”Ei-sanaa ei uskalleta kirjoittaa” - Kotimaisten kielten keskus\nJukka Suvitie kertoo kiinnittäneensä huomiota ei-sanan katoamiseen kirjoitetusta kielestä. Olisi mukava kuulla, onko muilla samantapaisia havaintoja ja onko asiaa peräti jo tutkittukin. Tässä Suvitien ajatuksia:\nOlen jo useamman vuoden kiinnittänyt melkein viikottain huomiota sanaan, joka jää kirjoitetussa tekstissä puuttumaan lauseesta: ei-sanaan. Kirjanpitolautakunnan yksi päätös sai nostamaan esille tuon ainakin minun korvaani pahasti särähtävän tavan ilmaista asia. Tässä suora lause KPL:n päätöksestä:\nTaseessa eikä liitetiedoissa ole erikseen esitettynä vaihto-omaisuuden alanimikkeenä ennakkomaksuja.\nEn tiedä, mistä on tullut tuo tapa jättää ei-sana pois lauseesta, johon se aivan selvästi kuuluu. Eikä-sana ei sitä korvaa. Mutta voisin kyllä sanoa: ”Eikä eikä-sana sitä korvaa.”\nYmmärrän, että on kyse pienestä asiasta. Mutta voisiko tämä olla alkua jollekin isommalle muutokselle suomen kielessä? Olemalla sanomatta ei annamme kiltimmän, pehmeämmän ja diplomaattisemman kuvan itsestämme. Yritämmekö Suomessa päästä kokonaan eroon ei-sanasta? Tuo voisi olla jo tutkimisen arvoinen asia.\nOnko ei:n karttelu britismiä suomen kielessä?\nMä nyt noinkaan sanois. Kyllä minä sanon että mielipiteeni on eri kuin sinulla ;-)\nBritismiä vai hämäläistä\nMitään sanonu! Sen tyyppisesti taidetaan ainakin Hämeessä ilmaista kieltolause. Voitaisiin ryhtyä Suomessa kilpailemaan siinä, kuka pystyy kauimmin olemaan sanomatta tai kirjoittamatta tuota kaksikirjaimista sanaa. Itse en osaa ja siksi aikuinen teini varmaan sanoo mulle EVO.\nMiten niin bristismi? Ei välttämättä ihan epäouto kommentti, Kati!\nJa mikä ei:n karttelu?\nTankkasin päätöksen ja vaikuttaisi siltä, että esimerkkilauseen eittömyys on vahinko tai virhe. Muualla tekstissä kieltosanaa kyllä käytetään normaalisti.\nHämeestä ja ei:stä puheenollen: Hämeessä ei ole aivan epätavanomaista vastata "eikä" kun halutaan kieltäytyä tarjouksesta: "Sopisiko sinulle tulle meille kahville huomenna iltapäivällä" "Eikä." Herkempi saattaisi tyrmistyä, mutta se on vain hämäläistä kohteliaisuutta.\nTuo esimerkki minusta ei näytä tarkoituksenmukaiselta ei:n välttämiseltä. Pikemminkin huonosti muotoillusta lauseesta se on jäänyt tai päätetty jättää pois miettimättä lausetta paremmaksi.\nIki-ihana kieltosanaton kielto tyyliin "Mä nyt noinkaan sanois" näyttää todellakin olevan länsimurteinen, kuten Ilkka Savijärvi on 1970-luvulla osoittanut. Rakennemallin uudemman käytön analyysista tuli sittemmin maankuuluksi Lari Kotilainen, jonka Kiellon lumo -kirjaaa (2007) voin suositella.\nMutta mutta: alkuperäisen kirjoittajan esimerkillä ei ole tämän asian kanssa mitään tekemistä, eikä siitä kieltosanakaan ole täysin kadonnut, vaikka toista kaipaakin. Vielä negaatiolla jatkaakseni: ilmiö ei ole kovin uusi, sillä ainakin jo Paavo Pulkkisen Asiasuomen opas (8. painos 1977) varoittaa siitä.\nJostain syystä mitä perinteisimmät "kielivirheet" näyttävät kovin helposti tuntuvan nykykielen rappiolta. Ikävää tämä nykyaika.\nToiston puutetta, ei ”britismi”\nKuten Maria Vilkuna osuvasti osoittaa, esitetyssä esimerkissä ei ole kyse kieltosanan puutteesta. ”Taseessa eikä liitetiedoissa ole” sisältää ei-sanan, johon liittyy liitepartikkeli -kä. Siitä siis puuttuu kieltosanan toisto, ei kieltosanaa.\nKieltosanan toiston puuttuminen ei ole ”britismi”, koska englannin kielessä vastaavassa rakenteessa on kaksi kieltävää sanaa: ”neither” ja ”nor”.\n”Britismi” on kummallinen muodoste, jota ei tarvitsisi yrittää lanseerata suomeen. Suomessa on jo sana ”anglismi”, tuo etenkin amatöörikielenhuoltajien suosima lyömäase, jolla on ryhdytty mäiskimään, kun ”svetisismi” on tylsynyt.\nAsia jäi mieleen:\nVeikkaisin, että "eikä"-sanan yhteydestä puuttuvan toisen kieltosanan ongelma lähtee siitä, että koko ilmaustyyppi on käytössä vain kirjakielessä. Puheessa pantaisiin varmaan kieltosana ensimmäiseksi, ts. "ei taseessa eikä liitetiedostossa...".\nKatsoin laajasta murreaineistosta, josta tällaista voi hakea, ja "ei" edelsi tällaisissa aina "eikää". Lisäksi "eikä"-sanalla yhdistetyt osat olivat lähes aina lauseen loppupuolella.\nSamoojalle, Urpulle ja Marialle\nEnpä usko, että ei-sanaa on karteltu tuossa vahingossa. Kyllä tuollaista tapaa kirjoittaa ja jopa sanoa näkee ja kuulee melkein viikottain, mm. HS:ssa ja radiossa. Kun lause rakennetaan niin kuin esimerkissä ja varustetaan tarpeellisella ei-sanalla, tulee hiukan tahmea: "Ei taseessa eikä liitetiedoissa ole erikseen esitettynä...jne. Mutta ihan sujuvaa olisi jo: "Vaihto-omaisuuden alanimikkeenä ennakkomaksuja ei ole erikseen esitettynä taseessa eikä liitetiedoissa." Negaatiopainoa siis lauseen loppupuolelle kuten Maria kommentoi.\n"Suomessa on jo sana ”anglismi”, tuo etenkin amatöörikielenhuoltajien suosima lyömäase, jolla on ryhdytty mäiskimään, kun ”svetisismi” on tylsynyt."\nTieteen pyhää pakkoenglantia ei saa loukata?\nVoit olla oikeassakin. Oli miten oli, varmaa on, ettei kyse ole sen enempää diplomaattisuuden tavoittelusta kuin ei-sanan vieroksunnastakaan!\nEnpä ole kuitenkaan itse esimerkin kaltaisiin eittömiin lauseisiin törmännyt sen kummemmin päivittäin, viikoittain kuin kuukausittainkaan.\nNyt kyllä ei kyllä!\nKyllähän se niin on, että ei-sana jätetään usein pois lauseista. Samaan aikaan taas kyllä-sanaa käytetään sitäkin enemmän. Kyllähän se tuo myönteisemmän sävyn kieleen, kun vahvana kieltosanana käytetty "ei" korvataan negatiivisilla päätteillä, kuten -tta, -ttä. Tä? Muutos kielessä kyllä voi tapahtua, mutta ei-sana ei kyllä voi koskaan hävitä suomen kirjakielestä, koska tiettyjä asioita ei voi ilmaista riittävän hyvin ilman ei-sanaa. Lauseen "Sinne ei saa mennä" voi kyllä korvata lauseella "Sinne on pääsy kielletty", mutta miten esimerkiksi lause "Toiveeni ei toteutunut" korvattaisi. "Toiveeni oli toteutumatta" särähtää korvaan (tai silmään, miten sen nyt ottaa), eikä lausetta oikein muulla tavalla voi kirjoittaa, jos ei-sana halutaan jättää pois.\nLauseen "Toiveeni ei toteutunut" voi helposti korvata kieltoverbittömällä lauseella "Toiveeni meni plömhin" tai jollain vastaavalla kirjakielisellä ilmauksella.\nToiveesi jäi toteutumatta. Ei särähdä korvaan eikä pistä silmään. Oli miten oli, tämä aihe on tosi kaukaa haettu. Vai ounasteleeko joku tosissaan, että Suomessa yritettäisiin hankkiutua eroon ei-sanasta? Haloo.\nEnnen kaikkea Urpulle ja HH:lle: tuosta tulee vastustamattomasti mieleen se kuuluisa aggressiivi, jossa kielteisyyttä ei suinkaan vältellä vaikka itse kieltosana pois jääkin: "Hitot se mitään osannut!"\nTuolla mitään tekemistä tämän asian kanssa ole! Katso Maria Vilkunan kommentti yllä, otsikkona "Ei".\nJoka tapauksessa: täällä mistään eistä olla eroon hankkiutumassa!\nLaura Kataja, en muista koskaan ennen nähneeni saati kuuleeni sellaista ilmausta kuin "Hitot se...". Mistähän se on peräisin?\nAito aggressiivi alkaa "Vittuse" tai vanhemmassa kielessä "Paskat se". Jos arkailee kirjoittaa näin tai jos pelkää ilmauksen jäävän sensuurin hampaisiin, kuten hyvin voi käydä, on parempi kirjoittaa vain aggressiivista. Esimerkki selventää, väännelty esimerkki sekoittaa.\nKirjakielistävää vääntelyä toki on harrastettu kielenhuollossakin. On tapana tuomita "alkaa tekemään" muka puhekielisyytenä, vaikka todellinen puhekielinen muoto on "alkaa tekeen". Mutta siitä älköön otettako esimerkkiä!\nLuulisi, että tämäntasoisella foorumilla osattaisiin jo keskustella analyyttisesti ja asiallisesti. Mutta EI - ihan samaa "urputtamista" kuin ihan liian monilla muillakin keskutelufoorumeilla nykyisin. Nettikeskustelun opetus kouluissa on vielä todella lapsenkengissä, mikä näkyy kaikilla tasoilla valitettavasti.\ntähänkö otsikonkin tarvii?\nIhan asialliselta keskustelultahan tämä näyttää.\nEi- sanan välttely on savolaiseen keskustelutapaan niin olennaisesti kuuluva asia, että sieltä etelään työn perässä muutettuani piti tosissaan opetella sanomaan ja kirjoittamaan suoraan ei tai kyllä. Kun kotiseudun kieleen kuului niin luonnostaan konditionaali ja pari lieventävää sanaa lisäksi. "Ehkä tuotakin voisi harkita.. eli suattaahan se olla niinnii"\nKertooko kielioppi, miten suomalaisten 2000-luvulla pitäisi puhua?


31.12.2020\t18:50\t1\t0\tAnssi Rajasärkkä\nDonald Trump ja syyttävä sormi\nVuosi 2020 alkoi itseään kaikkien aikojen parhaana presidenttinä Yhdysvaltojen historiassa pitäneen Donald Trumpin kannalta suotuisissa merkeissä. Hänen tiellään seuraavalle presidenttikaudelle syksyn presidentin vaaleissa ei näkynyt minkäänlaisia esteitä.\nHän oli kaikin puolin valtansa huipulla, republikaaninen puolue oli hirttäytynyt tiukasti tukemaan häntä, joten puolueen taholta ei ollut odotettavissa hänelle kilpailevia ehdokkaita eikä myöskään demokraateilla ollut näkyvissä yhtään varteenotettavaa vastaehdokasta.\nNiinpä Trump saattoi levollisin mielin jatkaa älyttömiä twiittailujaan ja valeuutisten levittelyä nopeammin kuin faktantarkastajat ehtivät ampua niitä alas. Eipä silti, että faktoilla olisikaan ollut mitään merkitystä sillä Trump- uskovaiset uskoivat kaiken mitä Trump twiittasi tai suustaan ulos päästi. Trump oli heille kuin uudesti syntynyt Messias eikä mikään saanut heidän uskoaan horjumaan.\nSitten tuli alkuvuodesta Korona, joka alkoi nopeasti levitä ympäri maailmaa ja myös Yhdysvaltoja. Trump vähätteli epidemian merkitystä eikä useisiin viikoihin tehnyt elettäkään epidemian leviämisen hillitsemiseksi. Mitkään asiantuntija lausunnot pandemiaksi pausuneen koronan vaarallisuudesta eivät vaikuttaneet hänen mielipiteisiinsä ja seurauksest olivat hätkähdyttävät. Pian Yhdysvallat oli maailman pahiten koronan runtelema maa.\nKevään päivittäinen tartuntaluku oli korkeimmillaan 24.4. jo lähes 37.000 ja jatkoi muutaman kuukauden tasaantumisvaiheen jälkeen uudelleen nousuaan keskellä kesää vaikka ennusteiden mukaan kehityksen olisi pitänyt olla kesän kuumilla aivan päinvastainen. Kesäkauden tartuntahuippu saavutettiin 17.7. jolloin päivittäinen tartuntojen määrä kohosi jo yli 75.000 tartuntaan.\nVielä keväällä Trump oli vakuuttanut, että pandemia saadaan tukahdutettua pääsiäiseen mennessä ja syksyllä hän oli tilanteessa, jossa hän itsekin oli saanut vaimonsa kanssa virustartunnan. Viimeistään silloin hän älysi eristää itsensä ja hänet kuljetettiin 1.10. pikaisesti sairaalaan saamaan parasta mahdollista hoitoa, joka tepsikin hyvin. Noin viikon kestäneen hoitojakson jälkeen hän palasi suuren sankarin elkein suorassa TV-lähetyksessä helikopterilla Valkoiseen taloon ja julisti voittaneensa koronaviruksen.\nValkoinen talo osoittautui kaikkiaankin melkoiseksi koronalingoksi, kun siellä ei noudatettu Trumpin esimerkkiä käyttäen lainkaan korona-ohjeita. Koko Yhdysvalloissa oli vuoden lopulle mennessä koronatartuntojen määrä noussut jo lähes 20 miljoonaan ja kuolleiden määrä 340.000 henkilöön eli selvästi suurimmaksi yksittäisen maan lukemissa. Maailman laajuisesti vastaavat lukemat ovat 83 miljoonaa tartunnan saanutta ja yli 1,8 miljoonaan kuollutta.\nJuuri ennen virustartuntaa hän oli käynyt kaaosmaisen vaaliväittelyn demokraattien presidenttiehdokkaan Joe Bidenin kanssa. Siinä Trump jyräsi vastapuolen puhumalla koko ajan hänen päälleen antamatta hänelle kunnon suun vuoroa koko väittelyn aikana. Samaan aikaan hän alkoi jo etukäteen syyttää tulevia presidentinvaaleja vilpillisiksi ja erityisesti hän nosti esiin väitteen postiäänten vilpillisyydestä.\nVaalit järjestettiin 3.11.2020 ja niissä demokraattien ehdokas Joe Biden voitti istuvan presidentin paljolti juuri postiäänten ansioista. Niitä annettiin paljon erityisesti koronaepidemian vuoksi, kun ihmiset välttelivät tartuntojen pelossa äänestyspaikkoja. Biden sai taakseen 306 valitsijamiestä Trumpin jäädessä vain 232 valitsijamieheen. Siitä alkoikin sitten ennennäkemätön Trumpin vyörytys vaalivilppisyytöksineen ja käynnistettyine oikeusprosesseineen.\nKuitenkaan yhtään näyttöä vaalivilpistä ei havaittu eikä yksikään oikeusistuin päätynyt käsittelyissään Trumpin väitteiden kannalle mikäli yleensäkkään otti niitä edes käsiteltäväkseen. Itse vaaleissa annettiin postiäänet mukaan luettuna kaikkien aikojen suurin äänimäärä eli lähes 150 miljoonaa ääntä.\nItselleni jäi vaaleista se käsitys, että korona oli se tekijä joka lopultakin päihitti pandemiaa vähätelleen Trumpin eikä niinkään vastaehdokkaan Bidenin kannatus. Vaalit olivat kansanäänestys, jolla mitattiin Trumpin kansansuosio, joka oli yllättävän korkea saihan hän ääniä yli 70 miljoonaa, mutta kun samaan aikaan häntä vastaan äänesti yli 75 miljoonaa niin vastaehdokas tuli valituksi Yhdysvaltojen seuraavaksi presidentiksi 14.12.2020 pidetyssä valitsijamiesten kokouksessa äänin 306 – 232. Silti Trump ei edelleenkään ole tunnustanut vaalien tulosta vaan väittää voiton tulleen varastetuksi häneltä vaalivilpillä.\nTammikuulle riittää vielä jännitettä. Mitä Trump vielä keksiikään saadakseen vaikeutetuksi tulevaa vallanvaihtoa ja Joe Bidenin presidenttikautta.\nEdellinen Betlehemin tähti\nSeuraava Trump klux klan\nMenneen korona vuoden uutisoinneista ei\npidä unohtaa SDP puolueen ex-presidentti\nTarja Halosen oivallusta, että Ruotsin heikko\ntauti tilanne johtuu miehistä.


