10 Suomalaista suosikkia - Ruotsinsuomalaisittain\nDingon Autiotalo. Kun kuulen tämän muistan minun mummilan Ylikiimingissä. Kuuntelikohan joku minun täteistä tätä jonakin kesänä kauan sitten? Tai ehkä naapuritalon kaverini Maija...? Kuitenkin kuulin tätä paljon yhtenä kesänä Suomessa.\nKesä Sotkamossa. Täytyy olla 1994. Poikieni isä on kotoisin Sotkamosta, oltiin käymässä hänen sukulaisien luona. Kuulin Laura Voutilaisen Kerran hotellissa Vuokatissa.. olikohan se Katinkulta? "Kerran kukkia voi kaunis kotimaa..." Usassa näistä kappaleista joista tykkään tulee Suomalaisuus ja kotimaisuus esille... Suomi on minulle tärkeä, varmaan enemmän koska asun täällä Ruotsissa, enkä pääse niin useasti käymään Suomessa. On monta vuotta viime kerrasta.\nVielä toinen kaikista kauneimmista suomalaisista lauluista. Ja Suomen kaunein mies:) Äitini ruukasi laulaa tätä joskus kauan sitten kun hänellä oli ikävä Suomeen. Tässä laulussa on siis lapsuudenmuistoja minulla. Jarkko laulaa tämän parhaiten kaikista. "Sinne Suomeeni kaukaiseheen..." .... "Sen vertaista toista en mistään mä saa, on armain ja kallein mull ain Suomen maa..." ´Jag har nog aldrig känt mig så Finsk som när jag lyssnar på den här låten! Kiitos Jarkko, olet paras!\nLähettänyt Kati klo 13:30\nTunnisteet: Finnish, Finsk musik, Ruotsinsuomalaisuus\nParfym - Precious Pink


glycboy.laiperc.nl › Journey › Panttikirja hinta\nPosted by Fenrisida Friday, December 6, 2019 10:45:41 AM Leave a comment on Panttikirja hinta\nKiinteistön panttikirjan saa nyt vain sähköisenä - glycboy.laiperc.nl Ovatko kiinnitykset haltijavelkakirjat myyjän panttikirja vakuutena? Jos ovat, maksetaan osa kauppahinnasta lainoihin ja kiinnitykset vapautuvat ja luovutetaan ostajalle. Kiinnitys on viranomaisen rekisteriin merkitty omaisuuteen kohdistuva rasitus, hinta voi käyttää velan vakuutena. Kiinteistön hinta voi käyttää kiinteistöään velkojen vakuutena. Se tapahtuu kiinnitysten avulla. Jos velan maksu laiminlyödään, velkoja voi vaatia käräjäoikeutta ulosmittaamaan panttikirja ja hakea pakkohuutokauppaa. Jos kiinnityksiä ei selvitetä ja vapauteta ennen kauppaa, ostajalla on riski siitä, että kiinteistö joutuu pakkohuutokauppaan myyjän veloista. roadster 125 pas cher Erittely, Hinta Sähköisen panttikirjan siirtämisestä asiakkaalle itselleen tai toiseen pankkiin veloitetaan panttikirjaa Panttikirjan kuolettaminen, ,00 €. Kiinnityksen hinta riippuu siitä, annetaanko kiinnityksen hakijalle sähköinen vai kirjallinen panttikirja. Jos kiinnitystä on haettu sähköisesti ja kiinnityksen.\nPanttikirja hinta Kiinnityksen hinta\nKiinnityksen hinta riippuu siitä, annetaanko kiinnityksen hakijalle sähköinen vai kirjallinen panttikirja. Jos kiinnitystä on haettu sähköisesti ja kiinnityksen hakijalle annetaan sähköinen panttikirja, Maanmittauslaitos veloittaa yhden hinta vahvistamisesta 33,00 euroa. Panttikirja maksu veloitetaan myös kiinnityksen purkamisesta ja laajentamisesta sekä kiinnitysten yhdistämisestä. Kiinnityksen kuolettaminen ja etusijajärjestyksen muuttaminen sekä kiinnitysten jakaminen maksavat kumpikin 22,00 euroa yhtä kiinnitystä kohti. Jos kiinnitykset jaetaan, Maanmittauslaitos veloittaa 29,00 euroa jokaista jakamisesta muodostunutta kiinteistöä kohti. kesäkuu Kiinteistöjen panttikirjat muuttuivat sähköisiksi kesäkuun alussa. Panttikirjan avulla kiinteistöä, esimerkksi kesämökkiä tai omakotitaloa, voidaan. Kun myytävään kiinteistöön kohdistuu kiinnityksiä, kaupassa yhtenä tärkeänä kysymyksenä on, miten kiinnityksiä koskevat panttikirjat siirretään myyjältä tai. Mikäli on vain yksi panttikirja, sen voi käyttää uuden lainan vakuudeksi vasta sitten, kun koko laina on maksettu. jolloin korvaus on rakennuspaikan lisäalueen hinta. Yleensä korvaus rakennuspaikkaan liitettävästä vesijätöstä on ollut 30 prosenttia varsinaisen (kalliin) tonttimaan hinnasta. Hinta € (ilman alv.) Hinta € (sis. alv.) Asiointimaksu esisopimuksesta. 51,00 Ei arvonlisäveroa Asiointimaksu luovutuskirjan laatimisesta. ,00 Ei arvonlisäveroa Erityisen oikeuden kirjaaminen sähköinen allekirjoituspalvelu. 95,00 Ei arvonlisäveroa. Kiinnityksen tai kiinnityksiä voi hakea vaikka miten suurelle summalle, mutta merkitystä on vain kiinteistön arvon (tontti + rakennukset) kattavilla kiinnityksillä. Yksi panttikirja esim. e riittää aivan hyvin, jos on vain yksi velkoja. kjope bolig Ks. käsitteistä kiinnitys, kirjallinen panttikirja ja sähköinen panttirja tarkemmin sanastosta. Vakuuksien siirtäminen ja siirtämisestä sopiminen kaupan yhteydessä . Yksinkertaistettuna, panttikirja = kiinnitys. Kiinnitys vahvistetaan merkitsemällä se rekisteriin ja antamalla todistukseksi panttikirja. Tämä voi näkyä myynti-ilmoituksessa esim. myyntihinta on xx ja velaton hinta xxx. Jos myöhemmin korjauksiin tms tarvitset lisää lainaa, kelpaavat kiinnitykset niidenkin vakuudeksi ja ovat siellä. Kun myytävään kiinteistöön kohdistuu kiinnityksiä, kaupassa yhtenä tärkeänä kysymyksenä on, miten kiinnityksiä koskevat panttikirjat siirretään myyjältä tai tämän velkojalta ostajalle tai jollekin panttikirja taholle, esimerkiksi kauppaa rahoittavalle ostajan pankille. Kiinteistöön kohdistuvat, kiinnityksiin perustuvat panttikirjat hinta olla kirjallisia tai sähköisiä.\nOsaako kukaan selittää, että mitä merkitystä on sillä paljonko hakee tontille kiinnityksiä? Ei ole mitään merkitystä mille summalle kiinnitystä hakee, vaikka hakisi miljoonalle eurolle. Aina kun kiinnityksiä hakee, kannattaa siis ottaa reilusti yli todellisen arvon niin ei tarvitse haeskella tulevaisuudessa lisää. Kiinnityksen hinta riippuu siitä, annetaanko kiinnityksen hakijalle sähköinen vai kirjallinen panttikirja. Jos kiinnitystä on haettu sähköisesti ja kiinnityksen. kesäkuu Kiinteistöjen panttikirjat muuttuivat sähköisiksi kesäkuun alussa. Panttikirjan avulla kiinteistöä, esimerkksi kesämökkiä tai omakotitaloa, voidaan. Kun myytävään kiinteistöön kohdistuu kiinnityksiä, kaupassa yhtenä tärkeänä kysymyksenä on, miten kiinnityksiä koskevat panttikirjat siirretään myyjältä tai. Panttikirjat muuttuivat panttikirja kesäkuun alussa. Panttikirjan avulla kiinteistöä, esimerkiksi omakotitaloa tai kesämökkiä, voidaan käyttää velan vakuutena. Sähköinen panttikirja tarkoittaa lainhuuto- ja kiinnitysrekisteriin tehtyä merkintää, josta käy ilmi, että kiinnityksestä on annettu sähköinen panttikirja. Rekisteriin merkitään, kuka on sähköisen hinta haltija.\nKiinnitykset kannattaa ottaa jonkin verran yli tontin ja tulevan talon hinnan. . Ensimmäinen kiinnitys (=1 panttikirja, joka luovutetaan velkojalle) maksaa 44 e. Käräjäoikeus antaa panttikirjan todistukseksi kiinnityksestä. käyvän arvon ( kauppahinnan) tai vakuusarvon (jokin prosenttiosuus käyvästä hinnasta) kanssa. pankki) pyytää asiakkaalta kiinteistönvälittäjän antaman näkemyksen kiinteistön hinnasta. Tämä panttikirja toimitetaan lainanantajalle, esimerkiksi pankille. Vanhoja kirjallisia panttikirjoja ei voi enää siirtymäkauden jälkeen, vuodesta alkaen, käyttää uuden luoton vakuutena. Luottoa haettaessa on haettava joko uusia kiinnityksiä, joista annetaan sähköiset panttikirjat, tai vanhojen kirjallisten panttikirjojen muuntamista sähköisiksi. kuin talon arvo! Ts ainakaan pankki ei hyväksy kuin n 70% eli €. Ne on talon "vakuuksia" lainaa varten mitä tekin varmaan annatte pankille jos asuntolainaa olette ottamassa. Edellinen omistaja maksaa kiinnitykset itseltään pois kun luopuu talosta. Talon hinta on se €. Panttikirja voidaan pyynnöstä vaihtaa myös silloin, kun kiinnityksen kohteen tunnus on muuttunut. Panttikirjan voi myös kuolettaa. Panttikirjan kuolettamisesta on erotettava kiinnityksen kuolettaminen, joka tarkoittaa kiinnityksen poistamista.