Download "Oulun ilmanlaatu Mittaustulokset 2013"\n1 Oulun ilmanlaatu Mittaustulokset 213\n2 OULUN ILMANLAATU Mittaustulokset 213 Oulun kaupunki Oulun seudun ympäristötoimi Julkaisu 2/214\n3 SISÄLTÖ JOHDANTO 1 TIIVISTELMÄ 2 ILMANLAADUN SEURANTAA KOSKEVA LAINSÄÄDÄNTÖ 3 MITTAUSTOIMINTA 5 SÄÄTIEDOT 6 RIKKIDIOKSIDI 8 HAISEVIEN RIKKIYHDISTEIDEN KOKONAISMÄÄRÄ 9 TYPEN OKSIDIT 1 TYPPIDIOKSIDI 11 OTSONI 13 HIILIMONOKSIDI 14 HIUKKASET 15 HENGITETTÄVÄT HIUKKASET 15 PIENHIUKKASET 17 ILMANLAATUINDEKSI 18 PÄÄSTÖT 19 LIITTEET 2\n4 JOHDANTO Tässä raportissa on esitetty Oulun ilmanlaadun mittaustulokset sekä tiedot ilman epäpuhtauksien päästömääristä vuodelta 213. Ilmanlaadun seuranta vuonna 213 toteutettiin vuosia koskevan Oulun ilmanlaadun seurantasopimuksen mukaisena. Tarkkailun kustannuksista ovat vastanneet Oulun kaupunki (Oulun seudun ympäristötoimi), Oulun Energia, Stora Enso Oyj, Kemira Chemicals Oy, Laanilan Voima Oy, Arizona Chemical Oy, Paroc Oy Ab, Fermion Oy, Adven Oy (ent. Fortum Energiaratkaisut Oy), Lemminkäinen Infra Oy ja Oulun Satama. Käytännön mittaustoiminnasta ja tarkkailuraportin laadinnasta on vastannut Oulun seudun ympäristötoimi. Ajantasaista tietoa Oulun ilmanlaadusta on esillä Oulun seudun ympäristötoimen kotisivuilla: sekä Ilmatieteenlaitoksen ylläpitämässä ilmanlaatuporttaalissa: jossa voi seurata koko Suomen ilmanlaatutilannetta. Ympäristötoimen kotisivuilla esitetään myös kuukausittain ilman epäpuhtauksien ohje- ja raja-arvovertailut. Lisätietoja: Oulun kaupunki Oulun seudun ympäristötoimi Heikki Orava PL Oulun kaupunki puhelin: sähköposti: 1\n5 TIIVISTELMÄ Merkittävimmät ilmanlaatuun vaikuttavat tekijät Oulussa ovat autoliikenne, teollisuus ja energiantuotanto. Autojen moottoritekniikan kehityksen myötä liikenteen päästöt ovat kääntyneet laskuun, mutta myönteistä kehitystä hidastaa lisääntyvät liikennemäärät. Liikenteen aiheuttamat hiilimonoksidipitoisuudet ovat nykyisin alhaisia, mutta sen sijaan typpidioksidipitoisuudet ovat pienentyneet vain vähän. Kevätpölyaikaan hiukkaspitoisuudet ovat viime vuosina olleet aiempaa alhaisempia. Haisevat rikkiyhdisteet aiheuttavat ajoittain hajuhaittaa, vaikka niiden päästöt ovat viime vuosina olleet alhaisia. Rikkidioksidipitoisuudet ovat olleet alhaisia 199-luvun alusta alkaen. Vuosina pitoisuuksissa ei voida havaita vuosien välistä eroa. Sen sijaan vuonna 213 pitoisuudet pienenivät edelleen Arizona Chemical Oy:n raakatärpätin tislauksen loppumisen myötä. Vuonna 213 Nokelassa mitatut haisevien rikkiyhdisteiden ohjearvoon verrannolliset pitoisuudet olivat edellisen vuoden lailla aikaisempia vuosia alhaisempia. Korkeimmillaan ne olivat 15 % vuorokausiohjearvosta. Vuoden hajutuntien määrä oli edellisvuotta hieman pienempi ja vain noin kolmasosa siitä, mitä se on ollut keskimäärin vuosina Hengitettävien hiukkasten pitoisuuksissa voidaan viime vuosina havaita myönteinen kehitys. Selkeimmin pitoisuudet ovat pienentyneet kevään katupölykaudella. Pitoisuuksien alenemiseen on vaikuttanut hiekoitushiekanpoistossa käytettyjen työmenetelmien kehittäminen ja pölypitoisuuksien kohotessa suoritettu pölynsidonta. Vuonna 213 hengitettävien hiukkasten raja-arvotason ylittäviä vuorokausipitoisuuksia oli Oulun keskustassa kolme ja Pyykösjärvellä yksi. Vuonna 213 typpidioksidipitoisuudet olivat keskimäärin samaa suuruusluokkaa kuin mitä ne ovat viime vuosina olleet. Ohjearvoihin verrattuna pitoisuudet olivat korkeimmillaan keskustassa 94 % (tammikuu) ja Pyykösjärvellä 74 % (maaliskuu) vuorokausiohjearvosta. Typpidioksidin vuosikeskiarvo keskustassa oli 25 ja Pyykösjärvellä 11. Korkein tuntiarvo keskustassa (224 ) ylitti raja-arvotason 2. Pyykösjärvellä korkein tuntiarvo oli 134. Korkeat tuntipitoisuudet mitattiin joulukuussa poikkeuksellisessa säätilanteessa, kun tyynessä pakkassäässä ilma oli voimakkaasti lämpötilan mukaan kerrostunutta. Autojen pakokaasut kertyvät tällöin alimpaan kerrokseen aiheuttaen korkeita epäpuhtauspitoisuuksia. Edellinen tuntiraja-arvotason ylitys keskustassa sattui vuonna 21 samanlaisessa säätilanteessa. Häkäpitoisuudet Oulun keskustassa olivat korkeimmillaan 12 % tuntiohjearvosta, 15 % kahdeksan tunnin ohjearvosta ja 12 % raja-arvosta. Otsonin korkein tuntiarvo Pyykösjärvellä oli 123 (huhtikuu). Korkein kahdeksan tunnin keskiarvo oli 113 (huhtikuu). Pyykösjärven otsonipitoisuudet ovat pysytelleet keskimäärin samansuuruisina vuodesta 27 alkaneella mittausjaksolla ja ne ovat hieman alhaisempia kuin Etelä-Suomen kaupungeissa mitatut. Ilmanlaatuindeksin avulla tarkasteltuna vuonna 213 ilmanlaatu oli Oulun keskustassa erittäin huono yhden tunnin, huono 33 tuntia (,38 % ajasta), välttävä 361 (4,1 %), tyydyttävä 2133 (24,4 %) ja hyvä 6212 tuntia (71,1 %). Laskentatunteja oli yhteensä 99,8 % vuoden tunneista. Asuntoalueilla ilmanlaatu oli erittäin huono yhden tunnin, huono 6 tuntia, välttävä 7 (,8 % ajasta), tyydyttävä 714 (8,2 %) ja hyvä 7968 tuntia (91, %). Laskentatuntien kattavuus oli 1 % vuoden tunneista. Suurin osa huonoista ilmanlaatutilanteista oli hiukkasten aiheuttamia. Vuonna 213 Oulun yhteenlasketut rikkidioksidipäästöt olivat 1492 t, haisevien rikkiyhdisteiden päästöt 21,1 t, typpidioksidipäästöt 32 t, hiukkaspäästöt 171 t, hiilivetypäästöt 569 t ja hiilimonoksidipäästöt 5652 t. Liikenteen päästöt Oulun kaupungin alueella olivat kuntaliitosten myötä noin kolmanneksen suuremmat kuin edellisenä vuonna. Laitosten ilmoittamat ja liikenteestä peräisin olevat fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidipäästöt olivat yhteensä t. Oulun Energian voimalaitosten osuus näistä oli 51 %, Stora Enso Oyj:n 19 % ja liikenteen 23 %. Biopolttoaineista peräisin olevat hiilidioksidipäästöt olivat t, joista Stora Enso Oyj:n osuus oli 73 % ja Oulun Energian voimalaitosten 26 %. 2\n6 ILMANLAADUN SEURANTAA KOSKEVA LAINSÄÄ- DÄNTÖ Ilmanlaadun seurannan perusteet ovat ympäristönsuojelulaissa (86/2), jonka mukaan kunnan on alueellaan huolehdittava paikallisten olojen edellyttämästä tarpeellisesta ympäristön tilan seurannasta. Toiminnanharjoittajan on puolestaan huolehdittava ympäristön pilaantumisen ehkäisemisestä ja oltava riittävästi selvillä toimintansa ympäristövaikutuksista. Tarpeelliset määräykset päästöjen rajoittamisesta sekä tarkkailusta ja valvonnasta annetaan ympäristöluvassa. Lupaviranomainen voi tarvittaessa määrätä useat luvanhaltijat yhdessä tarkkailemaan toimintojensa vaikutuksia. Seurantatiedot on julkistettava ja niistä on tiedotettava tarvittavassa laajuudessa. Ympäristönsuojelulakia täydentävät säännökset sisältyvät valtioneuvoston asetukseen ilmanlaadusta (38/211). Siinä säädetään ilmanlaadun seurannan järjestämisestä, seurannan laatutavoitteista, ilmanlaatutietojen raportoinnista sekä väestölle tiedottamisesta ja väestön varoittamisesta. Asetuksessa on annettu raja-arvot rikkidioksidille, typpidioksidille, hiilimonoksidille, bentseenille, lyijylle, hiukkasille, tavoitearvot otsonipitoisuudelle, varoituskynnykset rikkidioksidille ja typpidioksidille sekä tiedotuskynnys otsonipitoisuudelle. Raja-arvot (taulukko 1) määrittelevät suurimmat hyväksyttävät ilman epäpuhtauksien pitoisuudet, joiden rajoissa pysymisestä ilmansuojelusta vastaavien viranomaisten tulee huolehtia käytettävissä olevin keinoin. Otsonin tavoitearvot ja pitkän ajan tavoitteet (taulukko 2) ovat otsonin syntymekanismin vuoksi luonteeltaan vähemmän sitovia, ja näihin tavoitteisiin pyritään ensisijaisesti kansainvälisin ja valtakunnallisin toimin. Ilmanlaatua koskevaan sääntelykokonaisuuteen kuuluvat myös valtioneuvoston asetus ilmassa olevasta arseenista, kadmiumista, elohopeasta, nikkelistä ja polysyklisistä aromaattisista hiilivedyistä (164/27) sekä valtioneuvoston päätös ilmanlaadun ohjearvoista ja rikkilaskeuman tavoitearvoista (48/1996) Koko EU:n alueella voimassa olevien raja-arvojen rinnalla kansallisilla ohjearvoilla (taulukko 3) on edelleen merkitystä, erityisesti haisevien rikkiyhdisteiden osalta, joille ei ole säädetty EU:n alueella raja-arvoa. Ilmanlaadun ohjearvot on tarkoitettu ensi sijassa ohjeeksi viranomaisille ja niillä ilmaistaan ilmansuojelutyön päämääriä ja ilmanlaadun tavoitteita. Niitä sovelletaan mm. alueidenkäytön, kaavoituksen, rakentamisen ja liikenteen suunnittelussa ja ne tulee ottaa huomioon ympäristölupaa koskevassa lupaharkinnassa. 3\n7 Taulukko 1. Ilmanlaadun raja-arvot. Aine Keskiarvon Raja-arvo 2) laskenta-aika 1) Sallittujen ylitysten määärä kalenterivuodessa Rikkidioksidi (SO 2 ) 1 tunti tuntia Typpidioksidi (NO 2 ) 1 tunti 2 18 kalenterivuosi 4 - Hiilimonoksidi (CO) 8 tuntia 3) Bentseeni (C 6 H 6 ) kalenterivuosi Ajankohta, jolloin pitoisuuksien viimeistään tulee olla raja-arvoa pienemmät Lyijy (Pb) kalenterivuosi, Hiukkaset (PM 1 ) 24 tuntia kalenterivuosi Hiukkaset (PM 2,5 ) kalenterivuosi ) Mittaustuloksia yhdistettäessä ja tilastollisia tunnuslukuja laskettaessa on noudatettava liitteen 9 perusteita. 2) Kaasumaisilla yhdisteillä tulokset ilmaistaan 293 K lämpötilassa ja 11,3 kpa paineessa. Lyijyn ja hiukkasten tulokset ilmaistaan ulkoilman lämpötilassa ja paineessa. 3) Vuorokauden korkein 8 tunnin keskiarvo, joka valitaan tarkastelemalla 8 tunnin liukuvia keskiarvoja. Kukin kahdeksan tunnin jakso osoitetaan sille päivälle, jona jakso päättyy. Taulukko 2. Otsonin tavoitearvot. Peruste Keskiarvon laskentaaika tai tunnusluku Tavoitearvo vuodelle 21 2) 1) Terveyshaittojen ehkäiseminen ja vähentäminen 8 tuntia 3) 12 joka saa ylittyä enintään 25 päivänä kalenterivuodessa kolmen vuoden keskiarvona AOT4 4) 18 h viiden vuoden Pitkän ajan tavoite 2) 12 kalenterivuoden aikana Kasvillisuuden suojeleminen keskiarvona 6 h 1) Mittaustuloksia yhdistettäessä ja tilastollisia tunnuslukuja laskettaessa on noudatettava liitteen 9 perusteita. 2) Tulokset ilmaistaan 293 K lämpötilassa ja 11,3 kpa paineessa. 3) Vuorokauden korkein 8 tunnin keskiarvo valitaan tarkastelemalla 8 tunnin liukuvia keskiarvoja. Kukin 8 tunnin jakso osoitetaan sille päivälle, jona se päättyy. 4) AOT4 lasketaan välisen ajan tuntiarvoista, jotka mitataan klo välisenä aikana Suomen normaaliaikaa, joka on klo Suomen kesäaikaa. Taulukko 3. Ilmanlaadun ohjearvot. Aine Ohjearvo Tilastollinen määrittely (293 K, 11,3 kpa) Hiilimonoksidi (CO) 2 mg/m 3 tuntiarvo 8 mg/m 3 tuntiarvojen liukuva 8 tunnin keskiarvo Typpidioksidi (NO 2 ) 15 kuukauden tuntiarvojen 99. prosenttipiste 7 kuukauden toiseksi suurin vuorokausiarvo Rikkidioksidi (SO 2 ) 25 kuukauden tuntiarvojen 99. prosenttipiste 8 kuukauden toiseksi suurin vuorokausiarvo Hiukkaset, kokonaisleijuma (TSP) 12 5 vuoden vuorokausiarvojen 98. prosenttipiste vuosikeskiarvo Hengitettävät hiukkaset (PM 1 ) 7 kuukauden toiseksi suurin vuorokausiarvo Haisevien rikkiyhdisteiden kokonaismäärä (TRS) 1 kuukauden toiseksi suurin vuorokausiarvo TRS ilmoitetaan rikkinä Tavoitearvo rikkilaskeumalle Ilman epäpuhtauksista järvi- ja metsäekosysteemeissä aiheutuvien vaikutusten ehkäisemiseksi Suomen metsätalousalueilla keskimäärin on pitkän ajan tavoitteena, että rikkilaskeuman vuosiarvo ei rikkinä ylitä,3 g/m 2. Tavoitearvoon tulee pyrkiä kansainvälisin ja kansallisin toimin. 