Kotipizza Group -ketju - Osakkeet - Osakesijoittaminen\nKotipizza Group -ketju\ndneon 05. Toukokuu[ta] 2020, [klo] 11.50 #1\nMitÃ¤ mieltÃ¤ muut ovat Kotipizza Groupista?\nTÃ¤nÃ¤Ã¤n ilmeisesti avataan Helsingin City Centeriin sekÃ¤ ensimmÃ¤inen No Pizza ettÃ¤ yksi uusi Social Burgerjoint (https://www.instagram.com/nopizzarocks/)\nOmasta mielestÃ¤ni numerot vaikuttavat vielÃ¤ maltillisilta ja taattua kasvua luvassa jos uudet konseptit onnistuvat. SekÃ¤ No Pizza ettÃ¤ Social Burgerjoint nÃ¤yttÃ¤vÃ¤t nÃ¤in aluksi hyviltÃ¤ brÃ¤ndeiltÃ¤. Tasty Market -konseptista en ole ihan varma, tuntuu ettÃ¤ suomalaisten lounastottumukset vaativat liikaa mÃ¤ttÃ¶Ã¤. HyvissÃ¤ paikoissa saattaa onnistua?\nKalle_P 19. KesÃ¤kuu[ta] 2018, [klo] 08.23 #2\nMiten Kotipizzassa toimii riskien jako? KerÃ¤Ã¤kÃ¶ Kotipizza vaan lisensssimaksuja ravintolayrittÃ¤jiltÃ¤ ja ravintolayrittÃ¤jÃ¤ ottaa kaiken taloudellisen vastuun? Jos nÃ¤in, niin toihan on aivan nerokas liiketoiminta mikÃ¤ skaalautuu pilviin asti. MitÃ¤ muita kilpailuetua Kotipizzalla on? Jos joku pitchaa mulle hyvin, niin voisin ostaa slaissin pizzaa\nVerneri_Pulkkinen 19. KesÃ¤kuu[ta] 2018, [klo] 09.24 #3\nJuuri noin Franchise-yrittÃ¤jÃ¤ kantaa riskin, Kotipizza kerÃ¤Ã¤ hedelmiÃ¤ myynnistÃ¤.\ng3235286 19. KesÃ¤kuu[ta] 2018, [klo] 13.27 #4\nEi toi nyt mitenkÃ¤Ã¤n hirveen nerokas liiketoimintamalli ole. Samalla tavallahan toimii monet muutkin pikaruokayhtiÃ¶t.\nKotipizzan laajentumismahdollisuudet suomessa on melko rajalliset. Pizzerioita on lÃ¤hestulkoon kaikkialla minne niitÃ¤ on jÃ¤rkevÃ¤Ã¤ laittaa pystyyn ja nyt hyvÃ¤n vireen aikana ravintolakohtanen myyntikin on saavuttanut sellasen pisteen, ettei merkittÃ¤vÃ¤ kasvu sitÃ¤kÃ¤Ã¤n kautta taida olla enÃ¤Ã¤ mahdollista.\nKotipizzan kasvun pitÃ¤Ã¤ tulla uusista liiketoiminnoista ja se sisÃ¤ltÃ¤Ã¤ paljon riskiÃ¤. Voivat tÃ¤ssÃ¤ positiivisessa vireessÃ¤ hassata suuret summat ulkomalle.\nEmmainen 19. KesÃ¤kuu[ta] 2018, [klo] 20.14 #5\nNo pizza tuleekin varmaan just sitÃ¤ varten ettÃ¤ Suomesta loppuu kasvutila. KansainvÃ¤listymisen myÃ¶tÃ¤ saadaan lisÃ¤Ã¤ potkua kasvuun. SiinÃ¤ riskinÃ¤ on kyl uudet varastot, kun yrittÃ¤jÃ¤t ottaa vastuun myÃ¶s ulkomailla. Oon aika luottavainen ettÃ¤ laajentuminen kv-markkinoille toimii.\ng3235286 19. KesÃ¤kuu[ta] 2018, [klo] 20.36 #6\nMihin sun luotto perustuu? KyseessÃ¤ kuitenkin tÃ¤ysin uusi konsepti, jonka toimivuutta ei ole vielÃ¤ missÃ¤Ã¤n testattu. Kotipizzalla ei ole kÃ¤ytÃ¤nnÃ¶ssÃ¤ kokemusta kansainvÃ¤lisiltÃ¤ markkoinoilta. TÃ¤mÃ¤n alan laajentumiset ulkomaille ovat olleet jÃ¤rjestÃ¤en epÃ¤onnistuneita.\nKotipizza voi toki onnistua laajentumisessaan, mutta mitÃ¤Ã¤n takeita siitÃ¤ ei todellakaan ole. Laajentuminen ulkomaille tulee viemÃ¤Ã¤n markkinointikuluina ison siivun liikevaihdosta.\nKotimarkkinoilla Nopizza tulee keskittymÃ¤Ã¤n edelleen pizzaan ja pizzamarkkina on kuitenki jo melko kyllÃ¤stynyt, joten Nopizza tulee varmasti jossain mÃ¤Ã¤rin vÃ¤hentemÃ¤Ã¤n kotipizza-pitserioiden myyntiÃ¤, vaikka konsepti hieman erilainen. LisÃ¤ksi viimeaikoina on avattu melko paljon erilaisia pizzerioita, joissa saa italialaistyylistÃ¤ pizzaa ihan kohtuuhintaan.\nKuluttjien vaatimukset on edelleen siihen suuntaan, jossa arvostetaan hyviÃ¤ raaka-aineita ja laatua. Kotipizza on toki satsannut viime vuosina nimenomaan tuohon ja siitÃ¤ syystÃ¤ kuluttajat ovat siirtyneet sinne. Kuluttajien vaatimukset tulee kuitenkin edelleen kasvamaan ja se vaatii edelleen muutokisa kotipizzalta, jotta pysyvÃ¤t kelkassa mukana. Kotipizzalle voi kÃ¤ydÃ¤ vÃ¤hÃ¤n samalla tavalla kuin ABC:n ruokapaikoille. Laatu ei seuraa tarpeeksi kuluttajien vaatimuksia ja kulutus siirtyy laadukkaampiin ja puhtaampiin raaka-aineisiin, joita ketjut harvoin tuottavat, koska volyymit ovat pienemmÃ¤t silloin kun ruoka erikoistuu.\nKetjujen vahvuus on siinÃ¤, ettÃ¤ ne tuottavat massaa massalle, mutta kun vaativuus lisÃ¤Ã¤ntyy, niin vaaditaan erikoisuuksia ja ketjut eivÃ¤t pysty siihen vastaamaan.\nEmmainen 19. KesÃ¤kuu[ta] 2018, [klo] 22.09 #7\nOot aivan oikeassa ettÃ¤ mitÃ¤Ã¤n takeita ei kyllÃ¤ menestymiselle ole. Kotipizzalla on kuitenkin hyvÃ¤ logistinen osaaminen Food Stockin taustatuesta johtuen ja heidÃ¤n toimari on perehtynyt hyvin kansainvÃ¤lisiin toimijoihin ja kilpailijoihin. En usko ettÃ¤ skandinaavinen ravintolakulutuksen kulttuuri sen erilaisempi ole kuin kotimainen, joten laajentuminen Ruotsiin, Norjaan ja Tanskaan ja nÃ¤ihin ei pitÃ¤isi sen kummoisempi olla markkinoinnin ja operatiivisen toiminnan suhteen? Voin olla tÃ¤ssÃ¤ toki vÃ¤Ã¤rÃ¤ssÃ¤, korjatkaa jos tiedÃ¤tte paremmin kansainvÃ¤lisestÃ¤ ravintola-alan markkinoinnista. Eli business as usual sanoisin, pizza mikÃ¤ myy Suomessa myy myÃ¶s Ruotsissa ja Norjassa?\nEn sanoisi ettÃ¤ ketjujen takia raaka-aineet huonontuisi jos hankintajohtaja vaan valitsee tuotteet hyvin, vaan enemminkin tekee siitÃ¤ kustannustehokkaampaa toimittaa sitÃ¤ hyvÃ¤Ã¤ raaka-ainetta ravintola-asiakkaille?\n@g3235286 â€œTÃ¤mÃ¤n alan laajentumiset ulkomaille ovat olleet jÃ¤rjestÃ¤en epÃ¤onnistuneita.â€� MitÃ¤ esimerkkejÃ¤ tarkoitit tuolla? Kiinnostava kohta! En tunne alaa siis niin hyvin.\ng3235286 19. KesÃ¤kuu[ta] 2018, [klo] 22.09 #8\nEn tarkottanut, ettÃ¤ raaka-aineet huonontuisi. Kotipizzalla on hyvÃ¤t edellytykset satsata hyviin perusraaka-aineisiin. Jos kuluttajien toiveet entisestÃ¤Ã¤n erikoistuu, kuten on viimeaikoina ollut trendi, niin toiset haluaa luomua, toiset aitoja italialaisia makuja ja toiset laadukasta kohtuuhintasta peruspitsaa. Kotipizza ei pysty konseptinsa puitteissa tarjoamaan kaikille kaikkea, vaan sen tÃ¤ytyy pitÃ¤ytyÃ¤ peruskonseptissaan, jossa on suurin volyymi, vaikka sen kysyntÃ¤ pienenisi jatkossa.\nEipÃ¤ se hesekÃ¤Ã¤n ole laajentunut muihin pohjoismaihin, vaikka kulttuuri on samanlainen Jokaisessa maassa on ne ominaispiirteensÃ¤, jotka vaaditaan menestymiseen. Suomessakin kotipizza siirtyi raaka-aineissa kotimaisuuteen, koska kuluttajat halusivat sitÃ¤. Eikai Ruotsissa ja Norjassakaan suomalainen kelpaa niin hyvin kuin sikÃ¤lÃ¤inen.\nJos halutaan laajentua ulkomaille, niin vaihtoehdot ovat: hyvÃ¤ brÃ¤ndi, muu kilpailuetu tai muokkautuminen sikÃ¤lÃ¤iseen kysyntÃ¤Ã¤n. Kotipizzalla ei ole mitÃ¤Ã¤n nÃ¤istÃ¤ siinÃ¤ mÃ¤Ã¤rin, ettÃ¤ uskoisin menestykseen. Jos ulkomailla onnistutaan, niin se perustuu tÃ¤ydelliseen onnistumiseen ja tuuriin. Tuolle en kuitenkaan erityisten suurta todennÃ¤ikÃ¶isyyttÃ¤ antaisi.\nEmmainen 19. KesÃ¤kuu[ta] 2018, [klo] 22.19 #9\nHesburger on kÃ¤sittÃ¤Ã¤kseni Baltian maissa, en tiedÃ¤ sitten kuinka menestynyt mutta sitÃ¤ kyl nÃ¤kyi siellÃ¤ Kotipizzan kilpailuetu on kÃ¤sittÃ¤Ã¤kseni puhtaat ja laadukkaat raaka-aineet ja niiden tehokas toimitusketju. Se tullaan nÃ¤kemÃ¤Ã¤n ettÃ¤ riittÃ¤Ã¤kÃ¶ se No Pizzalle kun lÃ¤htevÃ¤t ulkomaille. En usko ettÃ¤ kaikkia asiakkaita tarvii palvella, ne jotka haluu luomua syÃ¶ tietyissÃ¤ paikoissa. Valitsee sen asiakassegmentin, joka arvostaa sitÃ¤ mitÃ¤ No Pizza pystyy tarjoamaan. MitÃ¤ hyviÃ¤ esimerkkejÃ¤ on onnistuneista ja epÃ¤onnistuneista ravintoloista, jotka on tehnyt kansainvÃ¤listymisen?\nKalle_P 06. HeinÃ¤kuu[ta] 2018, [klo] 17.50 #10\nTaas myyntiennÃ¤tys. Miten pitkÃ¤Ã¤n Kotipizza voi kasvaa ennen kun kasvu saturoituu https://www.inderes.fi/tiedotteet/kotipizza-group-oyj-kotipizza-ketjulla-ennatyksellinen-myynti-kesakuussa\ndneon 06. HeinÃ¤kuu[ta] 2018, [klo] 19.01 #11\nJep. Kuten Kauppalehti jo kirjoittikin tÃ¤nÃ¤Ã¤n https://m.kauppalehti.fi/uutiset/kotipizza-jatkaa-paisumistaan---chalupan-myynti-ei-vakuuttanut/6cpjQypv , niin Chalupaa lukuun ottamatta muuten nÃ¤yttÃ¤Ã¤ hyvÃ¤ltÃ¤.\nYksi Social Burgerjoint ja ensimmÃ¤inen No Pizza ollut vasta 12 pÃ¤ivÃ¤Ã¤ auki, mutta jos skaalaa nuo tÃ¤ysiksi kuukausiksi niin karkeasti Social Burgerjointin myynti olisi 3x ja No Pizzan 2x Kotipizzaan verrattuna. Chalupa taas 0.5x. Liian aikaista varmaan vielÃ¤ sanoa miten konseptit toimivat, mutta burgerit nÃ¤yttÃ¤isivÃ¤t menevÃ¤n kuin kuumille kiville.\nFafaâ€™s ilmoitti tÃ¤llÃ¤ viikolla tekevÃ¤nsÃ¤ yhteistyÃ¶tÃ¤ S-ketjun kanssa. Foodstock menettÃ¤nee Fafaksen asiakkaanaâ€¦?\nEmmainen 06. HeinÃ¤kuu[ta] 2018, [klo] 20.35 #12\nJÃ¤nnÃ¤ tuo Fafas uutinen. Odotin vielÃ¤ ettÃ¤ Kotipizza ostaisi Fafaksen. Sopisi heidÃ¤n portfolioon ja voisi olla kansainvÃ¤listymiseen hyvÃ¤ konsepti.\nLucky_Horse 01. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 14.13 #13\nTein sijoitustutkimusta ja kÃ¤vin testaamassa Chalupan Tapiolassa.\nPisteet asteikolla 1-10.\nSijainti: 6 (Ainoan perÃ¤nurkka)\nRuoka: 8 (mÃ¤Ã¤rÃ¤ 9, laatu 8, maku 8, syÃ¶tÃ¤vyys 6)\nYhteensÃ¤ koko konsepti: 8\nAineksia on. Testasimme yhden tacon ja yhden burriton. Ainekset pikaruokalaan hyvÃ¤laatuisia. Ei prosessimÃ¶ssÃ¶Ã¤ mitÃ¤ yleensÃ¤ pikaruokaloissa saa. Makukin ihan hyvÃ¤ mutta pikku parannusta makujen tasapainoon tarvitaan ettÃ¤ mausteisuus ja raikkaus on tasapainossa. Molemmat annokset mahdottomia syÃ¶dÃ¤ ilman ettÃ¤ koko naama ja molemmat kÃ¤det on sotkussa ja tÃ¤tÃ¤ voisi hieman kehittÃ¤Ã¤. Sijainti huono. Ehdin pari kuukautta Ainoassa kÃ¤ydÃ¤ ennen kuin osui koko Chalupa vahingossa silmiin. Summa summarum: omaan makuun pikku parannuksilla hyvÃ¤ tulee ja itselleni pesee Taco Bellin, MÃ¤kkÃ¤rin, Burger Kingin ja Subwayn. Makuasioita nÃ¤mÃ¤ tietenkin\nAstrix 01. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 14.26 #14\nEn itse omista Kotipizzaa, valitettavasti sillÃ¤ niiden pizzat ovat oikein hyviÃ¤ =) Joka kerta pizza on saman makuista, taikinajuurtaâ€¦tÃ¤ytteet esillÃ¤â€¦mmmâ€¦\nâ€¦Mut niin. EikÃ¶s Kotipizza joskus yrittÃ¤nyt kansainvÃ¤listyÃ¤ tÃ¤llÃ¤ â€˜kotipizzaâ€™ nimikkeellÃ¤ mutta epÃ¤onnistuiâ€¦? TÃ¤mÃ¤ No Pizza on vÃ¤hÃ¤n erilaisempi toiminnaltaan, menultaan jne. SitÃ¤hÃ¤n nyt testataan Suomessa ensiksi, joten luulen, ettei ne ihan millÃ¤Ã¤n rynnÃ¤kÃ¶llÃ¤ lÃ¤hde ulkomaille koittaan tÃ¤tÃ¤.\nIiiks 15. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 16.11 #15\nFafas olisi ollut tÃ¤ydellinen (Chalupa mÃ¤keen) veto Kotipizzalta. Luulen, etteivÃ¤t halunneet myydÃ¤, vaan ryhtyÃ¤ itse Kotipizzan kaltaiseksi franchising-malliseksi toimijaksi. Fiksu veto heiltÃ¤ ja kova kumppani tuo S-ketju.\nIiiks 15. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 16.15 #16\nNopizza nimenomaan ei tule vÃ¤hentÃ¤mÃ¤Ã¤n Kotipizzojen myyntiÃ¤ tai kilpailemaan KotipizzayrittÃ¤jien kanssa. Sen on johto selkeÃ¤sti ilmoittanut. NiitÃ¤ avataan Suomeen ainoastaan tÃ¤mÃ¤ yksi, jossa konseptia hiotaan ja testataan. MielestÃ¤ni viisas veto. Ei astuta omien varpaille ja toisaalta viilataan tutulla markkinalla konseptia kuntoon ennen ulkomaan avauksia.\ng3235286 15. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 16.32 #17\nJoo, nÃ¤inhÃ¤n se on. Kommenttini vaiheessa kuvittelin, ettÃ¤ Nopizzoja tulee enemmÃ¤nkin suomeen ja ettÃ¤ kyse on pÃ¤Ã¤asiassa ruokapaikasta. KyseessÃ¤ taitaa olla enemmÃ¤nkin juomapaikka ja ruokapaikka vain siinÃ¤ sivussa\nTÃ¤llÃ¤ hetkellÃ¤ en enÃ¤Ã¤ kuvittelisi Nopizzaa Kotipizzan suoraksi kilpailijaksi. VÃ¤hÃ¤n riippuen toki siitÃ¤ millaseksi se konsepti lopulta muodostuu.\nIiiks 15. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 17.16 #18\nOletteko pistÃ¤neet merkille ulkomaisten kiinnostuksen kasvun Kotipizzan osaketta kohtaan? Ennen ostot pÃ¤Ã¤sÃ¤Ã¤ntÃ¶isesti Nordnet, Nordea jne, nyt jo jonkin aikaa ulkomaiset vÃ¤littÃ¤jÃ¤t komeilleet kÃ¤rjessÃ¤. SiinÃ¤, missÃ¤ dumppaavat esim. EvliÃ¤, tankkaavat Kotipizzaa. Mukava, ettÃ¤ on herÃ¤ttÃ¤nyt mielenkiintoa sijoituscasena jo muuallakin. Itse pidÃ¤n tÃ¤tÃ¤ mukavana omistuksena kauppasotien ja maailmanlopunennustajien tyrskiessÃ¤ pisaroita osakemarkkinoiden tuulilasiin.\nIiiks 15. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 17.19 #19\nHeh, totta! JÃ¤i pÃ¤ivÃ¤mÃ¤Ã¤rÃ¤t katsomatta\nps: PidÃ¤n siitÃ¤, ettÃ¤ esitÃ¤t kriittisiÃ¤ nÃ¤kÃ¶kantoja eri yhtiÃ¶istÃ¤, niiden esiintuonti ja pohdiskelu tuo tÃ¤rkeÃ¤Ã¤ kolmiulotteisuutta tarkasteluun.\ng3235286 15. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 17.41 #20\nPidÃ¤n siitÃ¤, ettÃ¤ esitÃ¤t kriittisiÃ¤ nÃ¤kÃ¶kantoja eri yhtiÃ¶istÃ¤, niiden esiintuonti ja pohdiskelu tuo tÃ¤rkeÃ¤Ã¤ kolmiulotteisuutta tarkasteluun.\nPessimisti ei pety, paitsi siinÃ¤ vaiheessa kun kÃ¤teiskassaa liikaa ja osakkeet raketoi\nEn mÃ¤ oikeesti ihan niin kriittinen ole kaikkia yhtiÃ¶itÃ¤ kohtaan kuin viesteistÃ¤ni voisi kuvitella. TÃ¤llÃ¤kin foorumilla monet vaan tykkÃ¤Ã¤ olla niin optimistisia, niin oon pakkotettu olemaan pessimisti ja tarttumaan myÃ¶s niihin negatiivisiin asioihin yhtiÃ¶issÃ¤


HS: Sote uhkaa HUSin huippututkimuksen ja opetuksen rahoitusta – verkkouutiset.fi\nMeilahden sairaala-aluetta Helsingissä. LEHTIKUVA/TIMO JAAKONAHO\nIlkka Ahtokivi | 07.01.2022 | 07:50 - päivitetty 07.01.2022 | 08:40\nKunnat maksavat merkittävän osan HUSin tutkimus- ja opetustyöstä, mutta sote-uudistus muuttaa tilanteen.\nHelsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUSin johto sekä Helsingin sosiaali- ja terveystoimesta vastaava apulaispormestari Daniel Sazonov (kok.) ovat erittäin huolissaan tulevan sote-uudistuksen vaikutuksesta HUSin rahoitukseen, kertoo Helsingin Sanomat.\nErityisenä huolena ovat tutkimus- ja opetusrahat. Huolta aiheuttavat niin HUSin rahoituksen siirtyminen kunnilta valtiolle kuin sekin, että jatkossa tutkimus- ja opetusrahat ovat päätöksenteossa vastatusten kaikkien muiden sosiaali- ja terveyskulujen kanssa. Pelkona on, että tällaisessa asetelmassa tutkimuksen ja opetuksen rahoittaminen jää lapsipuolen asemaan.\n– Huoli on todella suuri. Kun järjestelmä kerran rapautuu, sen kuntoon laittaminen voi olla hyvin vaikeaa, sanoo HUSin toimitusjohtaja Markku Mäkijärvi HS:lle.\nKäytännössä Helsingin yliopiston lääketieteellinen tiedekunta ja HUS kulkevat käsi kädessä, sillä tulevat lääkärit erikoistuvat HUSin sairaaloissa kokeneempien lääkäreiden valvonnassa ja opettelevat työtään käytännössä.\nHUSin arvioidut menot tutkimukseen ja opetukseen ovat vuosittain kokonaisuudessaan noin sata miljoonaa euroa. Esimerkiksi vuonna 2021 tähän summaan sisältyi 17 miljoonaa euroa kunnilta peräisin olevaa tutkimusrahaa ja seitsemän miljoonaa euroa valtiolta tulevaa tutkimusrahaa.\n– Valtion tutkimukseen antama raha on pienentynyt todella paljon vuosien saatossa. Se on ollut aikoinaan yli 20 miljoonaa euroa vuodessa, Mäkijärvi sanoo.\nVaikka Helsinki on uudistuksessa oma erillisalueensa, se saa sote-rahoituksensa valtiolta. Käytännössä Helsingiltä viedään verotuloja ja se saa tilalle valtionosuuksia eli rahaa, jota valtio maksaa hyvinvointialueille. Helsingiltä siis poistuu sote-kustannusten rahoitusvastuu, mutta samalla se menettää tulojaan.\n– Kunnilta, kuten Helsingiltä, saatu tuki tutkimustyöhön on ollut todella merkittävä. Pelko on, että hyvinvointialuemallissa ei ole samanlaista halua tukea tutkimusta, sanoo HUSin tutkimusjohtaja Anne Pitkäranta.


Kosmisia kohtaamisia :: 4dmeditationwellness\nAurinkokuntamme muutosten tuulet puhaltavat aikaisempaa voimakkaammin. Voit milloin hyvänsä tietämättäsi, tai jopa tietoisesti kohdata aivan kenet tahansa ja missä hyvänsä. Yleensä useammat merkittävät tapahtumat tulevat kuin "salama kirkkaalta taivaalta" ilman ennakkovaroitusta. Tässä eräs yksilötason elämäntehtävääni vaikuttanut "Aikain Viisaan" kohtaaminen fyysisellä ulottuvuudella.\nOli vuosi 1998 syksy ja Hengen ja Tiedon - messuilla tuotiin suurelle yleisölle ensimmäisen kerran virallisesti esille Grander - veden elävöittämislaitteet. Silloin pöytämme sijaitsi Juhlasalin vieressä ja siellä oli menossa jokin luento, mikä vei pois yleisön käytäviltä. Päivystimme yhdessä avustajani Karin kanssa myyntipöydän takana.\nVasemmalle puolen pöydän päähän (olimme viimeinen pöytä siinä rivissä) oli tullut mieshenkilö. Henkilön kansalaisuutta on mahdoton kuvata, koska hänessä oli kaikkien tuntemieni ihmisrotujen piirteitä. Ennen kuin ehdin sanoa mitään, Hän kysyi: "Teilläkö on näitä veden laadun korjaamiseen tarkoitettuja laitteita?" Vastasin, kyllä ja kerroin kaiken niistä minkä tiesin.\nTiedostin jotenkin, että vaikka Hän muodollisesti kysyikin ko. asiaa tietäen kaiken mahdollisen tarvittavan kaikesta Elämästä, niin yleisen ihmistavan mukaisesti kuuluisi toimia näin. Hän, Aikain Salaisuus, tarkkaili tajuntaani, tietoisuuttani ja ymmärrystäni kuinka sisäistin, tai oivalsin veden rakenteen laadullisen tärkeyden kaikelle elolliselle sielullisen tietoisuuden fyysistymisessä.\nSitten keskustelumme siirtyi mm. kirjoihin pöydällämme. Ilmaisin kirjoittaneeni kaksi kirjaa. Tämä salaperäinen henkilö sanoi: "Tiedän niiden sisällön." Se viestinnän tapa, millä Hän ilmaisi asiasisältöjä, oli äärimmäisen huolellisesti toteutettu. Määrittelemättömän laaja Henkinen Valo, joka läsnäolon tiheänä voimana oli ainutkertaisella ylevyydellä paikalla, jäi pysyvästi osaksi sieluni valoa.\nFyysinen kuuloaistini on melusaasteen vuoksi työelämässä alentunut, joten taustamelu häiritsee hiljaisen puheen kuulemista tosi paljon. Vaikka Hän puhui verrattain hiljaisella äänenvoimakkuudella, jokaisen ilmaistun sanan kuuleminen oli erittäin helppoa. Niissä oli ihmeellistä sisäistä magneettista voimaa. Hän puhui suomea rauhallisesti, tiiviisti ja jokainen sana merkitsi asiaa.\nKiinnostaakseen oikealla tavalla tutkimisen tiedon janoani ja erottelukykyäni ilmentyvien Elämän Totuuksien suhteen, Hän kysyi mikä on käsitykseni Urantia - kirjan ja Salaisen Opin - kirjasarjan (HBL) tietosisällöstä ja kerrotuista kokonaistotuuksista? Vastasin, että koen niiden asiatietojen sisällön joissakin kohden epävakautta energioiden suhteen ja omakohtaisen käsitykseni eroavan niissä kerrotuista olevaisuuden totuuksista.\nHän vastasi: "Tietyissä kohden kirjojen sisällössä on ihmistä itseään." Ymmärsin tämän asiatarkennuksen niin, että jos yksilöllä on anti- tai sympatioita jotakin väittämää, näkemystä ja/tai uskomusta kohtaan, hän usein tiedostamattaan (kehittymättömyyttään) alkaa sävyttää tiedon virtaa alemman persoonansa ehdollistamien arvokäsitteiden suuntaan.\nMitä enemmän erilaisista elämän asioista keskustelimme, sitä suuremmaksi ihmetykseni kävi. Hän tiesi kaikesta kaiken mahdollisen ja keskustelussamme ilmaisi sen vilpittömän nöyrällä tavallaan. Esim. Hän kysyi: "Tiedänkö, että Urantia - kirjassa kerrottu Makiventa Melkisedek ja hindulaisten kutsuma Sanat Kumara ovat yksi ja sama `henkilö`." Tässä tilanteessa hämmästelin asian sisällön korkeinta ydintä.\nTästä kaikesta voisi päätellä, että planetaarisen Henkisen Hätäapuhallinnon suuressa tehtäväkokonaisuudessa on meneillään koko aurinkokuntaamme koskevan, uudistuvan Suuren Suunnitelman edellyttämän tilanteen mukainen tehopäivitys. Jopa kokonaisten uusien olentoluokkien ilmaantuminen Solaariseen Systeemiin vaikuttaa välittömästi myös kaikessa mahdollisessa Maan planetaarisessa paikallisjärjestelmässä ulottuvuuksien välisessä uudistumisessa, Suunnitelman Ohjauksen toteuttavaan sisältörakenteisiin saakka.\nKeskustelumme jatkui ja vasta tässä vaiheessa huomasin että Hänen ihon rajansa ero oli epätarkka. Kehon sisäinen voima väreili energiavirtauksena ulospäin. Kehon ulkopuolen raja jotenkin väreili ja liukui kiinteästä energiavaloksi kaiken aikaa. Tässä vaiheessa uteliaisuuteni kävi vastustamattomaksi.\nHän ei ollut selvästikään avaruusolento, eikä tavanomainen enkeliolentokaan, eikä myöskään ylipäätään mikään aikaisemmin tietoisesti tuntemani kaikkeuden olentotyyppi. Eikä edes aikamatkaaja (ovat todella erikoisia olentoja). Vajavainen kokemukseni sielullisella kaikkeuden matkallani on täydentynyt hyvinkin erikoisista vierailijoiden kohtaamisista ja vaikeasti sanamuodossa kerrottavista kokemuksista. Hän, Aikain Viisaus, läsnä oleva olemuksensa oli tietoisessa ymmärryksessäni määrittelemätön.\nTietoisuuden Sähköinen Magnetismi\nVirittäydyin katsomaan miltä Hänen auransa näyttää: olin lentää selälleni. Onneksi Hän esti energian tasapainotuksellaan tällaisen tahattoman tapahtuman. Se mitä sieluuni avautui, jätti pysyvän vaikutuksen. Niin Täydellisen Puhdasta Rauhan, Harmonian ja Tasapainon häikäisevän kirkasta, valtavaa läsnäolon VOIMAA ja samalla äärimmäistä YMMÄRRYKSEN lempeyttä, ylimaallista ihmiskunnan huolehtivaista MYÖTÄTUNTOA on mahdoton ilmaista vajavaisilla sanoilla.\nVajavainen ihmistason ymmärrykseni selkiintyi käsittämään rajallisuuteni, mutta jollakin erikoisella Läsnäolon Tajunnan Tietoisuuden Voimalla Hän siinä samalla vuodatti Ikiaikaista Elämän Valoa osaksi sieluani. Virittäydyin, kuinka pitkälle Hänen Valoauransa mahtaa ulottua, siinä tilanteessa ei rajoja tullut vastaan; vaikka menin kuinka pitkälle tahansa, Häikäisevä Tietoinen Valovoima jatkui ja jatkui...\nKaiken aikaa tämä salaperäinen Vierailija oli täysin tietoinen kaikesta mitä ajattelin, koin ja ymmärsin. Tässä vaiheessa koin oloni häpeällisen kiusallisena, sillä olinhan "omin lupineni" mennyt tutkimaan Hänen auraansa. Hän hymyili lempeästi, ymmärtäen vilpittömän tiedontarpeeni selvittää tilannetta, mistä oli kysymys.\nEnnen pöydän vierestä poistumistaan Hän kehotti minua viemään Oikeaa Tietoa, kertomaan puhtaan veden merkityksestä tietoiselle terveydelle ja kannustaa vastaanottavaisia ihmisiä kulkemaan rohkeasti omaa totuuden vahvistamaa sisäistä tietään. Olen siitä tilanteesta lähtien maallisen elämän vaikeimpina ja haasteellisina hetkinä palauttanut tietoisesti sieluni Elämän Virtaan, kannustavan Läsnäolon Olemisen Aktiivisen Voiman. Se tietoisuuden Ikiaikainen Harmonian, Rauhan, Elämän Valon virta, joka läpäisee muuttuvien muotojen rakenteet, on vain pieni heijastus todellisesta itsestämme.