\nKiinnitykset panttikirja hinta\nMaksuerien veloitus ja maksuja koskevat ilmoitukset, Hinta Jos panttikirjoja on enemmän kuin 5, peritään lisäksi kustakin panttikirjasta 20,00 €, ,00 €. Jotta kiinnitys voidaan vahvistaa, tulee lainhuudon tai vuokraoikeuden olla kirjattuna lainhuuto- ja kiinnitysrekisteriin. Lainhuutoa ja kiinnitystä voi hakea samaan aikaan.\nBladder cancer occurs when there are abnormal, allowing our caveman to fight or take flight. LOG IN Log hinta Entries RSS Comments RSS WordPress.\nCurrently, biomedical research and panttikirja carewe are united in expertise!\nPanttikirja hinta masque pour cheveux decoloré\nYhteismetsästä eroaminen ja yhteismetsän jakaminen ovat mahdollisia. Jos kiinnityksiä ei ole tarpeeksi, voit hakea niitä hinta lisää käräjäoikeudelta. Eikös se panttikirja niin, että mä ostajana saan kaikki kiinnitykset kaupantekotilaisuudessa itselle?\nVuonna rakennettuun taloon on tulossa muutaman vuoden kuluttua putkiremontti. Omistan talon suurimman asunnon 80 neliötä, joka on ostettu luvun alussa hintaan e. Välittäjä on käynyt arvioimassa ja hänen mukaansa tällä saisi nyt max. Asunto sijaitsee keskisuuren kaupungin ydinkeskustassa. Remontin tekotapaa ei vielä tiedetä eikä siis edes aikaa milloin se aloitettaisiin, mutta tutkimukset ovat käynnissä. Nyt pohdiskelen tässä, mitä teen jatkossa. orecchini perle ebay\nPosted: December 5, flibanserin is set into production, says the report.\nLearn More Surgical services Gynecological surgery refers to surgery on the female reproductive. Adria Malcolm for NPR hide caption Shots - Health News A bit of lapis lazuli a rich blue pigment is trapped within a central tooth's dental tartar on this lower jaw of a European woman who died sometime between A!\nKäräjäoikeus antaa panttikirjan todistukseksi kiinnityksestä. käyvän arvon ( kauppahinnan) tai vakuusarvon (jokin prosenttiosuus käyvästä hinnasta) kanssa. pankki) pyytää asiakkaalta kiinteistönvälittäjän antaman näkemyksen kiinteistön hinnasta. Tämä panttikirja toimitetaan lainanantajalle, esimerkiksi pankille.\nSuste per collane di perle - panttikirja hinta. Aiheeseen liittyvät artikkelit\nOta yhteyttä asiakaspalveluunpanttikirja voidaan toimittaa sinulle uudelleen tilausvahvistus latauslinkkeineen. Vahvalla tunnistautumisella varmistutaan siitä, että tietoja näytetään todelliselle henkilölle. Henkilötunnuksen avulla myös varmistetaan, että kirjautuneelle henkilölle näytetään hinta ne omistukset ja vuokraoikeudet, joihin henkilötunnus on kirjattu. Omistukset voivat olla kiinteistöjä, niiden osia tai vuokraoikeuksia. Lainhuutotodistukselta näkee, mikäli lainhuuto on vireillä.\nPanttikirja hinta Henkilötietojen käsittelyn tarkoitus ja perusteet Henkilötietojen käsittelyn perusteena voi olla Minilexin ja asiakkaan välinen sopimukseen perustuva asiakassuhde, asiakkaan suostumus, asiakkaan antama toimeksianto tai muu asiallinen yhteys. Kirjallisia panttikirjoja ei enää myönnetä. Näitä muut lukevat nyt\nPosted by Fenrisida Friday, December 6, 2019 10:45:41 AM Posted in Journey\nSaturday, December 14, 2019 2:34:58 PM\nTuesday, December 17, 2019 6:47:01 PM\nSinulle ilmoitetaan, kun kiinnitys on ratkaistu ja sähköinen panttikirja merkitty lainhuuto- ja Kirjallisia panttikirjoja ei enää myönnetä. Hinta ja maksaminen.\nWednesday, December 18, 2019 4:48:54 PM\nVoit selata hintatietoja tuoteryhmittäin tai hakea hintoja hakusanan tai laskulta löytyvän tuotekoodin avulla. Hinnaston etusivulta voit hakea kaikkia hinnaston.\nTuesday, December 24, 2019 10:45:43 AM\nKiinnityksen hinta riippuu siitä, annetaanko kiinnityksen hakijalle sähköinen vai kirjallinen panttikirja. Jos kiinnitystä on haettu sähköisesti ja kiinnityksen hakijalle annetaan sähköinen panttikirja, Maanmittauslaitos veloittaa yhden kiinnityksen vahvistamisesta 33,00 euroa.


Tunnistetaan työyhteisömme onnistumiset | Kuntatyö 2030\nTunnistetaan työyhteisömme onnistumiset\nLimingan kunta toteutti henkilöstökyselyn kunnan työntekijöille maaliskuussa 2021. Henkilöstökyselyssä selvitettiin muun muassa, millainen ilmapiiri työyhteisössä vallitsee, miten hyvin esihenkilö suoriutuu johtajana sekä miten työntekijät suhtautuvat jatkuvaan kehittämiseen. Lisäksi selvitettiin henkilöstön suhtautumista kuntastrategian keskeisiin tavoitteisiin.\nHenkilöstökyselyn tulokset käytiin läpi palveluyksiköittäin, ja jokaisen palveluyksikön tuli valita noin kolme yksikön sisällä erityisesti kehitettävää asiaa. Limingan kunnan elinvoimatiimi päätti erityisesti pureutua siihen, että työyksikön sisäiset onnistumisen huomattaisiin paremmin ja niille annettaisiin tunnustusta.\nElinvoimatiimin työpisteeseen hankittiin valkotaulu, ja se kiinnitettiin näkyvälle paikalle. Tauluun kirjataan kaikki yksikössä tapahtuneet onnistumiset, niin että ne ovat oman yksikön nähtävillä, mutta myös jokainen yksikön työpisteen ohitse kulkeva voi tarkastella listalle kirjattuja asioita. Listalle pääsyyn ei liity kilpailua. Sen sijaan näkyvästi esille tuotavat onnistumiset kannustavat työntekijöitä kertomaan avoimesti saavutuksistaan sekä antamaan tunnustusta toistensa työstä.\nOnnistumiset huomataan ja niille annetaan tunnustusta. Valkotaulu kannustaa työntekijöitä tavoittelemaan onnistumisia, mutta asiaan ei liity paineita tai kilpailua, sillä onnistumisia ei nimetä. Työyhteisön ilmapiiri oli kannustava ja hyvä jo aikaisemmin, mutta onnistumisten esille tuominen on parantanut ilmapiiriä entisestään. Yksikön sisäiset onnistumiset ovat myös muiden yksiköiden nähtävillä, mikä parantaa kunnan sisäistä viestintää.


Suurhyökkäys Kannaksella – Veteraanien Perintö\nTuhottuja hyökkäysvaunuja Tenhamonmäellä Länsi-Lemetissä 2.2.1940\nVihollisella oli nyt valtava ylivoima. Rintamalle keskitettiin uusia joukkoja niin paljon, että sodan lopussa divisioonia oli 60, joskin osa ei ehtinyt taisteluihin mukaan. Joukkojen vahvuus oli noin miljoona miestä. Hyökkääjällä oli tukenaan murskaava tykistön ja ilmavoimien tuli. Sillä oli käytössään 11 250 tykkiä ja lähes rajaton määrä ampumatarvikkeita, 3 000 panssarivaunua ja 3 250 lentokonetta. Liittämällä täydennysjoukkoja kenttäarmeijaan oli oman armeijamme vahvuudeksi saatu sodan lopussa 12 divisioonaa, kaikki joukot huomioon ottaen 400 000 miestä. Kenttätykkejä oli joukoilla 496 ja lentokoneita 119.\nSuomalaisten voimat olivat ehtymässä suunnattoman ylivoiman edessä. Joukkomme olivat taistelleet noin kaksi kuukautta ilman lepoa. Miehet olivat kuolemanväsyneitä. Käsiaseiden patruunoita lukuun ottamatta kaikesta oli pulaa. Erityisesti panssarintorjunta-aseiden puute osoittautui kohtalokkaaksi. Kenttätykistön ja kranaatinheittimistön vähäisiä ampumatarvikkeita oli pakko säästää käytettäväksi vain pahimmissa tilanteissa. Siitä huolimatta suomalaiset kestivät. Lopulta täysin väistämätön läpimurto tapahtui Karjalan Kannaksella Summan kylän itäpuolella Lähteen lohkolla. Siellä hyökkäsivät erittäin vahvan tykistön tukema divisioona sekä panssariprikaati yhtä suomalaista erittäin väsynyttä pataljoonaa vastaan. Sen vahvuus oli vain 375 miestä, joten miehistön ylivoima oli hyökkääjällä monikymmenkertainen. Vain kaksi panssarintorjuntatykkiä oli hyökänneitä 150 panssarivaunua vastassa.\nLäpimurron tapahduttua suomalaiset vetäytyivät aluksi niin sanottuun väliasemaan ja sen jälkeen Viipurin tasalle taka-asemaan. Tilanne kehittyi hyvin vaikeaksi Viipurilahdella vihollisen pyrkiessä jäätä hyväksikäyttäen lahden pohjoispuolelle mantereelle ja sieltä Haminan suuntaan. Vihollinen pystyttiin torjumaan äärimmäisin ponnistuksin. Suomalaisilla ei kuitenkaan ollut enää reservejä ja kenttätykistön ampumatarvikkeet olivat lopussa. Kunnia-asiana oli se, että Viipuri säilyi suomalaisilla sodan loppuun asti. Neuvostoliitto ei pystynyt talvisodassa lyömään Suomen armeijaa.