4\n8 MITTAUSTOIMINTA Ilmanlaadun automaattinen jatkuvatoiminen mittausverkosto käsitti vuonna 213 keskusyksikön ja kolme mittausasemaa, joiden sijainti on esitetty kuvassa 1. Kaupungin keskustassa mitattiin typpidioksidi- (NO 2 ), typpimonoksidi- (NO), hiilimonoksidi- (CO) ja hiukkaspitoisuuksia (PM 1 sekä PM 2,5 ). Nokelassa mitattiin rikkidioksidia (SO 2 ) ja haisevien rikkiyhdisteiden kokonaismäärää (TRS) sekä säätietoja. Pyykösjärvellä mitattavat ilman epäpuhtaudet olivat typpidioksidi, typpimonoksidi, hiukkaset (PM 1 ) ja otsoni (O 3 ). Nokelan mittausasema (SO 2 + TRS) on sijainnut nykyisellä paikallaan vuodesta 1979 lähtien. Säätietojen mittaus siirtyi Torinrannasta Nokelan mittausaseman yhteyteen vuonna 21. Keskustassa on mitattu häkää vuodesta 1988, typen oksideja ja hengitettäviä hiukkasia (PM 1 ) vuodesta 1991 sekä pienhiukkasia (PM 2,5 ) vuodesta 22 lähtien. Keskustan mittauspistettä siirrettiin hieman joulukuussa Pyykösjärvellä mittaukset alkoivat vuonna 1991 (otsonimittaus 27 alkaen). Mittaustulokset ovat ohjearvoon verrannollisia vain, jos tulosten saatavuus vertailujaksolla on vähintään 75 %. Vuonna 213 tulosten saatavuus muiden paitsi otsonimittausten osalta kuukausittain tarkasteltuna oli alimmillaan 91 % (Nokela TRS tammikuu). Laiterikon vuoksi otsonitulokset puuttuvat heinä-, elo- ja syyskuulta. Keskusta NOx PM1 PM2,5 CO Nokela SO2 TRS sääasema Ympäristötalo keskusyksikkö Pyykösjärvi NOx PM1 Kuva 1. Oulun ilmanlaadun mittausverkosto vuonna 213 O3 Mittalaitteiden ohjaus sekä mittaustulosten keruu, käsittely ja osittain raportointi on hoidettu vuoden 25 alusta alkaen Enview2 ohjelmistokokonaisuudella. Mittausasema- ja laitetiedot sekä tulosten laadunvarmistus on esitetty tarkemmin liitteissä 4 ja 5. 5\n9 SÄÄTIEDOT Ilman epäpuhtauksien leviämiseen ja esiintymiseen ilmassa vaikuttaa vallitseva säätilanne. Epäpuhtauksien pitoisuuksiin vaikuttavia keskeisiä säätekijöitä ovat lämpötila, tuuli ja sade. Lämpötila Taulukossa 4 on esitetty kuukauden keskilämpötilat Nokelassa vuonna 213 ja vuosien keskiarvo Oulun kauppatorilla sekä Oulunsalon lentoasemalla vertailujaksolla Kuvassa 2 on edellisten lisäksi esitetty vuosien keskiarvo Nokelassa. Vuoden 213 keskilämpötila Nokelassa oli 4,7 o C eli selkeästi pitkän ajan keskiarvoja korkeampi. Keskimääräistä kylmempää oli ainoastaan maaliskuussa. Taulukko 4. Kuukauden keskilämpötilat v. 213 Nokelassa ja vuosina Oulun kauppatorilla sekä pitkäaikaiskeskiarvot vv Oulunsalon lentoasemalla. Kuukausi Nokela 213 Kauppatori Lentoasema tammikuu -7,3-9,1-9,6 helmikuu -4,8-8,8-9,3 maaliskuu -9, -4,2-4,8 huhtikuu 1,4 1,7 1,4 toukokuu 12, 7,8 7,8 kesäkuu 16,7 13,8 13,5 heinäkuu 16,1 16,9 16,5 elokuu 15,5 14,6 14,1 syyskuu 11,4 9,2 8,9 lokakuu 4,3 3,4 3,3 marraskuu,6-2,6-2,8 joulukuu -1,4-6,6-7,1 keskiarvo 4,7 3, 2,7 2 o C Nokela 213 Lentoasema Kauppatori Nokela tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joulu Kuva 2. Kuukauden keskilämpötilat ( o C) Nokelassa vuonna 213 sekä vuosien keskiarvo ja pitkäaikaiskeskiarvot vuosina Oulun kauppatorilla sekä vuosina Oulunsalon lentoasemalla. 6\n10 Tuuli Kuvassa 3 on esitetty keskimääräiset tuulensuunnat ja tuulen nopeuden jakautuminen eri nopeusluokkiin tuulensuunnittain vuonna 213 (Nokela). Yleisimpiä tuulensuuntia olivat eteläkaakko ja luode. Kuvassa 4 on esitetty tuulensuuntien keskimääräinen jakautuminen kuukausittain vuosina Oulun kauppatorilla. Kuvasta voidaan todeta länsi- ja luoteistuulien (merituuli) olevan vallitsevia kesäaikaan. o /36 o Kuva 3. Tuulensuuntien osuudet ja tuulennopeuden jakautuminen eri nopeusluokkiin tuulensuunnittain Oulussa vuonna 213 (Nokela). 35 % 3 % 25 % 2 % % tyyni N NE E SE S SW W NW 15 % 1 % 5 % % tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joulu Kuva 4. Tuulensuuntien keskimääräinen jakautuminen kuukausittain vuosina Oulun kauppatorilla. 7\n11 RIKKIDIOKSIDI 1 Liitteessä 1 on esitetty Nokelassa vuonna 213 mitatut rikkidioksidin (SO 2 ) tunti- ja vuorokausiohjearvoihin verrannolliset tunnusluvut, kuukausikeskiarvot sekä pitoisuuksien maksimiarvot kuukausittain. 8 6 Ohjearvo 25 Nokela Pyykösjärvi 4 Pitoisuudet ohjearvoihin verrattuna 2 Tuntiohjearvoon verrannolliset pitoisuudet vaihtelivat kuukausittain välillä 5-1 (2 4 % ohjearvosta). Kuvassa 5 on esitetty tuntiohjearvoon verrannollisten pitoisuuksien kehitys Oulussa vuosina Vuorokausiohjearvoon verrannolliset pitoisuudet vaihtelivat Nokelassa välillä 1-3 (1,3 4 % ohjearvosta). Kuvassa 6 on esitetty vuorokausiohjearvoon verrannollisten pitoisuuksien kehitys vuosina Vuosikeskiarvo Nokelassa oli,9. Kuvassa 7 on esitetty rikkidioksidin vuosikeskiarvojen kehitys vuosina Kuva 5. Rikkidioksidin tuntiohjearvoon verrannollisten pitoisuuksien kehitys Oulussa vuosina ohjearvo 8 Nokela Pyykösjärvi Pitoisuudet raja-arvoihin verrattuna Korkein rikkidioksidin tuntikeskiarvo Nokelassa vuonna 213 oli 4 ja 25. korkein 11. Rikkidioksidin tuntiraja-arvo on 35. Raja-arvo ylittyy, jos yli 35 tuntipitoisuuksia mitataan yli 24 kpl kalenterivuoden aikana. Korkein vuorokausikeskiarvo oli 7 ja 4. korkein 3 (raja-arvo 125 µg/m3, sallittujen ylitysten määrä kalenterivuoden aikana on 3) Kuva 6. Rikkidioksidin vuorokausiohjearvoon verrannollisten pitoisuuksien kehitys Oulussa vuosina µg/m³ Mustasuo Nokela Simssi Pyykösjärvi Välivainio Pateniemi Yhteenveto rikkidioksidipitoisuuksista Rikkidioksidipitoisuudet ovat Oulussa olleet alhaisia 199-luvun alusta alkaen. 198-luvun aikana pitoisuudet laskivat voimakkaasti, mihin oli syynä energiantuotannon keskittäminen, vähärikkisemmät polttoaineet, voimaloiden rikinpoisto ja teollisuuden prosessipäästöjen pieneneminen. Vuosina pitoisuuksissa ei voida havaita vuosien välistä eroa. Sen sijaan vuonna 213 pitoisuudet pienenivät alle puoleen em. jakson pitoisuuksista. Pitoisuuksien pienenemiseen vaikutti Arizona Chemical Oy:n raakatärpätin tislauksen loppuminen lokakuussa Kuva 7. Rikkidioksidin vuosikeskiarvojen kehitys Oulussa vuosina\n12 HAISEVIEN RIKKIYHDISTEIDEN KOKONAISMÄÄRÄ (TRS) Nokelassa vuonna 213 mitattujen haisevien rikkiyhdisteiden vuorokausiohjearvoon verrannolliset tunnusluvut sekä pitoisuuksien maksimiarvot kuukausittain on esitetty liitteessä 1. Pitoisuudet ohjearvoon verrattuna Vuonna 213 ohjearvoon verrannolliset kuukauden toiseksi korkeimmat vuorokausikeskiarvot olivat edellisen vuoden lailla aiempia vuosia alhaisempia. Pitoisuudet vaihtelivat kuukausittain välillä,2 1,5 (2-15 % ohjearvosta). Kuvassa 8 on esitetty haisevien rikkiyhdisteiden ohjearvoon verrannollisten pitoisuuksien kehitys vuosina Nokelassa. Nykyisen ohjearvotason ylittäviä pitoisuuksia voidaan havaita ennen Nuottasaaren sellutehtaan saneerausta syksyllä Saneerauksen jälkeen pitoisuudet laskivat noin puoleen aiemmasta. Pitoisuudet laskivat edelleen syksyllä 24 Stora Enso Oyj:n hajukaasupäästöjen vähentämiseen kohdistuneiden investointien myötä Kuva 8. TRS-yhdisteiden vuorokausiarvojen kehitys Nokelassa vuosina Hajuhaitan esiintyminen Ohjearvo astui voimaan vuodenajan mukaan. Nokelassa hajuhaittaa on esiintynyt keskimäärin eniten keväällä ja alkukesällä, koska lännenpuoleiset merituulet (kuva 4) ovat tällöin vallitsevia ja tuovat hajut kaupunkiin. Kuvassa 9 on tarkasteltu hajuhaitan esiintymistiheyttä kuukausittain hajutuntien (tuntikeskiarvo vähintään 3 ) lukumäärän avulla. Vuonna 213 hajuhaittaa esiintyi vuoden 212 lailla harvemmin kuin viime vuosina. Hajutuntien kokonaismäärä vuonna 213 oli hieman pienempi kuin vuonna 212 ja alle puolet siitä mitä se on keskimäärin ollut vuosina Kuukausittain tarkasteltuna hajutunteja oli eniten kesäkuussa kpl 213 keskiarvo keskiarvo tammi helmi maali huhti touko kesä heinä elo syys loka marra joulu Kuva 9. Hajutuntien (tunti ka>=3 ) lukumäärä kuukausittain vuonna 213 sekä vuosien ja keskiarvo Nokelassa. Kuvassa 1 on esitetty TRS:n lyhytaikaispitoisuuksien (99 %:n tuntiarvo ja kuukauden korkein tuntiarvo) sekä hajutuntien määrän kehitys kuukausittain vuosina Nokelassa. Yhteenveto haisevien rikkiyhdisteiden pitoisuuksista Vuonna 213 Nokelassa mitatut haisevien rikkiyhdisteiden ohjearvoon verrannolliset pitoisuudet olivat edellisen vuoden lailla aikaisempia vuosia alhaisempia. Korkeimmillaan ne olivat 15 % vuorokausiohjearvosta. Vuoden hajutuntien määrä oli edellisvuotta hieman pienempi ja vain noin kolmasosa siitä mitä se on ollut keskimäärin vuosina Vallitsevista paikallisista säätekijöistä (pääasiassa tuulensuunta ja -nopeus) johtuen haisevien rikkiyhdisteiden pitoisuudet ja hajuhaitan esiintymistiheys vaihtelevat 9\n13 14 99%:n arvot kpl 6 12 max tunti hajutunnit Kuva 1. TRS-yhdisteiden tuntiarvojen kehitys kuukausittain sekä vuosittaisten hajutuntien määrä (kpl, tunti ka >= 3 ) vuosina Nokelassa. TYPEN OKSIDIT Ulkoilmassa esiintyy typen oksideja useina eri yhdisteinä, joista taajamien ilmanlaadun kannalta tärkeimmät ovat typpidioksidi (NO 2 ) ja typpimonoksidi (NO). Näistä käytetään yhteisnimitystä typenoksidit (NO x ). Terveysvaikutusten kannalta typpidioksidi on selvästi typpimonoksidia merkittävämpi. Suoria kasvillisuusvaurioita aiheuttavat sekä typpidioksidi että typpimonoksidi. Merkittävimmät typenoksidien päästölähteet Oulussa ovat energiantuotanto ja liikenne. Liikenteen osuus kokonaispäästöistä on alle puolet. Maanpintatasolla typenoksidipitoisuuksia aiheuttavat kuitenkin lähes pelkästään liikenteen päästöt, jotka purkautuvat suoraan hengityskorkeudelle. Päästöissä typenoksidit ovat pääasiassa typpimonoksidina, joka ulkoilmassa nopeasti hapettuu otsonin (O 3 ) kanssa reagoidessaan typpidioksidiksi. Vilkkaassa liikenneympäristössä NO-päästöjen määrä on suuri ja otsoni kuluu hapetusreaktiossa loppuun rajoittaen näin syntyvän NO 2 :n määrää. Vaikka liikenteen kokonaistypenoksidipäästöt ovat katalysaattoreiden yleistymisen myötä voimakkaasti laskeneet riittää NO:ta yhä NO 2 :n muodostamiseen, eikä NO 2 -pitoisuuksien ole voitu todeta laskeneen kokonaistypenoksidipäästöjen laskun mukana. Typenoksidien (NO x ) vuorokausivaihtelu Typenoksidien pitoisuudet eri vuorokauden aikoina kuvastavat hyvin liikenteen rytmiä. Vuorokausijakaumassa (kuva 11) voidaan havaita selvä ero arkipäivien ja viikonlopun välillä. Arkisin NO x -pitoisuudet alkavat keskustassa nousta kello 6 jälkeen ja korkeimmat pitoisuudet mitataan aamuruuhkan aikaan. Viikonloppuisin pitoisuudet ovat korkeimmillaan iltapäivällä ja illalla. 15, 1, 5,, arki lauantai sunnuntai Kuva 11. Typen oksidien (NOx) vuorokausivaihtelu keskustassa vuonna\n14 TYPPIDIOKSIDI 2 vaihteluväli Liitteessä 1 on esitetty typpidioksidin tunti- ja vuorokausiohjearvoihin verrannolliset tunnusluvut, kuukausikeskiarvot sekä pitoisuuksien maksimiarvot kuukausittain keskustan ja Pyykösjärven mittauspisteissä vuonna 213. Keskustan mittausaseman sijainti muuttui hieman vuoden 1998 alusta alkaen. Typpidioksidipitoisuuksien kehitystä esittävissä kuvissa em. ajankohdan jälkeisissä tuloksissa on käytetty eri esitystyyliä ohjearvo Pyykösjärvi 213 keskiarvo Pitoisuudet ohjearvoihin verrattuna Kuvissa 12 ja 13 on esitetty typpidioksidin tuntiohjearvoon verrannolliset pitoisuudet kuukausittain vuonna 213 sekä niiden vaihteluväli ja keskiarvo vuosina Tuntiohjearvoon verrannolliset pitoisuudet vaihtelivat kuukausittain keskustassa välillä (3-71 % ohjearvosta) ja Pyykösjärvellä välillä (15-55 % ohjearvosta). Kuva 13. Typpidioksidin tuntiohjearvoon verrannolliset pitoisuudet vuonna 213 sekä niiden vaihteluväli vuosina Pyykösjärvellä tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joulu vaihteluväli Keskusta 213 keskiarvo ohjearvo Kuvissa 14 ja 15 on esitetty typpidioksidin vuorokausiohjearvoon verrannolliset pitoisuudet kuukausittain vuonna 213 sekä niiden vaihteluväli ja keskiarvo vuosina Vuorokausiohjearvoon verrannolliset pitoisuudet vaihtelivat kuukausittain keskustassa välillä (39-94 % ohjearvosta) ja Pyykösjärvellä välillä (16-74 % ohjearvosta). 35 tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joulu Kuva 14. Typpidioksidin vuorokausiohjearvoon verrannolliset pitoisuudet vuonna 213 sekä niiden vaihteluväli vuosina keskustassa ohjearvo vaihteluväli Keskusta 213 keskiarvo vaihteluväli Pyykösjärvi 213 keskiarvo ohjearvo tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joul Kuva 12. Typpidioksidin tuntiohjearvoon verrannolliset pitoisuudet vuonna 213 sekä niiden vaihteluväli vuosina keskustassa. tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joulu Kuva 15. Typpidioksidin vuorokausiohjearvoon verrannolliset pitoisuudet vuonna 213 sekä niiden vaihteluväli vuosina Pyykösjärvellä. 