Tulevaisuuden työpaikka ilmailualalta! - Yleinen ilmailukeskustelu - FlightForum.fi\nTulevaisuuden työpaikka ilmailualalta!\nAloittanut Guest Hartic, Toukokuu 15, 2010\nHei vaan kaikki foorumilaiset!\nIlmailuala on alkanut nyt peruskoulun loppupuolella kiinnostamaan (9-luokka alkaa), kun pitäisi miettiä koulutusvalintoja. Eli tulevaisuuden haaveena olisi kouluttautua jonkinlaiseen ilmailualan ammattiin. Pääasiallisina vaihtoehtoina on käynyt itse lentäjän työ, lennonjohtajana toimiminen ja myöskin pieni mahdollisuus olisi lentokoneasentajankoulutus.\nAloitetaanpa ensin tuosta lentäjän ammatista. Taustoja hieman tiedän tuosta alasta. Vastuullinen ja stressaava työ, paljon reissuamista ja sen mukaisesti myös suuri palkka. Mitäs kautta tuolle alalle kannattaisi lähteä koittamaan? Kiitettävä lukiopohja ja sitten kalliiseen liikkennelentäjäkoulutukseen, jos pääsee pääsykokeista läpi. Itselläni on sellainen oletus, että täytyy olla jonkunmoinen alypää, jotta tuolla liikennelentäjän alalla pärjää. Oma keskiarvo on siinä noin 8.5 paikella, mutta siihen pystyy peruskoulussa kuka vaan, jos vähän edes panostaa. Onkos tuonne koulutukseen järkevä mennä about. 20 vuotiaana jannuna vai kannattaisiko kerätä hieman ikää ja kokemusta muista aloista? Armeijan suunnasta löytyy varmaankin lentäjille töitä jos sinne puolelle haluaa?\nSitten lennonjohtaja. Eli työ vaatii hyvää kielitaitoa ja stressinsietokykyä, joten lukiopohja olisi varmasti järkevin. Ammattikoulu mainostaa lennonjohtajanperuskoulutusta, mutta hieman kun selvittelin asioita selvisi, ettei tuonne suoraan peruskoulusta lähdetä, koska ikää pitää olla 20 vuotta sekä varusmiespalvelus suoritettuna. Onko kokemusta tuosta alasta, pärjääkö siellä nuorena vai pitääkö tosiaan olla eläkkeelle jäänyt liikennelentäjä jotta tuolla pärjää?\nViimeisenä lentokoneasentaja. Eli tuo on ammattikoulun linja jonne pääsee jo heti peruskoulun jälkeen. Itseäni ei niinkään välttämättä kiinnostaisi räplätä öljyisiä moottoreita, joten tämä alavaihtoehto ei ehkei ole se kiinnostavin. Tosin sitten työkokemuksen kautta voisi varmasti pärjäillä paremmin lentäjänä/lennonjohtajana.\nJättäkää vapaasti kommentteja ja ajatuksianne näistä ammattivaihtoehdoista! Otan kaikki kommentit ja ajatukset huomioon miettiessäni.\nTällä hetkellä ajatuksena olisi käydä lukio ja yrittää päästä lennonjohtajankoulutukseen.\nNäin on, ettei suoraan peruskoulusta lennonjohtajakurssille pääse. Koulu (Avia College) on toisen asteen koulutusta kyllä (vastaa siis ammattikoulua), mutta yleiset aineet hoidetaan pois hyväksi lukemalla lukiosta tai aiemmasta ammatillisesta perustutkinnosta. Käytännössä taitaa tuo lukiopohja olla vaatimus, vaikka papereiden mukaan periaatteessa pitäisi ammattikoulutaustallakin päästä. Eli lukio ensin pohjalle. Tuo 20 vuoden ikäraja tulee ilmailumääräyksistä, joiden mukaan lennonjohtajan lupakirjaa ei voi saada alle 21-vuotias, ja kun kurssi kestää 2 vuotta niin tuolla ikärajalla varmistetaan siis lupakirjan saaminen iän puolesta.\nKielitaitoa tarvitaan suomeksi ja englanniksi, muustakaan toki ei haittaa ole. Ruotsikin testattiin ainakin kun itse kurssille hain, mutta siitä on jo taidettu luopua?\nVarusmiespalvelus ei ole pakollinen, kunhan asevelvollisuus on hoidettu muulla tavalla, eli sivarikin käy.\nJa nuorena ainakin tämä vitsa kannattaa vääntää, uudet asiat on helpompi omaksua nuorena! Eli ei kannata ainakaan jättää hakematta ajatellen olevansa liian kokematon!\nItse ainakin voin hyvillä mielin suositella lennonjohtajan ammattia! En ainakaan itselleni osaisi parempaa hommaa keksiä!\nKiitoksia Jussi hyvästä vastauksesta! Kyllä tuo lennonjohtajan ala on saavuttanut sen ykköstilan listallani, vaikka tässähän on vielä hurjasti vuosia edessä ennenkuin näistä asioista päätetään.\nOnkos sitten jotain lukioainetta johon kannattaisi panostaa? No englanti tietysti, mutta mitenkäs tuo matematiikka. Alan kuvauksessa vaaditaan avaruudellista hahmotuskykyä ja ongelmanratkaisutaitoa. Eli onko pitkä matematiikka pakollinen vai onko samat mahdollisuudet kouluttautua lennonjohtajaksi myös lyhyen matematiikan avulla?\nSitten vielä kiinnostaisi tietää, että millaista lennonjohtajan työ on tavallisena työpäivänä, että mitä työhön sisältyy milloinkin ja mitkä ovat huonot ja hyvät puolet? Luin jostakin, että työpäivät ovat maksimissaan 7 tuntisia ja työajat ovat aika eksoottisia verrattuna perusvuorotyöläiseen. Palkka on aika kova tietojen mukaan, mutta se on nyt tässä vaiheessa aika toispainoinen juttu.\nLyhyen kirjoitin itse, eikä tuo mikään este ollut. Pääsykokeet näyttelevät aika suurta roolia tuossa haussa, toki niihin päästäkseen tulee selviytyä "paperikarsinnoista", joiden perusteet löytyvät aina FinAvian nettisivuilta silloin kun tuo haku lennonjohtajakoulutukseen on avoinna.\nEnglanti lienee se tärkein aine lukiossa, johon kannattaa panostaa. Kieltä kun kuitenkin käytetään aika laajalti alalla, ja se myös avaa mahdollisuuden työskennellä ulkomailla myöhemmässä vaiheessa. Toki kaikki kielet, joita vaan innostaa lukea auttavat tuon mahdollisuuden suhteen.\nNyt lukioon mennessä panosta englantiin, matematiikkaan ja fysiikkaan. Jälkimmäisistä tosin riittää semmoinen perusymmärrys. Ei niitä juuri töissä tarvitse, mutta hakuvaiheessa pitää olla kohtuulliset arvosanat. Lyhyt matikka on sekin OK, mutta vaadittu arvosana on korkeampi kuin pitkässä.\nSitten kun lukio on klaaraattu alta pois, niin hae ehdottomasti Ilmavoimiin lentäjäksi. Jos sinne pääset niin saat aika kattavan käsityksen ilmailun eri ammateista, vaikka et kyseiseen firmaan pysyvästi jäisikään. Varusmiespalveluksen jälkeen yritä Avia Collegeen ja/tai Suomen Ilmailuopistoon kurssin edullisen hinnan vuoksi ja jätä yksityiskoulujen harkinta myöhemmäksi. Jossain välissä hoida itsellesi jokin mukava "tavallinen" opiskelupaikka, koska lentäjä-/lennonjohtajahommiin pääsee melko harva eikä sisäänpääsyn varaan voi näin ollen suunnitella elämäänsä. Lisäksi hakuprosesseissa menee helposti useita vuosia, kun ei ensimmäisellä kerralla vielä päässytkään sisään (on aivan tavallista hakea useammin ja päästä sisään vasta myöhemmin). Monilla nimittäin on kurssin alkaessa ikä jo valmiiksi kolmenkympin tietämillä ja jokin tutkinto taskussa. Jos motivaatio on useamman hakukierroksen jälkeen yhä kohdillaan, eikä mitään pysyvää estettä lentohommiin ole löytynyt, suosittelen harkitsemaan yksityisrahoitteisia lentokouluja. Miksei toki aiemminkin, jos on ylimääräistä rahaa taskuja polttelemassa.\nLennonjohtajan ammatin huonot ja hyvät puolet vaihtelevat asemapaikan mukaan, etenkin ne työajat. Itse pidän parhaimpina puolina sitä että työt hoidetaan sitä mukaa kun niitä tulee eikä niitä voi viedä kotiin. Maakuntakentillä voi joskus aika käydä pitkäksi kun liikennettä ei ole ja työpaikkoja isompiin yksiköihin ei tahdo avautua, tämä esimerkkinä huonoista puolista uran alussa. Näinä aurinkoisina päivinä moni työntekijä harmittelee sisätöitä, mutta valoisassa tornissa on mukava istua vuodenajasta riippumatta .


Mercedes-Benzin E-farmarissa on kuljetuskykyä ja tyyliä - Auto | HS.fi\nMercedes-Benzin E-farmarissa on kuljetuskykyä ja tyyliä\nMercedes-Benzin E-farmarin sisustus ei ole niin loistelias kuin tässä hintaluokassa voisi odottaa.\nKookas E-farmari on salonkikelpoinen yleisauto, kuljetuskyvyn ja tyylin yhdistelmä. Kokoisekseen ketterä Mersu on nautittava ajettava niin maantiellä kuin kaupungissa. Vakiomaavaran ansiosta ajettavuus ja mukavuus säilyvät raskaallakin kuormalla. Ajettavuus 9 Jämäkkä ajotuntuma miellyttää.\nTekniikka: Mercedes-Benz E 250 CDI BE T farmari Avantgarde 5-ov.


Määräykset ja ohjeet 8/ PDF\nDownload "Määräykset ja ohjeet 8/2013"\n1 Määräykset ja ohjeet 8/2013 Huomattavien omistus- ja ääniosuuksien ilmoittaminen Dnro FIVA 9/01.00/2013 Antopäivä Voimaantulopäivä FINANSSIVALVONTA puh faksi Lisätietoja Markkinavalvonta/Markkinat\n2 2 (21) Määräysten ja ohjeiden oikeudellinen luonne Määräykset Finanssivalvonnan määräys- ja ohjekokoelmassa Määräys -otsikon alla esitetään Finanssivalvonnan antamat määräykset. Määräykset ovat velvoittavia oikeussääntöjä, joita on noudatettava. Finanssivalvonta antaa määräyksiä ainoastaan määräyksenantoon valtuuttavan lain säännöksen nojalla ja sen asettamissa rajoissa. Ohjeet Finanssivalvonnan määräys- ja ohjekokoelmassa Ohje -otsikon alla esitetään Finanssivalvonnan tulkintoja lainsäädännön tai muun velvoittavan sääntelyn sisällöstä. Ohje -otsikon alla on lisäksi suosituksia ja muita toimintaohjeita, jotka eivät ole velvoittavia. Ohjeissa on myös kansainvälisten ohjeiden ja suositusten noudattamista koskevat Finanssivalvonnan suositukset. Ohjeen kirjoitustavasta ilmenee, milloin kyseessä on tulkinta ja milloin suositus tai muu toimintaohje. Ohjeiden kirjoitustapaa sekä määräysten ja ohjeiden oikeudellista luonnetta on selvitetty tarkemmin Finanssivalvonnan verkkopalvelussa. Finanssivalvonta.fi > Sääntely > Määräys- ja ohjekokoelma > Uusi määräyskokoelma\n3 3 (21) Sisällysluettelo 1 Soveltamisala ja määritelmät Soveltamisala Määritelmät 5 2 Säädöstausta ja kansainväliset suositukset Lainsäädäntö Euroopan unionin direktiivit Kansainväliset suositukset 6 3 Tavoitteet 7 4 Liputusvelvollisuus Säännösten soveltamisala Liputusvelvollisuuden syntyminen Omistus- ja ääniosuuden laskeminen Kohdeyhtiön osakkeiden kokonaismäärä ja kokonaisäänimäärä Olemassa oleva omistus- ja ääniosuus Mahdollinen tuleva omistus- tai ääniosuus Poikkeukset liputusvelvollisuudesta Liputusvelvollisuuteen liittyviä erityiskysymyksiä Johdannaissopimukset Vaihtovelkakirjat, optio-oikeudet ja muut erityiset oikeudet Julkinen ostotarjous Osakelainaus Listautuminen Liputusilmoituksen tekeminen 18 5 Kohdeyhtiön julkistamisvelvollisuudet Osakkeenomistajan liputusilmoitusta koskevan tiedon julkistaminen Kokonaisäänimäärän ja kokonaisosakemäärän julkistamisvelvollisuus Liputusilmoituksen julkistaminen omien osakkeiden hankinnoista ja\n4 4 (21) luovutuksista 20 6 Kumotut määräykset ja ohjeet 21\n5 5 (21) 1 Soveltamisala ja määritelmät 1.1 Soveltamisala (1) Näitä ohjeita sovelletaan pörssiyhtiöihin ja muihin säännellyllä markkinalla kaupankäynnin kohteena olevien osakkeiden liikkeeseenlaskijoihin, joiden säännöllisen tiedonantovelvollisuuden kotivaltio on Suomi, sekä näiden osakkeenomistajiin ja osakkeenomistajiin rinnastettaviin henkilöihin. 1.2 Määritelmät (2) Kohdeyhtiöllä tarkoitetaan näissä ohjeissa arvopaperimarkkinalain (AML) 9 luvun 3 :n mukaisesti pörssiyhtiötä ja muuta AML:n 9 luvun 1 :n 2 momentissa tarkoitettua liikkeeseenlaskijaa, jonka osakkeet ovat kaupankäynnin kohteena säännellyllä markkinalla ja johon kohdistuva omistus- ja ääniosuus on ilmoitettava ja julkistettava AML:n 9 luvun säännösten mukaisesti. (3) Liputusvelvollisuudella tarkoitetaan näissä ohjeissa AML:n 9 luvun mukaista osakkeenomistajan velvollisuutta ilmoittaa huomattavasta omistus- ja ääniosuudesta liikkeeseenlaskijassa, jonka osake on kaupankäynnin kohteena säännellyllä markkinalla. (4) Liputusrajalla tarkoitetaan näissä ohjeissa AML:n 9 luvun 5 :n 1 momentin mukaisia liputusvelvollisuuden synnyttäviä omistus- ja ääniosuuksia. (5) Osakkeenomistajalla tarkoitetaan näissä ohjeissa osakkeenomistajaa ja AML:n 9 luvun 4 :n nojalla osakkeenomistajaan rinnastettavia henkilöitä. (6) Olemassa olevalla omistus- ja ääniosuudella tarkoitetaan näissä ohjeissa AML:n 9 luvun 5 :n 1 momentissa sekä 6 ja 7 :ssä tarkoitettua mukaista omistus- ja ääniosuutta. (7) Mahdollisella tulevalla omistus- ja ääniosuudella tarkoitetaan näissä ohjeissa omistus- ja ääniosuutta, joka perustuu AML:n 9 luvun 5 :n 2 momentissa tarkoitettuun sopimukseen tai muuhun järjestelyyn, joka toteutuessaan johtaa liputusrajan rikkoutumiseen.\n6 6 (21) 2 Säädöstausta ja kansainväliset suositukset 2.1 Lainsäädäntö Näiden ohjeiden aihepiiriin liittyvät seuraavat säädökset: Arvopaperimarkkinalaki (746/2012, jäljempänä myös AML) Valtiovarainministeriön asetus huomattavien omistus- ja ääniosuuksien ilmoittamisesta (1021/2012, jäljempänä myös VMA). 2.2 Euroopan unionin direktiivit Näiden ohjeiden aihepiiriin liittyvät läheisesti seuraavat Euroopan unionin direktiivit: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/109/EY (32004L0109), annettu 15 päivänä joulukuuta 2004, säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta ja direktiivin 2001/34/EY muuttamisesta; EUVL N:o L 390, , s. 38 (jäljempänä myös avoimuusdirektiivi) Komission direktiivi 2007/14/EY (32007L0014), annettu 8 päivänä maaliskuuta 2007, säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 2004/109/EY tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä; EUVL N:o L 69, , s. 27 (jäljempänä myös avoimuusdirektiivin täytäntöönpanodirektiivi) 2.3 Kansainväliset suositukset Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (jäljempänä myös ESMA) on julkaissut avoimuusdirektiiviin ja avoimuusdirektiivin täytäntöönpanodirektiiviin liittyviä usein kysyttyjä kysymyksiä vastauksineen (ESMAn Q&A-asiakirja) sivustollaan Näissä kysymyksissä ja vastauksissa käsitellään myös liputusvelvollisuutta. On kuitenkin otettava huomioon, että arvopaperimarkkinalain säännökset liputusvelvollisuudesta ovat osittain avoimuusdirektiivin vähimmäisvaatimuksia laajemmat.\n7 7 (21) 3 Tavoitteet (1) Nämä ohjeet käsittelevät osakkeenomistajan liputusvelvollisuutta ja liputusvelvollisuuteen liittyviä kohdeyhtiön julkistamisvelvollisuuksia. Näiden ohjeiden tavoitteena on saattaa osapuolten tietoon liputusvelvollisuuteen liittyviä Finanssivalvonnan suosituksia ja tulkintoja. Finanssivalvonta esittää näissä ohjeissa myös liputusvelvollisuuteen liittyviä käytännön soveltamis- ja menettelyohjeita. (2) Liputusvelvollisuutta koskevan sääntelyn ja näiden ohjeiden tavoitteena on edistää liikkeeseenlaskijan omistus- ja äänivaltarakenteen sekä siinä tapahtuvien muutosten läpinäkyvyyttä. Liputusvelvollisuuden perusteella julkistettavat tiedot voivat myös vaikuttaa myös kohdeyhtiön arvopaperien arvoon.