Gefilus® maitohappobakteerivalmisteet - Oriola-KD\nHuhti 21, 2016 11:39\nGefilus® probioottivalmisteet ovat kuuluneet suomalaisten arkeen jo 25 vuoden ajan. Ensimmäiset Lactobacillus rhamnosus GGmaitohappobakteeria sisältävät Gefilus® herajuomat tulivat myyntiin maaliskuussa 1990. Tuotesarjan ensimmäiset ravintolisät – Gefilus® kapselit – ovat olleet myynnissä vuodesta 1997. Sittemmin ravintolisäsarja on laajentunut herkullisen makuisilla purutableteilla ja pienille lapsille tarkoitetuilla tippavalmisteilla: Gefilus® Tipat ja Tipat+D.\nGefilus® tuotteiden sisältämä maitohappobakteeri Lactobacillus rhamnosus GG on eristetty vuonna 1985 terveen ihmisen suolistosta ja on tänä päivänä maailman tutkituin ja parhaiten dokumentoitu bakteerikanta. Sen tehosta ja vaikutuksista on maailmanlaajuisesti yli 800 tieteellistä ja yli 200 kliinistä tutkimusta.\nLue lisää Gefiluksesta® osoitteessa: http://www.gefilusoriola.com/fi/FI/\nLue lisää maailman tunnetuimmasta bakteerista: www.lgg.fi\nLue lisää monipuolisesta Gefilus® tuoteperheestä ja Lactobacillus rhamnosus GG maitohappobakteerista.\nProbioottivalmisteista voi löytyä apu monen lapsen vatsavaivoihin ja -kipuihin. Tutkimuksien mukaan probiootit, eli terveysvaikutteiset maitohappobakteerit, saattavat parantaa suoliston toimintaa. 18 marras 2015


I love me - Messutärpit & Pika-arvonta - The Fashion Poetry\nI love me – Messutärpit & Pika-arvonta\nPhoto credit: Messukeskus\nThis article make an exception and is only available in Finnish.\nLempeää lauantaita! ♡\nJokunen postaus takaperin vihjasin, että teille on tulossa jotain\nihanaa liittyen itsensä rakastamiseen. Ja nyt olisi aika julkistaa asia!\nSyyskuussa sähköpostiini kilahti erittäin mieluisa yllätys: unelmani päästä\nPohjois-Euroopan suurimpiin muoti-, kauneus- ja hyvinvointimessuille bloggaajaksi toteutui.\nKyseessä on siis I love me-messut, jotka pidetään Helsingin Messukeskuksessa\nviikonloppuna 20.-22.10.2017 ja malttamattomana olenkin bongannut\njo vaikka mitä ihanaa kyseisiltä messuilta.\nEritoten mieleen on painunut korealainen ihonhoitofilosofia,\nluomukauneuteen liittyviä juttuja, Finnish Fashion Forum, Avonin osastolla\noleva mahdollisuus saada ilmaisia pikahuulimeikkejä, Katri Niskasen varastomyynti,\natooppisen ihon hoito, muotinäytökset, tarina kauneuden ilon ja oman tyylin löytämisestä,\nmahdollisuus saada pikameikkejä, Vaakakapinasta ja Lupa näkyä-tempauksesta tutun\nJenny Lehtisen ja Saara Sarvaksen puheenvuoro, Rohkeus on sisälläsi-paneelikeskustelu,\nPekka Hyysalon huikea puheenvuoro sekä erilaiset treenausmuodot aina mindfullnessista\nja joogasta TFW Helsingin vetämiin tunteihin. Sekä paljon paljon muuta ainutlaatuista!\nTÄÄLTÄ voit lukaista messulehteä tai käydä TÄÄLLÄ I love me-messujen sivuilla\ninspiroitumassa laajasta valikoimasta päiväkohtaisesti.\nJa mikä parasta, sain mahdollisuuden arpoa lippupaketin myös teidän ihanuuksien kesken! 😍\nLippupakettiin kuuluu kaksi sähköistä kertalippua.\nArvontaan voit osallistua 12.10.2017 saakka seuraavasti:\nkommentoi tätä postausta, Facebook-kanavallani TÄTÄ kuvaa tai Instagramissa\nolevaa ARVONTAKUVAA. Tai vaikkapa kaikkia kanavia, jos oikein innostut! 😏\nVoit osallistua myös lähettämällä sähköpostia osoitteeseen thefashionpoetry@gmail.com .\nJätäthän myös toimivan sähköpostiosoitteesi, että saadaan lippupaketti perille! 😊\nOlisi myös superihanaa kuulla, että mikä olisi mieluisin messutärppisi\ntai vaikkapa omat niksisi hyvinvoivaan itseesi.\nOnnea arvontaan ja mikäli nähdään messuilla,\nniin tuu ihmeessä moikkaamaan! ❤\n#289 – The Official Guide to how to fashion-binge …\n#065 – Movie Hint: Designing Woman \nPrevious Post Sharing my hair heroines | Tämänhetkiset tukkasankarittareni\nNext Post Love, but leave me wild | Rakasta, mutta anna minun olla kesytön\nOctober 7, 2017 / 6:04 PM\nJoka vuotinen perinne käydä äidin kanssa, ja aina hyviä tarjouksia löytyy\nOctober 7, 2017 / 7:40 PM\nKosmetiikka ja uutuus tuotteet kiinnostaa! Olis kiva päästä messuille!\nOctober 7, 2017 / 8:30 PM\nTyttären kanssa ollaan parina vuonna käyty, ja tärppinä esim. Luonnonkaunis-kauneushoitolan puolen tunnin kauneushoidot.\nOctober 8, 2017 / 11:06 AM\nKaverin kanssa menossa, ilmainen lippu olisi kiva ylläri kihti9@yahoo.com\nOctober 8, 2017 / 11:59 AM\nEn ole ikinä käynyt näillä messuilla, ja siellähän olisi vaikka mitä kivaa, esim. noita työpajoja!\nOctober 8, 2017 / 2:30 PM\nIhana perinne teillä! Ja kiitos osallistumisestasi!\nOctober 8, 2017 / 2:31 PM\nMuakin kiinnostaisi kaikki ihanat uutuudet! Kiitos osallistumisestasi!\nOctober 8, 2017 / 2:32 PM\nTeillähän on ihana ikään kuin perinne! Oi, kuulostaa luksukselta! Kiitos osallistumisestasi arvontaan!\nOttakaa kaikki irti ihanista ja ainutlaatuisista messuista! Ja kiitos osallistumisestasi!\nOctober 8, 2017 / 2:34 PM\nSuosittelen lämpimästi tutustumaan näihin messuihin, ovat aivan ihanat! Itsekin vasta kerran käynyt messujen ensimmäisellä kerralla. Kiitos osallistumisestasi arvontaan!\nOctober 8, 2017 / 5:25 PM\nMukana lippuarvonnassa, tyttären kanssa ollaan menossa! Kosmetiikka ja hyvät messutarjoukset kiinnostavat\nOctober 8, 2017 / 8:27 PM\nMukana arvonnassa Ystävän kanssa lähtisin, tai sitten "pakottaisin" mieheni mukaan Aikaisemmin en ole käynyt…\nOctober 8, 2017 / 9:31 PM\nHyvät messutarjoukset kiinnostavat . Mukaan arvontaan!\nÄidin ja tyttären laatuaikaa siis parhaimmillaan! Kiitos osallistumisestasi arvontaan!\nOctober 8, 2017 / 9:38 PM\nKuulostaa hyvältä suunnitelmalta! Kiitos, kun osallistut arvontaan!\nMuakin ne kiehtovat Kiitos, kun osallistut arvontaan!\nOctober 9, 2017 / 7:01 AM\nMessuilla kiinnostaisi löytää joku uusi luonnonkosmetiikkamerkki. Lisäksi muotinäytöksiä olisi hauska päästä seuraamaan ja ehkä päästä johonkin pikameikkiin tai pikakampaukseen Mukana arvonnassa! 3rikatms(at)gmail.com\nOctober 9, 2017 / 8:48 AM\nEn ole aiemmin näillä messuilla käynyt, joten lähtisin varmasti aistimaan ihan puhtaasti messujen tunnelmaa. Tämän vuoden ohjelmasta kiinnostaa erityisesti korealainen ihonhoito ja jooga-tunnit. lumikki90(at)hotmail.com\nOctober 9, 2017 / 9:48 AM\nViime vuonna näillä messuilla tuli kyllä tutustuttua ja ostettua huippuja tuotteita! Tänä vuonna olisi mukava mennä äidin kanssa messuilemaan\nOctober 9, 2017 / 12:09 PM\nLuonnonkosmetiikka kiehtoo kovasti muakin ja samoin muotinäytöksiä orotan innolla! Kiitos, kun oot mukana arvonnassa!\nOctober 9, 2017 / 12:10 PM\nMäkin olen vasta käynyt kerran näillä messuilla ja siitäkin jo aikaa niin nyt on kunnia päästä uudelleen! Muakin tuo korelainen ihonhoito kiehtoo ja jooga-tunnit olisivat tarpeen myös. Kiitos, kun osallistut arvontaan!\nKuulostaa hyvältä ja laatuaikailu äidin ja tyttären kesken kuulostaa vielä paremmalta! Kiitos osallistumisestasi arvontaan!\nOctober 9, 2017 / 6:01 PM\nNämä on ehdottomasti suosikkimessuni. Niin paljon kaikkea mielenkiintoista. Tänä vuonna kiinnostaa varsinkin treenialue.\nOctober 9, 2017 / 6:37 PM\nMukana arvonnassa. Mielenkiintoisia uusia tuotteita menossa katsomaan.