11\n15 Pitoisuudet raja-arvoon verrattuna Typpidioksidin tuntiraja-arvo (2 ) sallii ylityksiä 18 tuntia vuodessa. Vuonna 213 ylityksiä oli yksi (224, joulukuu) ja 19. korkein tuntipitoisuus oli 111. Kuvassa 16 on esitetty typpidioksidin tuntikeskiarvot vuonna 213 ja kuvassa 17 yli 2 tuntipitoisuuksien määrä vuosittain vuodesta 1991 lähtien. Pyykösjärvellä ei ole mitattu yli 2 ylittäviä pitoisuuksia. Vuonna 213 korkein tuntipitoisuus Pyykösjärvellä oli 134. Raja-arvo typpidioksidin vuosikeskiarvolle on 4 ( alkaen). Vuonna 213 typpidioksidin vuosikeskiarvo keskustassa oli 25 ja Pyykösjärvellä 11. Typpidioksidipitoisuuksien kehitys Kuvassa 18 on esitetty typpidioksidin kuukausi- ja vuosikeskiarvojen kehitys. Vuonna 1991 alkaneella mittausjaksolla typpidioksidipitoisuuksien voidaan havaita lievästi laskeneen sekä keskustassa että Pyykösjärvellä. µg/m³ Pyykösj. kk ka Pyykösj. v. ka Keskusta kk ka Keskusta v. ka Keskusta kk ka 2 15 raja-arvo Kuva 18. Typpidioksidin kuukausi- ja vuosikeskiarvojen kehitys Oulussa vuosina Kuva 16. Typpidioksidin tuntikeskiarvot vuonna 213 Oulun keskustassa. kpl Kuva 17. Typpidioksidin yli 2 ylittävien pitoisuuksien lukumäärä keskustassa vuodesta 1991 alkaen. Yhteenveto typpidioksidipitoisuuksista Vuonna 213 typpidioksidipitoisuudet olivat keskimäärin samaa suuruusluokkaa kuin mitä ne ovat viime vuosina olleet. Pitemmällä aikavälillä pitoisuuksissa voidaan havaita lievää laskua autojen moottoritekniikan ja polttoaineiden kehityksen myötä. Ohjearvoihin verrattuna pitoisuudet olivat korkeimmillaan keskustassa 94 % (tammikuu) ja Pyykösjärvellä 74 % (maaliskuu) vuorokausiohjearvosta. Typpidioksidin vuosikeskiarvo keskustassa oli 25 ja Pyykösjärvellä 11. Korkein tuntiarvo keskustassa (224 ) ylitti raja-arvotason 2. Pyykösjärvellä korkein tuntiarvo oli 134. Korkeat tuntipitoisuudet mitattiin joulukuussa poikkeuksellisessa säätilanteessa, kun tyynessä pakkassäässä ilma oli voimakkaasti lämpötilan mukaan kerrostunutta. Autojen pakokaasut kertyvät tällöin alimpaan kerrokseen aiheuttaen korkeita epäpuhtauspitoisuuksia. Edellinen tuntiraja-arvotason ylitys keskustassa sattui vuonna 21 samanlaisessa säätilanteessa. Pyykösjärvellä ei ole mitattu raja-arvotason ylityksiä. 12\n16 OTSONI (O 3 ) 8 Otsonia ei ole päästöissä, vaan sitä muodostuu auringonvalon vaikutuksesta hapen, typen oksidien ja hiilivetyjen välisissä reaktioissa. Otsonia myös kaukokulkeutuu Suomeen Keski- ja Etelä-Euroopasta, missä olosuhteet sen muodostumiselle ovat otollisemmat. Otsonin taustapitoisuus on luonnostaan suuri ja sitä esiintyy ilmassa vaikka auringonvaloa ei olisi tarjolla. Maanpintatasolla otsoni on haitallista kasveille ja ihmisen terveydelle. Yläilmakehässä otsonia on selvästi enemmän kuin alailmakehässä ja sen muodostumismekanismi on erilainen. Yläilmakehän otsoni puolestaan suojaa elämää estämällä vaarallisen UV-säteilyn pääsyn maanpinnalle Otsoni Typpidioksidi Kuva 19. Esimerkki otsoni- ja typpidioksidipitoisuuksien keskinäisestä riippuvuudesta (Pyykösjärvi, helmikuu 212). Kaupunkien keskustoissa otsonia on vähemmän kuin esikaupunkialueilla ja maaseudulla, koska otsoni reagoi nopeasti muiden ilmansaasteiden kanssa. Otsonin reagoidessa liikenteen typpimonoksidipäästöjen kanssa syntyy terveydelle haitallista typpidioksidia. Kun typpidioksidia syntyy, niin otsonia poistuu ilmasta. Kuvassa 19 on esitetty esimerkki otsoni- ja typpidioksidipitoisuuksien keskinäisestä riippuvuudesta. Pyykösjärvellä otsonipitoisuutta on mitattu vuodesta 27 alkaen. Pitoisuudet kynnys- ja tavoitearvoihin verrattuna Vuonna 213 otsonin korkein tuntiarvo Pyykösjärvellä oli 123 (huhtikuu). Korkein kahdeksan tunnin keskiarvo oli 113 (huhtikuu). Tavoitearvo vuorokauden korkeimmalle kahdeksan tunnin keskiarvolle on 12. Tavoitearvo sallii ylityksiä 25 päivänä kalenterivuodessa. Pitkän ajan tavoitearvo otsonille on kahdeksan tunnin keskiarvo 12 ilman ylityksiä. Mitatut pitoisuudet olivat hieman alhaisempia kuin Etelä-Suomen kaupungeissa mitatut. Liitteessä 2 on esitetty otsonin tunnusluvut vuonna 213 ja kuvassa 2 vuosina Otsonianalysaattorin rikkoutumisen vuoksi mittaustulokset puuttuvat heinä-, elo- ja syyskuulta. Kuva 2. Otsonin kuukausikeskiarvot, korkeimmat 8 tunnin arvot sekä korkeimmat tuntiarvot Pyykösjärvellä vuosina\n17 HIILIMONOKSIDI Liikenteen häkä eli hiilimonoksidipäästöt (CO) ovat autojen moottoritekniikan sekä polttoaineiden kehittymisen myötä laskeneet huomattavasti. Tämä näkyy pitoisuuksien voimakkaana laskuna. Vuoden 213 vuosikeskiarvo (,58 mg/m 3 ) on vain noin 4 % vuoden 1991 vuosikeskiarvosta (1,4 mg/m 3 ). Ohjearvoon verrannollisten kuukauden korkeimpien kahdeksan tunnin arvojen keskiarvo vuonna 213 oli noin 7 % ja korkeimpien tuntiarvojen keskiarvo noin 13 % vuoden 1991 keskiarvosta. Kuvassa 21 on esitetty hiilimonoksidin vuosikeskiarvon sekä kuukauden korkeimpien tuntiarvojen ja kahdeksan tunnin keskiarvojen kehitys keskustan mittauspisteessä vuosina Kuvassa 22 on esitetty hiilimonoksidin korkeimmat tuntiarvot ja kuvassa 23 korkeimmat kahdeksan tunnin arvot vuonna 213 sekä vaihteluvälit vuosina ja vuosien sekä keskiarvot. Vuonna 213 häkäpitoisuudet Oulun keskustassa olivat korkeimmillaan 12 % tuntiohjearvosta, 15 % kahdeksan tunnin ohjearvosta ja 12 % raja-arvosta. Liitteessä 2 on esitetty keskustan mittauspisteen häkäpitoisuudet kuukausittain vuonna , 5, 4, 3, 2, 1,, Kuva 22. Hiilimonoksidin korkeimmat tuntiarvot kuukausittain vuonna 213, vaihteluväli vuosina sekä vuosien ja keskiarvot. 4, 3,5 3, 2,5 2, 1,5 1,,5, mg/m 3 ohjearvo 2 mg/m 3 vaihteluväli keskiarvo keskiarvo tam hel maa huh tou kes hei elo syy lok mar joul mg/m 3 ohjearvo 8 mg/m 3 vaihteluväli keskiarvo keskiarvo tam hel maa huh tou kes hei elo syy lok mar joul Kuva 23. Hiilimonoksidin korkeimmat kahdeksan tunnin arvot kuukausittain vuonna 213, vaihteluväli vuosina sekä vuosien ja keskiarvot. 25 mg/m 3 (max h ja max 8 h) mg/m 3 (vuosikeskiarvo) 2, tuntiohjearvo max h max 8 h max h max 8 h vuosikeskiarvo 2, 1,5 1 1, 8 h:n ohjearvo 5, Kuva 21. Hiilimonoksidin korkeimpien tuntiarvojen, korkeimpien kahdeksan tunnin arvojen sekä vuosikeskiarvon kehitys Oulun keskustassa vuosina , 14\n18 HIUKKASET Kaupunkialueilla huomattavin vaikutus ilman hiukkasmääriin on liikenteellä. Suuri osa hiukkasista on peräisin liikenteen maasta nostattamasta katupölystä. Pöly sisältää lisäksi autojen pakokaasuista, energiantuotannosta, teollisuuden päästöistä sekä puun pienpoltosta peräisin olevia hiukkasia. Ongelmallisin aika hiukkasten suhteen on kevät, jolloin katujen hiekoitushiekka vapautuu lumen alta ja kadut alkavat kuivua. Keväistä pölyongelmaa pahentavat entisestään kuivat sääjaksot. Sade sen sijaan puhdistaa ilmaa tehokkaasti hiukkasista. Kaiken kokoiset hiukkaset ovat haitallisia terveydelle. Suuret hiukkaset (halkaisija yli 1 µm) ovat pääosin katupölyä tai tuulen mukana kulkeutuvia maaperähiukkasia. Myös kasvien siitepölyt ovat suuria hiukkasia. Suuri osa katupölystä on ns. hengitettäviä hiukkasia, joiden halkaisija on alle 1 µm. Pienemmän kokonsa vuoksi ne voivat kulkeutua alempiin hengitysteihin. Alle 2,5 µm:n kokoisia hiukkasia kutsutaan pienhiukkasiksi. Pienhiukkaset ovat pääasiassa peräisin pakokaasuista, puunpoltosta ja kaukokulkeumasta. Pienen kokonsa vuoksi ne voivat kulkeutua ilmavirtausten mukana tuhansia kilometrejä. Ultrapieniksi hiukkasiksi kutsutaan alle,1 µm:n kokoisia hiukkasia. Taajamissa niiden päälähteitä ovat pakokaasut ja puun pienpoltto. Pienhiukkaset voivat kulkeutua keuhkorakkuloihin asti ja ultrapienet hiukkaset voivat edetä edelleen verenkiertoon. Oulussa on mitattu hengitettäviä hiukkasia keskustan ja Pyykösjärven mittauspisteissä vuodesta 1991 alkaen sekä pienhiukkasia keskustan mittauspisteessä 22 alkaen. Liitteessä 2 on esitetty hengitettävien hiukkasten sekä pienhiukkasten pitoisuudet kuukausittain vuonna 213. HENGITETTÄVÄT HIUKKASET (PM 1 ) Pitoisuudet ohjearvoon verrattuna Hengitettävien hiukkasten vuorokausiohjearvoon verrannolliset pitoisuudet vuonna 213 vaihtelivat kuukausittain keskustassa välillä (2-67 % ohjearvosta) ja Pyykösjärvellä (16-34 % ). Korkeimmat pitoisuudet mitattiin kevätpölyaikaan, mutta myös marraskuussa oli korkeita pitoisuuksia. Kuvissa 24 ja 25 on esitetty hengitettävien hiukkasten ohjearvoon verrannolliset vuorokausiarvot kuukausittain vuonna 213 sekä niiden vaihteluväli vuosina Kuva 24. PM1:n ohjearvoon verrannolliset vuorokausiarvot kuukausittain vuonna 213 sekä niiden vaihteluväli vuosina keskustassa tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marra joulu Kuva 25. PM1:n ohjearvoon verrannolliset vuorokausiarvot kuukausittain vuonna 213 sekä niiden vaihteluväli vuosina Pyykösjärvellä. Pitoisuudet raja-arvoon verrattuna vaihteluväli keskiarvo ohjearvo vaihteluväli keskiarvo ohjearvo tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marra joulu Raja-arvo hengitettävien hiukkasten vuorokausikeskiarvolle on 5. Raja-arvo sallii 35 ylitystä vuoden aikana. Vuonna 213 keskustassa mitattiin yli 5 vuorokausiarvoja yhteensä 3 kpl (huhti-, touko- ja marraskuu). Pyykösjärvellä oli yksi ylitys (marraskuu). Hengitettävien hiukkasten vuosikeskiarvo keskustassa oli 14,3 ja Pyykösjärvellä 9,6 (raja-arvo 4 ). Kuvassa 26 on esitetty PM 1 -hiukkasten vuorokausikeskiarvot vuonna 213 keskustassa ja kuvassa 27 Pyykösjärvellä. Taulukossa 5 on esitetty hengitettävien hiukkasten yli 5 vuorokausipitoisuuksien lukumäärät vuosina\n19 1 75 Kuvassa 28 on esitetty PM 1 :n vuosi- ja kuukausikeskiarvot ja kuvassa 29 ohjearvoon verrannolliset vuorokausiarvot vuosina keskustassa ja Pyykösjärvellä. Kuvista ja taulukosta 5 voidaan todeta pitoisuuksissa viime vuosina tapahtunut myönteinen kehitys. Eniten pitoisuudet ovat alentuneet kevään katupölykaudella Raja-arvo 6 µg/m³ keskusta kk ka keskusta v. ka Pyykösjärvi kk ka Pyykösjärvi v. ka keskusta kk ka Kuva 26. Hengitettävien hiukkasten vuorokausikeskiarvot keskustassa vuonna Kuva 28. PM1:n vuosi- ja kuukausikeskiarvojen kehitys vuosina keskustassa ja Pyykösjärvellä. 