytkin jo pelottaa valmiiksi, kun Kalle on lähdössä Terholalle saunaan ja kirjan takakannessa vikuutellaan siihen suuntaan että sillä reissulla sattuu ja tapahtuu.\nPS: päätoimittaja pyysi seuraavaan Kerberos-lehteen, että kirjoitan Päätalosta ja yritän jotakin rustata. Tämä oli mainos. Tullee ilmi joskus noin toukokuun lopulla (taitaa olla 1 / 2013).\n16.4.2013 Kai Hirvasnoro Vastaa\nOnnea Sami, sinulla on vielä suuria tunteita edessä (jos olet ensimmäisellä kierroksella).\nKalle aiheutti itselleen ongelmia ihan pääkköyttäänkin kun ei voinut kertoa edes suht viattomista retkistään etukäteen Lainalle. Ja kuitenkin tiesi, että kotona odottaa myrskynmerkki.\nSavukeitaan lehteen Päätaloa. Mielenkiintoista.\nNo tuo Terholan retki on juuri sellainen retki. Miksei voi sanoa, että käy työkaverilla saunassa? Pikkasen lieventäisi sitä lopputulosta (känni, toivottavasti ei vieraissa tällä kertaa käy). Masokistiko tuo Kallio-Kalle on? Vissiin.\nJuu, ekaa kierrosta menen.\nVielä sanon, että tuo Piätalon kieli… se on niin rikasta, upeaa etten oikeastaan osaa sanoakaan miten hyvältä tuntuu semmoista lukea. Iijoki-sarja on autiosaarikirjallisuutta.\n17.4.2013 Mikko Ihalainen Vastaa\nSamille voi toivottaa antoisaa fiilistelymatkaa Kallen paikoille Tampereelle. Niin siellä kuin Taivalkoskella – ja Kallen tuotannon parissa ylipäätään liikutaan ehtymättömillä lähteillä. Itselläni on joskus haaveena toteuttaa se Kallen ja Sakun kierros, jonka alkajaisiksi tulee ostaa pullo pahanmakuista. Toivottavasti saamme tälle sivustolle linkin Samin kirjoituksesta. Ja Kaitsulle taas suurkiitos loistavasta kirja-arvostelusta.\n17.4.2013 Sami Liuhto\nMitä jos tyrkkään kirjoituksen blogiini, jahka se ilmestyy ensin. Pitäisi vielä kirjoittaakin kirjoitus. No, aikaa on vielä viikko.\n17.4.2013 Kai Hirvasnoro Vastaa\nJulkaise vaan, Sami, kirjoitus blogissasi, ja voit laittaa kopion tännekin. Varmasti innokkaita lukijoita ja kommentaattoreita riittää.\n17.4.2013 Aini Vääräniemi Vastaa\nMukavaa on lukkea Samin kirjotusta eli jeähään outtamaan Kerberoksen artikkellie ja muitahi kommenttie. Ja tietenni tervetulloa Päätaloviikolla eli muullon kesäaekana Taivalkoskelle, me tapahtummiin järjestäjät tehhään parraamme, että Päätalo-vieraat löytää teältä tunnelman, jota Kalle on kirjoissaan kuvannut. Tämä blogi on toinni hieno assie meille selekoslaesille, kiitoksie Kaitsulle tästä savotasta!\n16.4.2013 V. J. Nilo Vastaa\nLue vuoden 2004 Päätalo-sanomista s.37 ”Iltaman pitäjät kivisateessa”. Liittyy mainitsemaasi saunareissuun.\nKallen nettopalkka Attilan työmaan vastaavana oli 50900 mk kuukaudessa, Pato murtuu s.468.(Ei 59900mk)\nJääpi vielä viisikymmentätuhatta ja yheksänsattaa kätteen, sanoo Herkko. Totta. Korjataan.\n18.4.2013 Joomies Vastaa\nLöytyipäs mielenkiintoinen blogi. Iijoki-sarja on luettu läpi, suurin osa kirjoista vähintään kahteen kertaan. Kun kirjojen ilmestyminen loppui, on ollut vähän vieroitusoireita…\nPäätalon kirjoja ei kuitenkaan löydy hyllystä, joten en aina voi tarkastaa muistikuvia. Mielestäni tässä kirjassa oli kohtaus, jossa Kalle pääsi pudottamaan Salli Lisäkkään alushousuja ja Salli esteli tyyliin ”vain toinen puntti”. Muistelen lukeneeni samanlaisen kohtauksen jostain muustakin Päätalon (?) kirjasta. Olisiko ollut ensimmäinen ”Ihmisiä telineillä”?\n18.4.2013 V. J. Nilo Vastaa\nKyseiset tappaukset löytyvät: Pato murtuu s.598-606. Jatkoa s.614-619. Ihmisiä telineillä s.172-184.\nKiitokset! Möllärin nimet muistin siis oikein, mutta sen verran alkanut muisti sassaroimaan, että sivunumerot olivat unohtuneet 🙂\n18.4.2013 Kai Hirvasnoro Vastaa\nKalle kirjoitti Salli Lisäkkään esikoisromaaniinsa Olga Nummisen nimellä.\n18.4.2013 Ari Eskelinen Vastaa\n”Ihmisiä telineillä” arvosteltiin (sananmukaisesti) Rakennustyöläisten liiton (nyk. Rakennusliitto) äänenkannattajassa Rakentaja -lehdessä. Korkealle arvostelija ei Päätalon esikoista noteerannut. Keskeisin vasta-argumentti oli se, että rakennnustyömailla ei juopoteltu perjantaisin lähellekään sillä tavalla kuin romaanissa kuvattiin…\nOlen tehnyt Rakentajaan repparin, jossa nykyisin kuivilla oleva nosturinkuljettaja kertoi juoneensa työpäiviensä aikana puoli litraa viinaa.\nToinen juttu on se, että vielä 1980-luvun puolivälissä ammattiliittojen tiedotustilaisuuksissa riitti toimittajille syötävää ja etenkin juotavaa. Reilut kymmenen vuotta myöhemmin oltiin jo limulinjallal\nToiseksi Kallen synniksi lehdessä laskettiin korpilakkoilun kuvaaminen. Niitä ei muka rakennuksilla 1950-luvulla esiintynyt. Kalle otti raskaasti oman ammattikunnan lehden moitteet.\nMistä tuli mieleen, että kun 1970-luvulla työläiskirjailija oli kova sana, niin luettiinko Kalle tähän joukkoon? Hänhän kirjoitti työstä ja työläisistä varmasti enemmän kuin kukaan toinen, mutta toisessa hengessä kuin aikalaisensa.\n19.4.2013 Leevi Vastaa\nKalle on Suomen ainuvia, jos ei peräti ainut kirjailija joka on kirjoittanut\njätkän ja metsätyömiesten elämästä ja työ tavoista oikein. Varmaan siitä johtuu osittain että Kallen lukiakunnassa on runsaasti tämän lajin henkilötä….\nEi Päätaloa luettu silloin työläiskirjailijaksi. Syynä olivat juuri nämä kerrotut työmaajuopettelut ja väärällä tavalla kuvatut ja sävytetyt korpilakot. Ilmari Kiannon ”Punaisessa viivassa” kuvattiin korpikommunismin ituja. Kiannon suojeluskuntalaista saarnaa Päätalokin kuunteli 1930-luvun lopulla muistaakseni juhannusjuhlassa Suomussalmella.\nTyöläiskirjailijan kerronnassa ei tarvinnut näkyä työhön liittyvää hikeä, aate oli tärkeintä. Väinö Linna oli asia erikseen, mutta ei häntäkään vasemmalla laidalla työläiskirjailijaksi laskettu, ei etenkään ”Täällä Pohjantähden alla” kolmannen osan jälkeen.\nPäätalon Iiijoki-sarjan eräässä 1930-luvun lopulle sijoittuvassa teoksessa kerrotaan, että Koillismaalla kaadettiin hitaasti kasvaneita puita, olivatko kuusia vai mäntyjä, jotka menivät Saksan lentokoneteollisuuteen. Tiesikö Päätalo tämän jo silloin, vai myöhemmin, sitä en 10 vuoden takaiselta ensilukemalta uskalla päätellä.\n19.4.2013 Mikko Ihalainen Vastaa\nTässä lainaus Kallesta tekemästäni 70-vuotishaastattelusta.\nM: Sanot eräässä kirjassasi: ”Olen kotosin täysin poliittisesti pimeältä seuvulta.” Kerrot tuntevasi huonosti poliittisia asioita. Onko kiinnostuksesi politiikkaan lisääntynyt ja onko sinua pyydetty mukaan yhteisten asioiden hoitamiseen?\nK: Kirjailijakautenanikaan ei kiinnostukseni politiikkaan ole herännyt. Oikeammin päinvastoin. Minulle on piintynyt mielikuva, että jos hilluisin politiikan perässä, ja etenkin liittyisin jonkun puolueen jäseneksi, minulla olisi tunne kuin puolue kurkkisi jatkuvasti olkapääni yli mitä ja ennen muuta miten asioista kirjoitan. Jonkun verran minua on pyydetty yhteisiä asioita hoitamaan. Olen niistä kuitenkin kieltäytynyt. Ainoan kerran olen ollut mukana v. 1978 Tasavallan presidentin valitsijamiesehdokkaana. Senkin kerran huonolla menestyksellä. Tiedän kyllä, minkä kansanosan kirjailijana kirjoitan, mutta silti en halua kirjoittaa minkään määrätyn puolueen ohjelmaan sidottuna.\n19.9.2013 Jouko Vastaa\nEn ole liiemmin tätä blogia ennen lueskellut, mutta kun eräs vaimon sukulainen lähetti minulle kirjasi liittyen tähän blogiin, olen nyt sitten tänne työni äärestä löytänyt. Liittyen ”Pato murtuu” romaanin kirjoituksiisi sekä muutamiin muihin juttuihin muutama kommentti. Ensinnäkin: tunnut olettavan, että esim Helvi Moilasen kertoma totuus on se ehdottoman oikea heidän suhteestaan, samoin tunnut olettavan, että Raijan (Kaarina Helin) ”paljastus” viime syksynä Seura-lehdessä on se oikea totuus. Minusta on väärin lähteä olettamaan kummankaan osapuolen kertomusta oikeaksi. Itse luule, että totuus asettuu sinne jonnekin välimaastoon. Raija kertoo siinä seuran jutussa, että he tapasivat jo aiemmin jossain tupaatuliaisissa Tampereella ja että Kalle myöhemmin kosi häntä, mutta hän antoi rukkaset. Hyvä! Tämä minun on helppo uskoa, sillä itse asiassa Kalle on kertonut tämän romaanissa ”Ihmisiä telineillä” sivuilla 105-112. Kun romaani ”Pato murtuu” ilmestyi, minulle oli yllätys, että se tapaaminen olisikin tapahtunut siellä Vesilahden työmaalla. On totta, että Kalle ei romaanissa edes vihjaa tavanneensa Raijan jo aikaisemmin. Syytä siihen saamme arvailla, ehkä romaanin kannalta näin oli parempi tai sitten halusi suojella jotain. Samoin kerrot jossain kohtaa, että Laina eli Helvi on jossain haastattelussa kertonut Kallella oleen suhteen jo Vesilahden ensimmäisen reissun aikana, mutta tästä ei Kalle kerro romaanissaan mitään. Ei kerro, mutta vihjaa romaanissa ”Oman katon alle” sivuilla 110-111. Varmasti halusi suojella tätä henkilöä ja hänen omaisiaan. Kallella oli muitakin naissuhteita, joista hän ei kirjoissaan kerro, ainoastaan vihjaa. Hänellä oli niitä ennen sotareissuaan Jokijärvellä, Ikaalisten kämppäkartanon työmaan aikana ja Kallen ollessa Taivalkoskella, kirjoissa esiintyy salaperäinen Maija, jota ei ole sellaisena olemassa, mutta on ilmeisesti se henkilö johon Laina kuvaamasi riidan aikana vihjaa. Tiedän kyllä kuka tuo henkilö on, mutta mitäpä siitä. Niin paljon kuin ihailenkin Kallea kirjailijana ja ihmisenä, kerron vielä tämän. Olen silminnäkijätietoina kuullut, että Kallella oli sillä kyseisellä Vesilahden kansakoulun työmaalla muitakin naisia ja jopa useita. Tästä ”Raijastakin” olen kuullut silminnäkijäjuttuja, jotka tukevat sitä, että se poika ei ehkä olllut Kallelle. Kun tuntee Kallen luonteen, olisi ollut aika ihme jos Kalle ei olisi tätä asiaa varmistanut DNA-testeillä. Ainakaan poika ei esiintynyt koskaan täytenä perillisenä.\nKaiken kaikkiaan Iijoki-sarja on romaani. Ei sen ”totuuksia” pidä lähteä liian tarkoin pohdiskelemaan. Tiedän Iijoki-sarjasta useitakin juttuja jotka eivät varmuudella ole menneet niin kuin siellä on kirjoitettu, mutta silti se ei himmennä tippaakaan kirjojen loistoa, koska niin olisi voinut olla.\nKaikilla ihmisillä on heikkouksia, taiteilijoilla varsinkin. Niin oli Kallellakin kaksi heikkoutta, joita hän ei saanut ihan täysin koskaan hallintaansa. Varmaan jo tiedät mitä nämä heikkoudet olivat\n19.9.2013 Kai Hirvasnoro Vastaa\nKiitos seikkaperäisestä selvityksestä. Taisin sen sukulaisesi kanssa jutella keskiviikkona Helsingissä eräässä tilaisuudessa.\nIijoki-sarjaa aloittaessani olin siinä luulossa, että kaikki on totta. Vasta tätä blogia kirjoittaessa valkeni, että kyseessä on todellakin romaani, ei elämäkerta. Tähän vaikuttivat muut Kallesta kertovat kirjat ja blogin kommentaattorit.