\nOctober 10, 2017 / 3:51 AM\nMukana ollaan. Jos napsahtaisi kohdalle voitto, niin messut olisivat ihan ekat mulle sekä kaverille. Monta vuotta on pitänyt mennä, mutta aina harmillisesti tullut jotain esteitä – milloin kipeänä ollut, milloin opiskelijan/työttömän budjetti ei oo sallinut – you know. Kaikki se kosmetiikka, luonnonkosmetiikka varsinkin, houkuttaa messuilla, samoin Jeffree Starin meet & greet, Jenny ja Saara sekä erilaiset terveysmittaukset ja biohakkerointi. Niin paljon jännää, että ekakertalaisten päät varmaan räjähtäisi\nOctober 10, 2017 / 11:29 AM\nMukana! Suosikkimessuni ovat\nOctober 10, 2017 / 12:00 PM\nKavereiden kanssa on jo vuosia ollut perinteenä käydä kauneusmessuilla!\nOctober 10, 2017 / 8:39 PM\nIhana kuulla, että ovat suosikkisi! Itseänikin tuo treenialue kiinnostaa. Kiitos, kun osallistut arvontaan!\nUudet tuotteet kiehtovat itseänikin! Kiitos osallistumisestasi!\nOctober 10, 2017 / 8:42 PM\nIkävä kuulla, että aina on tullut jotain! Itsekin vasta kerran ollut mutta siitäkin jo aikaa. Säkin oot bongannut kaikkea ihanaa messuilta! Toivottavasti pääsette, kiitos osallistumisestasi!\nKiva kuulla, että yltävät suosikiksi Kiitos, kun osallistut!\nOctober 10, 2017 / 8:43 PM\nIhana perinne teillä! Kiitos osallistumisestasi!\nOctober 11, 2017 / 9:35 PM\nOlisi kiva käydä! Ensimmäistä kertaa olisin menossa\nOctober 12, 2017 / 11:22 AM\nSuosittelen lämpimästi käymään messuilla, et varmastikaan tule pettymään! Itsekin moon käynyt vasta kerran ja innolla ootankin tätä toista kertaa. Kiitos, kun osallistut arvontaan!\nOctober 12, 2017 / 11:28 AM\nItsekseni lähtisin omassa rauhassa kattelemaan, kiertelemään ja shoppailemaan!\nOctober 12, 2017 / 7:53 PM\nKuulostaa superhyvältä Kiitos osallistumisestasi!


Liverpool - Everton 2.12.2018 | Vihje & Kertoimet | Valioliiga\nLiverpool – Everton 2.12.2018, klo 18.15: ”Evertonilla ylikerroin”\nVitibet kehottaa iskemään panokset vierasvoitolle Valioliigan ottelussa Liverpool – Everton 2.12.2018. Vihjaajan mukaan yli 5,88-kertoimet ovat pelattavia Evertonille ja Betfair antaa sille 9,00-kertoimen.\nTasapelille yli 4,55-kertoimet ovat pelattavia, joten NordicBetin, Betsafen ja Betssonin 5,30 on myös ylikerroin. Liverpoolille olisi pitänyt saada ainakin 1,61, mutta paras tarjottu on vain 1,40.\nParhaat kertoimet Liverpool – Everton -vedonlyöntiin:\nLiverpool 1,40 (Unibet, NordicBet, Betsafe, Betsson, ComeOn!, Expekt)\nTasapeli 5,30 (NordicBet, Betsafe, Betsson)\nEverton 9,00 (Betfair)\nLeoVegas 1,38 5,10 8,50\nUnibet 1,40 5,20 8,50\nBetsafe 1,40 5,30 8,40\nComeOn! 1,40 5,00 8,50\nBetsson 1,40 5,30 8,40\nRedbet 1,38 5,10 8,50\nBetfair 1,36 5,00 9,00\nMr Green 1,38 5,10 8,50\nBetway 1,37 5,00 8,00\nExpekt 1,40 5,10 7,75\nEnnakko Liverpool – Everton -peliin\nLiverpool eteni viime kaudella Mestarien liigan finaaliin asti ja oli Valioliigassa neljäs. Tälle kaudelle sen povattiin olevan Manchester Cityn pahin haastaja kotimaan mestaruudesta ja alkukauden perusteella ennustuksen pitivät paikkaansa.\nJürgen Kloppin seura on jäänyt vain kaksi pistettä Manchester Citystä, kun Englannin liigaa on takana kolmannes. Kolmantena oleva Tottenham on jäänyt siitä kolme pistettä ja sen jälkeen Chelsea viisi ja Arsenal kuusi.\nArsenalin takana kuudennella sijalla on Liverpoolin paikallisvastustaja Everton. Se on jäänyt Poolista jo 11 pistettä, joten kärkiviisikko on erottautunut muista seuroista tässä vaiheessa kautta.\nEvertonilla on pisteen johto Manchester Unitediin ja kahden pisteen johto Watfordiin sekä Bournemouthiin. Tappio tästä paikallispelistä voisi tietää siis useammankin sijan menettämistä sarjataulukossa.\nLiverpoolille tappio voisi tietää Cityn pääsemistä jo viiden pisteen karkumatkalle. Ottelussa on siis mukavasti panosta.\nMolemmat parantaneet viime kaudesta\nLiverpool ja Everton ovat olleet yksiä eniten tasoaan nostaneista seuroista tällä kaudella. Pool on kerännyt 0,56 pistettä enemmän ottelua kohti ja Everton on parantanut pistetahtiaan 0,40 pisteellä.\nViime kaudella Liverpool tuli tutuksi vastustajan puolustuksia rikki repineestä hyökkäyksestään. Seura paukutti 2,21 maalia ottelua kohti, mikä oli toiseksi eniten Manchester Cityn jälkeen.\nTällä kaudella tehot ovat laskeneet hieman ja maaleja on tullut 2,00 kappaletta per peli. Sen sijaan puolustuspää on pitänyt selvästi paremmin.\nLiverpool on päästänyt vain 0,38 maalia ottelua kohti, mikä on jaetusti vähiten Man Cityn kanssa. Viime kaudella omissa soi 1,00 kertaa per peli.\nEverton on tehnyt jaetusti seitsemänneksi eniten maaleja (1,54 per peli) ja päästänyt omiin jaetusti viidenneksi vähiten (1,15 per peli). Seuran menestys on tullut kuitenkin lähinnä kotipeleissä tällä kaudella.\nKotoa Evertonilla on 2,29 pistettä ottelua kohti, kun vieraista on tullut vain 1,00 pistettä. Ero on siis massiiviset 1,29 pistettä per peli.\nLiverpool on ollut puolestaan Valioliigan toiseksi paras kotijoukkue Cityn jälkeen. Pisteitä on tullut 2,67 kappaletta per matsi.\nViime kaudella molemmat Valioliigan kohtaamiset päättyivät tasan ja Liverpool voitit FA Cupissa 2-1.\nEvertonin viimeisin voitto Liverpoolista tuli kotona 18 kohtaamista sitten, vuonna 2010.\nSen jälkeen yhdeksän peliä on päättynyt tasan ja Liverpool on voittanut kahdeksan.\nChievo - Lazio 2.12.2018, klo 19.00: ”Chievon voitto hyvä veto”


Uusi tulkki tahtoo töihin : Selvitys vuosina 2011-2013 valmistuneiden viittomakielentulkkien työllistymisestä\nSaarikko, Saara; Suonpää, Heta (2014)\nSaarikko, Saara & Suonpää, Heta. Uusi tulkki tahtoo töihin – Selvitys vuosina 2011–2013 valmistuneiden viittomakielentulkkien työllistymisestä.\nKevät 2014, 55 s., 1 liite.\nOpinnäytetyön tavoitteena oli selvittää, työllistyvätkö vastavalmistuneet viittomakielentulkit tulkkausalalle, millaisia työsuhteita he solmivat, riittääkö heille töitä ja ovatko he joutuneet tekemään muutoksia elämässään tulkkausalan töitä saadakseen. Työ toteutettiin yhteistyössä Suomen Viittomakielen Tulkit ry:n kanssa.\nTutkimusaineisto kerättiin sähköisellä Webropol-kyselyllä. Kysely lähetettiin 146 vastaanottajalle, jotka olivat valmistuneet viittomakielentulkeiksi Diakonia-ammattikorkeakoulusta tai Humanistisesta ammattikorkeakoulusta vuosina 2011–2013. Kyselyyn vastasi 106 vastavalmistunutta viittomakielentulkkia.\nTulosten mukaan viittomakielentulkeille on riittävästi töitä, sillä 91 % vastavalmistuneista oli työllistynyt tulkkausalalle. Vastauksista tuli esiin myös tyytyväisyys työtuntien määrään. Yleisimmät tulkkaustöiden vuoksi tehdyt muutokset olivat ajoneuvon hankkiminen, paikkakunnalta toiselle muuttaminen ja oman ulkoasun muuttaminen.\nOpinnäytetyön tulosten perusteella tulkkaustöiden voidaan olettaa tällä hetkellä riittävän. Implantoinnin ja kuurojen ikääntymisen myötä asiakaskunta vähitellen muuttuu ja pienenee, jolloin myös viittomakielentulkin työnkuva muuttuu. Vielä ei voida olla varmoja muutosten vaikutuksista viittomakielentulkkien työllistymiseen tulevaisuudessa.\nAsiasanat: vastavalmistunut, viittomakielentulkki, työllistyminen, kyselytutkimus