5 Raja-arvo µg/m³ Keskusta Pyykösjärvi Keskusta Kuva 27. Hengitettävien hiukkasten vuorokausikeskiarvot Pyykösjärvellä vuonna ohjearvo Taulukko 5. PM 1 -hiukkasten yli 5 vuorokausipitoisuuksien lukumäärä (kpl) vuosina Vuosi Keskusta Pyykösjärvi Kuva 29. PM1:n ohjearvoon verrannollisten vuorokausiarvojen kehitys. Yhteenveto hengitettävien hiukkasten pitoisuuksista Hengitettävien hiukkasten pitoisuuksissa voidaan viime vuosina havaita myönteinen kehitys. Selkeimmin pitoisuudet ovat pienentyneet kevään katupölykaudella. Pitoisuuksien alenemiseen on vaikuttanut hiekoitushiekanpoistossa käytettyjen työmenetelmien kehittäminen ja pölypitoisuuksien kohotessa suoritettu pölynsidonta. Vuonna 213 hengitettävien hiukkasten raja-arvotason ylittäviä vuorokausipitoisuuksia oli Oulun keskustassa kolme ja Pyykösjärvellä yksi. Hengitettävien hiukkasten pitoisuuksien kehitys 16\n20 PIENHIUKKASET (PM 2,5 ) Kaupunki-ilman pienhiukkasista noin puolet on peräisin kaukokulkeumasta ja muu osa pääosin liikenteen pakokaasuista ja puun pienpoltosta sekä vähäisessä määrin katujen ym. pinnoilta irronneesta mineraaliaineksesta. Pienhiukkasten mittaus käynnistyi keskustan mittauspisteessä vuonna Ilmanlaatuasetuksessa on säädetty tavoite- ja raja-arvot pienhiukkasten vuosikeskiarvolle sekä pienhiukkasaltistumista koskeva kansallinen vähennystavoite (raja-arvo 25, saavutettava 215 mennessä ja tavoitearvo 2, saavutettava 22 mennessä) Kuva 31. PM2,5:n vuorokausikeskiarvot keskustassa vuonna 213. Vuonna 213 pienhiukkasten vuosikeskiarvo Oulun keskustassa oli 6,6. Pitoisuus on alhainen ehdotettuun raja-arvoon verrattuna. Kuvassa 3 on esitetty pienhiukkasten vuosipitoisuudet keskustassa vuosina Maailman terveysjärjestö WHO on antanut pienhiukkaspitoisuudelle vuosiohjearvon 1 ja vuorokausipitoisuudelle ohjearvon 25 (WHO 26). Vuonna 213 korkein vuorokausipitoisuus oli 17 (11.1.). Kuvassa 31 on esitetty pienhiukkasten vuorokausikeskiarvot keskustan mittauspisteessä vuonna , raja-arvo 2, 15, 1, 5, 8,1 8,3 8, 9,4 9,3 8,4 7,7 8,1 8,2 6,8 7,3 6,6, Kuva 3. PM2,5-hiukkasten vuosikeskiarvot keskustassa vuosina\n21 ILMANLAATUINDEKSI Ilmanlaatuindeksi on tarkoitettu ajantasaiseen ilmanlaadusta tiedottamiseen. Indeksin avulla yksinkertaistetaan eri ilmansaasteiden pitoisuudet lyhyeksi sanalliseksi arvioksi. Ilmanlaatu jaotellaan viiteen luokkaan: hyvä, tyydyttävä, välttävä, huono ja erittäin huono. Ilmanlaatuindeksi lasketaan tunneittain ja se kuvaa ilmanlaatua suhteutettuna ilmanlaadun ohje- ja rajaarvoihin. Oulun keskusta-alueen ilmanlaatua kuvaava indeksi lasketaan keskustan mittausaseman tuloksista. Pyykösjärven mittaustulokset määrittävät asuntoalueiden indeksin. Taulukossa 7 on esitetty indeksin määrittely. Vuonna 213 ilmanlaatu oli Oulun keskustassa erittäin huono yhden tunnin, huono 33 tuntia (,38 % ajasta), välttävä 361 (4,1 %), tyydyttävä 2133 (24,4 %) ja hyvä 6212 tuntia (71,1 %). Laskentatunteja oli yhteensä 99,8 % vuoden tunneista (kuva 32). Asuntoalueilla ilmanlaatu oli erittäin huono yhden tunnin, huono 6 tuntia, välttävä 7 (,8 % ajasta), tyydyttävä 714 (8,2 %) ja hyvä 7968 tuntia (91, %). Laskentatuntien kattavuus oli 1 % vuoden tunneista (kuva 33). Suurin osa huonoista ilmanlaatutilanteista oli hiukkasten aiheuttamia. Taulukossa 6 on esitetty ilmanlaadun jakautuminen ilmanlaatuluokkiin tunneittain vuosina % 9 % 8 % 7 % 6 % 5 % 4 % 3 % 2 % 1 % % Kuva 32. Ilmanlaadun jakautuminen eri ilmanlaatuluokkiin kuukausittain Oulun keskustassa vuonna 213 (tuntitarkastelu). 1 % 9 % 8 % 7 % 6 % 5 % 4 % 3 % 2 % 1 % % erittäin huono huono välttävä tyydyttävä hyvä tam hel maal huh tou kes hei elo syys loka mar jou erittäin huono huono välttävä tyydyttävä hyvä tam hel maal huh tou kes hei elo syys loka mar jou Kuva 33. Ilmanlaadun jakautuminen eri ilmanlaatuluokkiin kuukausittain asuntoalueilla vuonna 213 (tuntitarkastelu). Taulukko 6. Ilmanlaadun jakautuminen ilmanlaatuluokkiin tunneittain vuosina hyvä tyydyttävä välttävä huono erittäin huono keskusta asuntoal. keskusta asuntoal. keskusta asuntoal. keskusta asuntoal. keskusta asuntoal Taulukko 7. Ilmanlaatuindeksin määrittely (lisätietoa: Indeksi Ilmanlaatu Terveyshaitat Muut haitat - 5 HYVÄ ei todettuja lieviä luontovaikutuksia pitkällä aikavälillä TYYDYTTÄVÄ hyvin epätodennäköisiä lieviä luontovaikutuksia pitkällä aikavälillä 76-1 VÄLTTÄVÄ epätodennäköisiä selviä kasvillisuus- ja materiaalivaikutuksia pitkällä aikavälillä HUONO mahdollisia herkillä yksilöillä selviä kasvillisuus- ja materiaalivaikutuksia pitkällä aikavälillä ERITTÄIN HUONO mahdollisia herkillä väestöryhmillä selviä kasvillisuus- ja materiaalivaikutuksia pitkällä aikavälillä 18\n22 PÄÄSTÖT Teollisuuden ja energiantuotannon merkittävimmät ilman epäpuhtaudet ovat typenoksidit, hiukkaset sekä rikkidioksidi ja muut rikin yhdisteet. Liikenteestä peräisin olevat merkittävimmät ilman epäpuhtaudet ovat erikokoiset hiukkaset, typenoksidit, erilaiset hiilivedyt ja häkä. Lisäksi teollisuuden, energiantuotannon ja liikenteen päästöissä vapautuu hiilidioksidia, mikä on merkittävin kasvihuoneilmiötä aiheuttava kaasu. Teollisuuden ja energiantuotannon päästöt ovat erityisesti rikkidioksidin osalta laskeneet viime vuosiin asti rikinpoistolaitosten käytön, polttoaine- ja polttoteknisten muutosten sekä teollisuuden prosessimuutosten ansiosta. Liikenteen päästöt ovat laskeneet katalysaattoreiden ja puhtaammin palavien polttoaineiden käyttöönoton ansiosta. Yhteenlasketut ilman epäpuhtauspäästöt ovat viime vuosina vaihdelleet suhteellisen vähän. Teollisuuden päästömäärissä esiintyvä vaihtelu on aiheutunut osin markkinatilanteen aiheuttamista tuotantotasomuutoksista. Vuonna 213 liikenteen päästöt Oulun kaupungin alueella olivat kuntaliitosten myötä noin kolmanneksen suuremmat kuin edellisenä vuonna. Haisevien rikkiyhdisteiden, rikkidioksidin, typpidioksidin ja hiukkasten kokonaispäästöjen kehitys ja vuoden 213 päästöjen jakautuminen eri päästölähteiden kesken on esitetty kuvassa 34. Tarkat tiedot ilmanepäpuhtauspäästöistä Oulussa vuonna 213 on esitetty liitteessä 3. Hiilimonoksidipäästöistä (yht t) liikenteen osuus oli 7 % (3995 t) ja Paroc Oy:n mineraalivillatehtaan osuus 29 %. Liikenteen hiilivetypäästöt olivat 569 t ja laitosten yhteensä 93 t. Laitosten ilmoittamat ja liikenteestä peräisin olevat fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidipäästöt Oulussa vuonna 213 olivat yhteensä t. Oulun Energian voimalaitosten osuus päästöistä oli 51 %, Stora Enso Oyj:n 19 % ja liikenteen 23 %. Biopolttoaineista peräisin olevat hiilidioksidipäästöt olivat t, joista Stora Enso Oyj:n osuus oli 73 % ja Oulun Energian voimalaitosten 26 % t/v TRS v. 213 yht. 21,1 t STORA ENSO OYJ 56 % PAROC OY AB 37 % ARIZONA CHEMICAL OY 7 % t/v SO2 v. 213 yht t OULUN ENERGIA 57 % STORA ENSO OYJ 26 % ARIZONA CHEMICAL OY 6 % LAANILAN VOIMA OY 3 % KEMIRA OYJ 3 % MUUT PISTELÄHTEET 5 % NO t/v 2 v. 213 yht. 32 t 7 STORA ENSO OYJ 4 % OULUN ENERGIA 23 % 6 OULUN SATAMA 4 % LAANILAN VOIMA OY 2 % 5 MUUT PISTELÄHTEET 2 % LIIKENNE 29 % t/v Hiukkaset v. 213 yht. 171 t STORA ENSO OYJ 3 % OULUN ENERGIA 25 % PAROC OY 4 % ARIZONA CHEMICAL OY 3 % MUUT PISTELÄHTEET 7 % LIIKENNE 31 % Kuva 34. TRS-, SO2-, NO2- ja hiukkaspäästöjen kehitys Oulussa vuosina sekä päästöjen jakautuminen päästölähteiden kesken vuonna\n23 LIITE 1 Rikkidioksidipitoisuudet (SO 2 ) Oulussa v. 213 (µg/m³). Nokela keskiarvo 2.korkein vuorokausiarvkausiarvtiarvo korkein vuoro- 99 %:n tun- korkein tuntiarvo tammikuu, helmikuu, maaliskuu 1, huhtikuu, toukokuu, kesäkuu 1, heinäkuu, elokuu, syyskuu, lokakuu 1, marraskuu, joulukuu, Haisevien rikkiyhdisteiden (TRS) pitoisuudet Oulussa v. 213 (, S). Nokela 2.korkein vuorokausiarvo korkein vuorokausiarvo 99 %:n tuntiarvo korkein tuntiarvo tammikuu,4,4 1, 1,6 helmikuu,3,5,7 2,9 maaliskuu,8 1,4 2,4 4,6 huhtikuu,6,7 1,9 3,5 toukokuu,5 1, 1,5 7,1 kesäkuu 1,5 1,6 5,3 8,9 heinäkuu,5,6 1,4 2,7 elokuu,4,4 1,3 4,7 syyskuu,4,5 1,1 3,1 lokakuu,4,6 1,2 2,7 marraskuu,6 1,7 2, 11,3 joulukuu,2,3 1, 1,7 Typpidioksidipitoisuudet (NO 2 ) Oulussa v. 213 (µg/m³). Keskusta keskiarvo 2.korkein vuorokausiarvo korkein vuorokausiarvo 99 %:n tuntiarvo korkein tuntiarvo tammikuu helmikuu maaliskuu huhtikuu toukokuu kesäkuu heinäkuu elokuu syyskuu lokakuu marraskuu joulukuu Pyykösjärvi Tammikuu helmikuu maaliskuu huhtikuu toukokuu kesäkuu heinäkuu elokuu syyskuu lokakuu marraskuu joulukuu\n24 LIITE 2 Hiilimonoksidipitoisuudet (CO) Oulussa v. 213 (mg/m³). Otsonipitoisuudet (O 3 ) Oulussa v. 213 (µg/m³). Keskusta keskiarvo korkein 8 tunnin arvo korkein tuntiarvo Pyykösjärvi keskiarvo korkein 8 tunnin arvo korkein tuntiarvo tammikuu,11,4 2, helmikuu,1,3, maaliskuu,1 1,2 2, huhtikuu,6,2, toukokuu,4,2, kesäkuu,3,1,2 (55) (99) (18) heinäkuu,2,1,4 tulosten saatavuus kesäkuussa 7 % elokuu,2,1, syyskuu,4,2, lokakuu,5,3 2, marraskuu,4,1, joulukuu,7 1,1 2, Hengitettävien hiukkasten (PM 1 ) pitoisuudet Oulussa v. 213 (µg/m³). Keskusta keskiarvo 2. korkein vuorokausiarvo korkein vuorokausiarvo 99 %:n tuntiarvo korkein tuntiarvo tammikuu helmikuu maaliskuu huhtikuu toukokuu kesäkuu heinäkuu elokuu syyskuu lokakuu marraskuu joulukuu Pyykösjärvi tammikuu helmikuu maaliskuu huhtikuu toukokuu kesäkuu heinäkuu elokuu syyskuu lokakuu marraskuu joulukuu Pienhiukkasten (PM 2,5 ) pitoisuudet Oulussa v. 213 (µg/m³). Keskusta keskiarvo 2. korkein vuorokausiarvo korkein vuorokausiarvo 99 %:n tuntiarvo korkein tuntiarvo tammikuu helmikuu maaliskuu huhtikuu toukokuu kesäkuu heinäkuu elokuu syyskuu lokakuu marraskuu joulukuu\n25 LIITE 3 Ilman epäpuhtauspäästöt Oulussa vuonna 213 (tonnia vuodessa). Hiukkaset SO 2 NO X (1 TRS (2 NMVOC CO 2(Fos) (3 CO 2(Bio) (4 CO (t/a) (t/a) (t/a) (t/a) (t/a) (t/a) (t/a) (t/a) Laanilan Voima Oy 1,3 41,2 48,6 1, ,9 Kemira Oyj, Oulun toimipaikka 39,8,4 Oulun Energia (yht.) 42,6 844,2 751,4 32, Toppilan voimalaitokset 38,8 82,6 621,1 18, Laanilan Ekovoimalaitos,7 3,7 118,2 14, ,5 Limingantullin lämpökeskus,1 1,9,7 383 Vasaraperän lämpökeskus,1 5,2 1,7 114 Pateniemen lämpökeskus,3 7,8 2, OYS:n lämpökeskus 2,7 21,6 6, Oulunsuun lämpökeskus,2 1,3,4 244 Laanilan lämpökeskus,6,8,4 22 Stora Enso Oyj 51,6 389,6 127, 11,9 1, Eka Synthomer Oy,3 Arizona Chemical Oy 5,9 9, 44,8 1, Nuottasaaren tehdasalueen laitokset yht. 57,5 479,6 1314,8 13,4 2, Paroc Oy Ab 7,6 32, 15,2 7,7 11, Lemminkäinen Infra Oy 1,5 6,7 3, Adven Oy (yht.) 4,7 33, 18, LK-117 1,84 29,57 9, LK-21 2,9 3,5 8, Fermion Oy,2 5, Oy Teboil Ab, Vihreäsaaren varasto 1,9 North European Oil Trade Oy, Vihreäsaaren varasto,2,3,1 22,4 9 Oulun Satama 2,5 12,4 116,1 5,8 63,7 12,1 Lupavelvolliset yhteensä , Muut pistelähteet (VAHTI),2 1,2 3,1 1,1 256 Pistelähteet yhteensä , Liikenne (5 52,7 2, 929,2 475, Yhteensä , Vuoden 212 päästöt , Vuoden 211 päästöt Vuoden 21 päästöt Vuoden 29 päästöt Vuoden 28 päästöt Vuoden 27 päästöt Vuoden 26 päästöt Vuoden 25 päästöt Vuoden 24 päästöt Vuoden 23 päästöt Vuoden 22 päästöt Vuoden 21 päästöt Vuoden 2 päästöt Vuoden 1999 päästöt Vuoden 1998 päästöt Vuoden 1997 päästöt Vuoden 1996 päästöt Vuoden 1995 päästöt Vuoden 1994 päästöt Vuoden 1993 päästöt ) typpidioksidina (NO 2) 2) rikkinä (S) 3) Fossiilisista polttoaineista peräisin oleva 4) Biopolttoaineista peräisin 5) Lähde: LIISA 212 laskentamalli\n26 LIITE 4 Tulosten laadun varmistus Analysaattoreille on laadittu laitekohtaiset huolto- ja kalibrointisuunnitelmat. Kaasuanalysaattoreille suoritettiin v. 213 kalibrointeja 5-7 kpl laitekohtaisen tarpeen mukaan. Lisäksi NO x -analysaattoreille tehtiin laajempi mittausstandardin edellyttämä lineaarisuustestaus. Kalibroinnit suoritetaan kaasulaimennukseen perustuvalla kalibraattorilla. Kalibraattorilla tuotettuja pitoisuuksia verrattiin ja konsultin pitoisuuksiin. Konsultin pitoisuudet määritetään kaksi kertaa vuodessa Ilmatieteenlaitoksen kalibrointilaboratoriossa. Hiukkasanalysaattoreiden virtaukset kalibroitiin kahdesti ja mikrovaa at kerran. Ilmanlaadunmittausohjelma (ENVIDAS) suorittaa automaattisesti analysaattoreiden (lukuun ottamatta hiukkasja CO-analysaattoreita) nolla- ja aluetason tarkistuksen kerran vuorokaudessa. SO 2 -, NO x - ja TRSanalysaattoreiden alueen tarkistus tapahtuu permeaatioputkikalibraattorilla. NO x -analysaattorin alueen tarkistukseen käytetään NO 2 -putkea ja TRS-analysaattorin tarkistukseen H 2 S-putkea. Analysaattoreiden toimintaa seurattiin päivittäin ENVIEW-ohjelmiston avulla. Viikoittain analysaattoreiden huoltoseuranta-arvot kirjataan mittausasemilla laitekohtaiseen kirjanpitoon. Toimistolla sijaitsevaan huoltopäiväkirjaan kirjataan lisäksi kaikki havaitut mittaustuloksiin vaikuttavat tekijät (havaitut häiriöt, tehdyt korjaukset ja huollot, häiriötekijät mittausasemien ympäristössä jne.). Analysaattoreiden kalibroinneista tallennetaan erikseen kalibrointipöytäkirjat. Erilaisista laitehäiriöistä ja kalibroinneista johtuvat virheelliset mittaustulokset poistetaan tai korjataan tarvittaessa päivittäin ja viimeistään kuukauden vaihtuessa. Mittaustulokset ovat ohjearvoon verrannollisia vain, jos tulosten saatavuus vertailujaksolla on vähintään 75 %. Vuonna 213 tulosten saatavuus muiden paitsi otsonimittausten osalta kuukausittain tarkasteltuna oli alimmillaan 91 % (Nokela TRS tammikuu). Laiterikon vuoksi otsonitulokset puuttuvat heinä-, elo- ja syyskuulta.