\n8 8 (21) 4 Liputusvelvollisuus 4.1 Säännösten soveltamisala (1) AML:n 9 luvun 1 :n 2 momentin mukaan luvun säännöksiä sovelletaan kohdeyhtiönä olevaan pörssiyhtiöön ja sen osakkeenomistajaan sekä osakkeenomistajaan rinnastettavaan henkilöön. Luvun säännöksiä sovelletaan myös muuhun liikkeeseenlaskijaan, jonka säännöllisen tiedonantovelvollisuuden kotivaltio on AML:n 7 luvun 2 :n 2 momentin mukaan Suomi, ja sen osakkeenomistajaan sekä osakkeenomistajaan rinnastettavaan henkilöön. OHJE (kohdat 2 4) (2) Liputusvelvollisuus ja kohdeyhtiön julkistamisvelvollisuus perustuu avoimuusdirektiivin mukaisesti kohdeyhtiön kotivaltion lainsäädäntöön. Siten AML:n 9 luvun 1 :n nojalla luvun säännöksiä sovelletaan suomalaisiin yhtiöihin, kun niiden osake on kaupankäynnin kohteena säännellyllä markkinalla missä tahansa ETA-valtiossa. (3) Avoimuusdirektiivin mukaisesti niiden Suomessa säännellyllä markkinalla kaupankäynnin kohteena olevien yhtiöiden, joiden yhtiöoikeudellinen kotipaikka on toisessa ETA-valtiossa, liputusvelvollisuus ja kohdeyhtiön julkistamisvelvollisuus määräytyvät yhtiön kotivaltion säännösten perusteella. (4) Kolmansien maiden liikkeeseenlaskijoihin AML:n säännöksiä sovelletaan AML:n 9 luvun 1 :n nojalla vain silloin, jos liikkeeseenlaskijan säännöllisen tiedonantovelvollisuuden kotivaltio on AML:n 7 luvun 2 :n 2 momentin nojalla Suomi. 4.2 Liputusvelvollisuuden syntyminen (5) AML:n 9 luvun 5 :n mukaan osakkeenomistajan on ilmoitettava omistus- ja ääniosuutensa kohdeyhtiölle ja Finanssivalvonnalle (liputusilmoitus), kun osuus saavuttaa tai ylittää taikka vähenee alle 5, 10, 15, 20, 25, 30, 50 tai 90 prosentin taikka kahden kolmasosan (66 2/3 prosentin) kohdeyhtiön äänimäärästä tai osakkeiden kokonaismäärästä. Liputusilmoitus on tehtävä myös, kun osakkeenomistaja on osapuolena sopimuksessa tai muussa järjestelyssä, joka toteutuessaan johtaa liputusrajan saavuttamiseen tai ylittymiseen taikka osuuden vähenemiseen liputusrajan alle. (6) AML:n 9 luvun 6 :ssä on lueteltu esimerkkejä tilanteista, joissa osakkeenomistajan oikeus hankkia, luovuttaa tai käyttää toisen henkilön omistamia kohdeyhtiön osakkeisiin liittyviä ääniä, luetaan osakkeenomistajan ääniosuuteen.\n9 9 (21) (7) AML:n 9 luvun 7 :n mukaan osakkeenomistajan ilmoitettavaan osuuteen luetaan luvun 5 ja 6 :ssä tarkoitettujen osuuksien lisäksi: 1) osakkeenomistajan määräysvallassa olevan yhteisön ja säätiön omistus- ja ääniosuus; 2) osakkeenomistajan ja sen määräysvallassa olevan yhteisön eläkesäätiön ja eläkekassan omistus- ja ääniosuus. (8) AML:n 9 luvun 4 :n mukaan mitä AML:n 9 luvussa säädetään osakkeenomistajasta, sovelletaan myös osakkeenomistajaan rinnastettavaan henkilöön. Osakkeenomistajaan rinnastetaan henkilö, joka käyttää määräysvaltaa osakkeenomistajassa tai jonka AML:n 9 luvun 5 tai 6 :ssä tarkoitettu tai 7 :ssä säädetyllä tavalla mukaan luettu osuus kohdeyhtiössä muuttuu. OHJE (kohdat 9 14) (9) Liputusvelvollisuus koskee AML:n 9 luvun 5 :n nojalla erikseen sekä omistusosuutta että ääniosuutta. (10) Liputusvelvollisuus syntyy AML:n 9 luvun 5 :n nojalla erikseen toisaalta olemassa olevasta omistus- tai ääniosuudesta (1 momentti) ja toisaalta mahdollisesta tulevasta omistus- tai ääniosuudesta (2 momentti). Liputusvelvollisuus mahdollisesta tulevasta omistus- tai ääniosuudesta syntyy, jos olemassa oleva omistus- tai ääniosuus yhdessä sopimuksesta tai muusta järjestelystä aiheutuvan omistus- tai ääniosuuden muutoksen kanssa saavuttaa, ylittää tai alittaa liputusrajan. (11) Koska olemassa olevan ja mahdollisen tulevan omistus- ja ääniosuuden liputuksissa on kyse eri liputusperusteista, liputusvelvollisuus syntyy Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan AML:n 9 luvun 5 :n perusteella uudelleen siinä vaiheessa, kun mahdollinen tuleva omistus- tai ääniosuus muuttuu olemassa olevaksi omistus- tai ääniosuudeksi sopimuksen tai järjestelyn toteutuessa tai rauetessa. (12) Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan AML:n 9 luvun 5 :n mukaisen liputusvelvollisuuden syntymistä arvioitaessa ei ole lähtökohtaisesti merkitystä sillä, kuinka pitkäaikainen saavutettu omistus- tai ääniosuus on. Koska liputusvelvollisuuden ensisijaisena tarkoituksena on antaa tietoa äänivaltamuutoksesta kohdeyhtiössä, Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan saman päivän aikana tapahtuvia edestakaisia saman liputusrajan rikkoutumisia ei tarvitse liputtaa erikseen. Liputusvelvollisuus kaupankäyntipäivän päätöstilanteesta syntyy, jos se edellisen kaupankäyntipäivän päätöstilanteeseen verrattuna on saavuttanut, ylittänyt tai alittanut liputusrajan. (13) Osakkeenomistajaan rinnastettavaksi henkilöksi katsotaan AML:n 9 luvun 4 :n nojalla henkilö, joka suoraan tai välillisesti voi käyttää osakkeisiin liittyviä hallinnoimis- tai varallisuusoikeuksia. Tällainen on esimerkiksi henkilö, joka ei itse omista osakkeita mutta jonka määräysvaltaan kuuluva yhteisö on osakkeenomistaja. Osakkeenomistajaan rinnastettavaksi henkilöksi katsotaan Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan myös esimerkiksi henkilö, jolla on sopimukseen tai muuhun oikeuteen perustuva oikeus käyttää toisen omistamiin osakkeisiin liittyviä äänioikeuksia. Tällainen tilanne syntyy esimerkiksi silloin, kun osakkeenomistajat ovat jättäneet päätäntävallan osakkeisiin liittyvistä hallinnoimisoikeuksista omaisuudenhoitajalle tai jollekin muulle asiamiehelle. Samantyyppinen tilanne on kyseessä myös silloin, kun rahastoyhtiö käyttää rahastojen omistamiin osakkeisiin liittyvää äänival-\n10 10 (21) taa. Osakkeenomistajaan rinnastetaan Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan myös edunvalvoja, joka voi käyttää vajaavaltaisen osakkeisiin liittyvää äänivaltaa. (14) Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan liputusvelvollisuus on sekä osakkeenomistaja- että intressipiirikohtainen. Esimerkiksi konsernin emoyhtiölle tai luonnolliselle henkilölle syntyy AML:n 9 luvun 5 7 :n nojalla liputusvelvollisuus oman suoran omistus- tai ääniosuutensa lisäksi koko määräysvaltapiirinsä omistus- tai ääniosuudesta. Koska liputusvelvollisuus on toisaalta myös osakkeenomistajakohtainen, syntyy yksittäiselle konserniin tai määräysvaltapiiriin kuuluvalle yhtiölle AML:n 9 luvun 5 6 :n nojalla liputusvelvollisuus oman omistusja ääniosuutensa osalta liputusrajan saavuttamisesta, ylittymisestä tai alittamisesta, vaikka konsernin tai määräysvaltapiirin yhteenlaskettu omistus- tai ääniosuus ei muuttuisikaan. Tällaisessa tapauksessa konsernin emoyhtiö tai määräysvaltaa käyttävä luonnollinen henkilö voi kuitenkin AML:n 9 luvun 9 :n 2 momentin perusteella tehdä liputusilmoituksen osakkeenomistajan puolesta. 4.3 Omistus- ja ääniosuuden laskeminen Kohdeyhtiön osakkeiden kokonaismäärä ja kokonaisäänimäärä (15) AML:n 9 luvun 9 :n 3 momentin mukaan liputusilmoituksessa on käytettävä kohdeyhtiön AML:n 8 luvun 6 :n mukaan julkistamia tietoja kohdeyhtiön kokonaisäänimääristä ja kokonaisosakemääristä. (16) VMA:n 5 :n mukaan AML:n 9 luvun 5 :ssä tarkoitetun ilmoitusvelvollisuuden syntyminen lasketaan suhteessa kohdeyhtiön arvopaperimarkkinalain 8 luvun 6 :n mukaan julkistamiin tietoihin kohdeyhtiön kokonaisäänimäärästä ja kokonaisosakemäärästä. Jos ilmoitusvelvollisuus perustuu arvopaperimarkkinalain 9 luvun 5 :n 2 momenttiin, osakkeenomistaja voi kuitenkin laskea ilmoitusvelvollisuuden syntymisen suhteessa sopimuksen tai muun järjestelyn seurauksena toteutuvaan kohdeyhtiön kokonaisäänimäärään tai kokonaisosakemäärään edellyttäen, että kohdeyhtiö on sopimuksen tai muun järjestelyn osapuolena ja muutoksen määrä on tiedossa. Omistus- ja ääniosuutta laskettaessa osakkeenomistajan olemassa olevaan osuuteen lisätään tai siitä vähennetään se osuuden muutos, johon sopimus tai muu järjestely toteutuessaan johtaa, siltä osin kuin muutoksen määrä on tiedossa. (17) VMA:n 6 :n 3 momentin mukaan jos liputusilmoituksessa esitetään VMA:n 5 :n 2 momentin mukaisesti myös muutos kohdeyhtiön kokonaisäänimäärässä ja kokonaisosakemäärässä, peruste on mainittava ilmoituksessa. OHJE (kohdat 18 22) (18) Kohdeyhtiön osakkeiden kokonaismäärää ja kokonaisäänimäärää ei AML:n perusteella enää lasketa suhteessa kaupparekisteriin merkittyyn osakemäärään ja siihen liittyvään äänimäärään, vaan liputusvelvollisuuden arvioinnissa käytetyt osakkeiden kokonaismäärä ja kokonaisäänimäärä perustuvat aina tuoreimpaan kohdeyhtiön julkistamaan tietoon. (19) Kohdeyhtiön omien osakkeiden hankkiminen ei vaikuta osakkeenomistajan liputusvelvollisuuteen, sillä kohdeyhtiön omiin osakkeisiin liittyviä ääniä ei avoimuusdirektiivin mukaan vähennetä kohdeyhtiön kokonaisäänimäärästä. Jos kohdeyhtiö sen sijaan mitätöi hankki-\n11 11 (21) miaan omia osakkeita, kohdeyhtiön osakkeiden lukumäärä ja osakkeenomistajien suhteelliset omistusosuudet muuttuvat. (20) Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan kohdeyhtiön kokonaisäänimäärässä ei oteta huomioon mahdollisia laista, yhtiöjärjestyksestä tai muusta vastaavasta seikasta johtuvia äänestysrajoituksia. (21) VMA:n 5 :n 2 momentin säännös soveltuu tilanteisiin, joissa kohdeyhtiön kokonaisäänimäärä tai kokonaisosakemäärä muuttuu sopimuksen tai muun järjestelyn seurauksena. Tällainen tilanne on esimerkiksi silloin, kun kohdeyhtiö osana yrityskauppaa sopii suunnatusta osakeannista yhdelle henkilölle tai rajatulle henkilöjoukolle. Jos liikkeeseen laskettavien uusien osakkeiden määrä on VMA:n 5 :n 2 momentin edellyttämällä tavalla tiedossa, nämä henkilöt voivat liputusilmoitusta tehdessään ottaa huomioon kohdeyhtiön tulevan osake- ja äänimäärän ja ilmoittaa sen liputusilmoituksessa. (22) Omistus- tai ääniosuuden laskentatavasta johtuen liputusvelvollisuus saattaa AML:n 9 luvun 5 7 :n nojalla syntyä ilman osakkeenomistajan nimenomaisia toimiakin. Tällainen tilanne voi syntyä esimerkiksi silloin, kun osakkeenomistaja ei osallistu osakeantiin, jossa annetaan uusia osakkeita, ja osakeannin seurauksena hänen omistusosuutensa vähenee liputusrajalle tai sen alle. Osakkeenomistajien suhteelliset omistusosuudet voivat muuttua vastaavalla tavalla esimerkiksi sulautumisessa. Osakkeenomistajan omistus- tai ääniosuus voi puolestaan saavuttaa tai ylittää liputusrajan tilanteessa, jossa kohdeyhtiö mitätöi omia osakkeitaan Olemassa oleva omistus- ja ääniosuus (23) AML:n 9 luvun 5 :n 1 momentin mukaan osakkeenomistajan on ilmoitettava omistus- ja ääniosuutensa kohdeyhtiölle ja Finanssivalvonnalle (liputusilmoitus), kun osuus saavuttaa tai ylittää taikka vähenee alle 5, 10, 15, 20, 25, 30, 50 tai 90 prosentin taikka kahden kolmasosan (66 2/3 prosentin) kohdeyhtiön äänimäärästä tai osakkeiden kokonaismäärästä. (24) AML:n 9 luvun 6 :ssä on lueteltu esimerkkejä tilanteista, joissa osakkeenomistajan oikeus hankkia, luovuttaa tai käyttää toisen henkilön omistamia kohdeyhtiön osakkeisiin liittyviä ääniä, luetaan osakkeenomistajan ääniosuuteen. (25) AML:n 9 luvun 7 :n mukaan osakkeenomistajan ilmoitettavaan osuuteen luetaan luvun 5 ja 6 :ssä tarkoitettujen osuuksien lisäksi osakkeenomistajan määräysvallassa olevan yhteisön ja säätiön omistus- ja ääniosuus sekä osakkeenomistajan ja sen määräysvallassa olevan yhteisön eläkesäätiön ja eläkekassan omistus- ja ääniosuus. OHJE (kohdat 26 31) (26) Olemassa olevaa omistus- ja ääniosuutta laskettaessa otetaan AML:n 9 luvun 5 7 :n nojalla huomioon osakkeenomistajan suora ja välillinen omistus- ja ääniosuus. VMA:n 6 :n nojalla suora ja välillinen omistus- ja ääniosuus eritellään liputusilmoituksessa. (27) Suoralla omistus- ja ääniosuudella tarkoitetaan tässä osakkeenomistajan omistamia osakkeita ja niihin liittyviä ääniä. (28) Välillisellä omistus- ja ääniosuudella tarkoitetaan tässä: AML:n 9 luvun 6 :ssä lueteltuja ääniosuuksia\n12 12 (21) AML:n 9 luvun 7 :n mukaisesti osakkeenomistajan osuuteen luettavia omistus- ja ääniosuuksia Muuta omistus- tai ääniosuutta, jonka käytöstä osakkeenomistaja voi tosiasiallisesti päättää (29) Välillistä omistus- ja ääniosuutta ei Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan lasketa suhteellisen omistus- tai ääniosuuden perusteella, vaan se otetaan huomioon täysimääräisenä. (30) AML:n 9 luvun 6 :n 5 kohdan säännös soveltuu esimerkiksi omaisuudenhoitoa tai rahoitusvälineiden säilyttämistä tarjoaviin sijoituspalvelun tarjoajiin silloin, kun niillä on oikeus käyttää omaisuudenhoito- tai säilytysasiakkaidensa osakkeisiin liittyviä ääniä. Säännöksen lähtökohtana on, että välilliseen ääniosuuteen luetaan sellaisiin osakkeisiin liittyvät äänioikeudet, joita sijoituspalvelun tarjoaja voi käyttää oman harkintansa mukaan ja ilman osakkeenomistajan tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä. AML:n 9 luvun 8 :n 1 kohdan nojalla säilyttäjän ei tarvitse laskea äänioikeuksia välilliseen ääniosuuteensa niissä tapauksissa, joissa säilyttäjä voi käyttää osakkeisiin liittyvää äänioikeutta vain erikseen annettujen ohjeiden mukaisesti. (31) AML:n 9 luvun 6 :n 7 kohdassa säädetään asiamiehen tai edustajan välilliseen ääniosuuteen luettavista äänioikeuksista. Säännöksen lähtökohtana on, että asiamiehen tai edustajan ääniosuuteen luetaan sellaisiin osakkeisiin liittyvät äänioikeudet, joita hän voi käyttää oman harkintansa mukaan ja ilman osakkeenomistajan tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä. Asiamiehen tai edustajan välilliseen ääniosuuteen ei siten lasketa äänioikeuksia niissä tapauksissa, joissa osakkeenomistaja on antanut tarkempia ohjeita äänioikeuden käyttämisestä. Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan osakkeenomistajana olevan oikeushenkilön palveluksessa olevalle henkilölle tai sen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenelle ei kuitenkaan synny liputusvelvollisuutta siitä, että hän osakkeenomistajan edustajana käyttää osakkeenomistajan äänivaltaa yhtiökokouksessa, vaikka osakkeenomistaja ei olisikaan antanut ohjeita äänioikeuden käytöstä Mahdollinen tuleva omistus- tai ääniosuus (32) AML:n 9 luvun 5 :n 2 momentin mukaan liputusilmoitus on tehtävä myös, kun osakkeenomistaja tai osakkeenomistajaan rinnastettava henkilö on osapuolena sopimuksessa tai muussa järjestelyssä, joka toteutuessaan johtaa liputusrajan saavuttamiseen, ylittymiseen tai alittumiseen. OHJE (kohdat 33 38) (33) Liputusvelvollisuus on Suomessa mahdollisen tulevan omistus- tai ääniosuuden suhteen avoimuusdirektiivin vähimmäisvaatimuksia laajempi. Avoimuusdirektiivissä mahdollisen tulevan omistus- tai ääniosuuden liputusvelvollisuus rajoittuu ainoastaan avoimuusdirektiivin täytäntöönpanodirektiivin 11 artiklassa määriteltyihin rahoitusvälineisiin, jotka kohdistuvat jo liikkeeseen laskettuihin osakkeisiin. Suomessa liputusvelvollisuus syntyy AML:n 9 luvun 5 :n 2 momentin nojalla myös esimerkiksi rahoitusvälineistä, jotka kohdistuvat myöhemmin liikkeeseen laskettaviin osakkeisiin, sekä muista sopimuksista ja järjestelyistä, jotka toteutuessaan johtavat liputusrajan saavuttamiseen, ylittymiseen tai alittumiseen. (34) AML:n 9 luvun 5 :n 2 momentissa tarkoitettu sopimus voi olla esimerkiksi johdannaissopimus, takaisinostosopimus tai lainaussopimus, jos tällainen sopimus voi johtaa osakkeiden tai niihin liittyvien äänien hankintaan, luovutukseen tai käyttöön. Myös esisopimus, jo-\n13 13 (21) ka voi johtaa osakkeiden tai niihin liittyvien äänien hankintaan, luovutukseen tai käyttöön, synnyttää Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan liputusvelvollisuuden, jos lopullisen sopimuksen olennaiset osat ja ehdot on siinä määritelty tai sovittu riittävän tarkasti ja lopullisen sopimuksen syntyminen on todennäköistä. Säännöksessä tarkoitettu muu järjestely voi puolestaan olla esimerkiksi osakeanti, vaihtovelkakirjalaina, optio-oikeus tai julkinen ostotarjous. (35) AML:n 9 luvun 5 :n 2 momentin mukaisen liputusvelvollisuuden syntymisen edellytyksenä on Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan, että sopimuksen tai muun järjestelyn kohteena olevan osake- tai äänimäärän perusteella on tiedossa, että osakkeenomistajan omistus- tai ääniosuus voi saavuttaa, ylittää tai alittaa liputusrajan. Liputusvelvollisuus syntyy heti, kun mahdollisuus liputusrajan saavuttamiseen, ylittymiseen tai alittumiseen on tiedossa. Esimerkiksi tilanteessa, jossa osapuolet sopivat osakekaupasta mutta kaupan toteuttaminen edellyttää vielä viranomaislupaa, mahdollinen tuleva omistus- ja ääniosuus liputetaan, jos sopimuksen kohteena olevan osake- ja äänimäärän perusteella liputusraja kaupan toteutuessa saavutetaan, ylitetään tai alitetaan. Kun viranomaislupa on saatu ja osakekauppa toteutetaan, liputetaan erikseen olemassa olevan omistus- ja ääniosuuden muutos. Saavutettavan omistus- tai ääniosuuden määrä ei järjestelyn hetkellä sen sijaan ole tiedossa esimerkiksi silloin, kun osakkeita hankitaan yleisölle suunnatussa osaketarjouksessa, sillä saavutettava omistus- ja ääniosuus selviää tällöin vasta osakkeiden allokaation yhteydessä. Tällöin ostaja tai merkitsijä liputtaa liputusrajan saavuttamisen tai ylittämisen saatuaan tiedon allokaatiosta. Osakkeiden toimitusajankohdasta riippuen tällöin liputetaan joko olemassa olevan tai mahdollisen tulevan omistus- tai ääniosuuden muutos. (36) VMA:n 5 :n 3 momentin nojalla mahdollista tulevaa omistus- tai ääniosuutta laskettaessa olemassa olevaan omistus- ja ääniosuuteen lisätään tai siitä vähennetään se omistus- tai ääniosuuden muutos, johon sopimus tai muu järjestely johtaa. Mahdollista tulevaa omistus- tai ääniosuutta laskettaessa otetaan AML:n 9 luvun 5 :n 2 momentin nojalla huomioon kaikki sopimukset ja järjestelyt, jotka toteutuessaan johtavat omistus- tai ääniosuuden muuttumiseen. Esimerkiksi vaikka aiempi sopimus ei sopimushetkellä olisi aiheuttanut liputusvelvollisuutta, voi myöhempi osakekauppa yhdessä tämän sopimuksen kanssa aiheuttaa liputusvelvollisuuden. (37) Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan AML:n 9 luvun 5 :n 2 momentin säännös edellyttää, että mahdollista tulevaa omistus- ja ääniosuutta laskettaessa vastakkaissuuntaiset positiot erotetaan toisistaan ja kummankin suuntaisten transaktioiden vaikutuksia arvioidaan erikseen. Näin ollen esimerkiksi vastakkaissuuntaisia johdannaispositioita ei netoteta keskenään. 1 (38) Myös mahdollisessa tulevassa omistus- ja ääniosuudessa otetaan AML:n 9 luvun 5 7 :n nojalla huomioon sekä osakkeenomistajan suora että välillinen omistus- ja ääniosuus. 4.4 Poikkeukset liputusvelvollisuudesta (39) AML:n 9 luvun 2 :n 1 momentin mukaan luvun säännökset eivät koske osakkeita, joita Euroopan keskuspankkijärjestelmään kuuluvat kansalliset keskuspankit hankkivat tai luovuttavat rahaviranomaisen tehtäviä hoitaessaan tai maksujärjestelmän puitteissa, jos kyseisiin osakkeisiin liittyviä äänioikeuksia ei käytetä. 1 ESMAn Q&A-asiakirja, kysymys 13.\n14 14 (21) (40) AML:n 9 luvun 8 :n mukaan luvun säännökset eivät koske: 1) osakkeita, jotka hankitaan yksinomaan selvitystoimintaa varten enintään neljäksi kaupankäyntipäiväksi eikä arvopaperien säilyttäjiä, jotka tässä ominaisuudessa pitävät hallussaan osakkeita ja voivat käyttää hallitsemiinsa osakkeisiin liittyvää äänioikeutta vain erikseen annettujen ohjeiden mukaisesti; 2) sijoituspalvelun tarjoajan markkinatakaajan ominaisuudessa tekemää omistus- tai ääniosuuden hankintaa tai luovutusta, joka toteutuessaan johtaa 5 prosentin rajan saavuttamiseen tai ylittymiseen taikka osuuden vähenemiseen tämän rajan alle, jollei markkinatakaaja puutu liikkeeseenlaskijan johtamiseen eikä vaikuta liikkeeseenlaskijaan, jotta se ostaisi kyseisiä osakkeita tai vaikuttaisi niiden hintaan. Lisäksi edellytetään, että markkinatakaaja ilmoittaa Finanssivalvonnalle poikkeuksen soveltamisesta valtiovarainministeriön asetuksessa tarkemmin määrättävällä tavalla; 3) luottolaitoksen tai sijoituspalvelun tarjoajan kaupankäyntisalkussa olevia omistus- ja ääniosuuksia, jos a) kaupankäyntisalkussa oleva osuus ei ylitä 5 prosenttia kohdeyhtiön äänimäärästä eikä osakkeiden kokonaismäärästä; ja b) luottolaitos tai sijoituspalvelun tarjoaja varmistaa, että kaupankäyntisalkussa oleviin osakkeisiin liittyvää äänioikeutta ei käytetä eikä niillä muuten vaikuteta liikkeeseenlaskijan johtamiseen. (41) VMA:n 2 :n mukaan sijoitusrahastolaissa tarkoitetun rahastoyhtiön tai muussa ETAvaltiossa toimiluvan saaneen rahastoyhtiön emoyrityksen (emoyritys) ei ole laskettava omistus- ja ääniosuuksiaan yhteen rahastoyhtiön hallinnoiman sijoitusrahaston tai yhteissijoitusyrityksen omistus- ja ääniosuuksien kanssa, jos osakkeisiin liittyvää äänioikeutta käytetään emoyrityksestä riippumattomalla tavalla. Emoyritys ei saa tällöin antaa suoria eikä välillisiä ohjeita tai yrittää muulla tavalla vaikuttaa rahastoyhtiön harkintaan osakkeisiin liittyvien äänioikeuksien käytöstä. Suomessa tai muussa ETA-valtiossa toimiluvan saaneen sijoituspalvelun tarjoajan emoyrityksen ei tarvitse laskea omistus- ja ääniosuuksiaan yhteen sijoituspalvelun tarjoajan omaisuudenhoitosopimusten nojalla hallinnoimien omistus- ja ääniosuuksien kanssa edellyttäen, että sijoituspalvelun tarjoaja voi käyttää osakkeisiin liittyvää äänioikeuttaan vain annettujen ohjeiden mukaisesti ja se käyttää äänioikeuttaan emoyrityksestä riippumatta. Sijoituspalvelun tarjoajan emoyritys ei saa tällöin antaa suoria eikä välillisiä ohjeita tai yrittää muulla tavalla vaikuttaa sijoituspalvelun tarjoajan harkintaan osakkeisiin liittyvien äänioikeuksien käytöstä. (42) VMA:n 3 :n mukaan emoyrityksen on ilmoitettava viipymättä Finanssivalvonnalle, kun se aikoo soveltaa VMA:n 2 :ssä tarkoitettua poikkeusta omistus- ja ääniosuuksien yhteen laskemisesta. Pykälässä säädetään myös ilmoituksessa annettavista tiedoista. VMA:n 3 :n 2 momentin mukaan emoyrityksen on ilmoitettava myös edellä mainituissa tiedoissa tapahtuvat muutokset Finanssivalvonnalle ilman aiheetonta viivytystä. (43) VMA:n 4 :n mukaan markkinatakaajan on ilmoitettava Finanssivalvonnalle, kun se aikoo soveltaa AML:n 9 luvun 8 :n 2 kohdassa tarkoitettua poikkeusta ja kun se ei enää aio sitä soveltaa. Ilmoitus on tehtävä Finanssivalvonnalle kohdeyhtiökohtaisesti. Ilmoitus on tehtävä ilman aiheetonta viivytystä arvopaperimarkkinalain 9 luvun 9 :n 1 momentin mukaisesti.\n15 15 (21) (44) VMA:n 8 :n mukaan Finanssivalvonnan on myönnettävä kolmannessa maassa toimiluvan saaneen rahastoyhtiön tai sijoituspalvelun tarjoajan emoyritykselle lupa soveltaa VMA:n 2 :n 1 tai 2 momentissa tarkoitettua poikkeusta, jos rahastoyhtiön tai sijoituspalvelun tarjoajan kotivaltion sääntely vastaa VMA:n 2 :n 1 tai 2 momentin vaatimuksia. Emoyritykseen sovelletaan lisäksi VMA:n 3 :n 1 3 momenttia. Emoyrityksen on esitettävä Finanssivalvonnalle selvitys vaatimusten vastaavuudesta. OHJE (kohdat 45 50) (45) Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan AML:n 9 luvun 8 :n 1 kohdassa tarkoitettu selvitystoimintaa koskeva poikkeus soveltuu myös toimituspuutteeseen enintään neljäksi kaupankäyntipäiväksi otettavaan tai annettavaan arvopaperin lainaussopimukseen. (46) Finanssivalvonta suosittaa, että AML:n 9 luvun 8 :n 2 kohdassa ja VMA:n 4 :ssä tarkoitettu markkinatakaajan ilmoitus tehdään Finanssivalvonnalle Finanssivalvonnan verkkosivuilla olevalla lomakkeella. 2 (47) AML:n 9 luvun 8 :n 3 kohdan kaupankäyntisalkkua koskeva poikkeus soveltuu Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan vain silloin, kun kaupankäyntisalkussa oleva omistus- ja ääniosuus on enintään 5 prosenttia kohdeyhtiön äänimäärästä tai osakkeiden kokonaismäärästä. Jos kaupankäyntisalkussa oleva osuus ylittää 5 prosentin rajan, luetaan kyseiset kaupankäyntisalkussa olevat osakkeet kokonaisuudessaan liputettavaan omistus- ja ääniosuuteen. Poikkeuksen soveltaminen edellyttää myös, että luottolaitos tai sijoituspalvelun tarjoaja varmistaa, että kaupankäyntisalkussa oleviin osakkeisiin liittyvää äänioikeutta ei käytetä eikä niillä muuten vaikuteta liikkeeseenlaskijan johtamiseen. Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan luottolaitoksen tai sijoituspalvelun tarjoajan on poikkeusta soveltaessaan siten varmistettava, ettei kaupankäyntisalkussa olevia osakkeita esimerkiksi anneta lainaksi tilanteessa, jossa osakkeisiin liittyviä äänioikeuksia voitaisiin käyttää tai muuten vaikuttaa niillä liikkeeseenlaskijan johtamiseen. (48) VMA:n 2 :ssä tarkoitettu emoyrityksestä riippumaton äänioikeuden käyttäminen edellyttää Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan ainakin, että emoyrityksessä ja rahastoyhtiössä tai sijoituspalvelun tarjoajassa on laadittu kirjalliset menettelyohjeet ja otettu käyttöön menettelytavat, joiden tarkoituksena on estää äänivallan käyttöön liittyvä tiedonkulku emoyhtiön ja rahastoyhtiön tai sijoituspalvelun tarjoajan välillä. Kirjallinen ohje voi olla esimerkiksi rahastoyhtiön yhtiöjärjestykseen tai sen julkistamiin omistajaohjauksen tavoitteisiin otettu vaatimus siitä, että rahastoyhtiön hallinnoimien rahastojen omistamiin osakkeisiin liittyvän äänioikeuden käyttämisestä tulee päättää rahastoyhtiön hallituksessa osuudenomistajien valitsemien jäsenten myötävaikutuksella. (49) VMA:n 2 :n nojalla pykälässä tarkoitetut poikkeukset soveltuvat emoyrityksen kotivaltiosta riippumatta aina, jos rahastoyhtiö tai sijoituspalvelun tarjoaja on saanut toimiluvan ETAvaltiossa. Emoyrityksen tulee VMA:n 3 :n 1 ja 2 momentin nojalla kuitenkin aina ilmoittaa poikkeuksen soveltamisesta Finanssivalvonnalle. Jos rahastoyhtiö tai sijoituspalvelun tarjoaja on saanut toimiluvan kolmannessa valtiossa, poikkeusta voidaan VMA:n 8 :n nojalla soveltaa vain, jos Finanssivalvonta on myöntänyt emoyritykselle tähän luvan. Hakemuksessaan emoyrityksen on esitettävä VMA:n 8 :n nojalla selvitys kyseisen kolmannen maan sääntelyn vastaavuudesta. 2\n16 16 (21) (50) Jos edellä kuvattuja poikkeuksia soveltamaan alkavan osakkeenomistajan tai emoyrityksen omistus- tai ääniosuus poikkeuksen soveltamisesta johtuen saavuttaa liputusrajan tai laskee sen alle, syntyy osakkeenomistajalle tai emoyritykselle Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan liputusvelvollisuus uudesta omistus- ja ääniosuudesta. Liputusilmoituksessa ilmoitetaan liputuksen perusteeksi poikkeuksen soveltaminen. 4.5 Liputusvelvollisuuteen liittyviä erityiskysymyksiä Johdannaissopimukset OHJE (kohdat 51 54) (51) Tilanteissa, joissa osakkeenomistajalla on sekä olemassa olevaa omistusta että johdannaisiin perustuvaa mahdollista tulevaa omistusta, liputusvelvollisuus syntyy AML:n 9 luvun 5 :n 1 momentin nojalla, jos olemassa oleva omistus- tai ääniosuus saavuttaa, ylittää tai alittaa liputusrajan. AML:n 9 luvun 5 :n 2 momentin nojalla liputusvelvollisuus syntyy myös silloin, jos olemassa olevan ja mahdollisen tulevan omistus- tai ääniosuuden yhteismäärä saavuttaa, ylittää tai alittaa liputusrajan. (52) Esimerkiksi tilanteessa, jossa termiinisopimuksia muutetaan osittain olemassa olevaksi omistukseksi tai päinvastoin, uusi olemassa oleva omistus- tai ääniosuus synnyttää Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan liputusvelvollisuuden, jos se on aiemmin liputettuun olemassa olevaan omistus- tai ääniosuuteen verrattuna saavuttanut, ylittänyt tai alittanut liputusrajan. (53) VMA:n 6 :n mukaan liputusilmoituksessa tulee ilmoittaa muun muassa sopimuksen olennainen sisältö, osapuolet ja voimassaoloaika. Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan johdannaissopimusten osalta liputusvelvollisen ei kuitenkaan tarvitse ilmoittaa liputusilmoituksessa johdannaissopimuksen vastapuolta. (54) Liputusilmoituksessa ilmoitetaan VMA:n 6 :n nojalla aina myös johdannaissopimusten voimassaoloajat. Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan mahdollisia liputusilmoituksen jälkeisiä muutoksia johdannaissopimusten voimassaoloajoissa ei tarvitse liputtaa erikseen, ellei liputusrajaa olemassa olevassa omistus- tai ääniosuudessa taikka olemassa olevan ja mahdollisen tulevan omistus- tai ääniosuuden yhteismäärässä ylitetä, aliteta tai saavuteta Vaihtovelkakirjat, optio-oikeudet ja muut erityiset oikeudet OHJE (kohdat 55 56) (55) Vaihtovelkakirjojen, optio-oikeuksien ja muiden erityisten oikeuksien osalta mahdollinen tuleva omistus- ja ääniosuus ei välttämättä ole tarkasti tiedossa vielä vaihtovelkakirjan, optio-oikeuden tai muun erityisen oikeuden merkintähetkellä. Näin ollen saattaa syntyä tilanne, jossa sama omistus- ja ääniosuuden muuttumiseen johtava toimi voidaan joutua liputtamaan useampaan kertaan sitä mukaa kuin saavutettavan omistus- ja ääniosuuden määrä tarkentuu. (56) Vaihtovelkakirjoilla, optio-oikeuksilla tai muilla erityisillä oikeuksilla varmasti saavutettavissa oleva osuus on Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan se, jonka osakkeenomistaja tietää varmasti saavuttavansa, vaikka kaikki muutkin vaihtovelkakirjojen, optio-oikeuksien tai\n17 17 (21) muiden erityisten oikeuksien merkitsijät käyttäisivät omaa vaihto- tai merkintäoikeuttaan. Kohdeyhtiön osakkeiden kokonaismäärä ja niiden tuottama kokonaisäänimäärä voidaan tällöin laskea VMA:n 5 :n 2 momentin mukaisesti siten, että kohdeyhtiön julkistamaan kokonaisosakemäärään ja kokonaisäänimäärään lisätään kaikki kyseisillä vaihtovelkakirjoilla, optio-oikeuksilla tai muilla erityisillä oikeuksilla merkittävissä olevat osakkeet ja niihin liittyvät äänet Julkinen ostotarjous OHJE (kohdat 57 59) (57) Jos liputusrajan ylittävän omistus- tai ääniosuuden omistava osakkeenomistaja on antanut julkista ostotarjousta suunnittelevalle sitoumuksen hyväksyä julkinen ostotarjous, Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan tällainen sitoumus synnyttää liputusvelvollisuuden AML:n 9 luvun 5 :n 2 momentin nojalla, kun ostotarjous on julkistettu. Osakkeenomistajalle syntyy Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan vastaavasti liputusvelvollisuus ostotarjouksen julkistamisen jälkeen antamastaan ostotarjouksen hyväksynnästä, vaikka ostotarjous olisikin vielä ehdollinen. (58) Ostotarjouksen tekijällä on puolestaan Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan AML:n 9 luvun 5 :2 momentin perusteella velvollisuus liputtaa ostotarjouksen julkistamisen yhteydessä ja ostotarjousaikana osuus, jonka tämä annettujen hyväksyntöjen perusteella voi saada. Liputusvelvollisuus syntyy, vaikka ostotarjous olisikin vielä ehdollinen. (59) Ostotarjouksen tekijä saattaa joutua ilmoittamaan liputusrajan ylityksiä tai alituksia useampaan kertaan, jos ostotarjouksen hyväksyneet osakkeenomistajat peruuttavat hyväksyntöjään. Vastaavasti osakkeenomistajalle, joka on liputtanut ostotarjouksen hyväksymisen, syntyy Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan liputusvelvollisuus myös mahdollisesta ostotarjoukseen antamansa hyväksynnän peruuttamisesta Osakelainaus OHJE (kohta 60) (60) Osakelainauksessa liputusvelvollisuus voi Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan syntyä AML:n 9 luvun 5 :n perusteella sekä olemassa olevan omistus- tai ääniosuuden että mahdollisen tulevan omistus- tai ääniosuuden perusteella. Osakelainasopimuksen tekohetkellä lainaksi antajan ja lainaksi saajan omistus- ja ääniosuudet muuttuvat, mikä aiheuttaa tarpeen arvioida liputusvelvollisuutta olemassa olevan omistus- ja ääniosuuden kannalta. Toisaalta osakelainaus on samalla sopimus, joka toteutuessaan (laina-ajan päätyttyä) johtaa omistus- ja ääniosuuksien muuttumiseen, mistä syystä liputusvelvollisuutta arvioidaan myös mahdollisen tulevan omistus- tai ääniosuuden kannalta Listautuminen OHJE (kohdat 61 62) (61) Liputusvelvollisuutta ei AML:n 9 luvun 1 :n nojalla synny omistus- tai ääniosuusmuutoksista, jotka tapahtuvat ennen kuin yhtiön osake on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellylle markkinalle. Listautumisten yhteydessä listautuva yhtiö ilmoittaa esitteessään\n18 18 (21) muun muassa tiedossaan olevat osakkeenomistajat, jotka suoraan tai välillisesti omistavat vähintään 1/20:n (5 %) listautuvan yhtiön osakkeista tai äänistä sekä näiden osakkeenomistajien omistus- ja ääniosuudet. 3 Listautumista edeltävän osaketarjouksen seurauksena tämä tieto kuitenkin muuttuu, eikä markkinoilla ole ajantasaista tietoa omistus- ja ääniosuuksista, joihin myöhempiä liputusilmoituksia voisi verrata. (62) Jotta markkinoilla olisi ajantasainen tieto listautuvan yhtiön omistus- ja äänivaltarakenteesta, Finanssivalvonta suosittaa, että listautuvat yhtiöt julkistaisivat listautumisen tapahduttua pörssitiedotteella esitteeseen vaadittavaa tietoa vastaavan tiedon yhtiön osakkeenomistajista. 4.6 Liputusilmoituksen tekeminen (63) AML:n 9 luvun 9 :n 1 2 momentin mukaan liputusilmoitus on tehtävä ilman aiheetonta viivytystä, kuitenkin viimeistään seuraavana kaupankäyntipäivänä sen jälkeen, kun osakkeenomistaja sai tietää tai hänen olisi pitänyt tietää tapahtuneesta hankinnasta tai luovutuksesta, mahdollisuudestaan käyttää äänioikeutta tai tehdystä oikeustoimesta, jonka vuoksi hänen omistus- ja ääniosuutensa on muuttunut tai muuttuu oikeustoimen toteutuessa 5 :ssä säädetyllä tavalla. Osakkeenomistajan on katsottava saaneen tiedon kyseisestä oikeustoimesta viimeistään kahden päivän kuluttua oikeustoimesta. Osakkeenomistajan ei tarvitse tehdä liputusilmoitusta, jos liputusilmoituksen tekee henkilö, jonka määräysvallassa osakkeenomistaja on. (64) Liputusilmoituksessa annettavista tiedoista säädetään VMA:n 6 :ssä. OHJE (kohdat 65 68) (65) Liputusilmoitus tehdään AML:n 9 luvun 5 :n nojalla sekä kohdeyhtiölle että Finanssivalvonnalle. (66) Liputusilmoituksessa esitetään VMA:n 6 :n nojalla sekä osakkeenomistajan olemassa oleva omistus- ja ääniosuus että mahdollinen tuleva omistus- ja ääniosuus, johon sopimus tai muu järjestely johtaa. Näiden osalta eritellään lisäksi suora ja välillinen omistus- ja ääniosuus. Silloin, kun osakkeenomistajassa määräysvaltaa käyttävä henkilö ei ole velvollinen tekemään liputusilmoitusta (esimerkiksi määräysvaltapiirin sisäiset omistusmuutokset), osakkeenomistajan liputusilmoituksessa ilmoitetaan VMA:n 6 :n nojalla myös henkilö, joka käyttää määräysvaltaa osakkeenomistajassa. (67) Finanssivalvonta suosittaa, että liputusilmoituksissa käytetään Finanssivalvonnan verkkosivuilla olevaa liputuslomaketta 4, jollei järjestelyn erityispiirteistä muuta johdu. (68) Liputusilmoitus toimitetaan Finanssivalvonnalle suomeksi, ruotsiksi tai englanniksi sähköpostilla osoitteeseen tai faksin välityksellä numeroon Komission ns. esiteasetus (EY) 809/2004, liite I, kohta 18.1 ja liite XXV, kohta\n19 19 (21) 5 Kohdeyhtiön julkistamisvelvollisuudet 5.1 Osakkeenomistajan liputusilmoitusta koskevan tiedon julkistaminen (1) AML:n 9 luvun 10 :n 1 2 momentin mukaan kun kohdeyhtiö saa liputusilmoituksen, sen on ilman aiheetonta viivytystä julkistettava liputusilmoituksessa olevat tiedot. Kohdeyhtiöllä ei ole julkistamisvelvollisuutta, ellei osakkeenomistajalla ole ilmoitusvelvollisuutta. (2) VMA:n 7 :n mukaan kohdeyhtiön on julkistettava liputusilmoituksessa olevat VMA:n 5 :ssä mainitut tiedot, jos ne ovat tulleet kohdeyhtiön tietoon. Julkistamisen yhteydessä on myös mainittava, jos liikkeeseenlaskijan tiedossa ei ole kaikkia VMA:n 5 :ssä mainittuja tietoja. Jos liputusilmoituksessa on VMA:n 5 :ssä mainittujen tietojen lisäksi annettu muita tietoja, nämäkin tiedot on julkistettava samassa yhteydessä. OHJE (kohdat 3 4) (3) Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan aiheellinen viivytys AML:n 9 luvun 10 :ssä tarkoitetulle liputusilmoituksen tietojen julkistamiselle voi olla esimerkiksi se, että ilmoitettuja tietoja on ollut tarpeen varmistaa, ilmoituksen tietoja on tullut täydentää tai kohdeyhtiö on saanut liputusilmoituksen vasta myöhään illalla. Finanssivalvonnan tulkinnan mukaan säännös ei tällöinkään salli julkistamisen viivästyttämistä enempää kuin, mitä tietojen oikeellisuuden varmistaminen tai tiedotteen laatiminen vaatii. (4) Kohdeyhtiöllä ei AML:n 9 luvun 10 :n perusteella sinänsä ole velvollisuutta täydentää osakkeenomistajan tai osakkeenomistajaan rinnastettavan henkilön puutteellista liputusilmoitusta. Jos liputusilmoituksen tietojen julkistaminen voisi tietojen puutteellisuuden takia olla harhaanjohtavaa, Finanssivalvonta suosittaa, että kohdeyhtiö kuitenkin pyrkii ilman aiheetonta viivytystä täydentämään tietoja ennen julkistamista ottamalla yhteyttä liputusilmoituksen tekijään tai, jos tiedot ovat muuten kohdeyhtiön tiedossa, täydentämällä tiedot itse. Jos kohdeyhtiö täydentää liputusilmoituksen tietoja itse, tietojen julkistamisen yhteydessä tulisi tällöin myös kertoa, mitkä tiedot ovat kohdeyhtiön omia täydennyksiä. 5.2 Kokonaisäänimäärän ja kokonaisosakemäärän julkistamisvelvollisuus (5) AML:n 8 luvun 6 :n mukaan liikkeeseenlaskijan on julkistettava osakekannan tuottama äänimäärä ja osakkeiden kokonaismäärä kunkin sellaisen kalenterikuukauden lopussa,\n20 20 (21) jonka aikana kyseinen määrä on muuttunut, jollei määrää ole julkistettu jo kalenterikuukauden aikana. (6) AML:n 9 luvun 9 :n 3 momentin mukaan liputusilmoituksessa on käytettävä kohdeyhtiön AML:n 8 luvun 6 :n mukaan julkistamia tietoja kohdeyhtiön kokonaisäänimääristä ja kokonaisosakemääristä. OHJE (kohdat 7 10) (7) Finanssivalvonta suosittaa, että liikkeeseenlaskija julkistaisi osakekannan tuottaman kokonaisäänimäärän ja osakkeiden kokonaismäärän ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun muutos on merkitty kaupparekisteriin. (8) Jotta osakkeenomistajat löytäisivät tiedotevarastosta tiedon osakekannan tuottamasta äänimäärästä ja osakkeiden kokonaismäärästä mahdollisimman helposti, Finanssivalvonta suosittaa, että tieto julkistetaan aina omana tiedotteenaan ja se tallennetaan tiedotevarastoon tiedoteluokkaan Muutokset osakepääomassa ja äänimäärässä. (9) AML:n 8 luvun 6 edellyttää julkistamaan tiedot joka tapauksessa viimeistään sen kalenterikuukauden lopussa, jonka aikana muutos on tapahtunut, vaikka uusia osakkeita ei tällöin olisikaan otettu vielä kaupankäynnin kohteeksi säännellyllä markkinalla. (10) Omien osakkeiden hankkiminen tai luovuttaminen ei avoimuusdirektiivin mukaan vaikuta AML:n 8 luvun 6 :n mukaisesti julkistettavaan osakekannan tuottamaan äänimäärään ja osakkeiden kokonaismäärään. 5.3 Liputusilmoituksen julkistaminen omien osakkeiden hankinnoista ja luovutuksista (11) AML:n 9 luvun 10 :n 3 momentin mukaan kohdeyhtiön on julkistettava liputusilmoitukseen sisältyvät tiedot sen oman omistus- ja ääniosuuden muutoksista 5 7 :ssä tarkoitetulla tavalla ilman aiheetonta viivytystä. OHJE (kohdat 12 13) (12) Kohdeyhtiölle syntyy AML:n 9 luvun 10 :n 3 momentin nojalla liputusvelvollisuus omien osakkeiden hankinnoista ja luovutuksista silloin, kun osakkeiden lukumäärä tai osakkeisiin liittyvä äänimäärä rikkoo liputusrajan. (13) Omien osakkeiden hankintoja ja luovutuksia koskevien tietojen julkistamiseen sovelletaan myös, mitä AML:n 8 luvun 2 :ssä säädetään ja Finanssivalvonnan määräyksissä ja ohjeissa 7/2013 Liikkeeseenlaskijan tiedonantovelvollisuus määrätään.\nMääräykset ja ohjeet 8/2013 Huomattavien omistus- ja ääniosuuksien ilmoittaminen: Yhteenveto ja palaute lausunnoista\n1 (9) Määräykset ja ohjeet 8/2013 Huomattavien omistus- ja ääniosuuksien ilmoittaminen: Yhteenveto ja palaute lausunnoista (Tässä yhteenvedossa käytetty määräyksien ja ohjeiden kohtien numerointi vastaa\nStandardi 5.2b Liikkeeseenlaskijan ja osakkeenomistajan tiedonantovelvollisuus -standardiluonnos Määräykset ja ohjeet Nimi ja nro 2 Pääjakso 2 2 (31) SISÄLLYSLUETTELO 1 Soveltaminen 4 2 Tavoitteet ja rakenne\nMarkkinat-tiedotteessa käsitellään ajankohtaisia listayhtiön tiedonantovelvollisuuden ja tilinpäätösvalvonnan tulkintoihin, standardeihin ja sääntelyyn liittyviä asioita sekä valvonnan havaintoja. Tiedotteen\nJulkaistu Helsingissä 17 päivänä joulukuuta /2012 Arvopaperimarkkinalaki. Annettu Helsingissä 14 päivänä joulukuuta 2012\nSUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA Julkaistu Helsingissä 17 päivänä joulukuuta 2012 746/2012 Arvopaperimarkkinalaki Annettu Helsingissä 14 päivänä joulukuuta 2012 Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: I OSA YLEISTÄ\nMääräykset ja ohjeet 7/2013 Liikkeeseenlaskijan tiedonantovelvollisuus Dnro FIVA 8/01.00/2013 Antopäivä 10.6.2013 Voimaantulopäivä 1.7.2013 FINANSSIVALVONTA puh. 010 831 51 faksi 010 831 5328 etunimi.sukunimi@finanssivalvonta.fi


Hing - Milloin nimipäivä?\nKokeile nimikoneesta nimeen Hing\nMuuna kuin ensimmäisenä etunimenä Hing on 5 miehellä. Kaikkiaan etunimi Hing on 8 miehellä.\nVoit ehdottaa nimelle Hing epävirallista nimipäivää\nNimellä Hing ei ole virallista eikä epävirallistakaan nimipäivää suomalaisissa nimipäiväkalentereissa.\nEhdotettu nimi: Hing\nHing sopii seuraavaan viralliseen nimipäivään: *valitse


Uv sateily voimakkaimmillaan – Uimapuvut ja alusvaatteet\nIlmatieteen laitos › TiedotearkistoVälimuistissaSamankaltaisiaKesän UV-säteily on nyt voimakkaimmillaan. Auringon ultraviolettisäteily on viime päivinä ollut voimakasta etenkin Etelä-Suomessa. UV-indeksin arvo tarkoittaa, ettei säteilyä ole lainkaan. Auringolta on syytä suojautua kun UV-indeksi ylittää arvon 3.\nElämme keskikesän aikaa, jolloin lämpötila ja UV-säteilyn määrä ovat Suomessa korkeimmillaan. Tällä viikolla UV-säteilyn määrä on päivällä . Sääennusteissa ilmoitettu UV-indeksi on ennuste UV-säteilyn suurimmasta voimakkuudesta vuorokauden aikana. Säteily on yleensä voimakkainta neljän tunnin . UltraviolettisäteilyVälimuistissaSamankaltaisiaUltraviolettisäteily eli lyhennettynä UV-säteily, on sähkömagneettista säteilyä. Mitä paljon puhuttu UV-säteily on ja milloin ja missä säteily on voimakkaimmillaan?\nMiten auringon ultraviolettisäteily tulisi ottaa huomioon . Ultraviolettisäteily on voimakkaimmillaan Suomessa keskikesällä, jolloin helleraja eli asteen lämpötila ylittyy. Aurinkosuojan tärkeys korostuu eritoten kesällä, jolloin auringon UV-säteily on voimakkaimmillaan.\nTiedäthän, mitkä merkinnät tulee löytyä aurinkovoiteesta, . Runsas UV-säteilyn määrä ja ihon palaminen lisäävät riskiä sairastua ihosyöpään. Suojaa itsesi ja lapsesi auringon säteilyltä.