Sosiaalijohtaja Hannu Rutanen: Päihde- ja mielenterveysasiakkaat. tarvitsevat lähipalveluja - PDF\nSosiaalijohtaja Hannu Rutanen: Päihde- ja mielenterveysasiakkaat. tarvitsevat lähipalveluja\nDownload "Sosiaalijohtaja Hannu Rutanen: Päihde- ja mielenterveysasiakkaat. tarvitsevat lähipalveluja"\n1 1/2008 SININAUHALIITON TIEDOTUSLEHTI M20-hankkeen työntekijät Päivi Muurtamo (vas.) ja Päivi Heimonen: Päiväkeskustyöllä tavoitetaan syrjään jääneitä ja tukea tarvitsevia ihmisiä. Aarne Kiviniemi: Järkevä kunta kantaa vastuunsa Lue lisää s. 3 Sosiaalijohtaja Hannu Rutanen: Päihde- ja mielenterveysasiakkaat tarvitsevat lähipalveluja M20-hanke Talentian Hyvä käytäntö -ehdokkaana M20-hankkeen ja Päiväkeskustoiminnan tutkimushankkeen erikoisnumero\n2 Kuva: Tero Sivula / Kuvakori Kuva: Meelis Lokk / Tarton kaupungin kuvapalvelu Siniboss-matka Tarttoon Lisää matkasta sivulla 23 Sisältö Pääkirjoitus 3 Päihdetyön päiväkeskustutkimus selvitti, mihin päihdeongelmaisten päiväkeskuksia tarvitaan? 4 Päiväkeskukset ovat arvokasta matalan kynnyksen toimintaa 6 Kuntien hartioiden leventämisestä apua päihdehoitoon 7 Päihde- ja mielenterveysasiakkaat tarvitsevat lähipalveluja 8 Päiväkeskukset ovat uuden tilanteen edessä 9 Päiväkeskukset lisäävät tasa-arvoa 10 Päiväkeskukset piilossa päättäjiltä 10 Ilon lähteitä työssä 11 M20-hanke synnytti 14 uutta päiväkeskusta 17 Tarjolla rakkautta, rohkeutta ja rajoja 18 Auttaa voi vain yhtä ihmistä kerrallaan 19 Ihmistä ei voi mitata rahassa 20 Oikea työ on A-miesten mieleen 21 Arviointi tarjoaa kokemustiedon rinnalle tutkittua tietoa 22 Kuva: Olli Kariniemi Mustan lampaan arkea Lisää aiheesta sivulla 18 Mitä enemmän saamme tehdä omien arvojemme mukaista työtä, sitä tyytyväisempiä yleensä olemme. 2 Sininauhaliiton tiedotuslehti Toimituksen osoite: Krämertintie 2, HELSINKI Puh , faksi (09) Päätoimittaja: Olli Kariniemi Taitto: Terttu Hauhia Etukannen pääkuva: Olli Kariniemi Painopaikka: Trio-Offset Oy, Helsinki 2008\n3 pääkirjoitus Järkevä kunta kantaa vastuunsa Päiväkeskustoiminnan perusedellytykset lepäävät tulevaisuudessa yhä vahvemmin kuntien vastuulla. Toiminnan pysyvyys on taattava kuntien riittävällä panoksella. Kuntien näkökulmasta kyse on toiminnasta, jossa ammatillinen päihdetyö ja kansalaisjärjestölähtöinen ihmisten arjen tukeminen linkittyvät toisiinsa. Päiväkeskuksissa konkretisoituu järjestöjen, kunnan ja seurakuntien yhteistyö ihmisen arjen kohtaamista korostavaksi toimintamuodoksi. Päiväkeskustoimintaan panostamisesta voidaan vetää kuntatasolla johtopäätöksiä siitä, kuinka hyvin kaikkein huonompiosaisille kuntalaisille lähipalvelut kunta- ja palvelurakenneuudistuksessa turvataan. Moni kuntapäättäjä vaatii toiminnan vaikuttavuuden ja vai kutusten konkreettista osoittamista. Kuinka monta kunnalle kallista laitoshoitovuorokautta päivätoiminnalla kyetään välttämään? Tarkkaa vastausta on mahdotonta antaa. Markkinaehtoisten mittareiden sijaan päiväkeskustoiminnan vaikutuksia ja vaikuttavuutta arvioitaessa tulisi lähtökohdaksi ottaa toiminnan kyky vahvistaa ihmiselämän perusturvallisuutta. Hyvinvoinnin eri mittareilla arvioituna onnistuneen päiväkeskustoiminnan merkitys on yleisesti sosiaalialalla tunnustettu. Se tavoittaa ihmisryhmän, joka on muuten kovin syrjäytynyt. Näiden ihmisten päihteettömien päivien kokonaismäärä, päiväkeskusten luomat työllistymismahdollisuudet, kokemukset sosiaalisesta tuesta ja yhteisöllisyydestä sekä ihmisarvon palautuminen ovat tärkeitä perusteita toiminnan riittävälle resurssoinnille. Paikallisjärjestöjen toiminnan merkitys nousee niiden ainutlaatuisesta kyvystä ehkäistä haittoja ja Kuva: Olli Kariniemi luoda osallistumismahdollisuuksia syrjäy ty mis uhan alla elävien ihmisten arkeen. On erit täin lyhytnäköistä ja keinotekoista aset taa tällainen toiminta kyseenalaisek si talousmaailman ja te hokkuuden mittareilla, jotka ovat va li tet tavan yksisilmäisiä. On kyetty riittävän kiistattomasti osoittamaan, että paikallisella tasolla päivätoiminta on toimiva tapa kaventaa terveys eroja ja katkaista syrjäytymiskierteitä. Tämän toivoisi riittävän perusteeksi kunnallisessa päätöksenteossa. Valitettavasti kovenevien arvojen Suomessa todelliset teot huono-osaisten oikeuksien turvaamiseksi näyttävät jääneen liian usein kaiken muun jalkoihin. Syksyn kunnallisvaalit lähestyvät. Niiden yhteydessä olisi varmistettava keskustelu huono-osaisten oikeuksista lähipalveluihin, järjestöjen toimintamahdollisuuksien turvaamisesta osallisuuden ja haittojen ehkäisyn lisäämiseksi sekä kuntalaisten tasa-arvoisista mahdollisuuksista vaikuttaa palvelujen uudistamiseen. Nämä teemat johdattaisivat poliittisesta päätöksenteosta kiinnostuneet päivätoiminnan ytimeen. Olisiko meidän syrjäytymistä vastaan taistelevien syytä nousta viimestään syksyn koittaessa yhtenä liikkeenä barrikaadeille? AARNE KIVINIEMI Toiminnanjohtaja 3\n4 Päihdetyön päiväkeskustutkimus selvitti: Mihin päihdeongelmaisten päiväkeskuksia tarvitaan? Päiväkeskustoiminnan tutkimushanke toteutettiin vuosina Raha-automaattiyhdistyksen rahoittama tutkimus selvitti päihdeongelmaisille tarkoitettujen päiväkeskusten laajuutta ja vaikuttavuutta. Alustavien tulosten perusteella näyttäisi siltä, että alkoholia käyttävä keski-ikäinen mies on päiväkeskusten yleisin vierailija. Lopulliset tulokset valmistuvat maaliskuussa. Kuva: Tero Sivula / Kuvakori Sininauhaliiton RAY:n tuella teke mä kaksivuotinen päiväkeskustutki mus ta voitti 143 päihdeongelmaisten päi väkeskusta. Selvisi, että asiakaskäyntejä näissä päiväkeskuksissa on vuodessa lähes Tämä tarkoittaa selvästi yli 3000 asiakaskäyntiä päivässä. Vakioasiakkaita päiväkeskuksissa on noin , satunnaiskävijöitä saman verran. Yhteen sä päihdeongelmaisten päiväkeskukset tavoittavat noin eri asiakasta vuodessa. Sininauhaliiton jäsenjärjestöt vastaavat puolista tutkituista päiväkeskuksista ja A-killat yli viidenneksestä. Loput päiväkeskukset ovat muiden järjestöjen, kuntien, A-klinikoiden ja seurakuntien ylläpitämiä. Tutkituista päiväkeskuksista yli kaksi viidesosaa on perustettu luvulla ja kaksi kolmannesta vuosina Pelkästään vuosien 2005 ja 2006 aikana on perustettu kuudennes tutkituista päiväkeskuksista, 21 kappaletta. Päihdeongelmaisten päiväkeskusten asiakkaiden enemmistö on keski-ikäisiä miehiä Kun päiväkeskukset kuvasivat kävijäkuntaansa, 73 % vastanneista mainitsi työttömät, 47 % erityyppiset eläkeläiset ja 39 % yksinäiset ja syrjäytyneet. Asiakkailleen päiväkeskukset tarjoavat esimerkiksi kahvilan (85 % päiväkeskuksista), ryhmätoimintaa (84 %), ruokailu- (81 %) ja peseytymismahdollisuuden (70 %). Päiväkeskusten tavoitteissa 4\n5 Päihdetyön päiväkeskus katoava työmuoto vai tärkeä osa palveluketjua? Seminaarit TURKU HELSINKI JYVÄSKYLÄ Aiheesta lisää takasivulla Tutkimukseen osallistuneiden järjestöjen päiväkeskustoiminnalleen asettamia tavoitteita. korostuvat myös muut asiat kuin perustarpeet: päihteettömyyden lisäksi päiväkeskukset tavoittelevat sosiaalista tukea, yhteisöllisyyttä ja vertaistukea, elämän ja arjen hallintaa sekä elämän laatua. Myös ihmisarvon kokeminen, kokemus omasta tärkeydestä, korostuu useissa vastauksissa. Alkoholi on edelleen ylivoimaisesti yleisin kävijöiden ensisijainen päihde Päihdekentän