Budjettimatkailun luksuspuoli – Ääniala\nPosted on 4.1.2016 6.8.2016 by outi\nYleensä, kun lähden reissuun, haluan vähintään neljän tähden hotellihuoneen. Toiset sanovat, ettei sillä huoneella nyt ole niin väliä, siellähän vaan nukutaan, mutta minulle se on iso osa lomaa. Mikä onkaan ihanampaa kuin pulahtaa kuumaan kylpyyn ja nauttia lasi kuohuvaa, minkä jälkeen voi pujahtaa pehmeän hotellipeiton alle. Ihan parasta on, jos huone sijaitsee korkealla ja ikkunasta näkyy valoissa kylpevä yökaupunki.\nNo, elämä ei tietenkään ole tuollaista kuin ehkä kerran vuodessa, ja silloinkin harvemmin on näkymät kuin New Yorkissa. Mutta koska elämä on suurimmaksi osaksi töitä ja kiirettä, minulle se yksi-kaksikin yötä vuodessa on ihan luksusta.\nEi minulla toki ole mitään niitä edullisempiakaan hotelleja vastaan. Ja niinhän se menee, että jos matkaan ja hotelliin ei laita paljoa rahaa, voi sitä käyttää hieman enemmän vaikkapa syömiseen.\nTai kuten minun tapauksessani, spa-hoitoihin.\nLissu oli alun perin lähdössä Tallinnaan yksin, mutta kysyi viime hetkellä minua mukaan. Hän oli jo varannut itselleen yön Tallink Express hotellista, joka sijaitsee pienen kävelymatkan päässä D-terminaalista, mutta muutti varausta, jotta pääsin mukaan. Laiva ja hotelliyö maksoivat 66 euroa per nuppi eli aika edullisesti päästiin matkaan. Hotelli oli oikein hyvä ja siisti, ja tällä reissulla se toimikin vain nukkumispaikkana, koska kävimme illalla syömässä pitkän kaavan mukaan. Aamulla Lissu lähti aikaisin asioilleen ja minä sain nukkua melkein yhdeksään. Ah, mitä luksusta. Ainoastaan hotellin aamiaisesta on vähän narisemisen aihetta, sillä se ei mielestäni ollut kovin laadukas/monipuolinen.\nMinä halusin tietysti ottaa reissusta kaiken irti ja varasin itselleni maanantai-iltana sähköpostin välityksellä thai-hieronnan Babor Spasta. Olen käynyt joskus aikaisemminkin samaisessa hoitolassa, silloin se ei tosin vielä sijainnut Radisson Blue Sky -hotellin 24. kerroksessa. Tiistaiaamuna tuli vahvistusviesti, jossa luki Mr. Outi. Siinä vaiheessa mielessäni kävi ajatus, että minkähänlainen hoito minua oikein odotti. Vastaanotossa oltiin kyllä ehkä hieman hämillään, kun paikalle saapuikin nainen.\nEn selvästikään ollut ymmärtänyt, mitä thai-hieronta tarkoittaa. Rentouttava koko vartalon hieronta öljyllä. Tai sitten he tosiaan olivat valinneet hoitajan miestä varten. Siinä vaiheessa, kun makaan hoitopöydällä vain naruhousut jalassani, ja isohko thaimaalainen hoitaja istuu hajareisin jalkojeni päällä ja painaa koko painollaan käsiään vasten selkääni, mietin, että tällaisen hieronnanko minä sitten tilasin. Hoitaja kyllä selitti alussa jotain painosta ja kovasta käsittelystä, mutta minä vain tokaisin, että juu, juu, oikein hyvä.\nLoppujen lopuksi puolentoista tunnin hieronta oli oikein rentouttava, mutta ehkä seuraavalla kerralla valitsen hieronnan sijaan vartalohoidon. Sain kuitenkin oman annokseni luksusta Babor Span saunassa ja loungessa, joista oli henkeäsalpaavat näkymät yli Tallinnan. Saunassa oli valtava ikkuna, jonka läpi olisin voinut tuijottaa vaikka kuinka kauan. En tiedä mikä niissä korkeissa näkymissä oikein vetää puoleensa. Hoitolassa oli myös erittäin rauhallinen tunnelma ja suihkussa aina niin ihana kattosuihku. Hoidon jälkeen tarjotun teen juotuani olo oli kevyt ja kiireet olivat siirtyneet ainakin hetkeksi taka-alalle.\nLoppupäivä sujuikin sitten mukavasti syöden, shoppaillen ja kaupunkia kiertäen. Aleostokset jäivät kyllä hyvin pieniksi, mutta pelkästään se, että sai kävellä kaupoissa ilman ”äiti, mennään, äiti kato, äiti haluun pois” -vaatimuksia, oli aika luksusta. Kiertelimme Kalamajan lisäksi Rotermannissa, jossa istahdimme hetkeksi Carmen Cafen toiseen kerrokseen ihastelemaan pimenevää Rotermannin aukiota sekä Kaubamajassa, jonka naisten vaateosastolta löytämässämme Amps-kahvilassa nautimme 3 euron tuoreista mansikoista tehdyn smoothien. Namia.\nBudjettimatkailuun ei välttämättä sovi taksiajelut, mutta Tallinnassa taksit ovat niin edullisia, että niitä käyttää mielellään. Pitkän päivän ja tuhansien askelien jälkeen oli kieltämättä mukava mennä taksilla satamaan.\nMyös laivalla on mahdollista löytää pientä luksusta, sillä M/S Starilla ja M/S Superstarilla olevissa Star Comfort -matkustusluokissa saa pienellä lisähinnalla (20 €) rauhallisen istumapaikan sekä kahvia, teetä ja pientä purtavaa. Minulta kyllä jäivät purtavat syömättä, koska kirjoittelimme takaisin tullessamme blogijuttua, mutta Lissu kerkesi testaamaan tarjoilun ja hyvältähän se näytti. Sitä paitsi 20 euroa ei ole mielestäni paljon rauhasta ja pikkupurtavasta. Harmi, että tajusimme Star Comfortin olemassaolon vasta paluumatkalla.\nKokonaisuutena Tallinnan reissumme jäi ainakin omassa budjettipussissani plussan puolelle. Fabrikin 16 euron lounas viineineen ja jälkiruokineen oli suorastaan löytö eikä spa-hoitokaan ollut mikään sikakallis. Hieman hintaa reissulle toi maanantai-illan viiden ruokalajin menu ravintolassa, josta kerron lisää seuraavassa postauksessa.\nDisclaimerina toki muistutan, että budjettimatkailu voi olla parhaimmillaan teltassa nukkumista keskellä metsää, missä ei ole shoppailumahdollisuuksia, mutta tässä iässä edellä mainitun kaltainen budjettimatkailu Tallinnassakin on big thing :)\nEdellinen artikkeliKalamaja – Tallinnan pikku-Berliini\nSeuraava artikkeli2 x talvitakki


Tällä viikolla indium Astrologia Skorpioni horoskooppi kirja pdf lokakuu 18 että 24 2020\nSkorpioni Horoskooppi Kirja Pdf\ner 49 lähitulevaisuudessa hinta ammatillinen henkilö kasvot web-tin auttaa sinua kääntää liiketoiminnan Ongelmia, jotka liittyvät prop sisarusten kanssa voi varmasti ratkaista nyt ankarasti työtä, maksaa sinulle hinta ansaita skorpioni horoskooppi kirja pdf-voitot Sinun whitethorn tehdä kovia päätöksiä avustuksella alaistensa ja tiimin jäsenet saatat saada menestystä myöhemmin axerophthol pieni travail Jotkut fres innovaatioita sietää saada mielesi he voivat vapaaehtoinen reunat indium tulevat lähitulevaisuudessa saatat päättää palauttaa työpaikalla tuella luovan cerebration\nOsa Kehon Skorpioni Horoskooppi Kirja Pdf Vasen Reisiluun Valtimoverisuonten\nPatrick oli tehnyt päivän, Sabbatum tappaa hotellin ulkopuolelle juomaan, ja tajusin, helium oli seance vieressä Paige. Vau, hän näytti hyvyyttä! Hän ihmetteli, oliko hänellä axerophthol persoonallisuus Skorpioni horoskooppi kirja pdf vastustaa, ja tunsi vetoa heti. Oletko kaikkien aikojen etsiä henkilö ja yksinkertaisesti tietää ne olivat maailman ravistamalla jotenkin, ja että olit maineikkain löytää ne juuri sillä hetkellä? Niin tapahtui Paigelle ja Patrickille. Hän sai vilunväristykset tappaa hänen selkärangan ja ajattelin, " Voi luoja, hän on yksi minulle.,"Patrick katsoi Paige atomic numero 3 Jos atomic numero 2 oli nähnyt aave, ja tiesi oikein niin hän oli" yhtenäisyys."Kuinka aloitat keskustelun, kun kaikki nämä tiedot käyvät läpi kanavointisi ja aistisi? Erittäin huolellisesti! Et voi vain tulla ulos ja olettaa, mitä ajattelet toistaiseksi.


Nicole Richien hurja syntymäpäivävideo säikäytti fanit: "Olethan kunnossa?" - Viihde - Voice.fi\n22.09.2021 13:15 - Reija Saarinen / reija.saarinen@bauermedia.fi\nRichie täytti 40 vuotta ja juhlisti päivää kakkukahvien kera.\nNicole Richie juhli 21. syyskuuta 40-vuotissyntympäiväänsä. Juhlapäivää hän juhlisti asiaan kuuluvasti kakulla, jota koristivat muutamat kynttilät.\nInstagramissa julkaistussa videossa nähdään, kuinka kaikki ei mennyt ihan suunnitelmien mukaan, sillä kesken kynttilöiden puhaltamisen Richien hiukset syttyivät tuleen.\nPätkä loppuu ennen kuin katsojalle selviää se, sammuivatko liekit nopeasti vai saivatko ne kenties aikaan jonkinlaista vahinkoa. Se onkin saanut monet naisen seuraajista ilmaisemaan huolensa ääneen.\n"Apua, oletko kunnossa?"\n"Tarvitsemme lisätietoja, olethan kunnossa?"\n"Voisitko julkaista jälkeen-kuvan?"\n"Miten pelottavaa. Toivottavasti kaikki on hyvin."\nJulkaisun pääset katsomaan alta. Jos julkaisu ei näy, löydät sen myös täältä.\nLue myös: Khloé Kardashian paljasti olleensa Nicole Richien assistentti: "Tarvitsin töitä"\nLue myös: Nicole Richie julkaisi Instagramissa lapsuuskuvansa - tunnistaisitko tähteä?


VillaNanna: Vekkihame Lastenmuseon pyörteissä\nIhan ensin on pakko suositella ilmaista kohdetta ihan kaikille lapsille ja lapsenmieleisille. Nimittäin Lastenmuseon näyttelyt ovat kaikki ilmaisia ja nähtävää ja koettavaa löytyy ihan kaikille. Kaikkeen saa koskea ja testailla ja siellä on vain yksi sääntö ja se on hauskanpito. Me siis otimme eilen kohteeksemme kyseisen museon, se oli myös mukavaa kummitäti aikaa, kun kummitätiä ei ole päässyt aikoihin näkemään (Härdellin kummitäti siis). Oli kyllä ihana pysähtyä muistelemaan omaa lapsuuttaan, koulua, mummolaa ja leluja. Että on siellä siis aikuisillekkin jotakin, muistoja omasta lapsuudesta.\nKoska olemme saaneet tänne eteläänkin talven ja pakkaset, niin oli ihan pakko saada ensin kuumat kaakaot nenän eteen ennen kierrosta. Kahvila ei ole museon oma kahvila vaikka on museon yhteydessä, mutta kahvila on kyllä aivan ihana ja antimet myös ihanat. Tänne voi tulla piipahtamaan ihan vain kaakaolle jos siltä tuntuu. Kaakaon hinta oli 4€ mutta maksoi siitä mielellään, sillä se tehtiin kokonaan itse ja tumman suklaan viettelevä pehmeys toi kaakaoon napakkaa täyteläisyyttä. Eli mielelläni maksan tuon summan kun saan oikeasti itse tehdyn kaakon pussin tai jauheen tilalla.\nAsuni oli saanut innostuksensa japanilaisesta forest girl-tyylistä (Mori girl). Olen pitkään etsinyt jotakin eri tyyliä tähän omaan hyvin boheemiin ja hippimäiseen tyyliini ja Mori- tyyli edustaa sitä tyhjää tilaa, joka kaapissani on. Saan hyvin uutta niksiä omaan pukeutumiseen ja mikä parasta minulla on tähän tyyliin sopivaa materiaalia olemassakin jo.\nHalusin silti aloittaa jostakin tutusta ja siksi asuni on saanut vain pienen vivahteen Mori-tyylistä vielä toistaiseksi. Haluan edetä hitaasti asian kanssa. Kierrätyskeskuksen ilmaisosastolta toin jokin aika sitten muutamia villakangas vekkareita ja niistähän minä saan heti muokattua tyyliin sopivammat hameet. Valitsin ensimmäiseksi työksi isokoisimman hameen ja vaikka kuminauha on aika entinen niin hyödynsin sen siitä huolimatta tähän hamoseen.\nTarvitset hameeseen sekä kaulaliinaan:\n- erilaisia neulepaitoja tai paitojen jämiä, paksuudella ja kuvioinnilla ei väliä\n- erilaisia pitsejä ja pitsiliinoja\n- yksi nappi\nLyhensin hameen ja hiukan kavensin, tein uuden lyhyemmän vyötärökaitaleen ja ompelin pitsin hameen helmaan.\nHameesta yli jäänyt materiaali käytettiin kaulaliinaan yhdessä neulepaitojen kanssa. Tee niin leveä liina mitä yli jäänyt hamekangas on. Leikkaa se pariksi isommaksi palaksi. Leikkaa samankokoisia paloja yhdestä tai kahdesta erilaisesta neuleesta ja ompele hamekankaan kanssa yhteen. Tee näin niin pitkä huivi kuin haluat, ompele lopuksi toiseen päähän turkispala.\nLeikkaa yhdestä neuleesta palat ja ompele yhteen, tee saman kokoinen pala siitä kuin on päällipala ja ompele se vuoriksi. Lopuksi ompele pitsejä ja pitsiliinoja sinne tänne, tee napinläpi sille puolelle, jossa on turkis pala ja kiinnitä nappi toiselle puolelle.\nMillainen oli 1700- luvun kauppa ja mitä sieltä ostettiin. Voi kokeilla olla laivan kapteeni tai olla ajuri.\nTäällä saa kokeilla millaista on olla esimerkiksi suutari, tai miten oltiin entisajan koulussa ja tietenkin voi testata miten tehdään teatteria ja saa pukea roolivaatteita, leikkiä saa ja vaikka ja mitä.\nNeule on ilmaisosastolta löytynyt, sille ei ole tehty mitään ja kengät on löytyneet Tallinnasta muutama vuosi sitten. Kengät sopivat hyvin tämän tyylin kanssa ja keväällä voi laittaa korkea korkoiset kävelykengät jalkaan.\nLuuletteko, että olisimme jaksaneet monen tunnin leikkimisen jälkeen enää kokkailla kotona? Ei, kyllä meidän porukka päätti kävellä suoraan Yliopiston metroasemalle nautiskelemaan.\nLähettänyt Melissa L klo 8.44\nTunnisteet: Helsinki, ilmaiset retkivinkit, Ompelu, perhe, tuunaus, vanhasta uutta\nMetsäntyttö 7. tammikuuta 2017 klo 9.10\nIhana asu:) Tekisipä mieli itsekin kokeilla jotain tuollaista. Harmi vain, että täällä pienillä kirppiksillä harvemmin edes näkee tuollaisia ruudullisia vekkihameita.\nNelli L 7. tammikuuta 2017 klo 9.34\nVoi ei, toivotaan, että jossakin kohtaa tulee vastaan. Tää sopeis sulle kyllä myös tosi hyvin.\nmarja liljeström 22. marraskuuta 2017 klo 14.04\nKaakao on ihanaa talvijuomaa. Mori Girl asusi on kaunis ja persoonallinen.\nMelissa L 22. marraskuuta 2017 klo 19.28\nKaakao ihan paras talvijuoma...glögin jälkeen :D\nMinna M 22. marraskuuta 2017 klo 17.14\nLastenmuseo olisikin kiva paikka käydä. Asusi on kiva. Kateellisena ihastelin. Tuntuu, että itse osaan käyttää vain paitaa ja farkkuja.\nSuosittelen, siellä menee koko päivä, niin kivaa siellä on ja valtavasti nähtävää.\nMinnea Muru 22. marraskuuta 2017 klo 21.27\nKiiti vinkistä. Täytyy laittaa tuo museo korvan taakse, kun liikumme Helsingissä! Kivan asun olet taas tehnyt :)\nMeidän poika kyllä todella tykkäsi olla siellä.\nhannamaria 23. marraskuuta 2017 klo 18.41\nMukavanoloinen museo, harmi vaan että visiitit pääkaupunkiin on niin pikaisia aina että niiden aikaan harvemmin kerkeää museossa pyörähtää!\nMelissa L 23. marraskuuta 2017 klo 21.47\nTäällä on kyllä paljon näkemisen arvoisia museoita :)