\nKun mies kuitenkin kirjoittaa itsestään ja lähipiiristään omilla nimillä, niin väkisinhän sitä pohdiskelee niitä totuuksiakin. Se on varmasti ollut yksi sarjan suosion salaisuuskin, että mies avaa niin avoimesti elämänsä kaikkien nähtäväksi. Nythän on oikein omaelämäkerrallisten romaanien buumi käynnissä. Ihmisten tarinat kiinnostavat aina.\n21.9.2013 antero pönni Vastaa\nJoukolle, tietojen mukaan Kalle oli varmistanut ”Raijan” pojan olleen hänen ”pöksyistään” lähtöisin!\n23.9.2013 Jouko Vastaa\nEnpä ole tuota kuullutkaan. Miten Kalle oli sen varmistanut? Ainakin vielä viime syksynä Kallen sisarukset vannoivat ettei se ole Kallen lapsi. Ja miksi tuo poika ei sitten ollut tasaveroinen perijä? Vai oliko?\n23.9.2013 antero pönni Vastaa\nSe oli tuossa kyseisessä Seuran artikkelissa mainittu. Kaarina Helin kertoi myös Kallen lähettäneen aina oman kirjansa tekijäkappaleen pojalleen Sepolle. Samoin olivat vuosittain yhteydessä keskenään vanhenmiten. Kalle muisti myös jouluisin poikaansa.Tuosta perimyksestä eivät taida olla selvillä kun asianosaiset itse. Jos tekee testamentin, niin siinä tapauksessa lain mukaan lapsi saa kuitenkin puolet siitä mitä ilman testamenttia. Kallehan oli niin mustasukkainen luonteeltaan, että jo sillä perusteella uskoisin hänen ottaneen selville, onko Seppo tosiaan hänen poikansa! Tuosta Kallen keuhkosyöpään sairastumisessa taisi olla suurin syy asbesti. Sekä myöskin passiivinen tupakointi. Siis oleskelu tiloissa, missä paljon poltettiin. Kallehan mainitsi kotipirtissään olevan harmaana tupakansavusta! Samoin kunnanmestarina luvanhakijat polttivat jatkuvasti pienessä tilassa. Varmaan tämä tupakansavuisissa tiloissa jatkuva oleskelu oli myös yhtenä syynä keuhkosyöpään.\n10.6.2014 antero pönni Vastaa\nKallen naisista Lainan kanssa ollessaan, joiden kanssa hän harrasti läheisempää tuttavuutta. Kirjoista löysin 11 eri naista. 1944 karjan kuljettaja evakkotiellä. 1944 Lahdessa Paula löytyi ravintolasta, kun Kalle oli Hennalassa odottamassa kotiutusta. 1946 Kerttu autokorjaamon vintillä harjakaisten jälkeen. 1946 Ikaalisten metsätyökeskuksessa leskinainen, oliko Anna? Nimestä en ole varma. 1947-1949 Alli Kuusinen kahdesti. 1947 Anni Puolakka, kun Kalle palasi Manne Veljen hautajaisista, Koninhaudan rinteessä. 1949 Anna, kun Kalle oli rakentamassa osuuskaupalle liikettä Vesilahdelle. 1952 Senja Oulussa, kun Moilanen jätti Kallen kyydistään Ouluun. 1953-1954 Kaarina, josta suhteesta sitten syntyi Seppo niminen poika. Mestari aikanaan Taivalkoskella Kalle tapaili kirjan mukaan nuoruuden ihastustaan Maijaa. Jolta oli saanut rippikoulussa kortin. Se kortti oli ainoa kortti, minkä Kalle sai. Muistaakseni Täysi tuntiraha kirjassa mainittiin kortin lähettäjäksi Kankun Irja!\nNaiset taisivat olla yksi Kallen heikkouksista!\n14.10.2015 Oskar Vastaa\nOnko molemmat ”Allin teurastukset” kuvattu kirjoissa? Itse en muista kuin yhden, eli sen kerran kun Kalle yllätti Allin aurinkoa ottamasta.\n15.10.2015 Antero Pönni Vastaa\nPyynikin rinteessä kirjassa Joku opetustunti jäi pitämättä. Kalle sitten teki koulutehtäviään ja naposteli pirtua, kun Alli pääsi yllättämään.\nKuusisten sängyssä oltiin sen jälkeen!\n10.6.2014 hemmo Vastaa\nUnohdit Sylvi Vesaston? Häntähän Kalle kävi kuksimassa Lahdessa useaankin kertaan ja todella perusteellisesti. Ja muistaakseni vielä samalla matkalla kuin oli menossa tapaamaan Lainaa. Kallen kertoman mukaan Sylvi oli saatellut toista miestä Lahden asemalla rintamalle, kun Kalle oli nukkunut aseman penkillä eikä Sylvi häntä huomannut. Pääsi Kallen mustasukkaisuus taas oikeuksiinsa. Sylvihän pommitti Kallea korteilla ja kirjeillä vielä pitkään. He tapasivat vielä Kallen esikoisteoksen julkaisemisen jälkeen Helsingissä. Kallen kirjoittaman mukaan on syytä uskoa, ettei Kalle enää kyennyt uskottomuuteen…\nTarkoitin avioliiton aikaisia syrjähyppyjä. Silloin kun Kalle kävi Sylviä Lahdessa katsomassa, niin Laina ja Kalle eivät ollet vielä edes kihloissa. Kallen piti kihlata Sylvi, mutta näki sitten toisen miehen kanssa. Meni ja kihlasi Lainan.\nNämä ovat ne tapahtumat, mitkä Kalle on itse kirjoittanut romaaneihinsa. Paitsi tuo Anna Vesilahdelta, jonka Laina kertoi haastattelussa Jokisalmelle. Samoin Laina kertoi Kallelle tulleen kiire Tampereelle ravintoloihin koko yön ajaksi, kun olivat ensin ottaneet Vouvilan ja Mäkitörmän kanssa viinaa, niinkuin Kai täällä on maininnutkin.\nRajoitin nämä syrjähypyt Kallen itsensä kirjoittamiin. Olihan siellä yksi melkein lisää, Salli Lisäkäs. Laina vaan oli vähällä ”kaataa kirnuuksen” tullessaan rahastamassa. Tuli vain kymmenen minuuttia liian aikaiseen, Kallen sanassa!\n11.6.2014 hemmo Vastaa\nTotta puhut. Ja jos Kallen ja Sylvin touhusta olisi Helsingissä tullut mitään, olisi Kalle ollut uskoton Leenalle.\n21.3.2015 Antero Pönni Vastaa\nTuli sitten luettua Raimo Jokisalmen kirja, ”Jokijärven rannalla!. Suu oli loksahtaa auki mitä Kallen ensimäinen vaimo Helvi Moilanen kertoi heidän yhteiselostaan kirjassa. Tampereella Kalle pyöritti parhaimmillaan jopa kolmea naista yhtäaikaa. Ensimäisellä mestaroimallaan työmaalla hänellä oli kieroksessa Anna niminen nuori nainen, jonka valokuvan Helvi näki Kallen laukussa. Siitä syystä oman talon piirtäminen viipyi ja viipyi.\nKaarina antoi pakit Kallen kosinnalle, mutta toisin kun Kalle väittää kirjoissaan, Helvi olisi halunnut Kallen ottavan Kaarinan pojan heille lapseksi!\nAjatteli varmaan Kallen lopettavan juoksemiset vieraissa naisissa, jos lapsi on kotona. Eron haki Helvi, kun Kalle vaatimalla vaati, että vaimon on haettava ero. jostain syystä ei sitä sitten itse hakenut.\nTätä taustaa vasten ymmärtää paremmin, miksi Helvi suostui lähtemään Kallen mukana Taivalkoskelle, kun Kalle haki sinne rakennusmestariksi. Sielllä oli asumuksia harvassa, joten pakosta vieraissa naisissa juoksemisen oli vähennyttävä. Ei yksinkertaisesti ollut valinnan varaa!\n21.3.2015 hemmo Vastaa\nKiitos, Antero tiedosta ja lukuvinkistä. Juur luetaan jälleen Kallen ja Lainan yhteisen taipaleen alkumetreistä. Kyllä nuo Kallen seikkaulut (todelliset) antavat uutta perspektiiviä Iijokisarjaan!\n22.3.2015 Showari Vastaa\nKannattaa muistaa, että Iijokisarja on fiktiota. Sen Päätalo myönsi moneenkin otteeseen. Olen itsekin lukenut Jokisalmen kirjan. Kuka voi sanoa, että Helvin (Lainan) kertomat on faktaa. Totuus lienee jossain välimaastossa ja liekö sillä merkitystäkään.\n22.3.2015 hemmo Vastaa\nTuon merkitsemisen valinnan on tehnyt Päätalo kirjoittamalla niin koukuttavasti päiväkirjan muotoon. Silloin ei voi välttyä vertaamasta siihen, mitä samoista asioista kuulee muualta ja pohtimasta, miksi Kalle esittää tapahtumat juuri noin. Sekin on yksi Päätalon kirjojen suola. Eikä voi estää tuntemasta veljellisyyttä Kallea kohtaan. Ainakaan yksikään mies, jolla nyt on vähänkään useampi naissuhde ollut.\nVastaa Aini Vääräniemi Peruuta vastaus\nToimittaja Kai Hirvasnoro luki kolmannen kerran Iijoki-sarjan. Blogiin ei enää tule uusia tekstejä.\nRemu, Kalle ja kapitalismin henki\nHannu Kahakorven Päätalo-sarja uusitaan\nSimpauttajan jatko-osa: taiteilijan omakuva nuoruusvuosilta?\nPäätaloa kankeuskertoimella kuusi\nGummeruksen tiedote: Kalle Päätalon ilmiömäiseen suosioon noussutta Iijoki-sarjaa aletaan julkaista uudelleen\nVeikko Ojala: Iijoki-sarjan 1787 henkilöä\nJohannes A.: Simpauttajan jatko-osa: taiteilijan omakuva nuoruusvuosilta?\nTietoa: Iijoki-sarjan 1787 henkilöä\nJussi Tamminen: Vesilahden ”Raija” kertoi tarinansa\nKari Korpela: Iijoki-sarjan 1787 henkilöä


Nykyvanhemmat murehtivat lastenkasvatusta aivan liian paljon. Sitä mieltä on ainakin ruotsalaisen FamiljeLiv-sivuston lastenpsykologi Anneli Gyllenborg Lundh.Hyvä vanhemmuus on yhteiskunnassa tärkeä arvo, mutta siihen liittyy myös kovia vaatimuksia. Tietoa, kasvatusneuvoja, oppeja ja ismejä satelee vanhemmille niin paljon, että pää menee vähemmästäkin pyörälle. Miten ihmeessä voi tietää, ketä pitäisi kuunnella?”Vanhemmille tulee paljon ristiriitaista tietoa lastenkasvatuksesta. Jotta pärjää kaiken tietotulvan keskellä, pitää uskaltaa luottaa itseensä”, Gyllenborg Lundh sanoo.\nGyllenborg Lundh on huomannut, että vanhemmat murehtivat lastenkasvatusta koko ajan yhä enemmän ja enemmän.”Nykyään vanhemmat eivät voi ostaa edes myssyä vauvalle ilman, että perehtyvät tutkimuksiin siitä, millainen myssy voi aiheuttaa niskavammoja ja millainen on paras. Monille on hyvin vaikeaa ja hämmentävää ottaa itse kantaa mihinkään”, hän sanoo.Unohda neuvot, ajattele itseUsein tuntuu, että pelkkä välittäminen ja rakkaus eivät enää riitä vanhempana olemiseen, vaan vanhempien tulisi olla samaan aikaan sekä pedagogeja, psykologeja että lääkäreitä. Jos riman nostaa liian korkealle, on helppo tuntea itsensä epäonnistuneeksi vanhempana.”Monet vanhemmat ovat epävarmoja roolistaan vanhempina ja vaihtavat strategiaa liian usein. He eivät uskalla luottaa omiin vaistoihinsa, vaan seuraavat vain erilaisten asiantuntijoiden neuvoja.”Gyllenborg Lundhin mukaan lapset kuitenkin huomaavat, jos vanhempi horjuu päätöksissään. Se voi tehdä hallaa kasvatukselle.”Tapaan työssäni paljon vanhempia, joilla itsellään on hyviä ajatuksia vanhemmuudesta, mutta jotka seuraavat liikaa lähipiirin mielipiteitä. Minun neuvoni on, että heidän pitäisi ajatella itse ja miettiä, miten meillä tehdään.”Lapset eivät vaadi paljonGyllenborg Lundhin mukaan asiantuntijoiden ja lähipiirin neuvoja voi kyllä kuunnella, mutta päätökset pitää tehdä itse.Sosiaalisia paineita on kuitenkin vaikea ohittaa. Hyvällä vanhemmuudella on nykyään korkea statusarvo, ja vanhemmilla on tarve kertoa toisilleen kaikista hienoista asioista, joita he ovat lastensa kanssa tehneet.Lasten vaatimukset eivät ole läheskään yhtä kovia kuin aikuisten. Heistä on yleensä vain hauska viettää aikaa vanhempien kanssa ja tehdä yksinkertaisia asioita.”Jotkut yhdessä tehtävät asiat vaativat paljon aikaa, jotta ne onnistuvat. Esimerkiksi pullan leipominen vain sen vuoksi, että leivotaan lasten kanssa, voi olla joskus ennemminkin turhauttavaa kuin nautinnollista. Toisinaan voi olla hauskempaa ostaa pullat valmiina ja istua sohvalle mussuttamaan niitä”, Gyllenborg Lundh muistuttaa.Gyllenborgh Lundhin mukaan lapsi tarvitsee vanhemmiltaan lopultakin vain neljää asiaa: läheisyyttä, rutiineja, huomiota ja ikään sekä kehitystasoon nähden sopivantasoisia vaatimuksia.