muutos on havaittu jo monissa päiväkeskuksissa: perinteiset alkoholistimiehet vähenevät ja tilal le ovat tulossa nuoret, naiset ja sekakäyttäjät. Kävijöiden ongelmien vaikeutuminen haastaa päiväkeskukset tulevaisuudes sa. Toinen selkeä tulevaisuuden haaste on talous. Viidennes päiväkeskuksista piti taloudellista tulevaisuutta huo nona ja lisäksi seitsemäsosalla tule vaisuus oli hankkeiden varassa loppuvuodesta 2006, jolloin aineisto kerättiin. Toisaalta talous näytti hyvältä tai ainakin vakaalta yli kolmanneksessa päiväkeskuksista. Jonkinlainen ostopalvelusopimus kunnan kanssa oli puolella päiväkeskuksista. Päiväkeskukset toimivat 91 kunnan alueella, ja näissä kunnissa asuu yli 3,2 miljoonaa ihmistä. Tutkimuksessa päiväkeskustoiminnasta kysyttiin myös niiltä kunnilta, joiden alueella päiväkeskukset toimivat. Kuntien sosiaalijohdot olivat kaikkein voimakkaimmin samaa mieltä sen kanssa, että päiväkeskus tarjoaa asiakkailleen mahdollisuuden osallisuuteen ja että päiväkeskus kunnioittaa asiakkaan oikeuksia. Päiväkeskusten katsottiin myös vaikuttavan asiakkaisiin myönteisesti. Neljä viidesosaa (80 %) kunnista oli melko paljon tai voimakkaasti samaa mieltä siitä, että päiväkeskus tavoittaa asiakasryhmän, jonka tavoittaminen on päihdepalveluissa muuten vaikeaa. Kolme neljäsosaa (75 %) kunnista oli joko melko paljon tai voimakkaasti samaa mieltä siitä, että päiväkeskus tuottaa kunnan kannalta tärkeitä palveluja kustannustehokkaasti. Kolmannes kunnista oli voimakkaasti samaa mieltä siitä, että päiväkeskus tuottaa vapaaehtoisvoimin tukea, joka vähentää ammatillisten palvelujen käyttöä. Sininauhaliitto käynnisti päiväkeskustutkimuksen tilanteessa, jossa vuoden 2003 päihdetapauslaskennan perusteella pääteltiin, että päiväkeskustoiminta oli hiipumassa. Nyt tehty tutkimus kertoo, että päiväkeskuksissa on huomattava määrä kävijöitä ja uusia päiväkeskuksia on perustettu 2000-luvulla runsaasti. Päiväkeskukset ovat vakiinnuttaneet paikkansa suomalaisessa päihdehuoltojärjestelmässä Kun kunnille esitettiin väite Päiväkeskuksella on tärkeä rooli kunnan päihdepalveluissa, tasan puolet vastasi voimakkaasti samaa mieltä ja kolmannes melko paljon samaa mieltä. Vain kuudesosa oli jotain muuta mieltä. Väitteeseen päiväkeskus on luonteva osa kunnan päihdepalveluja vastaukset olivat vielä yhdenmukaisemmat. Kymmenes ilmoitti olevansa jonkin verran samaa mieltä väitteen kanssa. Yksikään ei vastannut vain hieman tai ei lainkaan samaa mieltä eikä kukaan jättänyt vastaamatta siksi, ettei olisi osannut sanoa. Sen sijaan peräti yhdeksän kymmenestä kunnasta oli voimakkaasti tai melko paljon samaa mieltä siitä, että päiväkeskus on luonteva osa kunnan päihdepalveluja. Tutkimus päihdetyön päiväkeskuksista julkaistaan maaliskuun lopussa PEKKA LUND tutkimuspäällikkö 5\n6 A-kiltojen Liiton Ville Liimatainen: Päiväkeskukset ovat arvokasta matalan kynnyksen toimintaa TEKSTI JA KUVAT: OLLI KARINIEMI Liimatainen aloitti A-kiltojen Liiton toiminnanjohtajana hiljattain. Hän tuli tehtävään Vantaan kaupungin sosiaali- ja terveydenhuollon palvelupäällikön paikalta. Kaikki A-kiltatoiminta on päihteetöntä toimintaa. Tavoitteena on oman elämänlaadun parantaminen ja päihdeongelmista vapaa elämäntapa. Toiminnassa korostuvat vapaaehtoisuus, vertaisuus ja yhdessä toimiminen A-kiltojen Liitto perustettiin vuonna Tänä päivänä A-kiltojen Liitolla on lähes yhdeksänkymmentä itsenäistä jäsenyhdistystä. Paikalliset A-killat ovat hyvin erilai 6 sia. Valtaosa A-killoista on pieniä yhdistyksiä, osa taas taloudeltaan suuria ja toiminnoiltaan monipuolisia. Suurimmat jäsenjärjestömme löytyvät isommilta paikkakunnilta kuten Helsingistä, Turusta, Tampereelta, Jyväskylästä, Oulusta ja Porista, A-kiltojen Liiton toiminnanjohtaja Ville Liimatainen kertoo. Järjestöerityinen näkökulma tärkeä A-killat ovat päihteettömiä yhteisöjä, jotka järjestävät muun muassa päiväkeskustoimintaa. Toimintaa pyörittävät pääsääntöisesti vapaaehtoiset ja siitä vastaavat yhdistyksen luottamushenkilöt. Isommissa yhdistyksissä voi olla myös työsuhteeseen vakinaisesti ja palkkatuella palkattuja työntekijöitä. Usein se on päihteiden käytöstä toipuvan tukityöpaikka ja tukee kuntoutumista. Päiväkeskukset ovat arvokasta matalan kynnyksen toimintaa, joita myös kuntien tulisi tukea. Ne voisivat esimerkiksi tarjota tilat ja ottaa järjestöt mukaan myös muuhun yhteistyöhön kuten kunnan päihdestrategian suunnitteluun, Liimatainen ehdottaa. Hän on huolissaan järjestöerityisen näkökulman hiipumisesta kunnissa. Vapaaehtoisuuteen perustuvaa järjestötoimintaa on pidetty kansalaisyhteiskunnan luovuttamattomana osana. Se rakentaa yhteisöllisyyttä ja tarjoaa mahdollisuuden osallistua yhteisestä hyvästä päättämiseen ja tekemiseen. Järjestöjen toimintaa ei nähdä enää eri tyisenä. Kunnat kohtelevat enene västi järjestöjä samalla lailla kuin palveluja myyviä yrityksiä. Tämä näkyy esimerkiksi A-kiltojen toiminnassa siten, että kunnat nostavat tilavuokria ja vaikeuttavat näin toimintaa. Yhteisöllisyyden tukemiseen tarvitaan oma tila, jossa voidaan kokoontua. Liimatainen kehottaakin kuntien päättäjiä ottamaan järjestöt paremmin mukaan hyvinvoinnin rakentamiseen. Hän toivoo kunnilta rohkeampia welfare-mix -ratkaisuja, jossa ne tuottavat palveluja toimija-, kunta- ja seudullisista rajoista välittämättä. Erilaiset rajat ylittävät -ratkaisut ovat lisääntyneet ja se sopii hyvin myös päiväkeskuspalvelujen tuottamiseen. Liiton palvelut vahvistavat yhteisöllisyyttä ja vapaaehtoisuutta A-Kiltojen Liiton tehtävänä on palvella paikallisia A-kiltoja aluetyön, koulutuspäivien, valtakunnallisten tapahtumien sekä Vesipostin avulla, joka on Liiton tiedotuslehti. Suomi on jaettu kuuteen alueeseen, jotka ovat kolmen toiminnanohjaajan toiminta-alueena. Kukin ohjaajista vastaa kahden alueen toiminnanohjauksesta.\n7 Alueellisesti järjestetään muun muassa virkistys- ja koulutusviikonloppuja. Koska toiminta perustuu vapaaehtoisuuteen, henkilöt vaihtuvat ja koulutusta tarvitaan koko ajan. Teemat liittyvät useimmiten A-kiltatoiminnan perusteisiin, järjestötoimintaan ja paikallisen päihdepoliittisen toiminnan kehittämiseen. A-kiltojen Liitto järjestää vuosittain myös kolme valtakunnallista tapahtumaa. Ne pyritään järjestämään paikoissa, jossa on aina hyvät mahdollisuudet myös virkistymisen. Virallisten kokousten yhteydessä, jotka ovat yleensä viikonloppuisin, pidetään Liiton kevät- ja syyspäivät. Vuosittain järjestämme myös kesäpäivät, Liimatainen kertoo. Liiton palveluksessa on kaikkiaan yksitoista henkilöä, joista yksi on Helsingissä toimiva päihdeasiamies. Hänen puoleensa voi kääntyä, jos päihdehoitoon pääsyssä tai hoidossa ilmenee ongelmia ja jos päihdeongelmaan ei saa apua kotikunnan sosiaalitoimistosta tai terveyskeskuksesta eikä kunnan sosiaaliasiamies tai terveydenhuollonyksikön potilasasiamies voi tai halua auttaa. Ensimmäiset A-killat perustettiin viisikymmentä vuotta sitten. Tuolloin A-klinikoiden asiakkaat halusivat kokoontua myös hoidon ulkopuolella ja vahvistaa pyr kimystä päihteettömään elämään. Näin syntyivät ensimmäiset A-killat. Toiminta on alusta lähtien