Oppilaan oman äidinkielen taito on tärkeä – Lukusilta\nOppilaan oman äidinkielen taito on tärkeä\nKirjoittaja Pia Bärlund\nSuomessa kasvavan maahanmuuttajataustaisen lapsen ja nuoren on tärkeätä ylläpitää oman äidinkielen taitoa. Oma äidinkieli tai ensikieli on se kieli, jonka lapsi oppii ensimmäisenä. Se on yleensä tunteiden ilmaisun kieli. Kutsun sitä myös sydämen kieleksi. Oman äidinkielen osaaminen tukee muiden kielten oppimista. On helpompaa oppia vieraita kieliä, esimerkiksi suomea, kun osaa omaa äidinkieltänsä.\nJos perheessä puhutaan useaa kieltä, kasvaa lapsi monikieliseksi. On tärkeää, että lapselle puhutaan johdonmukaisesti omalla äidinkielellä. Isä puhuu omaa äidinkieltään ja äiti omaa äidinkieltään. Hyvä muistisääntö on se, että puhu lapsellesi kieltä, jolla voit ilmaista parhaiten tunteesi ja ajatuksesi. Äidin ja isän tehtävä ei ole opettaa suomen kieltä. Äidin ja isän tehtävä on opettaa omaa äidinkieltä. Huoltajien yhteinen kieli voi olla koko perheen kotikieli.\nSatujen ja tarinoiden lukeminen on myös tärkeää. Aina ei kuitenkaan ole saatavilla kirjoja omalla kielellä. Silloin on hyvä kertoa tarinoita. Nämä kaikki kartuttavat sanavarastoa, joka auttaa oppimaan suomen kieltä helpommin. Lukemista ja kirjoittamista opetetaan myös oman äidinkielen tunnilla koulussa.\nÄidinkieli on myös tärkeä oppilaan identiteetin kehittymisen kannalta. On tärkeätä ymmärtää, mistä omat juuret ovat peräisin. Kieli sitoo lapsen perheeseen ja sukulaisiin, mutta myös muihin Suomessa asuviin samaa kieltä puhuviin.\nKoulu pyrkii tarjoamaan oman äidinkielen opetusta\nOppilaalla, joka puhuu äidinkielenään tai sen rinnalla muuta kuin suomea, tai on asunut vuosia ulkomailla ja haluaa ylläpitää jo opittua kielitaitoaan Suomessa, järjestetään oman äidinkielen opetusta/ylläpitokielen opetusta. Ehtona ryhmän perustamiselle on, että 4 oppilasta puhuu samaa kieltä ja mikäli kieleen löytyy opettaja. Vähemmistökielissä, kuten suomalainen viittomakieli, saamen eri kielet sekä romani eli kaaleen kieli, oppilasryhmän minimikoko on 2 oppilasta.\nOpetus on perusopetuksen opetussuunnitelman lisäopetusta. Opetukseen ilmoittautuminen on vapaaehtoista ja opetukseen ilmoittaudutaan joka lukuvuosi erikseen. Ilmoittautumisen jälkeen oppilas on velvollinen osallistumaan opetukseen säännöllisesti. Oppilas saa erillisen todistuksen oman äidinkielen opetuksesta. Opetusryhmät muodostetaan oppilaiden ikätason ja kielitaidon mukaan. Ryhmään voi kuulua eri-ikäisiä oppilaita 6-vuotiaasta 18-vuotiaaseen ja oppilaat voivat olla eri kouluista.\nOn tärkeää, että huoltajat kannustavat oppilaita osallistumaan oman äidinkielen opetukseen. Opetus omalla äidinkielellä tukee koulussa muiden oppiaineiden opetusta. Oppitunnilla opetellaan kirjoittamaan ja lukemaan oman äidinkielellä. Opetus yhdistää myös eri puolilla asuvat ja samaa kieltä puhuvat oppilaat yhteen. Oman äidinkielen opetus tukee lapsen kasvua monikieliseksi ja monikulttuuriseksi ihmiseksi.\nOmaa äidinkieltä opetetaan monipuolisesti eri menetelmiä käyttäen. Jyväskylässä suositaan toiminnallisuutta ja monialaista oppimista kielen ja kirjallisuuden opetuksessa. Tämä tarkoittaa sitä, että opettaja valitsevat oppilaiden kanssa kirjan tai muun tekstin. Sen jälkeen he rakentavat aiheen ympärille projektin, jossa tutkitaan teemaa ja sanastoa. Esimerkiksi, jos satukirja kertoo luonnosta ja ympäristöstä, opettaja ja oppilaat yhdistävät kielen biologiaan tai maantietoon.\nOppilas saa käyttää omaa äidinkieltään koulussa oppimisen apuna\nPerusopetuksen opetussuunnitelma asettaa tavoitteet ja sisällöt oppilaan oppimiselle. Oppilas opiskelee useita oppiaineita Suomessa. Oppilaalla on oikeus käyttää omaa äidinkieltä oppimisen apuvälineenä koulussa. Suomessa ei ole kiellettyä puhua omaa äidinkieltään koulussa. Kun opiskellaan suomen kieltä ja kirjallisuutta toisena kielenä eli vieraana kielenä, saa oppilas käyttää sanakirjaa apuna. Myös muiden oppiaineiden tunnilla saa käyttää omaa kieltään oppimisen apuvälineenä.\nÄidinkielen taito avaa ovia. Kaikesta kielitaidosta on hyötyä. Joskus kielitaidon puute voi olla este työn saannille. Ihminen, joka arvostaa myös omaa kielitaitoaan ja kulttuuriperimää, kasvaa ehyt ihminen. Siten hän oppii arvostamaan myös muita ihmisiä ja puhuttaja kieliä.\nJyväskylän kaupungin oman äidinkielen opetus https://peda.net/jyvaskyla/kieku/o-ohll\nLasten ja nuorten monikielisyyteen kasvu ja sen vahvistaminen https://peda.net/oppimateriaalit/kirja-arkku\nOpetushallituksen opas ” Oma kieli, oma mieli” oman äidinkielen oppimiseen http://www.oph.fi/download/121981_oma_kieli_oma_mieli_2009.pdf\nMielekäs kieli –esite http://www.kieliverkosto.fi/docs/Mielekas_kieli.pdf\nOma kieli kullan kallis – Opas oman äidinkielen opetukseen http://www.oph.fi/download/46930_OPH_oma_kieli_03092007_www_lock.pdf\nOman äidinkielen opetuksen opetussuunnitelma\nKategoriat 1.-2.-luokkalaiset, 3.-6.-luokkalaiset Avainsanat Oman äidinkielen tukeminen, Suomen kielen oppiminen, Suomi toisena kielenä\nKiinnostavien kirjojen löytäminen lapsille →\n← Lukemisen sanastoa


Kuinka luonnollinen uudistuminen voi nopeuttaa metsien pilaantumista - ilmastonmuutosuutiset | Ilmastonmuutosuutiset\nMiten luonnollinen regeneraatio voi nopeuttaa huonontuneen metsien palauttamista\nNopeasti kasvavat liana-viiniköynnökset nousevat ylös ja tukahduttavat uuden puun kasvun. Kuva: Paul Godard Flickrin kautta\nHeikentyneitä trooppisia metsiä kaikkialla maailmassa voitaisiin tehokkaasti palauttaa käyttämällä yksinkertaista ja edullista tekniikkaa, jolla nopeutetaan luonnollista uudistumista.\nIson-Britannian ja Tansanian tutkijoiden tutkimukset ovat osoittaneet, että avustettu ekologinen palauttaminen voi johtaa uusien ja vakiintuneiden puiden kasvuun dramaattisesti, mikä auttaa lieventämään ilmastonmuutosta ja lisäämään biologista monimuotoisuutta.\nKaikki mitä tarvitaan, he sanovat, että lianat ovat tehokkaita, nopeasti kasvava, puumainen kiipeilevä viiniköynnökset, jotka jäävät omien laitteidensa vuoksi nopeasti metsiin, jossa suurin osa tai kaikki kauppatavara on leikattu ja murskautunut nousevat puiden taimet.\nTansaniassa viiden vuoden aikana toteutetut kokeet Magomberan metsä - yksi maailman uhanalaisimmista luontotyypeistä - verrattiin puun kasvua tontteihin, joissa lianat jäivät häiritsemättä niihin, joissa ne leikattiin kahdesti vuodessa.\nSopeutuminen ilmastonmuutokseen: se ei tarkoita luovuttamista, se on todellisen saaminen\nKuinka maksaa vihreästä New Dealista\nTulokset ovat merkittäviä, ja 765-prosenttiosuus kasvaa biomassan nettovoitosta tontteilla, joissa lianoja hoidettiin. Ratkaisevasti tutkimukset viittaavat siihen, että tämä voidaan saavuttaa vaikuttamatta lajien monimuotoisuuteen.\nRatkaisuna metsän pilaantumiseen luonnollinen regeneraatio, jota lianan hoito edistäisi, voisi olla paljon tehokkaampi kuin puiden istutus. Se tuottaa nopeampia kasvuvauhtia ja oikean yhdistelmän luonnossa esiintyviä lajeja - ja se voidaan toteuttaa murto-osalla kustannuksista.\nToinen mahdollinen hyöty on se, että nuorten puiden liana-hoidetut alueet näyttävät olevan joustavampia metsäpaloille, jotka usein palauttavat uudistumisen huonontuneessa metsässä.\nTutkimuksessa, julkaistu Afrikan lehdessä, yhdistää Magombera-oikeudenkäynnin tulokset muista julkaistusta tutkimuksesta liana-hoidosta trooppisessa Afrikassa, Etelä-Amerikassa ja Kaakkois-Aasiassa.\nSiinä todetaan seuraavaa: ”Tietojemme sisällyttäminen aiempien tutkimusten ensimmäiseen kvantitatiiviseen katsaukseen todettiin, että puun kasvu, rekrytointi ja nettokasvunopeudet olivat kaikki jatkuvasti korkeampia, kun lianat olivat joko poissa tai poissa.”\nMassamarkkinat sähköautot ja maastoautot ovat matkalla\nEntä jos ottaisimme kaikki maaeläimet pois maasta ja istuttaisimme sen sijaan viljakasvit ja puut?\nKeskustelu putkilinjojen pilvistä, huolestuttava ilmastonmuutoksesta\nOn arvioitu, että jopa 60% jäljellä olevista trooppisista metsistä on ollut maailmanlaajuisesti huonontunut kirjautumalla. Tästä 1.4 miljardia hehtaaria tai 5.4 miljoonaa neliökilometriä (8.7m km2), on ollut tunnistettu sopiviksi palauttamiseen.\n"Puhumme kuuden tai seitsemän kertaa nettomassan kasvusta, joten seuraukset maailmanlaajuiselle hiilidioksidin talteenotolle ovat mahdollisesti syvällisiä"\nKuitenkin ilman väliintuloa puita heikentyneillä alueilla, joilla lianas on perustettu, voi kestää satoja vuosia kasvaa, koska lianat kilpailevat valon ja ravinteiden taimia, mikä vähentää kasvua, sulan virtausta, hedelmällisyyttä, lehtien tuotantoa ja selviytymistä.\nKirjoittajat huomauttavat, että avun ekologista restaurointia on tähän mennessä yritetty vain hyvin pienessä mittakaavassa. He sanovat, että on kiireesti kehitettävä maisema-asteen kunnostustekniikoita, jotka ovat käytännöllisiä ja kohtuuhintaisia taloudellisesti epäsuotuisille maille.\nJohtava tekijä Tohtori Andrew Marshall, ympäristöministeriön vanhempi lehtori Yorkin yliopistoIsossa-Britanniassa sanotaan, että ratkaisu voisi olla lianojen sulkemisella regeneroinnin alkuvaiheissa monissa kirjautuneissa alueilla.\nHän kertoi Climate News Networkille: ”Kukaan ei ole toistaiseksi yhdistänyt tietoja eri puolilta maailmaa nähdäksemme yleisen suuntauksen. Jos yhdistät tutkimuksemme tulokset muihin Panaman ja Brasilian tutkimuksiin, puhumme nettomassan kasvusta kuusi kertaa ja seitsemän kertaa, joten vaikutukset maailmanlaajuiseen hiilen sitomiseen ovat mahdollisesti syvällisiä. "\nTohtori Marshall, joka on myös johtaja Flamingo Landin eläintarhassa Yorkshiressä, Englannissa, korostettiin, että lianat olivat tärkeä osa trooppisten metsien ekosysteemejä, jotka toimivat sillana apinoiden ja muiden nisäkkäiden puiden välillä ja auttavat rikastuttamaan metsämaata ravinteiden kierrätyksen avulla.\nTodisteet osoittivat kuitenkin, että ne olivat erittäin joustavia ja että karsiminen ei vaikuttanut myöhempään kasvuun tai lajien koostumukseen.\n"Emme kannata sitä, että menet ulos kaikkiin maailman metsiin, leikkaa kaikki lianat ja odota, että puut kasvavat takaisin, koska sillä on valtava vaikutus ekosysteemeihin", hän sanoi.\n"On todennäköisempää, että se tarvitsee enemmän eräänlaista mosaiikkikäytäntöä, jossa voit periaatteessa hallita pieniä alueita, kunnes metsä palaa takaisin, anna lianaksen nousua ja sitten mennä toiseen alueeseen."\nMetsän uudistamisen strategiana liananhoito näyttää olevan paljon kustannustehokkaampaa kuin puiden istutus.\nKestävän tulevaisuuden puolesta meidän on palauduttava siihen, mitä syömme - ja toisiinsa\nGo iso tai pieni? Intia nälkäisinä Virta\nVoiko energian tuottaminen valtameren aalloista nousta haasteeseen?\nTansanian kokeilua varten viiniköynnöksen varret tai oksat, jotka estivät puun taimia, leikattiin metsästäjillä ja leikattiin sitten uudelleen kuuden kuukauden välein.\nOn arvioitu, että seitsemän neliökilometrin (12 km) hallintaan kuluu neljä ihmistä 11 kuukautta2) Magombera Forest, joka maksaa 6,000-dollaria vuodessa työvoiman ja laitteiden osalta - tai $ 5.45 hehtaarilta. Verrattuna, metsien palauttaminen puiden istutuksella naapurimaassa Ugandassa maksaa 1,200 dollaria hehtaarilta. - Ilmasto-verkosto\nEntinen BBC: n ympäristöasiantuntija Richard Sadler on freelance-ympäristö ja tiede-toimittaja. Hän on kirjoittanut useita UK-sanomalehtiä, mukaan lukien Guardian ja Sunday Times.