Päiväkoti Kanttarellissa Kausalassa vietettiin moottoriradan avajaisia\nVarhaiskasvatuksen hoitajan Saara Vihertön ideasta syntynyt KymiRing-moottoriradan ”pienoismalli” Kantring avattiin juhlallisesti päiväkoti Kanttarellissa. Avajaisiin osallistui päiväkodin väki vip-vieraineen. Mukana oli lasten vanhempia, Kanttarellin mummo-pappa toiminta, edustajat Iitin kunnalta ja KymiRingiltä sekä Iitinseudun toimittaja.\nKantringin avajaiset käyntiin juhlallisesti nauhan leikkaamisella Kuva: Janita Lehtonen\nAjatus KymiRingin pienoismallin rakentamisesta kehittyi, kun päiväkodissa mietittiin, miten hienoa olisi, jos lapset pääsisivät osallisiksi KymiRingiin. Näin idea lähti elämään ja hyvin nopeasti siitä innostuivat niin aikuiset kuin lapsetkin. Tavoitteena oli tehdä lapsille leikkipaikka, jota ei aina tarvitse korjata pois. Muillakin tulee olemaan mahdollisuus päästä tutustumaan Kantringiin Iitin Ravilinnassa huhtikuussa pidettävillä Lapsimessuilla.\nKanttarellin henkilökunta kertoi projektistaan: ”Hommasimme pöydän ja muokkasimme sitä, lapset levittivät liisteriä ja sanomalehteä siihen ja kun pohjatyöt oli tehty, niin aloimme lasten kanssa maalaushommiin. Viime silauksena laitoimme vielä lakan päälle. Otimme KymiRingin radasta mallia, jonka jälkeen teimme rallitien mustasta teipistä, saman muotoisesti kuin oikeakin rata. Voi sitä riemua, mikä syntyi, kun rata alkoi olla valmis, siinä on jo monet autot ajaneet. Kaikki, jotka jaloillaan kestivät ja suti pysyi kädessä, ovat olleet tekemässä tätä rataa. Olemme maalanneet ja liisteröineet sydäntemme kyllyydestä. Kaikki innostuivat tästä projektista valtavasti ja projekti kasvoi sen kuluessa ja me innostimme toinen toisiamme. Olemme tehneet joka vaiheesta oman uutisen, ne pohjautuvat KymiRingin uutisiin. Olemme muokanneet niistä tekstiä ja vaihtaneet nimiä.”\nKansainväliset mitat täyttävä moottoriurheilukeskus-hanke etenee aikataulun mukaisesti. Iittiin suunnitellun KantRingin luokitukset ovat kunnossa ja lupamenettelyn uskotaan valmistuvan alkuvuoteen mennessä. Alueen rakennustyöt käynnistyvät välittömästi tämän jälkeen.\nKantringin rakennustyöt pari päivää etuajassa ”MotoGP-tallipäälliköt odottavat innolla Kanttarellin MM-osakilpailua”\nMetsien ympäröimässä Päiväkoti Kanttarellissa, neliön alueella käy parhaillaan kova tohina, kun noin 14+3 työhenkilöä rakentaa valmiiksi KantRing -rata-aluetta, jossa Päiväkoti Kanttarelli tulee isännöimään MotoGP-kilpailua maaliskuussa 2019.\n– MotoGP-kilpailu ajetaan maaliskuun alkupuoliskolla viikko jälkeen rata-avajaisten. Radan rakentamisen ja valmisteluiden osalta aikataulu on hyvin realistinen. – Hommat ovat oikein hyvällä mallilla. Ollaan muutama päivä aikatauluista etuajassa, projektipäällikkö toteaa. Parhaillaan KantRing-radalla on menossa monta eri työvaihetta. – Raakatyö on tarkoitus saada ennen hiihtolomaa valmiiksi. Ensi kuussa, kun maasto on kuivunut, viimeistellään pinnat ja tehdään kallistukset.\nVuoden 2010 veteraanimopo-kiihdytyskisojen maailmanmestari italialainen Luigi Maario pyörähti Suomessa tällä viikolla. Mies kävi tarkistamassa Iitissä sijaitsevan KantRingin tilanteen, toiveena olisi, että KantRing tulisi olla kaikilta osa-alueiltaan sovitun mukainen, korkeatasoinen ja nykyaikainen rata. – Ei ole kuin yksi sana, millä rataa voi kuvailla ja se on fantastico! Maario hehkuttaa. Erityisesti mies on ihastunut radan profiiliin ja siihen, että sen suunnittelussa on otettu huomioon paitsi katsojat myös kilpailijat. – Radan muoto on upea! Siinä mennään ylös ja alas eri nopeuksilla, eli juuri kaikki jännittävimmät osa-alueet ovat KantRingillä täysin kohdallaan. Kierrän ympäri maailmaa eri radoilla ja nyt voin vain ihmetellä, miten te olette onnistuneet toteuttamaan juuri ne osa-alueet, joita ajajat haluavat!\nKantring-rata valmistuu aikataulussa\nKanttarellin päiväkotiin rakenteilla oleva moottoriurheilun Kantring-rata on edennyt aikataulun mukaisesti. Radan läpiajettavuus saatiin käyttöön helmikuun aikana ja massiiviset asfaltoinnit käynnistyivät sopivasti ennen talvilomaa. Tämän kevään työohjelmaan kuuluvia töitä viimeistellään parhaillaan. Poikkeuksellisen lämmin helmikuu sekä tehdyt muutokset työohjelmassa mahdollistivat rakentamisen joutuisan etenemisen. Kanttarellin henkilökunta on tyytyväinen tehtyihin ratkaisuihin. ”KantRing-radan rakentaminen on ainutlaatuinen kokemus. Kaikki täytyy tehdä viimeisen päälle, koska työn tuloksen tulee Iitinseudun välityksellä näkemään koko kylä.”\nLisää voit lukea 14.3.2019 julkaistusta Iitinseudusta.\nKuvat: Janita Lehtonen ja Päiväkoti Kanttarelli


Lomatalo House Eric&Paolo Pula HR2600.739.1 | Interhome\n9-huoneen talo, 200 m2, 3 tasossa. Osittain peruskorjattu vuonna 2019, viihtyisästi sisustettu: olo/ruokailuhuone, pienoiskeittiö, satelliitti TV ja ilmastointi. Uloskäynti terassille. 1 huone, 1 kapea parisänky (180 cm, pituus 200 cm). Olo/ruokailuhuone, satelliitti TV ja ilmastointi. Uloskäynti terassille. 1 huone, 1 kapea parisänky (180 cm, pituus 190 cm). 1 huone, 2 vuodetta (90 cm, pituus 200 cm). Avoin keittiö (4 kaasuhella, jääkaappi, leivänpaahdin, vedenkeitin, mikroaaltouuni, pakastin, kahvinkeitin). 2 suihkua/WC:tä. Yläkerrassa: (ulkoportaat) olohuone, satelliitti TV (litteänäyttö), ilmastointi. Uloskäynti parvekkeelle. 1 huone, 1 kapea parisänky (160 cm, pituus 200 cm). 1 huone, 1 kapea parisänky (180 cm, pituus 200 cm). 1 huone, 2 vuodetta (90 cm, pituus 200 cm). Keittiö (astianpesukone, 4 induktioliesi, jääkaappi, leivänpaahdin, vedenkeitin, mikroaaltouuni, kahvinkeitin), ruokapöytä, ilmastointi. Uloskäynti parvekkeelle. Suihku/WC, suihku/bidet/WC. Ilmalämmitys. Parveke 10 m2, terassi 20 m2, katettu. Terassikalusteita, lepotuoleja. Käytettävissä: pesukone, silitysrauta, lastensänky. Internet ( Langaton LAN [WLAN] , ilmainen). Huomioitavaa: savuton talo. Savuhälytin, palosammutin. Ei kulkua sisäkautta loma-asuntojen välillä. Kun loma-asunnossa majoittuu vähemmän kuin sallittu enimmäishenkilömäärä, kaikki talon osat eivät ole käytettävissä.\nIso yhden perheen talo "House Eric&Paolo", 3 kerroksinen. 2 km keskustasta Pula, 5.5 km keskustasta Fažana, 2 km meren rannalta, 4 km rannalta, sijaitsee tien varrella. Yksityiskäytössä: tontti 600 m2, nurmikkoa 40 m2, uima-allas kulmikas (7 x 4 m, syvyys 140, 22.05.-02.10.), sisäaskelmat. Ulkosuihku, ulkokalusteita, ulkogrilli (keinu), uima-altaan huoltaa omistaja/puutarhuri. Talossa: internetyhteys, pöytäjalkapallo, trampoliini, pesukone. Pysäköintipaikka tontilla. Kauppa 500 m, supermarket 3 km, ravintola 1 km, kahvila 700 m, bussipysäkki 1 km, pikkukiviranta 4 km, rantauimala 4 km. Huomioitavaa: soveltuu perheille. Omistaja asuu samassa talossa. Talo koostuu 3 huoneistosta, jotka vuokrataan yhtenä kokonaisuuten. Kaksi huoneistoa pohjakerroksessa ja yksi huoneisto 2. kerroksessa. Nuorisoryhmiltä vaaditaan saapuessa kaksinkertainen takuusumma.\nAsiakasarvostelut - Lomatalo House Eric&Paolo


Euroopan unionin L 123/2014\nKomission asetus (EU) N:o 379/2014, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2014, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta\nne tehdään tunnistamattomiksi; tai\nne puretaan ja käsitellään sellaisilla järjestelyillä, etteivät tiedot pääse vuotamaan.\nSPO.GEN.150 Vaarallisten aineiden kuljettaminen\nVaarallisten aineiden ilmakuljetukset on toteutettava Chicagon yleissopimuksen liitteen 18 mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna ja laajennettuna vaarallisten aineiden kuljetussäännöstöllä ICAO-TI (Technical Instructions for the Safe Transport of Dangerous Goods by Air, ICAO Doc. 9284-AN/905), mukaan luettuina sen liitteet, täydennykset ja muut lisäykset tai tarkistukset.\nVaarallisia aineita saavat kuljettaa vain asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteen V (osa SPA) luvun G mukaisesti hyväksytyt lentotoiminnan harjoittajat, lukuun ottamatta tilanteita, jolloin\naineisiin ei ICAO-TI:n osan 1 mukaan sovelleta kuljetussäännöstön säännöksiä;\naineita kuljettavat tehtäväasiantuntijat tai miehistön jäsenet tai ne ovat omistajastaan erillään kulkevissa matkatavaroissa kuljetussäännöstön osan 8 mukaisesti;\naineita tarvitaan ilma-aluksessa erityisiin tarkoituksiin ICAO-TI:n mukaisesti;\naineita käytetään lentoturvallisuuden varmistamiseen ja niiden kuljettaminen ilma-aluksessa on perusteltua sen varmistamiseksi, että ne ovat tarvittaessa nopeasti saatavilla operatiivisiin tarkoituksiin, riippumatta siitä, vaaditaanko kyseisten aineiden tai esineiden mukana pitämistä tai onko niitä tarkoitus käyttää tietyn lennon yhteydessä.\nLentotoiminnan harjoittajan on annettava henkilöstölle sen tehtävien suorittamisessa tarvittavat tiedot ICAO TI:n vaatimusten mukaisesti.\nLentotoiminnan harjoittajan on ICAO-TI:n mukaisesti ilmoitettava viipymättä toimivaltaiselle viranomaiselle ja sen valtion asiaankuuluvalle viranomaiselle, jossa tapaus sattui, seuraavista asioista:\nvaarallisten aineiden kuljetusonnettomuuksista tai -vaaratilanteista;\nvaarallisten aineiden löytymisestä tehtäväasiantuntijoiden tai miehistön jäsenten kuljettamina tai heidän matkatavaroistaan ICAO-TI:n osan 8 vastaisesti.\nLentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että tehtäväasiantuntijoille annetaan tietoa vaarallisista aineista.\nLentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että rahdin vastaanottopisteissä jaetaan tietoa vaarallisten aineiden kuljettamisesta ICAO-TI:n mukaisesti.\nSPO.GEN.155 Vaarallisten aineiden pudottaminen\nLentotoiminnan harjoittaja ei saa käyttää ilma-alusta kaupunkien, taajamien tai muiden asutuskeskusten tiheään asuttujen alueiden tai ulkosalle kokoontuneen väkijoukon yläpuolella pudottaessaan vaarallisia aineita.\nSPO.GEN.160 Aseiden mukana kuljettaminen ja käyttö\nKun lennolla on aseita erityistehtävää varten, lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava niiden turvallinen säilytys, kun ne eivät ole käytössä.\nSPO.GEN.165 Pääsy ohjaamoon\nIlma-aluksen päällikön on tehtävä lopullinen päätös ohjaamoon pääsystä ja varmistettava, että:\nohjaamoon pääsy ei häiritse tai haittaa lennon suorittamista; ja\nkaikki ohjaamossa kuljetettavat henkilöt perehdytetään asiaankuuluviin turvallisuusmenetelmiin.\nSPO.OP.100 Lentopaikkojen ja toimintapaikkojen käyttö\nLentotoiminnan harjoittaja saa käyttää ainoastaan sellaisia lento- ja toimintapaikkoja, jotka ovat kyseisen ilma-alustyypin ja lentotoiminnan kannalta riittäviä.\nNCO.OP.105 Syrjäisten lentopaikkojen määritelmä – lentokoneet\nVaralentopaikkojen valinnan ja polttoainevaatimusten osalta lentotoiminnan harjoittajan on katsottava lentopaikan olevan syrjäinen, jos lentoaika lähimmälle riittävälle määrävaralentopaikalle on\nmäntämoottorikäyttöisillä lentokoneilla yli 60 minuuttia; tai\nturbiinimoottorilentokoneilla yli 90 minuuttia.\nSPO.OP.110 Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneet ja helikopterit\nMittarilentosääntöjen (IFR) mukaisten lentojen osalta lentotoiminnan harjoittajan tai ilma-aluksen päällikön on laadittava kutakin käytettävää lähtö-, määrä- ja varalentopaikkaa varten lentopaikan toimintaminimit. Näihin minimeihin sovelletaan seuraavia vaatimuksia:\nne eivät saa olla pienempiä kuin minimit, jotka lentopaikan sijaintivaltio on vahvistanut, ellei asianomainen valtio ole tätä erikseen hyväksynyt; ja\nhuonon näkyvyyden lentotoiminnan osalta toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt toimintaminimit asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteen V (osa SPA) E osaston mukaisesti.