B15 5W 400lm LED lämminvalo lamppu (AC 220V / 5PCS) - ilmainen toimitus - DealExtreme\nkorkealaatuinen pienikokoinen 400lm 3000K 104-SMD 3014 360 asteen sädekalvolamput\nB15 värinäyttö älykäs bluetooth vedenpitävä rannekoru ja sykkeen verenpaineen seuranta puhelut muistutus - musta\nB15 värinäyttö älykäs bluetooth vedenpitävä rannekoru ja syke verenpaineen seuranta soittaa muistutus - kultainen\nUS$12,52 US$13,30 6%POIS 0\n- syöttöjännite AC 220V, himmennettävä.\n- palkkikulma on 360 astetta, mikä on suurin valaistuksen kulma.\n- LED-valot pitkään käyttöikää kohti, jopa 1 000 tuntia.\n- B15 LED 5W 3014SMD LED: energiansäästö.\n- ympäristöystävällinen, pieni virrankulutus.\n- Helppo asennus, vakio B15-pohja, voidaan helposti asentaa tavallisten halogeenilamppujen sijaan.\n- käytetään huonekalujen valaistukseen, toimistovalaistukseen, tavaroiden näytön valaistukseen, sisätilojen valaistukseen jne.\nPaino 2.61 oz (74 g)


Treeni - Page 33 of 43 - MirvaAnnaMarian\n20 joulukuun 2017 Varoittava esimerkki siitä, miksi kehonhuolto täytyy muistaa AINA\nPosted at 19:00h in Hyvinvointi, Treeni by mirvaannamarian 1 Comment\nOlen juuri se, joka kyllä saarnaa kehonhuollosta ja venyttelystä, mutta livahtaa itse niiden osalta sieltä, mistä aita on matalin. Nopeat palauttavat venytykset ja toisinaan joogaa, riittäähän se. No, olen itseni varoittavin esimerkki. Ei se riitä. Kesän jälkeen aloin treenata enemmän ja säännöllisemmin kuin vuosiin. Olen ollut aina suhteellisen notkea ja monet joogan asanatkin ovat olleet itselleni helppoja. Olen kuvitellut, että tuo joustavuuteni korvaisi jotenkin kehonhuollon ja huonon venyttelyn. Ja olen ollut niin väärässä. Kehonhuolto ei ollut hyvää nähnytkään.\nSyksystä asti olen kärsinyt ihmeellisestä kireydestä sisäreidessä. Venyttelin reisiä ja lonkankoukistajia, mutta kipu ja kireys vain ärtyi. Olen saanut spagaatin tehtyä molempiin suuntiin ihan kevyesti, nyt sekin tuntui mahdottomalta. Oli kyseessä sitten juoksulenkki tai jalkatreeni, reisi vihoitteli aina sen jälkeen. Useana yönä heräsin myös ihmeelliseen hermokipuun, joka säteili pakaraan. Keskellä yötä venytin pakaraa ihan ääriasennoissa saadakseni unta. Kun reiden kireys oli jokapäiväistä ja se tuntui jo lapsen kanssa lattialla istuessa, aloin etsiä siihen apua. Päädyin lopulta muutaman tiedustelun kautta liikuntavammoihin erikoistuneelle lääkärille Mehiläisen liikuntaklinikalle sekä lisäksi vielä ”hierontaan” avaamaan lihaskalvoja. Lääkärille varasin ajan lähinnä siksi, että hän osaisi myös laittaa minut tarvittaessa eteenpäin oikeaan paikkaan, jos kipu olisikin peräisin esimerkiksi venähdyksestä, revähdyksestä tai vastaavasta. Etenkin pakaran hyvin pirullinen ajoittainen hermokipu sai päätymään myös tähän.\nNo, miten kävi? Lihaskalvot ovat nyt kuin kirosana. En suostu enää ikinä vastaavaan käsittelyyn selvinpäin, kunnon kokovartalopuudutuksessa voisin varmaan mennäkin. Synnyttäisin ja menisin hammaslääkäriinkin mieluummin. Lääkärille menen vasta joululoman jälkeen jos ongelma vielä jatkuu, aika nyt kuitenkin on varattuna. Reidessä on käsittelyn jälkeen mojova mustelma (tsekkaa mun ig story jos aihe kiinnostaa :D ), samoin toinen pakara on yhtä mustelmaa (siitä en kyllä tule laittamaan kuvaa, ei huolta). Iho on niin kosketusarka, että farkut oli pakko jättää tänään kaappiin. Lihaskalvot eli faskiat saatiin kuitenkin ilmeisesti auki, sillä sen hirveän runnomisen jälkeen tein aivan kevyesti taas spagaatin eikä sisäreisi kiristänyt lainkaan. En enää muista tosin ollenkaan mitä kaikkea mun jaloissa oli vikana, kun olin vain niin suunnattoman helpottunut kun se kärsimys oli ohi. Huusin aivan hulluna ja kiroilin samalla kun tuskanhiki sekoittui kyyneleihin. Jossain vaiheessa oli pakko lopettaa kun kipu oli niin kovaa, mutta jos se todellakin auttoi, se oli sen arvoista. Ai hyvä kehonhuolto? Not.\nMutta miten tämä liittyy sitten kehonhuoltoon ja siihen, ettei sitä sovi unohtaa? Olin treenaamisella ja ennen kaikkea (mulle sanottiin ihan suoraan) p*skalla kehonhuollolla aiheuttanut itse itselleni nuo jumit. Reiden lähentäjän lisäksi jumissa olivat pakarat, joista kipu alunperin oli tullut. Toisesta pohkeesta näki myös juoksemisen vaikutuksen ja surkeaakin surkeamman venyttelyn. Ja mä luulin, että huollan kroppaani kuitenkin edes suhteellisen hyvin. Puutteellisella kehonhuollolla aiheutin itse itselleni tämän ns. vamman, josta seurasi tuo helvetillinen kipukäsittely. Sain todella hyvät venyttelyohjeet ja nyt kun konkreettisesti olen kokenut nämä puutteellisen kehonhuollon seuraukset, en todellakaan luista niistä. Se on yhtä tärkeää kuin treeni. Kun lihaskalvot ovat huonossa kunnossa, lihas ei voi edes kasvaa ja muotoutua. Juoksemisella ja puuttellisella venyttelyllä olen suorastaan kutistanut toisen pohjelihakseni ja aiheuttanut siten mahdollisia polviongelmia. Onneksi tämä korjattiin ja nyt voi jatkossa välttää kivut ja ongelmat jos vain muistan venytellä ja huoltaa kroppaani joka ikisen treenin ja lenkin jälkeen. Muistakaa tekin.\n09 joulukuun 2017 Näin sinullakin on pian hyvä ryhti\nPosted at 08:59h in Hyvinvointi, Treeni by mirvaannamarian 0 Comments\nKuinka moni kiinnitti huomiota Linnan juhlia katsoessaan siihen, miten ihmiset kantoivat upeat pukunsa? Kun katson omia suosikkipukujani kautta aikojen, kaikkia niitä yhdistää kantajansa upea ryhti. Väittäisin, että valtaosa meistä kärsii nykyään huonosta ryhdistä, sillä puhelin kädessä vietetään niin paljon aikaa. Pienten vauvojen äidit ovat varsinkin malliesimerkki huonosta asennosta, sillä imetys (ja pulloruokinta) huonontavat ryhtiä ja aiheuttavat niska-hartiaseudun särkyjä, jolloin ryhti heikentyy entisestään. Pienen lapsen äidillä ei myöskään ole samanlaisia keskivartalon lihaksia kannattelemassa kroppaa heti raskauden jälkeen, kuin mitä heillä ehkä aiemmin on ollut. Sporttisuus parantaa ryhtiä, joten liikkeelle kannattaa lähteä heti tilaisuuden tullen. Ihaillen katselin varsinkin urheilijoiden upeaa ryhtiä itsenäisyyspäivän juhlallisuuksissa. Se saa asun kuin asun näyttämään hyvältä, kantajansa pidemmältä ja tuo kasvojakin paremmin esiin.\nRyhti lisää itsevarmuutta tai ainakin viestii sitä. Ainakin itse epävarmoissa tilanteissa ryhtini huononee, oikeastaan juuri silloin kun siihen pitäisi kiinnittää huomiota ja lisätä sen avulla omaa itsevarmuutta. Vaikka lihaskunnon treenaaminen parantaa ryhtiä, olen huomannut että jos kehonhuolto on puutteellista, kroppa tuntuu painuvan vain kasaan. Kun kävin säännöllisesti 2 viikon välein hierojalla, huomasin aluksi jokaisen hieronnan jälkeen ryhdin parantuneen huimasti kun yläselän jumit lähtivät auki. Lopulta ryhti oli jatkuvasti hyvä ja huomasin muutoksen jopa kuvissa. Jos hierojalla ei ole kuitenkaan mahdollista käydä, kannattaa rullailla selkää foam rollerilla, venytellä ja kiinnittää huomiota ryhtiin vähän väliä. Jos teet istumatyötä, satulatuoli on loistava apuväline ryhdin korjaamiseen. Keskivartalon treenaaminen on todella tärkeää, sillä ne ovat juuri niitä lihaksia, jotka pitävät meidät pystyssä ja selän suorana. Koko kropan treenissä kiinnitä huomiota jatkuvasti ryhtiin, se auttaa tekemään liikkeetkin oikein ja vahvistaa vatsa- ja selkälihaksia entisestään. Ja muista myös se venyttely ennen ja jälkeen treenin! Hyvin liikkuva kroppa ei kiristele mistään suunnasta ja vahva keskivartalo pitää ryhdin suorana ja hartiat luonnollisesti alhaalla ja takana. Omaan asentoon kannattaa muutenkin kiinnittää huomiota, olit sitten röhnöttämässä sohvalla tai seisomassa iltapuvussa kameroiden edessä.\nPosted at 12:55h in Elämäntavat, Hyvinvointi, Painonhallinta, Ravinto, Treeni by mirvaannamarian 1 Comment


Finnsport 480dc moottorivene 1990 - Kokkola - Nettivene\nMyydään Finnsport dc tarjousten perusteella. Pohja maalamaton ja vielä hyvä kuntoinen. Kuomu mukaan mutta kaipaa fiksausta. Edessä makuupaikka yhdelle aikuiselle miehelle ja miksei naisellekkin. Omatekoinen rekisterissä oleva traileri mukaan. Koneena Honda 50hv -06 pienillä tunneilla ja hyvin pidetty.\n- Käy nätisti ja bensapihi\nNettivene ID 695778


Download PHILIPS VR605/13 Owner's Manual\nHome >> PHILIPS >> VR605/13 Owner's Manual\nDescription of PHILIPS VR605/13 Owner's Manual\nD Jos kuvaruutuun ilmestyy â��PÂ¨IVITTÂ¨ISOHJ. A A VIRHE, paiva on syotetty vaarin. Paivittainen tallenÂ¨Â¨ Â¨ Â¨Â¨ Â¨ Â¨ nus voidaan ohjelmoida vain maanantaista perjantaihin. D Kytke tai katkaise PDC painikkeella\nD Jos haluat antaa tallennukselle myohemman Â¨ Â¨ paattymisajan, paina painiketta P q . Joka kerta Â¨Â¨ kun painat painiketta P q , paattymisaika siirtyy 15 Â¨Â¨ minuuttia eteenpain. Â¨\nf Kun tiedot ovat oikein, paina painiketta OK .\ng Valitse tallennusnopeus SP tai LP painikkeella SP/LP . h Syota nauhuriin kasetti, jolle voi tallentaa. Â¨Â¨ i Katkaise toiminta painikkeella STANDBY m .\nOhjelmoitu tallennus toimii vain, kun kuvanauhurin toiminta on katkaistu painikkeella STANDBY m . D Jos jokin muistipaikka on kaytossa, kuvanauhurin Â¨Â¨Â¨ nayttoon syttyy k. Â¨ Â¨Â¨ D Kuvanauhuria ei voi kayttaa manuaalisesti ohjelmoiÂ¨ Â¨Â¨ dun tallennuksen aikana. Jos haluat peruuttaa ohjelmoidun tallennuksen, paina painiketta STANDBY m . D Jos kuvanauhuri on toiminnassa muutamaa minuuttia ennen tallennuksen ohjelmoitua alkamista, kuvaruudussa alkaa vilkkua AJASTETTU TALLENNUS. D Jos nauha loppuu ohjelmoidun tallennuksen aikana, kasetti tulee automaattisesti ulos. D Jos unohdat syottaa kasetin, kuvaruutuun ilmestyy Â¨ Â¨Â¨ â��EI KASETTIAja kuvanauhurin naytossa vilkkuu Â¨Â¨Â¨\nD Jos syotat kasetin, jolle ei voi tallentaa, kasetti tulee Â¨Â¨ automaattisesti ulos. D Jos kuvaruutuun ilmestyy AJASTIN VARATTUkun painat painiketta TIMER , kaikki muistipaikat ovat kaytossa. Jos haluat tyhjentaa tai tarkistaa jonkin Â¨Â¨Â¨ Â¨Â¨ muistipaikan, valitse se painikkeella P q tai Pr . D Ohjelmanumerot E1ja E2on tarkoitettu tallennukseen ulkoisista ohjelmalahteista (scart-liitannan Â¨ Â¨ Â¨Â¨ EXT.1 AV 1 tai EXT.2 AV 2 kautta).