Liite 9 Sopimus menettelytavoista näyttelijän määräaikaisen työsopimuksen työsuhdeturvaksi | KT Kuntatyönantajat\nNäyttelijät 2018–2019, voimassa 1.2.2018 lukien\nKunnallisen näyttelijöiden työehtosopimuksen 2018–2019 allekirjoituspöytäkirja\nTämä sopimus koskee kunnallisia ammattiteattereita ja niiden palveluksessa olevia 30.9.2007 voimassa olleen työehtosopimuksen\n3 §:n 2 kohdassa tarkoitettuja kuukausipalkkaisia näyttelijöitä.\n2 § Työsopimuksen määräaikaisuus\nTällä sopimuksella ei muuteta näyttelijän määräaikaisen työsopimuksen luonnetta eikä irtisanomismenettelyä.\n3 § Sopimuksen uusimatta jättäminen\nNäyttelijän määräaikainen työsopimus voidaan jättää uusimatta vain työsopimuslain 7 luvun 1–3 §:ssä mainituin perustein tai jos syynä on näyttelijän ilmeinen ammattitaidon puute.\n4 § Selvittely riitatapauksessa\nMikäli näyttelijän määräaikaisen työsopimuksen uusimatta jättämisen perusteista ja oikeutuksesta syntyy erimielisyyttä, antavat Kunnallinen työmarkkinalaitos ja Suomen Näyttelijäliitto ry pyynnöstä yhteisen lausunnon.\nMikäli lausunnon antamisen jälkeenkin on erimielisyyttä uusimatta jättämisen perusteista ja oikeutuksesta, voidaan asia saattaa yleisen alioikeuden tutkittavaksi.\n5 § Voimassaolo\nTämä sopimus on voimassa niin kuin kunnallinen näyttelijöiden työehtosopimus.\nVuoden 2021 hyväksytyt ammattiyhdistyskoulutukset\nKunta-alan neuvotteluita jatketaan tiistaina\nKoulutyön keskeytysajat huomioitava työsopimuksessa\nÄlä rajoita päätösvaltaasi työsopimuksessa


Hartaus: Seiso hyvän puolella - Kokemäen seurakunta\nHartaus: Seiso hyvän puolella\nSain osallistua lokakuun alussa valokuvanäyttelyn avajaisiin. Johanna Kareen näyttely ”Minuunkin sattui” koostuu henkilökuvista ja tarinoista, jotka kertovat kiusaamisen seurauksista ja siitä selviämisistä.\nKoulukiusaaminen voi olla joukosta eristämistä, sanoilla pilkkaamista tai fyysistä satuttamista. Kiusaaja haluaa usein saada valtaa ja huomiota, joskus myös purkaa pahaa oloaan. Kiusaaja tarvitsee tilanteeseen apujoukot ja kannustajat nauramaan törkeyksilleen. Lisäksi tarvitaan tilannetta hiljaa ja puuttumatta seuraava yleisö.\nLapsena ja nuorena kiusattu ja porukasta eristetty saattaa aikuisena olla herkistynyt huomaamaan toisten torjuntaa silloinkin, kun sitä ei edes tapahdu. Huonoimmassa tapauksessa ihminen vetäytyy kaikesta kanssakäymisestä toisten kanssa, koska haluaa välttää satutetuksi tulemista. Valitettavasti myös yksinäisyys sattuu.\nMe tarvitsemme toisia ihmisiä läpi elämämme. Erityisesti kouluikäiset lapset ja nuoret ovat kehitysvaiheessa, jossa he tarvitsevat oman ikäistensä ystävyyttä ja hyväksyntää. Kun luottamus toisiin ihmisiin menee, sen luottamuksen korjaaminen vaatii usein koko loppuelämän työn. Eikä silloinkaan sielun tilkkupeitto tule täysin ehjäksi. Aina jostain tuulee läpi.\nOnneksi kiusaamiselle voidaan tehdä jotain. Monissa kouluissa on asian eteen tehty paljon työtä ja kiusaamistilanteisiin puututaan. Joskus kiusaamisesta selviämiseen voi riittää yksikin ystävä, joka uskaltaa puolustaa kaveriaan. Tämän toivat esiin tarinoissaan myös valokuvanäyttelyyn kuvatut ihmiset.\nTämän vuoden valtakunnallisen rippikoulukyselyn mukaan nuoret olivat erityisen tyytyväisiä siihen, että rippikoulussa tulee kuulluksi ja saa olla oma itsensä turvallisessa ja hauskassa ilmapiirissä. Nuoren elämän kannalta voi olla ratkaisevaa, että hän saa kokemuksen joukossa hyväksytyksi tulemisesta omana itsenään.\nJokainen meistä on Jumalan silmissä yhtä arvokas, ihmiseksi luotu ihme. Rippikouluissa myös Kokemäellä paljon esillä on Raamatun psalmi 139, jossa mm. sanotaan: ”Sinä olet luonut minut sisintäni myöten, äitini kohdussa olet minut punonut. Minä olen ihme, suuri ihme, ja kiitän sinua siitä. ” Jumalan rakkaus voi antaa meille voimaa puolustaa itseämme ja puolustaa kiusattua kaveria. Saamme voimaa seisoa hyvän puolella.\nLillimari Lehmijoki, seurakuntateologi


Bloopers kolikkopeli - Pelaa kolikkopeliä ilmaiseksi\nKävele pitkin punaista mattoa ELK Studiosin Bloopers-kolikkopelissä. Tämä erittäin viihdyttävä peli vie sinut Hollywoodin tuotannon kulisseihin. Bloopers -kolikkopeliä pelataan viidellä rullalla ja kolmella rivillä, jossa on huimat 243 tapaa voittaa. Pelissä on ... Lue koko arvostelu\nSinun on oltava vähintään 18-vuotias pelataksesi tätä demoa\nSinun on oltava vähintään 18-vuotias pelataksesi kolikkopelien demoja\nOlen liian nuori\nKäännä laitetta pelataksesi\nKävele pitkin punaista mattoa ELK Studiosin Bloopers-kolikkopelissä. Tämä erittäin viihdyttävä peli vie sinut Hollywoodin tuotannon kulisseihin. Bloopers -kolikkopeliä pelataan viidellä rullalla ja kolmella rivillä, jossa on huimat 243 tapaa voittaa. Pelissä on runsaasti jännittäviä ominaisuuksia - tunnet itsesi pian elokuvatähdeksi kun pyörittelet kolikkopelin rullia. Lue kaikki mitä sinun tulee tietää tästä viihdyttävästä kolikkopelistä.\nBloopers pohjustaa tarian lyhyellä esittelyvideolla, joka esittelee pelin rullat täyttävät tähdet. Hienostuneen hotellin aulan ääressä ja orkesteriääniraita taustalla, pelin rullilla on kaikkea elokuvamaailmaan liittyvää: klaffitauluja, viehättävä blondi ja komeat pääroolien miehet. Mitä tulee jättipotteihin, niin Bloopers-pelin pääfokus on ilmaiskierroksissa - ominaisuus, mistä voit ansaita suuren budjetin voittoja. Näiden lisäksi on laajentuvia wildeja, kaatuvia symboleja, satunnaisia wildeja ja paljon muuta toimintaa. Kolikkopelin panosta voidaan säätää 25:sta sentistä sataan euroon per kierros ja siinä on erittäin kunnollinen 96,1% palautusprosentti ja iso 185 000 euron jättipotti.\nJa palkinto kaikkein viihdyttävimmästä kolikkopelistä menee... arvasit ihan oikein. Bloopers-pelissä on runsaasti Hollywood-toimintaa teeman jatkuessa rullien symboleiden mukana. Korkea-arvoisia symboleja edustavat mies- ja naispuoliset elokuvatähdet ja klaffitaulu. Kun taas alemman arvon symbolit tulevat 10-, J-, Q-, K- ja A-symboleiden muodossa. Wildit korvaavat kaikki muut symbolit, paitsi Walk of Fame -tähtisymbolin. Hollywood-tähti on bonussymboli. Saamalla vähintään kolme tähteä, aktivoit ilmaiskierrosbonuksen. Jos elokuvatähtisymboli osuu kolmelle keskirullalle, niin ne vaihtuvat paikallaan pysyviksi wildeiksi. Sininen stunttisymboli laukaisee laajenevat wildit ja vihreä klaffitaulu tuo laskeutuvia symboleja vieläkin suuremmille voitoille.\nOminaisuudet ja symbolit\nSinä olet tämän pelin tähti ja täällä on runsaasti Hollywood-tyyppisiä rikkauksia odottamassa. Bloopers-nimellä tunnetut kirkkaanväriset olennot vievät sinuun yhteen viidestä mini-ominaisuudesta. Näihin kuuluvat Sound Tech -peli, joka antaa sinulle paikallaan pysyviä wildeja, stuntin joka muuttaa wildit laajeneviksi wildeiksi, Cutter-pelin joka antaa putoavia symboleita, Make Up joka antaa lisää ilmaiskierroksia, sekä lopuksi Fix-it -peli, joka siirtää symboleja voittavan yhdistelmän luomiseksi.\nIlmaiskierrosbonus tarjoaa kolikkopelin palkitsevimman esityksen - ilmaiskierrokset tulevat paikallaan pysyvien wild-symbolien kanssa, mikä voi antaa sinulle galaktiset 185 000 kolikkoa. Ne jatkavat tulemistaan, kunnes kaikki kolme paikkaa toisessa, kolmannessa ja neljännessä rullassa ovat wildeja. Ominaisuus voi jatkaa ilmaiskierrosten tuomista, auttaen sinua voittamaan niin suuria voittoja, että ne vievät sinut jättipottien walk of famelle. Oletko valmis pyörimään tähtien kanssa ja pelaamaan Hollywoodin rikkauksista?\nMaksimipanos linjaa kohden: 100\nJaa Bloopers arvostelu nyt!\nKäyttäjät voivat luottaa siihen, että kolikkopelit.guru tarjoaa ja suosittelee korkealaatuisia ja tasokkaita sivustoja. Yli kymmenen vuotta nettipeliteollisuudessa on opettanut meille asian jos toisenkin. Pelaajat voivat olla varmoja siitä, että tuomme laajan kokemuksen ja historian kasinoista jokaiseen arvosteluumme.\nJos pidät Bloopers kolikkopelistä, pidät varmasti myös näistä kolikkopeleistä!\nJokaisella on omat mieltymyksensä. Etsi sinulle sopiva kolikkopeli!


Kiina Film Coating Powder Manufacturers & Factory - Osta Film Coating Powder DMF & USP Made in China - Tianjin ILE\nEtusivu > Tuote > Suojakalvona > Täydellinen elokuva pinnoite järjestelmä\nKalvonpinnoitusohjelmat ILE tarjoaa laajan valikoiman kalvopäällystystuotteita, jotka kaikki voidaan suunnitella erityisesti sovelluksille ja sääntelyvaatimuksille. Onko tabletin tai hiukkasten haluttu toiminto välittömästi vapautettu, suolistobakteerinen vapautus ja / tai jatkuva ...\nILE tarjoaa laajan valikoiman kalvopäällystystuotteita, jotka kaikki voidaan suunnitella erityisesti sovelluksille ja sääntelyvaatimuksille. Tabletti- tai hiukkasten haluttu toiminto on välittömästi vapautunut, suolistossa vapautunut ja / tai pitkäaikainen vapautuminen. Meillä on tabletin kalvopäällystekniikka, jota tarvitaan parantaa, suojata tai täyttää haluttu vapautusprofiili.\nVälitön julkaisu - erottuva tuotteen ulkonäkö tarjoaa monia etuja farmaseuttisten tablettien ja ravitsemuksellisten lisäaineiden tuottajille ja markkinoijille. Kalvopäällyste on edullisin tapa parantamaan tuotetta - auttaa myönteisesti vaikuttamaan potilaan mieltymykseen, erottamaan tuotteen ulkonäkö ja parantamaan kykyä niellä ja peittää epämiellyttäviä makuja tai hajuja. kalvopäällysteet antavat mekaanisen eheyden, värin, kiillon, helmen tai kosteuden suojauksen välittömän vapautumisen tabletin luomiseksi, joka on sekä tehokas että helposti tunnistettavissa kuluttajilta.\nPitkäaikainen irrotus - valmistaa ja edustaa pitkitetysti vapauttavia päällystysjärjestelmiä, jotka on johdettu yhdestä lääketeollisuuden, etyyliselluloosan, suosituimmista ja hyväksyttävistä polymeereistä. Etyyliselluloosakalvon levittäminen vesidispersiosta tai orgaanisesta liuoksesta antaa formulaattorille keinon hallita lääkeaineen vapautumista tabletista tai monipartikkelista lääkeaineen diffuusion kautta etyyliselluloosakalvon läpi. Uusia keinoja kontrolloiduksi vapautumi- seksi voidaan myös saavuttaa ILE: n modifioidun päästö- pinnoitusjärjestelmän yhdistelmän avulla.\nEnteric Release - Enterotoksiset vapautumistuotteet voivat auttaa sinua toimittamaan lopullisia tabletteja, kapseleita tai monipartikkeleita, jotka säästävät kehitystä, kokoamis- ja tuotantoaikaa samalla, kun varmistat päällysteen eheyden valmiin annostusmuodon turvallisuuden ja tehokkuuden kannalta. Saatavilla on erilaisia järjestelmiä, jotka perustuvat erilaisiin viivästetysti vapauttaviin polymeereihin vesipitoisen tai orgaanisen käsittelyn aikaansaamiseksi suolistosuojauksen aikaansaamiseksi.\nKiinteälle annostusvalmistajalle tablettikalvopäällysteknologialla on monia etuja, kuten parantunut pakkaustehokkuus, ristikontaminaation ehkäisy ja pienentynyt tablettien rikkoutuminen ja haketus. Saatavilla on myös monenlaisia pigmentoituja ja ei-pigmentoituja kalvopäällyste-pinnoitusjärjestelmiä, joiden avulla voit päällystää tuotteesi valitsemallasi värillä kustannustehokkaalla pinnoitteella, joka suojaa myös valolta, kosteudelta ja ympäristökaasuilta.\nTahdomme kalvopäällystystekniikkamme maailmanluokan värimuutosten avulla, joka voi auttaa luomaan ainutlaatuisen ja tyylikkään tabletin kuvan tarkalleen määrityksesi mukaan.\nSelaa tuotetietoja saadaksesi lisätietoja tabletin kalvopinnoitteista tai Ota yhteyttä Colorcon keskustelemaan sovellusten erityistarpeista.\nHot Tags: elokuva pinnoite jauhe, Kiina, valmistajat, tehdas, räätälöityjä, DMF, USP, ostaa, vapaa näyte, valmistettu Kiinassa\nFilmipinnoitus jauhepohjainen HPMC\nFarmaseuttinen kalvopäällystysuuni tableteille\nEnteropäällysteiden pohja polyakryylihartsille\nVesipitoinen etyylisellu- loosidispersio -RS


Re:Designed Udine nahkalaukku – IHANA Store\nUdine yliolan laukku\nRe:Designed Udine yliolan laukku on sopivan rouhea ja samalla siron naisellinen menoon kuin menoon tuomaan asullesi ilmettä. Nahkalaukun sisäosa on kompaktin tilava ja sisäosassa on erillinen pieni vetoketjullinen tasku. Nahkalaukun olkahihna on portaattomasti säädettävä.\nRe:Designedin Udine laukkua voit käyttää olkalaukkuna tai halutessasi voit myös pujottaa laukun pään yli ja pitää sen sivulla tai kääntää selkäpuolelle. Monikäyttöinen ja laadukas Re:Designed Udine laukku palvelee pitkään ja on yhdisteltävissä monenlaisiin tyyleihin.\nLaukun koko 24 x 17 cm