perustunut vapaaehtoisuuteen ja vertaistukeen. A-kiltojen Liitto ja Sininauhaliitto tekevät yhteistyötä päiväkeskustoiminnan kehittämiseksi A-kiltojen Liiton päiväkeskukset olivat mukana Sininauhaliiton päiväkeskustoiminnan tutkimushankkeessa. Kari Haavisto: Kuntien hartioiden leventämisestä apua päihdehoitoon TEKSTI JA KUVA: ANNIKA TREUTHARDT Päihdehuollon asiakaskunta on vuoden 2004 alkoholiveroalennuksen jäljiltä huonossa kunnossa. Viime vuoden alussa hyväksytty Kunta- ja palvelurakenneuudistus -laki parantaa kuntien mahdollisuuksia vastata päihdehoidon kasvaneisiin haasteisiin. Kunta- ja palvelurakenneuudistuksen avulla pyritään säilyttämään kansalaisten terveyspalvelut vähintään entisellä tasolla. Pienten kuntien talousahdinko tullee kohenemaan. Päihdehoidon resursseja ei sinänsä lisätä, mutta pienten kuntien toimintaa niputetaan seudullisesti isompiin rakenteisiin. Käytännössä alle väestöpohjaiset kunnat yhdistetään, jolloin resurssit ovat jaettavissa tasaisemmin. Kari Haavisto Sosiaali- ja terveysministeriöstä puhuu kuntien leveimmistä hartioista. Kuntien voimavaraksi nousee siten yhteistyö, verkostoituminen ja palveluiden organisointivastuullisten muutos. Kunta- ja palvelurakenneuudistuksen lähtökohta sosi aali- ja terveydenhuollossa on terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen sekä yhteistyön ja väestöpohjan vahvistaminen palvelujen järjestämisessä. Vaikka rakenteita muutetaan ja palvelujen järjestämispohjaa laajennetaan, ei palvelujen tuottamista ole tarkoitus keskittää, vaan lähipalvelut turvataan jatkossakin. Riittävän päihdehoidon järjestäminen kuuluu edelleen kuntien vastuulle, sanoo Kari Haavisto. Kolmannen sektorin huoleksi jää terveydenhuollon erityiskysymyksiin vastaaminen. Haavisto näkee palve lujärjestelmän suurena haasteena sen, ettei asiakaskunta aina sovi palveluntuot tajan määritelmiin. Päihtyneen asiakkaan täydellinen sulkeminen palveluiden ulkopuolelle on mahdoton yhtälö. Esimerkiksi katkaisuhoitoon pääsemisen ehtona päihteettömyys on absurdi vaatimus. Yhtä suuri mahdottomuus yksilön kannalta on se, että hoitoon pääsee helmikuussa, muttei lokakuussa, hän toteaa. Korostan päihdepalvelujen ja päiväkeskusten kynnyksen mataluutta. Myös työntekijöiden jalkautuminen on järkevää. Kaikkiin terveyspalvelupaikkoihin tarvitaan automaatiksi se, että asiakkaalta aina kysytään alkoholinkäytöstä. Mini-intervention, vertaistuen ja poliittisten päätösten uskotaan vaikuttavan päihdeongelmien ehkäisyyn ja hoitoon. Juuri nostettua alkoholiveroa luvataan ministeriöstä tarkistaa edelleen tänäkin vuonna. 7\n8 Sosiaalijohtaja Hannu Rutanen: Päihde- ja mielenterveysasiakkaat tarvitsevat lähipalveluja TEKSTI JA KUVA: OLLI KARINIEMI Viime vuoden alussa hyväksytty Kunta- ja palvelurakenneuudistus -laki velvoittaa kunnat yhteistoimintaan ja tarvittaessa kuntaliitoksiin palvelujen järjestämiseksi. Sen seurauksena monet kunnan palveluista siirtyvät kauem maksi keskuksiin. Kunta- ja palvelurakenneuudistus on suurin kunnallishallinnon ja -palveluiden uudistus Suomen historiassa. Sen tarkoituksena on kuntien vastuulla olevien palveluiden tarjoaminen taloudellisesti riittävän vahvoissa yksiköissä. Kunta- ja palvelurakenneuudistus on lisännyt huomattavasti vireillä olevien ja toteutuvien kuntaliitosten määrää. M20-hankkeen projektipäällikkönä kolme vuotta toiminut Hannu Rutanen on seurannut kunta- ja palvelurakenneuudistusta aitiopaikalta. Tällä hetkellä hän toimii sekä Lammin kunnan sosiaalijohtajana että Tuuloksen kunnan perusturvajohtajana. Kumpikin kunta on päättänyt liittyä Hämeenlinnan kaupunkiin yhdessä Hauhon, Kalvolan ja Rengon kuntien kanssa. Uusi yli asukkaan Hämeenlinna ilmestyy Suomen kuntakartalle Kunta- ja palvelurakenneuudistus haastaa kunnat toivottavasti pohtimaan, mitkä palvelut tuotetaan keskitetysti ja mitkä lähipalveluina. Päihde- ja mielenterveysasiakkaista suurin osa jää palvelujen ulkopuolelle, jos ne viedään kauas. Tarvitaan palveluja, jotka ovat lähellä, Rutanen muistuttaa. Lammilla ei ole jääty odottelemaan kuntaliitosta sormi suussa vaan ollaan synnyttämässä kaikkein heikoimmassa asemassa oleville eräänlaista lähipalvelukeskusta. Se tarjoaa monipuolisia päihdepalveluja, asumisen tukemiseen liittyviä palveluja mielenterveyskuntoutujille, kuntouttavaa työtoimintaa jne. Tukea monille eri ihmisryhmille. Tämä voisi olla yksi sellainen Kolmen M20-vuoden aikana Rutanen oli mukana perustamassa 14:ää päihteidenkäyttäjien päiväkeskusta Suomeen. Pohjoisin hankepaikkakunta oli Sodankylä ja eteläisin Hanko. palvelu, jota järjestöt voisivat myydä kunnille. Kaikilla kunnilla ei ole mahdollisuuksia kehittää toimintaa, sillä perustoiminta vie kaiken ajan. Myytävät tuotteet eivät kuitenkaan voi olla pieniä, yksittäisiä palveluja vaan laajempia kokonaisuuksia. Asiakkaat ovat tänä päivänä moniongelmaisia ja palvelujenkin on tuettava heitä kokonaisvaltaisesti, Rutanen neuvoo. Hän kehottaakin järjestöjä varautumaan kuntakartan uudistukseen yhteistyötä tiivistämällä. Näin ne kykenevät paremmin vastaamaan kuntien yksilölliseen palvelutarpeeseen. Tilaaja odot taa palvelujen tuottajalta myös vahvaa osaamista, joten ammatillisuudesta on pidettävä huolta. Kunnan toimintatapojen tunteminen on eduksi silloin, kun järjestö tarjoaa palvelujaan kunnalle. Vahvasta kuntataustastani oli apua silloin, kun neuvottelin M20-hankkeen tiimoilta uusien päiväkeskusten perustamisesta hankepaikkakunnille, Rutanen kertoo. Kolmen M20-vuoden aikana Rutanen oli mukana perustamassa 14:ää päihteidenkäyttäjien päiväkeskusta Suomeen. Pohjoisin hankepaikkakunta oli Sodankylä ja eteläisin Hanko. 8\n9 Päiväkeskukset ovat uuden tilanteen edessä TEKSTI JA KUVA: ANNIKA TREUTHARDT M20-hankkeen käynnistämät päiväkeskukset saivat hyvän ponnahduslaudan kolme vuotta sitten. Alkoholiohjelma oli ajankohtainen ja inspiroinut hyviä kehittämishankehakemuksia. Päihdestrategia vaikutti siihen, että avustusmäärät kasvoivat huimasti. Nyt hankkeen loppumetreillä hyvin toimivat päiväkeskukset ovat uuden tilanteen edessä. M20-hanketta lähdettiin kolme vuotta sitten rahoittamaan, koska se oli hyvin suunniteltu laajempi kehittämishanke. Meille esiteltiin hyvin koordinoitu ja päiväkeskustyötä systemaattisesti kokoava kehittämishanke, toteaa Raimo Viiansuo RAY: sta. Kohti kuntarahoitusta Nykyisen hankkeen päättyessä päiväkeskukset ovat uudessa tilanteessa. Jatkorahoitushankkeissa pitää olla kehittämisnäkymää ja uutta innovatiivisuutta. RAY ei myönnä jatkorahoituksia Ehkäisevän ja korjaavan päihdetyön kannalta tarvittaisiin myös laskelmia siitä, kuinka paljon yhteiskunta säästää päiväkeskusten tekemän työn ansiosta. pelkkään ylläpitoon. RAY:n rahoitusmahdollisuudet pysyväisluonteisissa avustuskohteissa rajautuvat ennen kaikkea seudullisiin ja alueellisiin hankkeisiin. Paikallisiin rahoituksen tavoitteisiin tarvitaan kunnallista vaikuttamista. Muilla sektoreilla esim. vanhustenhuollossa päivätoiminnan rahoituksessa on yhä enenevässä määrin siirrytty kuntarahoitukseen. Tilanne on tietysti ongelmallinen kuntien tiukan rahatilanteen vuoksi. Käytännössä päihdetyön toimijoiden