\nMäärittäessään lentopaikan toimintaminimejä lentotoiminnan harjoittajan tai ilma-aluksen päällikön on otettava huomioon seuraavat seikat:\nilma-aluksen tyyppi, suoritusarvot ja lento-ominaisuudet;\nohjaamomiehistön pätevyys ja kokemus sekä tarvittaessa kokoonpano;\nniiden kiitoteiden sekä loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueiden mitat ja ominaisuudet, jotka voidaan valita käytettäviksi;\nkäytettävissä olevien visuaalisten ja muiden maalaitteiden riittävyys ja toimivuus;\nilma-aluksessa olevat laitteet, joita käytetään navigointiin ja/tai lentoradan hallintaan lentoonlähdön, lähestymisen, loppuloivennuksen, laskun, laskukiidon ja keskeytetyn lähestymisen aikana;\nesteet lähestymiseen, keskeytettyyn lähestymiseen ja nousuun käytettävillä alueilla, joita tarvitaan varamenetelmien toteuttamiseen;\nestevarakorkeus mittarilähestymismenetelmiä varten;\nsääolosuhteiden määritys- ja ilmoituskeinot; ja\nloppulähestymisessä käytettävä menetelmä.\nTietyn lähestymis- ja laskumenetelmän minimejä voidaan käyttää ainoastaan, jos\naiottua menetelmää varten tarvittavat maalaitteet ovat toiminnassa;\nkyseistä lähestymismenetelmää varten tarvittavat ilma-aluksen järjestelmät ovat toiminnassa;\nilma-aluksen suoritusarvovaatimukset täyttyvät; ja\nohjaamomiehistöllä on tarvittava pätevyys.\nSPO.OP.111 Lentopaikan toimintaminimit – NPA-, APV-, CAT I -toiminta\nRatkaisukorkeus, jota käytetään lennettäessä ei-tarkkuuslähestyminen CDFA-menetelmällä (loppulähestyminen jatkuvalla korkeuden vähennyksellä), pystysuuntaopastettu lähestyminen (APV) tai kategorian I (CAT I) lähestyminen, ei saa olla alempi kuin korkein seuraavista:\nminimikorkeus, johon asti tarkkuuslähestymislaitteita voidaan käyttää ilman tarvittavaa näköyhteyttä;\nkyseisen ilma-alusluokan estevarakorkeus (OCH);\njulkaistu lähestymismenetelmän ratkaisukorkeus, jos sellainen on määritelty;\ntaulukossa 1 määrätty järjestelmäminimi; tai\nlentokäsikirjassa tai vastaavassa asiakirjassa määrätty vähimmäisratkaisukorkeus, jos sellainen on ilmoitettu.\nMuulla kuin CDFA-menetelmällä lennettävässä ei-tarkkuuslähestymisessä minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ei saa olla alempi kuin se, joka seuraavista on korkein:\nlentokäsikirjassa määrätty pienin minimilaskeutumiskorkeus, jos sellainen on ilmoitettu.\nPienin DH/MDH (jalkaa)\nMaailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä (GNSS) / satelliittiperustainen navigointisignaalin tarkennusjärjestelmä (SBAS) sivusuuntaisesti tarkka pystysuuntaopastettu lähestyminen (LPV))\nGNSS (sivusuuntainen navigointi (LNAV))\nGNSS / ilmanpaineperusteinen pystysuuntainen navigointi (VNAV) (LNAV/VNAV)\nSuuntasäde (LOC) ja etäisyydenmittauslaite (DME) tai suuntasäde ilman etäisyydenmittauslaitetta\nValvontatutkalähestyminen (SRA) (päättyy ½ NM:n etäisyydelle)\nSRA (päättyy 1NM:n etäisyydelle)\nSRA (päättyy 2 NM:n etäisyydelle tai kauemmas)\nSuuntaamaton radiomajakka (NDB)\nSPO.OP.112 Lentopaikan toimintaminimit – lentokoneen kiertolähestyminen\nLentokoneella suoritettavassa kiertolähestymisessä minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ei saa olla alempi kuin se, joka seuraavista on korkein:\nkyseisen lentokoneluokan julkaistu kiertolähestymisen estevarakorkeus (OCH);\ntaulukosta 1 saatu alin kiertolähestymiskorkeus; tai\nedeltävän mittarilähestymismenetelmän ratkaisukorkeus tai minimilaskeutumiskorkeus.\nLentokoneella suoritettavassa kiertolähestymisessä miniminäkyvyyden on oltava korkein seuraavista:\nkyseisen lentokoneluokan kiertolähestymisnäkyvyys, jos sellainen on julkaistu;\ntaulukosta 2 saatu miniminäkyvyys; tai\nedeltävän mittarilähestymismenetelmän kiitotienäkyvyys (RVR) tai muunnettu meteorologinen näkyvyys (CMV).\nEri lentokoneluokkien kiertolähestymisen minimilaskeutumiskorkeus (MDH) ja miniminäkyvyys\nMeteorologinen miniminäkyvyys (metriä)\nSPO.OP.113 Lentopaikan toimintaminimit – helikopterien kiertolähestyminen maa-alueella\nHelikopterilla suoritettavassa kiertolähestymisessä maa-alueella minimilaskeutumiskorkeuden on oltava vähintään 250 jalkaa ja meteorologisen näkyvyyden vähintään 800 metriä.\nSPO.OP.115 Lähtö- ja lähestymismenetelmät – lentokoneet ja helikopterit\nIlma-aluksen päällikön on käytettävä lentopaikan sijaintivaltion määrittämiä lähtö- ja lähestymismenetelmiä, jos tällaiset menetelmät on julkaistu käytettävää kiitotietä tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöaluetta (FATO) varten.\nIlma-aluksen päällikkö voi poiketa julkaistusta lähtö- tai tuloreitistä tai lähestymismenetelmästä\nsillä edellytyksellä, että estevarakriteereitä voidaan noudattaa, toimintaolosuhteet otetaan täysin huomioon ja lennonjohtoselvitystä noudatetaan; tai\nlennonjohdon tutkavektoroinnin aikana.\nVaativalla moottorikäyttöisellä ilma-aluksella toimittaessa loppulähestymissegmentti on lennettävä näkölähestymisenä tai julkaistujen lähestymismenetelmien mukaisesti.\nIlma-aluksen päällikön on otettava huomioon julkaistut melunvaimennusmenetelmät ilma-aluksen meluvaikutuksen minimoimiseksi varmistaen kuitenkin, että turvallisuus on etusijalla melunvaimennukseen nähden.\nSPO.OP.121 Melunvaimennusmenetelmät – ilmapallot\nIlma-aluksen päällikön on käytettävä toimintamenetelmiä polttimen meluvaikutuksen minimoimiseksi, jos sellaiset on laadittu varmistaen kuitenkin, että turvallisuus on etusijalla melunvaimennukseen nähden.\nSPO.OP.125 Minimiestevarakorkeudet – IFR-lennot\nLentotoiminnan harjoittajan on vahvistettava menetelmä sellaisten minimilentokorkeuksien määrittämiseksi, joilla varmistetaan vaadittava korkeusvara maastoon kaikilla mittarilentosääntöjen mukaisesti lennettävillä reittiosuuksilla.\nIlma-aluksen päällikön on määritettävä minimilentokorkeudet kullekin lennolle tämän menetelmän mukaisesti. Minimilentokorkeudet eivät saa olla yli lennettävien valtioiden julkaisemia korkeuksia alhaisemmat.\nSPO.OP.130 Poltto- ja voiteluainemäärät – lentokoneet\nIlma-aluksen päällikkö saa aloittaa lennon vain, jos lentokoneessa on riittävä määrä poltto- ja voiteluainetta seuraaviin tarkoituksiin:\nnäkölentosääntöjen (VFR) mukaisilla lennoilla:\npäivällä lentäminen lentopaikalle, jolle on määrä laskeutua, ja sen jälkeen lentäminen vähintään 30 minuutin ajan normaalilla matkalentokorkeudella; tai\nyöllä lentäminen lentopaikalle, jolle on määrä laskeutua, ja sen jälkeen lentäminen vähintään 45 minuutin ajan normaalilla matkalentokorkeudella;\nkun määrävaralentopaikkaa ei vaadita, lentäminen sille lentopaikalle, jolle on määrä laskeutua, ja sen jälkeen lentäminen vähintään 45 minuutin ajan normaalilla matkalentokorkeudella; tai\nkun määrävaralentopaikka vaaditaan, lentäminen lentopaikalle, jolle on määrä laskeutua, varalentopaikalle ja sen jälkeen lentäminen vähintään 45 minuutin ajan normaalilla matkalentokorkeudella.\nLaskettaessa tarvittavaa polttoainemäärää, mukaan lukien varapolttoaine, on otettava huomioon seuraavat seikat:\nennusteen mukaiset sääolosuhteet;\nennakoidut lennonjohtoreititykset ja liikenteestä johtuvat viivästymiset;\ntarvittaessa menetelmät paineistuksen menetyksen tai yhden moottorin lennonaikaisen vikaantumisen varalta; ja\nkaikki muut olosuhteet, jotka voivat viivästyttää lentokoneen laskeutumista tai lisätä polttoaineen ja/tai öljyn kulutusta.\nMikään ei estä muuttamasta lentosuunnitelmaa lennon aikana siten, että lento suunnitellaan uudelleen toiseen määräpaikkaan, jos kaikki vaatimukset voidaan täyttää siitä hetkestä alkaen, jolloin lentosuunnitelmaa muutetaan.\nSPO.OP.131 Poltto- ja voiteluainemäärät – helikopterit\nIlma-aluksen päällikkö saa aloittaa lennon vain, jos helikopterissa on riittävä määrä poltto- ja voiteluainetta seuraaviin tarkoituksiin:\nlentäminen sille lentopaikalle/toimintapaikalle, jolle on määrä laskeutua, ja sen jälkeen lentäminen vähintään 20 minuutin ajan parhaan toimintamatkan nopeudella; tai\nVFR-lentotoiminta päivällä: varapolttoainetta 10 minuutin lentämiseen parhaan toimintamatkan nopeudella edellyttäen, että lento tapahtuu 25 meripeninkulman säteellä lähtölentopaikasta/toimintapaikasta; ja\njos varalentopaikkaa ei vaadita tai sääolosuhteiltaan hyväksyttävää varalentopaikkaa ei ole käytettävissä, lentäminen sille lentopaikalle/toimintapaikalle, jolle on määrä laskeutua, ja sen jälkeen lentäminen 30 minuutin ajan normaalilla matkanopeudella 450 metrin (1 500 jalan) korkeudessa määrälento- tai määrätoimintapaikan yläpuolella standardilämpötilassa sekä lähestyminen ja lasku; tai\nkun varalentopaikka vaaditaan, lentäminen lentopaikalle/toimintapaikalle, jolle on määrä laskeutua, sekä lähestyminen ja keskeytetty lähestyminen, minkä jälkeen\nlentäminen valitulle varalentopaikalle; ja\nlentäminen 30 minuutin ajan normaalilla odotusnopeudella 450 metrin (1 500 jalan) korkeudessa varalento- tai varatoimintapaikan yläpuolella standardilämpötilassa sekä lähestyminen ja lasku.\nyhden moottorin vikaantuminen reittilennon aikana, jos se tulee kyseeseen; ja\nkaikki muut olosuhteet, jotka voivat viivästyttää ilma-aluksen laskeutumista tai lisätä polttoaineen ja/tai öljyn kulutusta.\nSPO.OP.132 Polttoaine- ja painolastimäärät ja niiden suunnittelu – ilmapallot\nIlma-aluksen päällikkö saa aloittaa lennon vain, jos varapolttoainetta, kaasua tai painolastia on riittävästi 30 minuutin lentoa varten.\nlennonvarmistuspalvelun tarjoajan menetelmät ja rajoitukset.\nLentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että tehtäväasiantuntijat ovat ennen lentoonlähtöä saaneet ohjeistuksen:\nEdellä a alakohdan 2 alakohdassa tarkoitettu ohjeistus voidaan korvata perehdyttämis- ja kertauskoulutusohjelmalla. Tällaisessa tapauksessa lentotoiminnan harjoittajan on myös määriteltävä viimeaikaista kokemusta koskevat vaatimukset.\nSPO.OP.140 Lennon valmistelu\nEnnen lennon aloittamista ilma-aluksen päällikön on kaikin käytettävissä olevin kohtuullisin keinoin varmistettava, että kyseisellä lennolla käytettävissä olevat ja ilma-aluksen turvallisen käytön suoraan edellyttämät maassa ja/tai vedessä olevat laitteet, mukaan lukien yhteydenpito- ja navigointilaitteet, ovat riittävät niihin toimintaolosuhteisiin, joissa lento on määrä suorittaa.\nEnnen lennon aloittamista ilma-aluksen päällikön on tutustuttava kaikkiin saatavilla oleviin säätietoihin, jotka ovat olennaisia suunnitellun lennon kannalta. Muualle kuin lähtöpaikan läheisyyteen suuntautuvan lennon ja jokaisen IFR-lennon valmisteluihin on kuuluttava\nSPO.OP.145 Lähtövaralentopaikat – vaativat moottorikäyttöiset lentokoneet\nIlma-aluksen päällikön on määritettävä IFR-lennolle lentosuunnitelmassa ainakin yksi sääolosuhteiltaan hyväksyttävä lähtövaralentopaikka, jos lähtölentopaikan sääolosuhteet ovat sovellettavien lentopaikan toimintaminimien tasolla tai niiden alapuolella tai jos lähtölentopaikalle ei voida palata muista syistä.\nLähtövaralentopaikan etäisyys lähtölentopaikasta saa olla enintään seuraava:\nkun kyseessä on kaksimoottorinen lentokone, enintään etäisyys, joka vastaa yhden tunnin lentoaikaa yhden moottorin matkalentonopeudella standardiolosuhteissa tyynellä säällä; ja\nkun kyseessä on kolmi- tai useampimoottorinen lentokone, enintään etäisyys, joka vastaa kahden tunnin lentoaikaa lentokäsikirjan mukaisella matkalentonopeudella yhden moottorin ollessa epäkunnossa standardiolosuhteissa tyynellä säällä.\nLentopaikan valitseminen lähtövaralentopaikaksi edellyttää, että saatavilla olevat tiedot osoittavat olosuhteiden vastaavan arvioituna käyttöaikana vähintään kyseiseen toimintaan sovellettavia lentopaikan toimintaminimejä.