Lopeta odottamasta, että puolisosi kuolee ollaksesi onnellinen | Casa Nostra\nLopeta odottamasta, että puolisosi kuolee ollaksesi onnellinen\n12 syyskuun, 2021 12 syyskuun, 2021 admin\nTutkailemassa kaikkien onnettomissa avioliitoissa elävien ihmisten virheellistä päiväunelmaa\nNosta kättäsi, jos olet joskus tuntenut olevasi jumissa onnettomassa avioliitossa.\nSen vuoksi, että tämä on internet-artikkeli, en voi oikeasti nähdä, kuinka monta kättä on ilmassa, mutta olen valmis veikkaamaan, että niitä on paljon.\nJa nyt vielä karmaisevampi kutsu: nostakaa kätenne ylös, jos olette joskus haaveilleet, että elämänkumppaninne kuolisi, mikä vapauttaisi teidät onnettomasta avioliitostanne.\nOlen valmis lyömään vetoa, että käsiä on nyt vähemmän ylhäällä, mutta joukko teistä, jotka istutte tuossa kädet alhaalla, ovat hemmetinmoisia valehtelijoita.\nTotuushan on se, että monet ihmiset, jotka tuntevat olevansa jumiutuneina onnettomiin ja epäterveisiin avioliittoihinsa, haaveilevat silloin tällöin siitä, että aviopuolisonsa yhtäkkiä tekisi loparit. Tuntuu ällöttävältä tutkia sitä, koska tällaisen asian myöntäminen tarkoittaa luultavasti sitä, että olemme kauheita ihmisiä, eikö niin?\nNo, olen täällä kertomassa, ettet ole kauhea ihminen (tai jos olet, se ei johdu juuri tästä tilanteesta).\nKerrotaanpa tarkemmin puolison kuolemasta haaveilemisesta, jotta ymmärrät, mistä se johtuu, miksi se ei tarkoita, että olet sydämetön sosiopaatti, ja – mikä ehkä tärkeintä – miksi se on luonnostaan virheellinen ”toive”.\nTotuus numero yksi:\nVakuutan sinulle, ettet ole ainoa, joka kastaa varpaansa satunnaiseen haaveilemiseen puolisosi kuolemasta, etkä ole ainoa, joka tuntee häpeää sen vuoksi. Tiedän sen, koska tunsin vuosien ajan olevani loukussa epäterveessä avioliitossa, ja minulla oli joskus noita päiväunia – ja tunsin itseni myös tuomittavaksi ihmiseksi, koska minulla oli tällaisia ajatuksia.\nAiemmin tänä vuonna isännöin kuolemasta ja menetyksestä kertovaa podcastia, jossa puhuin terapeuteille ja ihmisille, jotka ovat olleet vaikeissa tilanteissa ja vaikeissa suhteissa. Näiden keskustelujen kautta opin, että puolison kuolemasta haaveileminen on hyvin yleinen, syyllisyyttä aiheuttava ajatuskokeilu ihmisille, jotka tuntevat olevansa jumissa tai loukussa ihmissuhteissaan ja -olosuhteissaan.\nTotuus numero kaksi:\nSe tosiasia, että niin monilla onnettomasti naimisissa olevilla ihmisillä on samoja ohimeneviä haaveiluja, ei tarkoita sitä, että elämme maailmassa, joka on täynnä tunteetonta sosiopaattia. Se tarkoittaa itse asiassa sitä, että elämme maailmassa, jossa monet meistä joutuvat syvästi epätyydyttäviin tilanteisiin ja epäterveisiin suhteisiin, joissa tunnemme olevamme jumissa, mutta emme halua (tai meistä tuntuu, ettemme voi) ottaa vastuuta siitä, että saamme itsemme ulos niistä. Uskottelemme itsellemme, että olemme voimattomia.\nVastuun ottaminen – toimintaan ryhtyminen – on vaikeaa. Se tarkoittaa, että meidän on käytävä vaikeita keskusteluja ja epämiellyttäviä vastakkainasetteluja. Meidän on vedettävä rajat hiekkaan. Meidän on oltava rehellisiä sekä itsellemme että muille. Meidän on otettava riski tehdä isoja päätöksiä, joilla on massiiviset seuraukset, ja meidän on hyväksyttävä jälkiseuraukset.\nKertoa puolisollesi, että haluat erota? Vaikea. Sen taloudellisten vaikutusten selvittäminen? Surkeaa. Ottaa riskin sotkuisesta spektaakkelista, joka näytellään Facebookissa, jossa ystäväsi valitsevat puolensa, ja ehkä he eivät valitse sinun puoliasi? Kauheaa. Puhumattakaan siitä, miten lapset selviävät tästä kaikesta? Se kaikki tuntuu uskomattoman riskialttiilta ja tuskalliselta ja pelottavalta ja yltäkylläiseltä tietämättömyydeltä. Ja tietämättömyys on pahinta.\nAhhhh, mutta entä jos vaikea puolisosi vain sattuisi menehtymään hiljaa unissaan? Pyhä jysäys – voila. Kaikki suurimmat haasteesi ja pelkosi poistuisivat yhtäkkiä sinulta, eikö niin? Sinun ei tarvitsisi tehdä mitään toisin. Teidän ei tarvitsisi heiluttaa venettä millään tavalla. Teidän ei tarvitsisi heittää mitään epävarmaan myllerrykseen. Sinun ei tarvitsisi aloittaa tuskallisia keskusteluja, ottaa riskiä lietsoa vihaa, ottaa riskiä menettää asioita.”\nPuolison kuolemasta haaveilevassa päiväunessa ei ole kyse siitä, että haluaisimme läheisimpien ihmisten kärsivän ja kuolevan hirvittäviä kuolemia, vaan siitä, että olemme vain mielettömän vastenmielisiä ottamaan vastuuta omista tilanteistamme ja teoistamme, koska se on vaikeaa. Haluamme, että kaikki vaikeat asiat poistetaan puolestamme. Haluamme muutosta ilman, että meidän tarvitsee tehdä töitä. Hyvä uutinen tässä kaikessa on siis se, että emme ole kaikki sydämettömiä sosiopaatteja – olemme vain laiskoja, pelokkaita, epävarmoja ja enemmän kuin hieman pelkurimaisia… jos se yhtään helpottaa oloanne.\nTotuus numero kolme (ja tämä on varsinainen pähkinänkuoressa) :\nVaikka ohikiitävä päiväunelmasi toteutuisi, elämäsi ei korjaannu ihmeellisellä tavalla, etkä ole automaattisesti onnellisempi.\nMistä tiedän tämän? Koska olin monta vuotta onnettomassa ja epäterveessä avioliitossa, haaveilin kaikista niistä elämäni vaikeista puolista, jotka poistuisivat, jos mieheni kuolisi – ja sitten hän kuoli. Eikä elämäni korjaantunut. Enkä ollut yhtäkkiä onnellinen. Elämäni oli erilaista, mutta erilainen ei ole sama kuin parempi. Ja takaan, että sama pätee sinuun.\nKoska olet sellainen ihminen, jolle on epämukavaa puolustaa itseään, käydä vaikeita keskusteluja, asettaa rajoja ja ryhtyä toimiin elämäsi korjaamiseksi puolisosi ollessa elossa, olet edelleen sellainen ihminen puolisosi kuoleman jälkeen. Sinulle ei maagisesti kasva munaa, viisautta ja selkärankaa, kun puolisosi kuolee. Ainoa tapa kasvattaa noita asioita on tehdä henkilökohtaista työtä niiden kasvattamiseksi, ja jos puolisosi yksinkertaisesti kuolee – jos universumi ottaa pois havaitsemasi ongelmat – se poistaa työn. Mikä tuntuu unelmalta, eikö? Se, ettei tarvitse tehdä työtä. Paitsi että työosuus on se, mikä luo todellista muutosta. Ilman työtä olette nyt vain leski/leski, jonka on epämukavaa puolustaa itseään, joka vihaa vaikeiden keskustelujen aloittamista, joka ei osaa asettaa rajoja ja joka tuntee olevansa kyvytön ryhtymään toimiin elämänsä korjaamiseksi. Olet edelleen jumissa siinä. Tunnet edelleen olevasi olosuhteidesi uhri.\nOngelma olet edelleen sinä itse.\nMutta nyt huomaat myös olevasi syyllisyyden läpitunkema, koska asia, josta satunnaisesti huomasit haaveilevasi, todella toteutui, joten kaiken lisäksi leimaat itsesi nyt myös huonoksi ihmiseksi.\nMahdollisuuksien mukaan seuraava ihmissuhteesi peilautuu jollakin tapaa suhteeseen, joka sinulla oli nyttemmin jo kuolleen puolisosi kanssa. Koska olet sama ihminen, joka vetää puoleensa samoja asioita, joka toimii suhteissa samoilla konflikteja välttävillä tavoilla. Se menee hieman käsi kädessä sen tilaston kanssa, jonka mukaan 70 prosenttia lottovoittajista päätyy jälleen konkurssiin viiden vuoden kuluessa. Koska raha, jonka maailmankaikkeus antoi heille – raha, josta he olivat varmoja, että se oli vastaus kaikkiin heidän ongelmiinsa – ei ollutkaan todellinen vastaus koettuun ongelmaan. Se ei myöskään eroa siitä, kun 9-vuotias poikani oli ahdistunut siitä, että hän ei ollut valmistautunut tulevaan matematiikan kokeeseen, joten hän esitti, että ehkä, toivottavasti, koulu palaisi, jotta hänen ei tarvitsisi osallistua kokeeseen. Palava koulu ei tee sinusta taikavoimin hyvää pitkää jakoa, poika.\nSe on kaikki sama asia. Maailmankaikkeus ei voi ojentaa sinulle ratkaisuja ongelmiisi ilman, että teet itse sen hemmetin työn.\nPuolisosi kuolema ei ”korjaa” mitään, se vain tekee asioista erilaisia. Ja ennen kuin puutut siihen, miten toimit suhteissasi ja elämässäsi, mikään ei oikeastaan muutu parempaan suuntaan.\nJos siis olet onneton avioliitossasi tai elämässäsi, rukoilen sinua: lopeta haaveilu ja ryhdistäydy. Tee itsellesi selväksi, mitä haluat, mitkä ovat arvosi, miltä haluat ihmissuhteidesi näyttävän, ja suunnittele työ, jota siihen pääseminen vaatii. Ja sitten aloita. Ryhdy toimeen. Tee kovaa työtä. Jep, se tulee olemaan todella vaikeaa. Jep, menetät asioita ja ihmisiä. Jep, on mahdotonta tietää tarkalleen, miltä uusi tulevaisuutesi näyttää, ennen kuin pääset sinne. Mutta jos haluat muutosta, sinun on itse luotava se.\nMaailmankaikkeus voi muuttaa asioita, mutta sinun on tehtävä työtä saadaksesi asiat muuttumaan.\nKäteni on ilmassa. Vannon sen.\nKuinka paljon sotilaskoulu maksaa?


Turun Sanomat, Alio 26.7.2013: ”LNG-rakentaminen ajankohtainen arktisen meriteknologian mahdollisuus” | RD Aluekehitys Oy – Elää aikaansa edellä\n← Yritysvierailut – Murmanskin, Luoteis-Venäjän ja Koillisväylän alueen logistiikasta päättävien satama-, telakka- ja yritysvierailut\nVaikutusselvitykset: Varsinais-Suomen asema Itämeren yhteysverkossa – RD Case →\nMyllylä, Yrjö (2013). LNG-rakentaminen ajankohtainen arktisen meriteknologian mahdollisuus. Turun Sanomat, Alio-kirjoitus, 26.7.2013.\nTurun Sanomat, Alio, 26.7.2013\nTurun Sanomat, Alio-kirjoitus 26.7.2013\nSeuraavassa on artikkelin käsikirjoitus:\nSuomalaiset muodostavat maapallon suurimman yksittäisen arktisen alueen kansakunnan, joka elää noin Helsingin tasalla olevan 60 leveysasteen pohjoispuolella. Tämän vuoksi olemme joutuneet tuottamaan muita maita enemmän arktisen ympäristön ominaisuuksiin liittyviä ratkaisuja, joiden markkinat ovat usein olleet maailmanlaajuiset. Nämä ratkaisut ovat muodostaneet vientimme selkärangan.\nEsimerkiksi yksi arktisen ympäristön ominaisuus on pitkät etäisyydet. Tarve ratkaista kannattavasti harvaan asutun Suomen tietoliikenneyhteyksiä on ollut täällä ja muissa Pohjoismaissa muita suurempi, mistä kertoo mm. Nokia-ilmiö.\nMyös meriteollisuudessa pitkät etäisyydet ovat olleet siunauksemme. Risteilyalusosaamisen juuret ovat 1960-luvulla. Jo tuolloin luotiin kannattava autolautta-risteilyaluskonsepti pitkälle merimatkalle Suomen ja Ruotsin välillä, kun tavara- ja matkustajavirrat olivat lähtökohtaisesti ohuet. Tämä synnytti osaamisen, joka on skaalattu markkinoiden tarpeisiin. Maailman suurimmista risteilyaluksista jopa 80 % on tehty Turussa ja Suomi hallitsee autolauttamarkkinoista 40 %. Lisäksi ainoana jäätyvän meren takaa ympärivuotista kauppaa tekevänä maana Suomi on tuottanut 60 % maailmalla tällä hetkellä toimivista jäänmurtajista.\nArktinen meriteknologia onkin yksi suuri mahdollisuutemme edelleen. Tuoreen kesäkuussa 2013 julkaistun kirjoittajan johdolla tehdyn Arktisen meriteknologian ennakointitutkimuksen mukaan Suomella voi olla johtava rooli arktisessa meriteknologiassa myös jatkossa. Aseman säilyttämiseksi on kiinnitettävä huomiota koulutuksen, tutkimuksen ja muun toiminnan kuten testausympäristöjen suuntaamiseen palvelemaan arktisen meriteknologian kysyntää ja sen kasvavien tuotesegmenttien, kuten ympäristönsuojelu- ja öljyntorjuntateknologian, ilmatieteen ja offshore-toiminnan tarpeita. On kehitettävä työnjohtotason koulutusta ja käynnistettävä uusia koulutusohjelmia eri tasoilla mm. offshore-teknologiassa. Rahoitusta on uskallettava kohdentaa myös yrittäjien keksinnöille esimerkiksi arktisessa öljyntorjuntateknologioissa tutkimuslähtöisen tuen lisäksi. Arktisen öljyntorjuntateknologian kansainvälisessä standarnoinnissa Suomen on oltava aloitteellinen. Arktisessa menestysstrategiassa Suomi yhdistää tietoliikenneteknologia- ja meriteollisuusosaamisen.\nSuomessa jatkossa tuotettava arktinen meriteknologia on mereen liittyvää teknologiaa merellä, ilmassa, meren alla tai maalla. Teknologia liittyy pääasiassa raaka-aineiden hyödyntämiseen, etenkin kaasun- ja öljyntuotantoon sekä kaivostoimintaan. Teknologia toimii arktisissa olosuhteissa ja se on etenkin kylmän, lumen ja jään kestävää, luontoa vähän rasittavaa, ja teknologia toimii pitkillä etäisyyksillä, jossa huoltovälit ovat pitkät. Runsaat luonnonvarat suhteessa väestöön, pimeys talvella, runsas valo kesällä ja muita alueita voimakkaammin näkyvä ilmastonmuutos ovat myös keskeisiä huomioitavia arktisen ympäristön ominaisuuksia ja teknologian kehittämisen lähtökohtia.\nSuomen kannalta erityisen tärkeitä verkottumisen kohdemaita ovat Venäjä ja Norja unohtamatta Kanadaa, Kiinaa, Tanskaa / Grönlantia, Yhdysvaltoja tai muita arktisissa meriolosuhteissa operoivia maita, kuten Argentiinaa tai Etelä-Afrikkaa, jolle Rauman telakka toimittikin vuonna 2012 S.A. Agulhaes II –nimisen Antarktisen tutkimusaluksen. Yksittäisiin hankkeisiin pyrkimisen sijaan on tärkeämpää liittoutua investointeja tekevien yhtiöiden ja valtioiden kanssa ja tarjota niille palvelupaketti ennen investointipäätöstä.\nEsimerkiksi arktista meriteknologiaa tarvitaan maakaasun hyödyntämiseksi. Maakaasusta nesteytetyn kaasun eli LNG:n (Liquefied Natural Gas) osuuden lisääntyminen energiantuotannossa on jatkuva trendi. Venäjällä on käynnistynyt suuri LNG-tuotantolaitoshanke Jäämerellä Jamalilla ja se kaavailee uutta tuotantolaitosta myös Viipurin alueelle Gazprom-yhtiön toimesta. Avaintoimijoita Venäjällä ovat mm. valionyhtiöt Gatzprom, Rosneft, Sovkomflot, Atomflot ja yksityisistä mm. Novatek ja Lukoil. Norja puolestaan käynnisti Pohjois-Norjassa merellisen Snøvhitin kaasuntuotannon ja siihen liittyvän LNG-tehtaan Hammerfestissa vuonna 2009.\nMeidän Suomessa kannattaa olla mukana LNG-trendissä ja tarjota arktista meriteknologiaosaamista jäissä kulkevien LNG-kuljetusalusten tarpeisiin ja olla innovatiivinen esimerkiksi kylmää ilmanalaa LNG-tuotannossa hyödyntämällä. Insinööri- ja projektiosaamistamme sekä pienempiä konepajoja voidaan nyt käyttää LNG-investoijayhtiöiden tarpeisiin Suomessa ja sen lähialueilla. Alkuvuonna 2013 perustetun Turkuun rekisteröidyn Suomen LNG Yhdistys Ry:n salolainen perustajajäsenen Timo Kiviahon mukaan mm. Salon seudun metallialan yritykset ovat kiinnostuneet LNG-terminaali- ja muista investoinneista. Suomi ja sen konepajat ovat tunnettuja myös erikoisteräksistään, joita sovelletaan vaativiin kohteisiin kylmässä ilmanalassa.\nLNG-tuotantolaitosten lisäksi pienempiä ja suurempia LNG-kaasun vastaanottoterminaaleja tulee rakentumaan rannikkokaupunkeihin Suomeen ja muualle Itämeren piiriin lähivuosina Norjan tapaan. Valtio on varannut maaliskuun kehysriihessään runsaat 100 miljoonaa euroa tukea LNG-infrastruktuurin rakentajille. Jotta kaavailtuja aluekehitysvaikutuksia ja vientimahdollisuuksia tulisi, yritykset ja päättäjät on valmennettava koulutuksen kautta LNG-investointeihin nyt.\nKs. myös seuraavat blogiartikkelit:\n1. Kaasun käytön lisääntyminen on hyvin todennäköinen villi kortti, jonka käsittelyyn päätöksentekijöillä on heikot valmiudet.\n2. Erikoisterästen toimittaminen mm. öljyn- ja kaasunporaukseen, laivoihin, öljy- ja kaasuputkiin sekä öljy- ja LNG-terminaaleihin\n3. LNG-kaasunkuljetusalukset Koillisväylälle\n4. Viipurin telakkayhteistyö – offshore-tuotteet, erikoisteräkset yms.\n5. Pietarin telakkayhteistyö, alusten rakentaminen, moottorit, alihankintatuotteet\nArtikkelissa viitatun Uudenmaan ELY-keskuksen rahoittamasta Arktisen meriteknologian ennakointihankkeesta lisätietoja tästä: AMT-ennakointihanke.\nHankkeen viestintäsivut ovat osoitteessa www.amtuusimaa.net.\nHankkeen viimeisimpiä blogiartikkeleita\n“Arctic Frontiers 2014 will be held at the University of Tromsø”\nKategoria(t): 01 DELFOI JA MENETELMÄT, 02 YRITTÄJYYS, YRITYKSET, KLUSTERIT, 03 YRITYSPALVELUKESKUKSET, 04 OPPILAITOKSET, T&K, 05 HALLINTO, VIRKAMIEHET, 06 POLITIIKKA, POLIITIKOT, 07 Valtakunnan taso, 08 Etelä-Suomi, 09 Länsi-Suomi, 10 Pohjois-Suomi, 11 Itä-Suomi, 12 Maakunnat-/ELYt-/Kuntayhtymät, 13 Maakuntien yhteistyö, 14 Seutukunnat, Seudulliset kehittämiskeskukset, kuntayhtymät, 15 Kaupunkiseudut, 18 Yritykset ja toimialat, 19 Yhdistykset, AVAINKÄSITTEET JA TIETOISKUT, INNOVAATIOYMPÄRISTÖT, KANSAINVÄLISET HANKKEET, KÄYTÄVÄKEHITTÄMINEN JA KORRIDORIT, KOULUTUS, VISIOT JA TOIMENPITEET Avainsana(t): Arktinen meriteknologia, erikoisteräkset, konepajat, LNG-ennakointi, LNG-rakentaminen, LNG-terminaali, LNG-terminaalit. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.