\nSPO.OP.150 Määrävaralentopaikat – lentokoneet\nIlma-aluksen päällikön on määritettävä IFR-lennolle lentosuunnitelmassa ainakin yksi sääolosuhteiltaan hyväksyttävä määrävaralentopaikka, paitsi jos\nsaatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoittavat, että ajanjaksona, joka alkaa tuntia ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy tunti sen jälkeen, tai ajanjaksona, joka alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy tunti arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi, lähestyminen ja lasku voidaan suorittaa näkösääolosuhteissa (VMC); tai\npaikka, jolle lasku aiotaan suorittaa, on syrjäinen ja\naiotulle laskulentopaikalle on määrätty mittarilähestymismenetelmä; ja\nsaatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoittavat, että ajanjaksona, joka alkaa kaksi tuntia ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy kaksi tuntia sen jälkeen, tai ajanjaksona, joka alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy kaksi tuntia arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi,\npilven alaraja on vähintään 300 metriä (1 000 jalkaa) mittarilähestymismenetelmään sovellettavaa minimiä korkeammalla; ja\nnäkyvyys on vähintään 5,5 kilometriä tai 4 kilometriä menetelmään sovellettavaa minimiä parempi.\nSPO.OP.151 Määrävaralentopaikat – helikopterit\nlentopaikalle, jolle lasku aiotaan suorittaa, on määrätty mittarilähestymismenetelmä, ja saatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoittavat, että ajanjaksona, joka alkaa kaksi tuntia ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy kaksi tuntia sen jälkeen, tai ajanjaksona, joka alkaa todellisesta lähtöajasta ja päättyy kaksi tuntia arvioidun saapumisajan jälkeen, sen mukaan, kumpi näistä ajanjaksoista on lyhyempi,\npilven alaraja on vähintään 120 metriä (400 jalkaa) mittarilähestymismenetelmään sovellettavaa minimiä korkeammalla; ja\nnäkyvyys on vähintään 1 500 metriä menetelmään sovellettavaa minimiä parempi; tai\naiotulle laskulentopaikalle on määrätty mittarilähestymismenetelmä;\nsaatavilla olevat ajantasaiset säätiedot osoittavat, että seuraavat sääolosuhteet vallitsevat ajankohtana, joka alkaa kaksi tuntia ennen arvioitua saapumisaikaa ja päättyy kaksi tuntia sen jälkeen:\npilven alaraja on vähintään 120 metriä (400 jalkaa) mittarilähestymismenetelmään sovellettavaa minimiä korkeammalla;\nnäkyvyys on vähintään 1 500 metriä menetelmään sovellettavaa minimiä parempi; ja\nmerialueella olevaa määräpaikkaa varten määritetään paluurajakohta (PNR).\nSPO.OP.155 Polttoainetankkaus henkilöiden noustessa ilma-alukseen, ollessa ilma-aluksessa tai poistuessa siitä\nIlma-aluksen polttoainetankkausta ei saa suorittaa henkilöiden noustessa ilma-alukseen, ollessa ilma-aluksessa tai poistuessa siitä, kun käytetään lentobensiiniä tai laajajakeista polttoainetta tai näiden polttoainetyyppien sekoitusta.\nKäytettäessä muun tyyppisiä polttoaineita on toteutettava tarvittavat varotoimet ja ilma-aluksessa on oltava asianmukainen ja pätevä henkilöstö, joka on valmis aloittamaan ilma-aluksen evakuoinnin ja johtamaan sitä mahdollisimman käytännöllisesti ja ripeästi.\nSPO.OP.160 Kuulokkeiden käyttö\nMuissa ilma-aluksissa kuin ilmapalloissa jokaisen ohjaamotehtäviin vaadittavan ohjaamomiehistön jäsenen on käytettävä kuuloke- ja puomimikrofoniyhdistelmää tai vastaavaa laitetta ja käytettävä sitä ensisijaisena välineenä viestinnässä ilmaliikennepalvelun, muiden miehistön jäsenten ja tehtäväasiantuntijoiden kanssa.\nIlma-aluksen päällikkö ei saa sallia tupakointia ilma-aluksessa tai sen polttoainesäiliöiden täyttämisen tai tyhjentämisen aikana.\nIlma-aluksen päällikkö saa aloittaa VFR-lennon tai jatkaa sitä vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet reitillä ja määrälentopaikalla täyttävät sovellettavat VFR-toimintaminimit arvioituna toiminta-aikana.\nIlma-aluksen päällikkö saa aloittaa IFR-lennon tai jatkaa sitä kohti suunniteltua määrälentopaikkaa vain, jos uusimmat saatavilla olevat säätiedot osoittavat, että sääolosuhteet määrälentopaikalla tai vähintään yhdellä määrävaralentopaikalla täyttävät sovellettavat lentopaikan toimintaminimit arvioituna saapumisajankohtana.\nJos lentoon sisältyy VFR- ja IFR-osuuksia, a ja b alakohdassa tarkoitettuja säätietoja käytetään siltä osin kuin ne ovat oleellisia.\nSPO.OP.175 Jään ja muiden epäpuhtauksien huomioon ottaminen maassa\nVaativalla moottorikäyttöisellä ilma-aluksella toimittaessa lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät, joita on noudatettava silloin, kun jäänesto ja jäänpoisto maassa sekä niihin liittyvät ilma-aluksen tarkastukset ovat ilma-aluksen turvallisen toiminnan kannalta tarpeellisia.\nSPO.OP.176 Jään ja muiden epäpuhtauksien huomioon ottaminen lennolla\nIlma-aluksen päällikkö saa aloittaa lennon tai lentää tarkoituksellisesti odotettavissa oleviin tai todellisiin jäätäviin olosuhteisiin vain, jos ilma-alus on hyväksytty ja varustettu lentämään tällaisissa olosuhteissa asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä IV olevan 2 kohdan a alakohdan 5 alakohdan mukaisesti.\nJos jäätämisen määrä ylittää sen, jota varten ilma-alus on hyväksytty, tai jos ilma-alus, jota ei ole hyväksytty lentämään tiedossa olevissa jäätävissä olosuhteissa, joutuu jäätäviin olosuhteisiin, ilma-aluksen päällikön on poistuttava jäätävistä olosuhteista viipymättä muuttamalla lentokorkeutta ja/tai reittiä ja tarvittaessa ilmoitettava hätätilanteesta lennonjohdolle.\nVaativalla moottorikäyttöisellä ilma-aluksella toimittaessa lentotoiminnan harjoittajan on laadittava menetelmät, joita noudatetaan lennoilla odotettavissa olevissa ja todellisissa jäätävissä olosuhteissa.\nSPO.OP.180 Lentoonlähtöolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit\nEnnen lentoonlähdön aloittamista ilma-aluksen päällikön on varmistuttava siitä, että\nlento- tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat saatavilla olevien tietojen mukaan sellaiset, etteivät ne ole turvallisen lentoonlähdön ja nousun esteenä; ja\nlentopaikan sovellettavat toimintaminimit täyttyvät.\nSPO.OP.181 Lentoonlähtöolosuhteet – ilmapallot\nEnnen lentoonlähdön aloittamista ilmapallon päällikön on varmistuttava siitä, että saatavilla olevien tietojen mukaan toiminta- tai lentopaikan sääolosuhteet eivät estä turvallista lentoonlähtöä ja nousua.\nSPO.OP.185 Poikkeus- ja häiriötilanteiden jäljittely lennolla\nSPO.OP.190 Polttoaineen käytön hallinta lennon aikana\nVaativaa moottorikäyttöistä ilma-alusta käyttävän lentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että polttoainemäärän tarkistukset suoritetaan ja polttoaineenkulutusta seurataan lennon aikana.\nIlma-aluksen päällikön on tarkistettava säännöllisin väliajoin, ettei lennon aikana käytettävissä olevan polttoaineen määrä ole pienempi kuin se määrä, joka tarvitaan sääolosuhteiltaan hyväksyttävälle lentopaikalle tai toimintapaikalle pääsemiseksi siten, että suunniteltu varapolttoaine on vielä jäljellä SPO.OP.130 ja SPO.OP.131 kohdan vaatimusten mukaisesti.\nSPO.OP.195 Lisähapen käyttö\nLentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että tehtäväasiantuntijat ja miehistön jäsenet käyttävät jatkuvasti lisähappea matkustamon painekorkeuden ylittäessä 10 000 jalkaa yli 30 minuutin ajan ja aina, kun matkustamon painekorkeus ylittää 13 000 jalkaa, ellei muu menettely ole toimivaltaisen viranomaisen hyväksymää ja vakiotoimintamenetelmien mukaista.\nSen estämättä, mitä alakohdassa a säädetään, ja lukuun ottamatta laskuvarjotoimintaa, määrätyn kestoiset lyhyet käynnit yli 13 000 jalan painekorkeudessa ilman lisähappea muilla kuin vaativilla lentokoneilla ja helikoptereilla ovat sallittuja toimivaltaisen viranomaisen etukäteen antamalla hyväksynnällä, joka perustuu seuraavien seikkojen huomioon ottamiseen:\nkäynti yli 13 000 jalan painekorkeudessa ei kestä yli 10 minuuttia, tai jos tämä aika ei riitä, käynti kestää vain sen ajan, joka välttämättä tarvitaan erityistehtävän suorittamiseen;\nlentokorkeus ei ylitä 16 000:ta jalkaa;\nSPO.OP.135 kohdan mukainen turvallisuusohjeistus sisältää asianmukaiset tiedot miehistön jäsenille ja tehtäväasiantuntijoille happivajauksen vaikutuksista;\nkyseisen toiminnan vakiotoimintamenetelmät vastaavat 1–3 alakohdan vaatimuksia;\nlentotoiminnan harjoittajan aiempi kokemus toiminnasta yli 13 000 jalan painekorkeudessa ilman lisähappea;\nmiehistön jäsenten ja tehtäväasiantuntijoiden henkilökohtainen kokemus suurista korkeuksista ja heidän fysiologinen sopeutumisensa niihin; ja\nsen tukikohdan korkeus, johon lentotoiminnan harjoittaja on sijoittunut tai josta toimintaa harjoitetaan.\nSPO.OP.200 Maan läheisyyden havaitseminen\nOhjaamomiehistön jäsenen tai maan läheisyydestä varoittavan järjestelmän havaitessa etäisyyden maahan olevan liian pieni ohjaajan on aloitettava viipymättä korjaavat toimet turvallisten lento-olosuhteiden palauttamiseksi.\nMaan läheisyydestä varoittava järjestelmä voidaan kytkeä pois käytöstä sellaisten erityistehtävien ajaksi, jotka luonteensa vuoksi edellyttävät ilma-aluksen toimimista maan läheisyydestä varoittavan järjestelmän varoitusrajaa alempana.\nSPO.OP.205 Yhteentörmäysvaarasta ilmassa varoittava järjestelmä (ACAS)\nKun ACAS-järjestelmä on asennettu ja toimintakuntoinen, lentotoiminnan harjoittajan on laadittava tarvittavat toimintamenetelmät ja koulutusohjelmat. Jos käytetään ACAS II -järjestelmää, näiden menetelmien ja koulutuksen on oltava asetuksen (EU) N:o 1332/2011 mukaista.\nACAS II -järjestelmä voidaan kytkeä pois käytöstä sellaisten erityistehtävien ajaksi, jotka luonteensa vuoksi edellyttävät ilma-alusten toimimista ACAS-järjestelmän varoitusrajaa lähempänä toisiaan.\nSPO.OP.210 Lähestymis- ja laskuolosuhteet – lentokoneet ja helikopterit\nEnnen lähestymisen aloittamista laskua varten ilma-aluksen päällikön on varmistuttava siitä, että lentopaikan tai toimintapaikan sääolosuhteet ja käytettäväksi aiotun kiitotien tai loppulähestymis- ja lentoonlähtöalueen kunto ovat saatavilla olevien tietojen mukaan sellaiset, etteivät ne estä turvallista lähestymistä, laskua tai keskeytettyä lähestymistä.\nSPO.OP.215 Lähestymisen aloittaminen ja jatkaminen – lentokoneet ja helikopterit\nIlma-aluksen päällikkö voi aloittaa mittarilähestymisen ilmoitetusta kiitotienäkyvyydestä tai meteorologisesta näkyvyydestä (RVR/VIS) riippumatta.\nJos ilmoitettu kiitotienäkyvyys tai meteorologinen näkyvyys on käytettävää minimiä huonompi, lähestymistä ei saa jatkaa\nalle 1 000 jalan korkeudelle lentopaikasta; tai\nloppulähestymissegmenttiin, jos ratkaisukorkeus (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeus (MDA/H) on yli 1 000 jalkaa lentopaikan yläpuolella.\nJos kiitotienäkyvyyttä ei ole saatavilla, RVR-arvot voidaan johtaa ilmoitetusta näkyvyydestä.\nJos ilmoitettu kiitotienäkyvyys tai meteorologinen näkyvyys huononee alle käytettävän minimin sen jälkeen, kun 1 000 jalan korkeus lentopaikasta on ohitettu, lähestymistä voidaan jatkaa ratkaisukorkeuteen (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuteen (MDA/H) asti.\nLähestymistä voidaan jatkaa ratkaisukorkeuden (DA/H) tai minimilaskeutumiskorkeuden (MDA/H) alapuolelle ja lasku voidaan suorittaa, jos ratkaisukorkeudessa tai minimilaskeutumiskorkeudessa saadaan näkyviin lähestymismenetelmän ja käytettäväksi aiotun kiitotien kannalta riittävästi ulkoisia vertailukohtia ja näköyhteys säilyy.\nKosketuskohta-alueen kiitotienäkyvyys on aina määräävä.\nSPO.OP.225 Toiminnalliset rajoitukset – kuumailmapallot\nLentotoiminnan harjoittajan on riskinarvioinnin perusteella laadittava vakiotoimintamenetelmät, jotka soveltuvat erityislentotoimintaan ja käytettävään ilma-alukseen ottaen huomioon E osaston vaatimukset. Vakiotoimintamenetelmien on oltava osa toimintakäsikirjaa tai erillinen asiakirja. Vakiotoimintamenetelmät on tarkistettava säännöllisesti ja niitä on päivitettävä tarpeen mukaan.\nLentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että erityislentotoiminta suoritetaan vakiomenetelmien mukaisesti.\nILMA-ALUSTEN SUORITUSARVOT JA TOIMINTARAJOITUKSET\nSPO.POL.100 Toimintarajoitukset – kaikki ilma-alukset\nIlma-aluksen kuorman, massan ja – paitsi jos kyseessä on ilmapallo – massakeskiön sijainnin on oltava kaikissa lentotoiminnan vaiheissa niiden rajoitusten mukaisia, joista määrätään asianmukaisessa käsikirjassa.\nIlma-aluksessa on oltava näkyvillä ne toimintarajoitukset ilmaisevat kilvet, luettelot, mittarimerkinnät tai näiden yhdistelmät, jotka lentokäsikirjan mukaan on esitettävä visuaalisesti.\nSPO.POL.105 Massa ja massakeskiö\nLentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että ilma-aluksen massa ja – paitsi jos kyseessä on ilmapallo – painopiste on määritetty punnitsemalla ne ennen ensimmäistä käyttöönottoa. Muutosten ja korjausten yhteisvaikutus massaan ja massakeskiöön on otettava huomioon ja merkittävä asiakirjoihin. Näiden tietojen on oltava ilma-aluksen päällikön saatavilla. Ilma-alus on punnittava uudelleen, jos muutosten vaikutusta massaan ja massakeskiöön ei tarkasti tunneta.\npurjelentokoneiden ja ilmapallojen osalta ilma-aluksen valmistaja, tai se suoritetaan tarvittaessa komission asetuksen (EY) N:o 2042/2003 mukaisesti.\nSPO.POL.110 Massan ja massakeskiön määritysjärjestelmä – kaupallinen lentotoiminta lentokoneilla ja helikoptereilla sekä muu kuin kaupallinen lentotoiminta vaativilla moottorikäyttöisillä ilma-aluksilla\nLentotoiminnan harjoittajan on laadittava kullekin lennolle tai lentosarjalle massan ja massakeskiön määritysjärjestelmä:\nilma-aluksen operatiivinen kuivamassa;\nilma-aluksen kuorma ja sen jakautuminen;\nlentoonlähtömassa, laskumassa ja massa ilman polttoainetta; ja\nilma-aluksen massakeskiön asemat.\nOhjaamomiehistölle on annettava välineet sähköisiin laskelmiin perustuvan massan ja massakeskiön määrityksen toistamiseen ja todentamiseen.\nLentotoiminnan harjoittajan on määritettävä menetelmät, joiden avulla ilma-aluksen päällikkö voi määrittää polttoaineen massan todellisen tiheyden tai, jos se ei ole tiedossa, toimintakäsikirjassa määrätyn menetelmän mukaisesti lasketun tiheyden perusteella.\nilma-alus kuormataan pätevän henkilöstön valvonnassa; ja\nhyötykuorma vastaa ilma-aluksen massan ja massakeskiön laskemiseen käytettäviä tietoja.\nLentotoiminnan harjoittajan on määrättävä toimintakäsikirjassa kuormaukseen sekä massan ja massakeskiön määritysjärjestelmään liittyvät periaatteet ja menetelmät, jotka täyttävät a–d alakohdan vaatimukset. Järjestelmän on katettava kaikki aiotut lentotoiminnan lajit.\nSPO.POL.115 Massa- ja massakeskiötiedot ja -asiakirjat – kaupallinen lentotoiminta lentokoneilla ja helikoptereilla sekä muu kuin kaupallinen lentotoiminta vaativilla moottorikäyttöisillä ilma-aluksilla\nLentotoiminnan harjoittajan on määritettävä ennen jokaista lentoa tai lentosarjaa massa- ja massakeskiötiedot sekä laadittava massa- ja massakeskiöasiakirjat, joissa määritetään kuorma ja sen sijoittaminen siten, ettei ilma-aluksen massa- ja massakeskiörajoituksia ylitetä. Massa- ja massakeskiöasiakirjoissa on oltava seuraavat tiedot:\nilma-aluksen rekisteritunnus ja tyyppi;\ntarvittaessa lennon tunnus, numero ja päivämäärä;\nilma-aluksen päällikön nimi;\nasiakirjan laatijan nimi;\nilma-aluksen operatiivinen kuivamassa ja sitä vastaava massakeskiö;\npolttoaineen massa lentoonlähdössä ja reittipolttoaineen massa;\ntarvittaessa muiden kuluvien aineiden kuin polttoaineen massa;\nlentoonlähtömassa, laskumassa ja massa ilman polttoainetta;\nilma-aluksen massakeskiön asemat; ja\nmassan ja massakeskiön raja-arvot.\nJos massa- ja massakeskiötiedot ja -asiakirjat laaditaan tietokoneistetun massan ja massakeskiön määritysjärjestelmän avulla, lentotoiminnan harjoittajan on tarkistettava tulostetietojen todenmukaisuus.\nSPO.POL.116 Massa- ja massakeskiötiedot ja -asiakirjat – lievennetyt vaatimukset\nSen estämättä, mitä SPO.POL.115 kohdan a alakohdan 5 alakohdassa säädetään, suoritusarvoluokan B lentokoneiden ja helikoptereiden osalta massakeskiön asemaa ei tarvitse ilmoittaa massa- ja massakeskiöasiakirjoissa, jos kuorma on jaettu ennalta lasketun massakeskiötaulukon mukaisesti tai jos voidaan osoittaa, että oikea massakeskiö voidaan taata suunnitellussa lentotoiminnassa todellisesta kuormasta riippumatta.\nSPO.POL.120 Suoritusarvot – yleistä\nIlma-aluksen päällikkö saa käyttää ilma-alusta vain, jos sen suoritusarvot ovat riittävät sovellettavien lentosääntöjen sekä muiden lentoon, ilmatilaan tai käytettäviin lentopaikkoihin tai toimintapaikkoihin liittyvien rajoitusten noudattamiseksi, käytettävien karttojen tarkkuus huomioon ottaen.\nSPO.POL.125 Lentoonlähtömassan rajoitukset – vaativat moottorikäyttöiset lentokoneet\nLentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, että\nlentokoneen massa lentoonlähdön alussa ei ylitä massarajoituksia, joita sovelletaan\nlentoonlähdössä kohdan SPO.POL.130 mukaisesti;\nreitillä yhden moottorin ollessa epäkunnossa SPO.POL.135 kohdan mukaisesti; ja\nlaskussa SPO.POL.140 kohdan mukaisesti;\nottaen huomioon odotettavissa olevan massan vähenemisen lennon aikana sekä polttoaineen pikatyhjennyksen;\nlentoonlähdön alkaessa massa ei saa koskaan ylittää suurinta sallittua lentoonlähtömassaa, joka määrätään lentokäsikirjassa lentopaikan tai toimintapaikan korkeudella vallitsevaa painekorkeutta varten ja ottaen huomioon kaikki muut paikalliset ilmakehän olosuhteet, joita käytetään parametreina suurimman lentoonlähtömassan määrittämiseksi; ja\narvioitu massa ajankohtana, jolloin ilma-aluksen odotetaan laskeutuvan määrälentopaikalle tai -toimintapaikalle, tai mille tahansa määrävaralentopaikalle, ei saa koskaan ylittää suurinta sallittua laskumassaa, joka määrätään lentokäsikirjassa kyseisten lentopaikkojen tai toimintapaikkojen korkeudella vallitsevaa painekorkeutta sekä muita paikallisia ilmakehän olosuhteita varten, jos niitä käytetään parametreina suurimman sallitun laskumassan määrittämiseksi.\nSPO.POL.130 Lentoonlähtö – vaativat moottorikäyttöiset lentokoneet\nMäärittäessään suurinta sallittua lentoonlähtömassaa ilma-aluksen päällikön on otettava huomioon seuraavaa:\nlaskettu lentoonlähtömatka ei saa ylittää lentoonlähtöön käytettävissä olevaa matkaa, eikä nousualueen pituus saa olla enemmän kuin puolet lähtökiitoon käytettävissä olevasta matkasta;\nlaskettu lähtökiitomatka ei saa ylittää lähtökiitoon käytettävissä olevaa matkaa;\nkeskeytetyssä ja jatketussa lentoonlähdössä on käytettävä samaa V1-arvoa, jos se määritetään lentokäsikirjassa; ja\nlentoonlähtömassa ei saa märällä tai epäpuhtaalla kiitotiellä ylittää sitä lentoonlähtömassaa, joka sallitaan samoissa olosuhteissa kuivalla kiitotiellä.\nLukuun ottamatta potkuriturbiinimoottoreilla varustettuja lentokoneita, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on enintään 5 700 kg, ilma-aluksen päällikön on lentoonlähdössä tapahtuvan moottorihäiriön varalta varmistettava, että ilma-alus voi\njatkaa lentoonlähtöä ja ylittää kaikki lentoradan alla olevat esteet riittävällä korkeusvaralla, kunnes lentokone pystyy täyttämään SPO.POL.135 kohdan vaatimukset.\nSPO.POL.135 Matkalento – yksi moottori epäkunnossa – vaativat moottorikäyttöiset lentokoneet\nIlma-aluksen päällikön on varmistettava, että monimoottorinen lentokone kykenee moottorin vikaannuttua missä tahansa reitin kohdassa jatkamaan lentoa riittävälle lentopaikalle tai toimintapaikalle lentämättä missään vaiheessa minimiestevarakorkeuden alapuolella.\nSPO.POL.140 Lasku – vaativat moottorikäyttöiset lentokoneet\nIlma-aluksen päällikön on varmistettava, että lentopaikalla tai toimintapaikalla, kun kaikki lähestymisen lentoradalla olevat esteet on ylitetty turvalliselta etäisyydeltä, lentokone kykenee laskeutumaan ja pysähtymään tai vesilentokone hidastamaan riittävän alhaiseen nopeuteen laskuun käytettävissä olevalla matkalla. Lähestymis- ja laskumenetelmien odotettavissa olevat vaihtelut on otettava huomioon, jos niitä ei ole otettu huomioon suoritusarvojen laskelmissa.\nSPO.POL.145 Suoritusarvot ja toimintakriteerit – lentokoneet\nToimittaessa alle 150 metrin (500 jalan) korkeudessa muualla kuin tiheästi asutun alueen yläpuolella lentokoneella, joka ei kriittisen moottorin vikaannuttua kykene jatkamaan vaakalentoa, lentotoiminnan harjoittajan on\nlaadittava toimintamenetelmät moottorivian seurausten minimoimiseksi;\nlaadittava koulutusohjelma miehistön jäsenille; ja\nvarmistettava, että kaikki miehistön jäsenet ja ilma-aluksessa olevat tehtäväasiantuntijat ovat saaneet ohjeet pakkolaskussa käytettävistä menetelmistä.\nSPO.POL.146 Suoritusarvot ja toimintakriteerit – helikopterit\non laadittu turvatoimet, joilla estetään tarpeettoman vaaran aiheutuminen maassa oleville ihmisille tai omaisuudelle, ja sitä koskeva vakiotoimintamenetelmä on hyväksytty.\nLentotoiminnan harjoittajan on varmistettava, ettei ilma-aluksen massa lentoonlähdössä, laskussa tai leijunnassa ylitä seuraavia tilanteita varten määritettyjä maksimiarvoja:\nSPO.IDE.A.100 Mittarit ja varusteet – yleistä\nTässä luvussa vaadittujen mittareiden ja varusteiden on oltava sovellettavien lentokelpoisuusvaatimusten mukaisesti hyväksyttyjä, jos\nniitä käytetään täyttämään SPO.IDE.A.215 kohdan vaatimukset;\nniitä käytetään täyttämään SPO.IDE.A.220 kohdan vaatimukset; tai\nne on asennettu lentokoneeseen.\npelastautumisvarusteet ja merkinantolaitteet; ja\najoankkuri ja kiinnittämiseen käytettävät varusteet.\nMittareiden ja varusteiden, joita ei vaadita tässä luvussa, sekä muiden varusteiden, joita ei vaadita muissa sovellettavissa liitteissä mutta jotka ovat mukana lennolla, on täytettävä seuraavat vaatimukset:\nohjaamomiehistö ei saa käyttää näistä mittareista, varusteista tai lisälaitteista saatavia tietoja asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteen I tai kohtien SPO.IDE.A.215 ja SPO.IDE.A.220 vaatimusten täyttämiseksi; ja\nmittarit ja varusteet eivät saa vaikuttaa lentokoneen lentokelpoisuuteen edes vikaantumis- tai toimintahäiriötilanteissa.\nOhjaamomiehistön jäsenen käyttämät mittarit on järjestettävä siten, että hän voi selvästi nähdä niiden lukemat omalta paikaltaan poiketen mahdollisimman vähän siitä asennosta ja katseen suunnasta, jota hän normaalisti käyttää katsoessaan eteenpäin lentoradan suuntaisesti.\nKaikkien tarvittavien hätäva


Luottokortit | Page 14 | TechBBS\nFirst Edellinen 14 of 33\nOlisiko tuo tullut reilussa viikossa tjsp.\nNyt on Gpayta vingutettu Kompletilla ja hienostihan tuo toimii. Tai toimi tähän aamuun saakka kun huomasin että oli kortti jäässä Gpayssa. Fyysinen kortti toimii edelleen. Huomenna soittelua asiakaspalveluun..\nEn nyt muista oliko tämä jo Gpayn aikaa vai vielä Nordean oma Wallet-sovellus, mutta kun käytin pelkästään puhelimella NFC-maksua Nordean luottokortilla, niin tasaisin väliaijoin NFC-maksu meni lukkoon puhelimesta. Ja sitten piti käyttää fyysistä korttia lukijassa ja odotella päiviä (!) jotta lukitus poistui.\nOlin yhteydessä Nordeaan, sanoivat tämän olevan turvallisuustekijä. Kerroin, että tässä nyt menee tavallaan koko kännykkämaksamisen juoni vituralleen (lompakkoa ei voikkaan jättää kotiin), mutta vastaus oli olan kohauttelua. Tällä hetkellä käytän kaikkia kortteja välillä myös fyysisesti lukijassa niin en tiedä onko "ominaisuus" muuttunut. Ja onko pankista/luottokortista/sovelluksesta riippuvainen.\nReactions: hmb ja hkultala\nVaihdoin normi OP-Visan OP-Visa Goldiin. Normivisan max. 6te luottoraja on ollu vähän tiukka, kun on useita perheen reissuja kortilla makseltu, niin se oli pääsyy vaihtoon. Saa nyt nähdä onko muuta konkreettista hyötyä. Autoja tulee vuokrailtua joku 3-5x vuoteen, kun Goldilla maksaa, niin omavastuu korvataan 1000e asti. Eipä tartte kalliita omavastuunpoistoja välttämättä ostella (aiemmin käyttänyt iCarhireinsurancea n. 50e/vuosi). Eipä tossa kai muuta järkevää etua ole.\nEi ole mennyt vielä koskaan lukkoon Applen paylla. Käytän siis vain kelloa maksamiseen. Tosin kortti on aina mukana. En tiedä miten kävisi jos jättäisi kotiin..\nKomplettin asiakaspalvelu avasi kortin ja taas toimi Gpayssa. Jäi vähän epäselväksi miksi lukittui, ilmeisesti vain "tekninen häiriö".\nOlen kyllä aika lailla vakuuttunut vajaan parin viikon käytön jälkeen tästä mobiilimakselusta. Ja kompletti vaikuttaa selkeästi ykköskortilta norskin tilalle varsinkin Gpay-tuen tultua.\nNäin se taisi mennä Nordeankin kanssa, ehkä kolmannella lukituskerralla joku osasi jo sanoa että tämä on itseasiassa suunniteltu ominaisuus. Mutta en maalaile piruja seinille, toivottavasti kaikki tahot eivät ole ryssineet mobiilimaksamista samalla tavalla.\nTätä olen kuullut muiltakin, että Applepayn ja kellon kanssa ei ole koskaan tullut lukkoa vastaan.\nJep, liki kahden vuoden kellolla makselu takana eikä koskaan ole tarvinnut fyysistä korttia eikä mitään lukkiutumisia ole tapahtunut. Toimii niin hyvin ettei kortti ole enää edes mukana.\nGpay jos tavoitteena, niin kumpi parempi eduiltaan/hinnaltaan?\nNordea Stockmann Master Card\nKomplettin saatavuus ei taida olla mitenkään taattua eikä ilmeisesti edes helposti pääteltävissä mistä jää kiinni, täältä luettuna. Siitä syystä valitsin helpommaksi luulemani eli Stockmann-hakemus vetämässä Nordealla jo pari päivää, lieneekö aina manuaalinen käsittely vai mikähän siinäkin kestää, otin vielä pienellä luottorajalla ihan vaan puhelinta varten.\nHandelsbanken nostaa luottokortin vuosimaksun 30 eurosta 70 euroon. Tai no tilinhoitomaksu poistuu joten oikeasti korotus on 32,50:sta 70:een.\nKorttien hinnasto | Handelsbanken\nMinulla on ollut tuo kortti muistaakseni neljä vuotta ja olen ehkä kerran maksanut sillä, mutta olen kyllä tarvinnut sitä useammin kuin kerran, esim. ulkomailla vuokra-auto- tai hotellivarauksia tehdessä (mutta itse maksu silti aina jollain muulla (debit-)kortilla). En tiedä viitsiikö tuosta ihan 70 euroa maksaa, kun samalla rahalla saisi täällä Amerikassa varmaan useammankin maksullisen ei-luottotietoiselle tarkoitetun luottokortin.\nOnko missään vertailtu luottokorteissa olevia etuja? Lähinnä nuo tuoteturvavakuutukset ja matkavakuutukset kiinnostelisi.\nHandelsbanken nostaa luottokortin vuosimaksun 30 eurosta 70 euroon.\nSyyksi kertovat lainmuutoksen (kuluttajaluottojen kuluihin tulee muutoksia). Laskennallisesti voi olla halvempi joillekin, eli 12 * 2,50 e th-palkkio ja jos matkustelee ja nostaa käteistä perillä tai joutuu ottamaan käteistä luotolta Suomessa:\nLuottokortin vuosimaksu on 70 euroa sisältäen luottokortin käytöstä aiheutuvat kulut kuten tilinhoitopalkkiot ja automaattinostoihin liittyvät kulut Suomessa ja ulkomailla.\nTosin tilinhoitopalkkion pystyi välttämään maksamalla velan ennen laskun tulostumista joten osalle korotus on kova. Lisäksi\nRahastobonusohjelma ei enää sisälly korttituotteisiimme\njoka toivottavasti on pankin oma päätös eikä lakimuutos siten vaikuttaisi Norwegianin lentopisteiden keräämiseen.\nNyt en nopsalla googlauksella löydä enää sitä Taloussanomien linkkiä, mutta Visa ja Mastercard hävisivät EU:ta vastaan oikeustaistelun ja niiden tulee tipauttaa korttiprovisioita nimenomaan ulkomaalaisten luottokorttien osalta. Tipautus on joku -40 % tämän hetken provisoista. Ymmärrettävää, että se pitää sitten jostain muualta saada.\nTulee voimaan muistaakseni lokakuussa.\nSamalla tosiaan voi tulla muitakin muutoksia.\nKenelläkään kokemusta Norskin luottokorttiin saatavilla olevasta autovuokrauksen omavastuun poistavasta vakuutuksesta ?\nHinta on alle 30/vuosi ja tolla sais tiputettua omavastuun muutamaan kymppiin.. kuulostaa ihan hyvältä enkä ehdoista nopeasti lukemalla löytänyt mitään ihmeellistä..\nMistä vain nfc kortista voi poistaa ominaisuuden leikkaamalla kortin antennin poikki. Antennin muoto vaihtelee hieman eri korttien välillä mutta yläkulmasta kun leikkaat sentin palan pois niin antenni ei enää toimi.\nTässä yhden kortin antenni:\nRöntgenkuva kortista olisi varma tapa selvittää antennin sijainti mutta mikä olisi helpoin tapa saada kortti röntgeniin?\nAntenni on ilmeisesti tyypiltään kela-antenni, joten sen katkaiseminen yhdestäkin kohtaa estäisi sen toiminnan?\nKieltämättä ihan mielenkiintoinen. Kattaakohan tuulilasin ja renkaiden vahingot?\nMulla on on OP Goldissa vastaava:\nOP-Visa Gold - Paljon muutakin kuin maksukortti\n"Uuden OP-Visa Goldin matkavakuutus poistaa vuokra-auton vakuutuksen omavastuun 1000 euroon asti. Pystyt välttämään autovuokraamoiden kalliit omavastuiden pienennysmaksut."\nAnnual Car Hire Excess Insurance from £47.99 | iCarhire©\nTuolta voi ostaa myös vakuutuksen omavastuun poistolle. Jos vuokraa auton pari kertaa vuodessa tulee halvemmaksi kuin norski, mutta oli hieman suppeampi joiltain osin.\nIhan kohtuullinen matkavakuutus tulee mukana. Ja on se pramean näköinen.\nAktian uusi virtuaalinen luottokortti:\nVerkossa maksaminen on entistä turvallisempaa kortin kertakäyttöisen turvakoodin ansiosta (CVC). Koodi on voimassa yhden ostoksen ajan, ja saat uuden koodin joka kerta. Uusi ostos, uudet korttitiedot.\nVaan eikös monessa paikkaa edelleen voi maksaa ilman tuota CVC-koodia, niin pikkasen menee ohi kyllä tuo turva tuossa vielä. Ja muutenkin antaa vähän vääränlaisen kuvan, että koko kortti olis joka kerta uusi, mutta käsittääkseni itse kortin numero kylläkään ei ikinä muutu, mutta mainoslause kyllä antaa ymmärtää toisin.\nEnnenhän siis Aktialla oli virtuaalinen prepaid kortti, jossa muuttui kaikki tiedot aina. Tuolle ei ikinä tullut vastinetta lupauksista huolimatta. Muutenkaan Suomesta ei saa oikeaa prepaid korttia, jolla maksaa ja sitten voi heittää roskiin, antamatta henkilötietoja ostettaessa.\nSaa k-ryhmän kaupoista kortin mihin ladataan tietty summa eikä sen ostaessa mitään tietoja kysytä. Ja ei rehellisellä ihmisellä ole mitään salattavaa omissa tiedoissaan. Hämäräheikit sitten erikseen.\nEipä ny kyse ole hämäristä hommista ollu koskaan, en vain halua antaa tietojani joka paikkaan.\nEn ymmärrä miksi sitä kutsutaan lahjakortiksi, kun siinä on kuukausimaksu?\nJa lisäksi kyseisen kortin käyttöhinnastossa on kohdat:\nLunastus/irtisanominen – 12.50 EUR\nKortin käyttämättömyysmaksu (24 kuukauden jälkeen) – 3.50 EUR/kuukausi\nEli joudut maksamaan kun lopetat käytön, juu ei kiitos. Tän kortin kohdalla on niin monta outoa juttua kyllä, ja joudut antamaan puhelinnumeron jotta saat aktivoitua kortin, eli henkilötiedot siis joudut antamaan myöskin (prepaid puhelinliittymä tietenkin mahdollista, mutta alkaa tulemaan mukavasti turhia kustannuksia ja vaivaa).\nEli edelleen se oikea prepaid kortti on hakusassa...\nLunastus/irtisanominen tarkoittaa sitä jos on käytössä oleva kortti missä on rahaa sisällä ja haluat lopettaa sen niin, että saat kortilla olevat rahat takaisin.\nTuo käyttämättömyysmaksu tarkoittaa sitä jos korttia ei käytetä 24 kuukauden aikana niin se rupeaa veloittamaan sitä tuon ajan jälkeen.\nKuukausimaksuakin ruvetaan veloittamaan vasta 6 kuukauden päästä ensimmäisestä käyttökerrasta.\nJokuhan tuolla toisessa ketjussa sanoi, että kortin sai käyttöön ilman numeroa ja jos vaaditaan niin prepaid jos se oma numero joku maailman varjelluin salaisuus on.\nEipä nuo ehdot nyt niin epäselvät ole.\nMuutenkaan Suomesta ei saa oikeaa prepaid korttia, jolla maksaa ja sitten voi heittää roskiin, antamatta henkilötietoja ostettaessa.\nTäytyi Aktian vanhassakin kortissa näyttää loppuaikoina henkkarit ostettaessa.\nTässä on kaksi juttua:\n- täysin anonyymi kortti tuo liikaa lieveilmiöitä\n- kortin pitää jollain tapaa kuluttaa saldo pois jos se jää käyttämättömäksi (samalla tavalla myös prepaid puhelinliittymän saldo vanhenee, ja jopa useimmat vedonlyöntitilit vanhentuu)\nAvaatko tätä? Eli mille taholle et halua antaa ja mitä tietoja? Luottokorttifirmalle omia henkilötietojasi? Ja ennen kaikkea: miksi et?\nSivustolle, josta olen jotain ostamassa, esimerkiksi anonyymia VPN palvelua, eipä sen ihmeempää. Kumma ettei omaa identiteettiä saa enää suojella, kaippa se vaan on harvojen juttu nykyään, olematta levittelemässä avoimesti elämäänsä Internetissä...\nMonessa maassa senkus menee vaikka markettiin ja nappaa prepaid VISA kortin hyllystä ja maksaa käteisellä ei ole ongelma.\nKumma ettei omaa identiteettiä saa enää suojella, kaippa se vaan on harvojen juttu nykyään,\nOn kyllä väärä kysymys kysyä miksi jotain tietoa ei halua antaa. Pitäisi kysyä lähtökohtaisesti miksi se pitäisi?\nReactions: Vaakajenga, valurauta, SweeneyTodd ja 1 muu henkilö\nNo käytännön tasolla vastaus on helppo: jos haluat saada asiat hoidetuksi, tietoja yleensä pitää antaa. Joko siis elät askeettista elämää, tai mukaudut viranomaisten tai palveluntarjoajien tietovaatimuksiin. Ja tästä näkökulmasta siis kysyin, että miksi niitä tietoja ei voi antaa. Eikä vielä selvinnyt, miksi oma henkilöllisyys pitäisi salata VPN:n takia, ellei sitten ole tarkoitus käyttää sitä johonkin kyseenalaiseen. Mene ja tiedä.\nTotta kai myös palveluntarjoajat voivat pohtia, mitä kaikkea oikeasti täytyy asiakkailta kysyä ja mitä ei. Toisaalta käsittääkseni myös lainsäädäntö asettaa vaatimuksia.\nEnnen ne saattoivat pohtia, mutta useimmiten kerättiin varmuuden vuoksi kaikki mahdollinen.\nEU lainsäädännön myötä onneksi nyt joutuvat punnitsemaan mitä tarvitaan. Ja on hyvä olla perustelut muotoiltu niin että voidaan vastata jos asiakas oikeutetusti kysyy.\nGDPR on kyllä hyvä asia ja jonkinlainen sulka EU:n hatussa. Se tuonut paljon toivottua järjestystä tiedonkeruuseen ja käyttäjien oikeuksiin.\nMua tässä ihmetytti, että jättääkö joku luottokortin hommaamatta vain siksi, että ei halua antaa tietojaan jonnekin. Ja toki jokainen saa tehdä kuten tahtoo, ja minä saan ihmetellä.\nEiköhän sille tullut tarve edellä. VPN. Jonka hommaan minäkin anonyymisti, vaikkei tarvetta olisi.\nPrepaid-luottokortille olisi tarvetta kyllä. Matkoilla esimerkiksi.\nPankkeja ymmärtää, koska sille löytyy myös ikäviä käyttökohteita jos täysin anonyymisti hankittavissa.\nJonka hommaan minäkin anonyymisti, vaikkei tarvetta olisi.\nNo haluatko sä avata tätä. Eli miksi? Mua siis aidosti kiinnostaisi kuulla syitä tai perusteluja. Onko joku erityinen syy, miksi VPN pitää hommata anonyymisti? Mitä skenaariota haluat vältellä?\nMua siis aidosti kiinnostaisi kuulla syitä tai perusteluja. Onko joku erityinen syy, miksi VPN pitää hommata anonyymisti? Mitä skenaariota haluat vältellä?\nEi mitään tarvetta. Olen warettanut jotain viimeksi 20v. sitten.\nMinä näen tietosuojan niin että on syytä olla aina kriittinen. Mutta toki välttämätön ja tarpeellinen tieto annetaan.\nOlen nähnyt aivan käsittämättömiä tietosuojan laiminlyöntejä tietoja käsittelevien piittaamattomuuden, kouluttamattomuuden ja laiskuuden takia. Se on 1. syy.\nSyy 2. on riski tietomurrosta. Näitä on nähty ja suurimmasta osasta on vaiettu, ja osaa ei ole edes kohdeyritys huomannut.\nSyy 3. on simppelisti "mitä se sinulle kuuluu". Ei meistä kukaan kulje kadullakaan T-paidassa jonka selkään listattuna:\n- tilin saldo 118 euroa\n- eronnut 2 kertaa\nJokaisella on oikeus yksityisyyteen. Ja ennenkaikkea, ilman että halua kyseenalaistetaan. Kysyä voi toki, ei ollut tarkoitus kettuilla.\nReactions: Vaakajenga, valurauta, hmb ja 3 muuta\nEn tiedä tuleeko oikeaan ketjuun, mutta olen miettinyt Visa Electronista siirtymistä tuohon OP:n tarjoamaan Visa Debit/Credit korttiin. Olen siis sen ikäinen vielä, että saan ilmaiseksi kortin niin mietin että onko tuossa mitään huonoja puolia. Lähinnä sen takia kun kaikkialla ei tuo Electron toimi ja sitten jos tilaa jotain netistä niin olisi kätevää luotolla maksaa. En välttämättä viittisi muiden pankkien tai yhtiöiden kautta hankkia korttia, kun tuntuu että menee vaikeeksi vai onko tästä jotain käytännön hyötyä paljonkin?\nOlen kanssa miettinyt juuri sitä jos jättäisi vaan Visa Electronin kotimaan käyttöön ja ottaisi jonkun Mastercardin(?) sitten ulkomaille ja nettiostoksiin, toimisiko näin?\nEn välttämättä viittisi muiden pankkien tai yhtiöiden kautta hankkia korttia, kun tuntuu että menee vaikeeksi vai onko tästä jotain käytännön hyötyä paljonkin?\nSuurin käytännön hyöty ”oman pankin” kortista lienee se, että debit-puoli kytketään suoraan pankkitiliisi ja voit maksella tililtä käyttämättä luottoa. Jos olet muutoin electroniin tyytyväinen (nämä muuten poistuvat käytöstä lähitulevaisuudessa muutenkin, kts. Visa Electron -korteista luovutaan – uusi tuote tilalle) niin voit hankkia erikseen luottokortin jostain muualta. Mutta ottaen huomioon, että Electron poistuu markkinoilta niin voit ehkä harkita sen debit/credit-kortin hankkimista tässä vaiheessa.\n”Ilmaisia” luottorkortteja saa mm. Bank Norwegianilta, ja ilmainen tarkoittaa siis kuukausimaksuttomuutta ja veloituksetonta ensimmäistä laskua (ns. maksuaikakortti). Näissä taas luoton korko todella paljon korkeampi kuin pankkien omissa korteissa, joissa niissäkin korko on niin iso, ettei sinne paljoa velkaa kannata keräillä...\nVerkossa kaikki kannattaa maksaa aina luottokortilla, koska silloin siinä on luottoyhtiö välissä turvaamassa sinua mm. myyjän konkurssin sun muiden yllätysten varalta.\nJos matkustat ulkomaille, niin hanki silloin kaksi korttia mukaan. Nimimerkillä pankilta tekstari ”korttisi xxx on suljettu turvallisuusvalvonnan havaitseman riskin vuoksi” kesken lomamatkan\nReactions: hmb ja Mittubisi\nKiitoksia näistä. Uskon että hankin tuon oman pankin (OP:n) Debit/Credit-kortin. Sitten jos enemmän alkaa matkustelemaan niin ottaa sitten jonkun toisen kortin rinnalle.\nSitten jos enemmän alkaa matkustelemaan niin ottaa sitten jonkun toisen kortin rinnalle.\nKäsittääkseni norski myöntää kortteja aika hövelisti (ts. aikalailla kaikille hakijoille) niin sieltä saa tarvittaessa toisen kortin parin viikon toimitusajalla.\nItsekin tilasin viime kesänä ennen lomareissua yhden reissukortiksi ja duunikaveri teki tänä kesänä saman suosituksestani. Senhän voi tehdä myös niin päin, että höylää reissussa norskia, jos se skimmataan niin sen suluttaminen ei harmita yhtä paljon kuin pääkortin kuoleminen\nLiitteenä kooste Komplettin mastercardin bonusten kertymisestä ja käytöstä. Hyvin näyttää toimivan 2% bonukset pienemmistäkin kotimaisista verkkokaupoista.\nBonuksia voi "nostaa" haluamansa määrän ja nosto vähennetään nähtävästi suoraan kertyvästä luottokorttilaskusta. Mielestäni nostin 50 bonuspistettä mutta tapahtumissa näkyy että käytettiin 42. Muutenkin bonusten pyöristykset herättävät kysymyksiä.\nNäillä kokemuksilla suosittelen!\nItselläkin nyt jonkun aikaa Kompletin kortin käyttöä takana, noin 800€:llä tullut vingutettua ja pisteitä kertnyt 135p eli n. 1,5%. Bonusten pyöristykset on joo hyviä, periaatteessa kannattaa pieniä ostoksia tehdä kun 5€ summalla saa bonuspisteen joka on siis 0,10€ (eli 2% palautus vaikkei ostaisi netistä), saa nähdä ruuvataanko tota tulevaisuudessa jotenkin.\nP.S. Itse nostin 100pistettä ja tuli tasan 10€ palautus.\nTässä avaudun vaan, että S-pankki on täysi paska.\nHain tänään luottokorttia 5000e rajalla, joka oli ehkä turhan suuri, mutta pistin sen kuitenkin, automaatti joka käsitteli hakemusta ilmoitti heti että ei myönnetä. No mietin että 3000e rajalla ja kun kerran s-market/pankki vieressä ajelin sinne ihan asiakaspalvelijan kanssa keskusteluun ja hain uudestaan 3000 rajalla, sama juttu automaatti vastasi heti että ei myönnetä.\nMulla on 3000 Joustoluotto OP:sta, jota maksettu puoli vuotta ja 1000e jäljellä, sekä mastercard (paska) kortti aktiiviraha joka on tyhjä 1000e luottorajalla, eli 4k yhteensä ja 3k vapaana. Selitin että pistän nämä pois ja siirryn yhteen isompirajaiseen luottokorttiin, kun pitäs ostaa verkkotilauksia ulkomailta siinä 1000e tai hieman yli ja OP joustoluotolla ei ole sitä ostoturvaa nettiostoksille.\nTulot noin 2000e kuussa vakityö ja oma asunto ja muita tuloja mm. pääömatuloja joku 1000-2000/vuosi. Aiemmin ollut 30 000e vuosi pääomatuloja. Ainoa mikä ehkä asiassa nipisti oli se, että olin vaihtanut työpaikkaa ja ollut nykyisellä vasta 10kk ja hakemuksessa pitäisi siis olla ilmeisesti että on ollut 2v.\nNo hakemus Norvegianille, sama summa, myöntävä korttipäätös tuli heti, Propsit norskeille. Potkua suomalaisille.\nMietin kyllä OP visa yhdistelmää, mutta aika kova kk ja vuosimaksu, tosin korko pienempi\nSamaan aikaan OP/Nordea myöntää 2k limitillä luottokortin, jos vaan on opiskelupaikka korkeakoulussa.\nOP omistaja-asiakkaana päivittäispankkipalvelut (verkkopankki+Visa) 2,95e/kk. Toki Norwegianillakin pärjää, mutta matkustaessa hyvä olla kaksi korttia.\n50k+ tuloilla sai Norwegianilta ja OP:lta 6ke luottorajalla\nOP omistaja asiakas olen, joo mietin kun tuon aktiivirahakortin ilmeisesti lopetan, jos ottais OP-Visa-plussa ihmekortin lisäksi, ostoksia on paljon K-kauppoihin ja S-ryhmä myös, omistajajäsen molempiin.\nOlen aika pitkään elänyt luottokortittomana, kun tilillä olli aina yleensä joku 10 000e, mutta ei nyt enää ja pitäs tilata saksasta osia noin 1500e ehkä ja siihen hyvä saada ostoturva.\nTällä hetkellä vaan tilanne että jos menee ostot yli 1000e niin ei pysty kerralla maksaan, silloin norvegian kirpaisee korkeammalla korolla, eli siihen OP-visa voisi olla kyllä hyvä, mutta kun siinä luotto pienenee niin se on kalliimpi kk/vuosimaksuineen...\n@tenux kerta fyrkkaa löytyy, eikä tarvii kulutusluottona korttia pitää, niin siirrä sinne Visalle tililtä rahaa, niin voit ostaa tuotteesi ostoturvan kanssa.\nEli vaikka 1000e luottoraja, siirrä Visalle toinen 1000e ja voit ostaa vaikka 2000e tuotteen.\nTuollein itse teen, jos on esim. ulkomaanmatkaa ym. maksettavana, niin laitan etukäteen rahaa jemmaan Visalle, niin reissussa voi vinguttaa vain luottopuolta.\nEdit: Tässä vielä halpa "pikavippi":\nKaikkihan tietää, että luoton puolelta tilille siirtäminen maksaa ja kovat korot jne.\nLaita kaverille MobilePaylla vaikka 500e ja se siirtää sen sulle takas (credit puoli kytketty MobilePayhin). Tuon 500e kun maksat kuukauden sisällä, niin 0% korko.\nNorwegian nyt myöntää kortin lähes kenelle vain, sillä korot on aivan helvetilliset ja tekevät voiton sillä. Kyseinen kortti tykkää sitten tehdä ostoksia Norjan kruunuissa, josta syntyy sitten häviötä valuuttakonversioiden takia. Suostuivat minulle muutama vuosi sitten hyvittämään näitä useamman sadan euron edestä sillä käytin korttia aktiivisesti.\nHyvä vaan, ettei S-Pankki myönnä kortteja heppoisin perustein. Heillä on ollut aina tiukat kriteerit kenelle luottokortteja myönnetään. Jos on epäilyksiä omasta maksukyvystä tai epäilys siitä, että luotonmyöntäjä ei mahdollisesti innostu kortin myöntämisestä järkevintä on hakea luottokorttia ensin 1000 euron luottorajalla ja sitten tarvittaessa neuvotella lisää.\nNorski muuten myönsi mulle kortin samantien 7500 euron luottorajalla. Lopulta hävitin mokoman noiden valuuttakonversioiden takia.\nKyseinen kortti tykkää sitten tehdä ostoksia Norjan kruunuissa, josta syntyy sitten häviötä valuuttakonversioiden takia. Suostuivat minulle muutama vuosi sitten hyvittämään näitä useamman sadan euron edestä sillä käytin korttia aktiivisesti.\nAi että mitä?!\nVoitko vielä selittää tarkemmin, siis jos ostan esim 1000€ edestä kuukaudessa norwegianin kortilla ja maksan aina ajallaan sen 1000€ niin jäänkö kuitenkin miinukselle jostain?\nEt, jos ostoksesi ovat euroissa. Mutta JOS ostoksesi on esimerkiksi dollareissa niin Norwegian kääntää sen ensin norjan kruunuiksi (NOK) ja vasta sitten euroiksi. Kurssi on huonompi kuin suoraan USD->EUR.\nJa tämä siis vain JOS et ole tajunnut itse sieltä kortin asetuksista tai paypalista muuttaa tätä asetusta. Oletuksena siis näin, mutta sen saa ihan suoraan USD->EUR ihan parilla klikkauksella. Ihan sama juttu siis kaikissa luottokorteissa, mutta tietysti suomalaisissa korteissa on tuo euro jo oletuksena.\nVähän sama kun ulkomailla luottokortilla maksaessa saa monesti valita maksaako euroissa vai paikallisessa valuutassa. Valitsemalla eurot häviää 99% varmasti verrattuna paikallisessa valuutassa maksamiseen sillä korttipääteyhtiön kurssi+komissio on 99% varmasti huonompi mitä luottokortin.\nAinakin muutama vuosi sitten myönnettyjen korttien issuer country oli Norja. Tämä tarkoitti sitä, että kortti tykkäsi veloittaa ostokset Norjan kruunuissa. Kun osti esim dollarihinnalla olevan tuotteen niin kortti päätti tehdä konversion norjan kruunuista dollareiksi. Jokainen ostos teki tappiota ostoksen suuruudesta riippuen kymmenistä centeistä joissakin tapauksissa useampaan kymmeneen euroon. Tätä tapahtui ainakin Ebayssä ellei joka kerta erikseen valinnut, että ostos veloitetaan suoraan kohteen valuutalla.\nEdit: Ebayn asetuksia kahlaamalla voi myös löytää pysyvän asetuksen, mutta se on taitavasti kätketty ja tuppaa jostain syystä vaihtumaan takaisin.\nNyt kun olen täällä kattomassa norwegianin asetuksia niin en kyllä mistään löydä tuohon liittyvää asetusta.\nKyseinen kortti tykkää sitten tehdä ostoksia Norjan kruunuissa, josta syntyy sitten häviötä valuuttakonversioiden takia.\nNo ei tee ainakaan enää nykyään. Kortin luottotilin valuutta on euro ja sillä valuutalla menee ostoksetkin läpi. Mikäli maksat ulkomailla jollain muulla valuutalla kuin euroissa, tulee valuuttakonversio siitä valuutasta euroihin.\nTerveisin: viime kuussa kortilla ulkomailla maksanut\n6. Maksut ja kustannukset\nKorkoa ja muita luottokortin rekisteröinnistä, hallinnasta ja käytöstä aiheutuvia kustannuksia koskevat tiedot on julkaistu voimassa olevassa hinnastossa, tilitiedoissa ja vakiomuotoisessa kuluttajaluottotietolomakkeessa Bank Norwegianin sivuilla www.banknorwegian.fi.\nJos luottokorttia käytetään jollain muulla kuin korttitilin valuutalla, osto- tai nostokuitin maksutapahtuman summa muunnetaan ulkomaalaisesta valuutasta euroiksi samana päivänä, jona ulkomaalainen pankki veloittaa summan kortinhaltijan pankilta. Muuntamisessa käytetään valuutan ostoon/myyntiin sovellettavaa markkinakurssia, ja lisäksi veloitetaan valuutanvaihtopalkkio.\nEdit: muutaman kerran on kyllä maksupääte tarjonnut vaihtoehtoa maksaa suoraan NOK:eilla, mutta automaattisesti ei kortti ole sellaista tehnyt\nReactions: hmb ja Skøgø\nBingo. Täällä kans norski aktiivisessa käytössä joka puolella palloa ja mitään typeryyksiä ei ole NOK käännösten kanssa tullut kun en maksa ikinä kruunuissa..\nReactions: rogerpe ja hmb\nOkei, no hyvä, en ole niin tarkkaan tutkinut ulkomailta ostoja että onko joku pari euroo mennyt jossain muunnoksissa mutta ei näköjään ole mennyt kun ei ole tullut koskaan vastaan.\nHankin kortin siis joskus vähän päälle vuosi sitten.\nIntelin haavoittovuudet käytännössä?\nApple siirtyy Arm-arkkitehtuuriin Mac-tietokoneissa\n... and 1816 more.\nYhteensä: 3 631 (Jäsentä: 1 866, Vierasta: 1 765)\n1 900 983