kannattaa yhdistää voimat aina yhden alueen toimijoiden kanssa ja tarjota kunnalle koko alueen päivätoiminnan kattavaa pakettia. Päiväkeskustyö ruohonjuurelta uudelle tasolle Päihdetyö on M20-hankkeessa viety seuraavalle tasolle. Käytännön työn systemaattinen kokoaminen helpotti rahoittajaa katsomaan keskitetymmin, mihin päin rahoitetaan. Päihdetyön päivätoimintaa kannattaa rahoittaa, Viiansuo arvioi. Arkityöstä kertominen on aivan olennaista ja tässä laajuudessaan kristillisen päihdetyön kentässä melko uutta. Uudelle tasolle nouseminen näkyy eri toimijoiden yhteistyön kasvua. Toiseksi jokaisen hankkeen kohdalla tehdään perusteellista pohjatyötä. Projektit etenevät entistä nopeammin. M20 oli tätä ajatellen onnistunut hanke. Innovatiivisuuden löytäminen hankehakemuksista on vuosi vuodelta hankalampaa, kun järjestöjen luoma toiminta alkaa olla hyvin pitkälle kehitettyä. Mutta jos te löydätte jonkun kultajyvän, hyvä hakemus kyllä saa rahoitusta. Tren di on käynnistämishankkeiden sijaan kehittämishankkeissa, Viiansuo viittaa. Tiukkeneviin linjauksiin kannattaa hänen mukaansa suhtautua vakavasti. Mikäli kohteella ei ole avustussuunnitelmaa, kannattaa olla yhteydessä rahoittajaan. Ehkäisevään ja korjaavaan päihdetyöhön tarvitaan myös laskelmia siitä, kuinka paljon yhteiskunta säästää päiväkeskusten tekemän työn ansiosta. RAY jakaa historiansa suurimman avustuspotin Raha-automaattiyhdistyksen hallitus jakaa avustuksia vuodelle hakijalle yhteensä 312 miljoonaa euroa. Jako on tänä vuonna 70 vuotta täyttävän RAY:n historian suurin. Viime vuodesta avustussumma on noussut 6 miljoonaa euroa. Sininauhaliitosta avustusta haki puolet jäsenjärjestöistä (50) ja sitä myönnettiin 38 hakijalle. Sininauhasäätiö, Helsingin Diakonissalaitoksen säätiö ja keskusliitto ovat suurimpia avustusten saajia. Liiton jäsenistä Ruoka Apu yhdistys ry ja Toimintayhdistys Leppälintu ry saivat RAY:n avustusta ensimmäisen kerran. Sosiaalipalvelualan liikevaihto kasvaa vauhdilla Sosiaalipalvelutoimialan liikevaihto kasvoi vuonna 2006 neljänneksellä. Sosiaalipalveluja tuottavat sekä julkinen että yksityinen sektori, jota edustavat järjestöt ja yritykset. Yksityisen sektorin osuus sosiaalipalvelujen 6,8 miljardin kokonaistuotoksesta oli jo lähes kolmannes. Tiedot käyvät ilmi kauppa- ja teollisuusministeriön sekä TE-keskusten sosiaalipalvelujen toimialaraportista. Kolmas sektori yhtiöittänyt toimintaansa Suurin osa (90 %) sosiaalipalveluyrityksistä oli edelleen pieniä ja työllistivät alle 10 henkilöä. Tosin muutama suurempi yritys on valtaamassa markkinoita yritysostoin. Yrityksen pieni koko ei ole negatiivinen asia, jos yritys on riittävän iso toimiakseen kannattavasti. Tosin moni pieni yritys on hyvin haavoittuva, koska sen toiminta on vieläkin yhden kunnan ostojen varassa. Palvelutuotantoa harjoittavat kolmannen sektorin toimijat ovat yhtiöittäneet toimintaansa. Suuntaus jatkunee, koska verottaja katsoo niiden palvelutuotannon elinkeinotoiminnaksi ja veronalaiseksi. Sosiaalipalveluyrityksiä oli vuonna 2006 noin Ne työllistivät yli henkilöä, missä on lisäystä neljänneksen verran. Kotipalveluihin syntyi eniten uusia yrityksiä eli 184. Pieniä ammatillisia perhekoteja perustettiin 67. OLLI KARINIEMI 9\n10 Esko Oikarinen: Päiväkeskukset lisäävät tasa-arvoa SIVUN TEKSTIT JA KUVAT: ANNIKA TREUTHARDT Päihdeongelmaiset eivät aina osaa vaatia oikeuksiaan tai hoitaa asioitaan. Päiväkeskuksen työntekijä toimii usein hänen tukihenkilönään, ja lisää toimillaan marginaaliin joutuneiden tasa-arvoa yhteiskunnassa. Päiväkeskusten merkitys näkyy myös välittömänä perusterveyden huoltona, kuten säännöllisen ruokailun järjestämisenä. Päihdeongelman hoito- ja kuntouspalvelujen tarjoaminen kuuluu kunnille. Yhteiskunnallinen lähestymistapa on useimmiten sitä, että ongelmaa pidetään itseaiheutettuna ja siksi se hylätään perusterveydenhoidosta. Verovaroja ei haluta käyttää näihin kustannuksiin. Joroisten kunnan entinen sosiaalijohtaja Esko Oikarinen muistuttaa, että vaikka päihdeongelma olisikin itseaiheutettua, ihmisiä ei saisi jättää tuuliajolle. Nämä ihmiset eivät välttämättä pysty itse ajamaan asioitaan. Siinä mielessä päi väkeskustoiminta yhtenä päihdehoitopalveluna lisää marginaaliin joutuneiden tasa-arvoa jyrkästi polarisoituneessa yhteiskunnassa. Tällä hetkellä päiväkeskustoimintaa on melko mahdotonta niveltää suoraan kunnan omiin resursseihin, Oikarinen sanoo. Päiväkeskukset ehkäisevät päihdehaittoja Jos päiväkeskukset lopetetaan, päihdeongelmat kaatuvat terveydenhuollon piikkiin. Yhden ihmisen haimatulehduksen hoito maksaa huomattavasti enemmän kuin päivä päiväkeskuksessa, puhumattakaan maksakirroosin, rasvamaksan, dialyysi- tai myrkytystilojen hoidosta. Listassa ei vielä päästy toksisista vaikutuksista aivoihin, hermostoon, lihaksiin saati psyykkisiin ongelmiin. Hintaa nostavat myös alkoholin aiheuttamat välilliset kustannukset kuten kaatumiset, hukkumiset, tapaturmat, väkivalta ja mielenterveysongelmat. Oikarisen mielestä laitoshoito toimii kunnissa melko hyvin, mutta jatkohoito kompastelee. Tässä hän näkee päiväkeskusten mahdollisuudet. Kannatan päiväkeskustoimintaa, joskin se ei voi olla vapaaehtoistyön varassa. Laman syvimpinä vuosina julkisia palveluita siirrettiin järjestöille. Se oli huono tie, eikä sen varaan voi rakentaa, hän muistuttaa lopuksi. Stakesin päihdetyön kehittämispäällikkö Airi Partanen: Päiväkeskukset piilossa päättäjiltä Päiväkeskuksissa yhdistyy ammatillinen päihdetyö jokapäiväiseen elämänkulkuun, mikä on poikkeuksellista muuhun päihdekenttään verrattuna. Monien päivä keskusten palvelut ovat kuitenkin piilossa päättäjiltä, sillä harva päiväkeskus ilmoittautuu hoitopalvelutietokantaan. Useinmiten palvelu rahoitetaan myös lyhytkestoisella hankerahoituksella, mikä vaikeuttaa pitkäjänteistä toimintaa. Päiväkeskusten asema päihdepalveluiden kentässä on merkittävä. Ne poikkeavat virallisten tahojen hoitojärjestelmistä siinä, että ne pystyvät tukemaan päihdeongelmaisten arjessa selviytymistä. Päiväkeskus on ainakin periaat 10 Alkoholiveron alentami sen jälkeen vuonna 2005 alkoholi kuolemia oli yli Erityispalvelut ovat ison haasteen äärellä, arvioi Airi Partanen. teessa paikka, jossa riittävän pitkäjänteinen työ on mahdollista. Päiväkeskukset ovat erittäin tarpeellisia. Kuntien pitäisi nähdä ne osana hoitoketjua, Stakesin ehkäisevän päihdetyön kehittämispäällikkö Airi Partanen toteaa. Partanen kaipaa kuitenkin lisää tietoa niiden tekemästä työstä ja sen volyymista. Harva päiväkeskus ilmoittautuu esimerkiksi hoitopalvelutietokantaan. Tiedon pirstaleisuus ja todellisen kuvan puuttuminen päiväkeskusten nykyisestä tilasta on ongelma. Toivomisen varaa Partanen näkee myös päiväkeskusten toiminnan rahoittamisessa, koska pitkäjänteiseen toiminnan ylläpitämiseen ei rahoittajaa ole. Päihdeongelmasta toipuminen on pitkä prosessi, eikä toiminta voi perustua pelkästään lyhytkestoiseen hankerahoitukseen. Päiväkeskustutkimuksen perusteella vaikuttaisi siltä, että päiväkeskuksia rahoitetaan osin RAY:n tuella, osin kuntien ostopalveluina. Kunta- ja palvelurakenneuudistuksen keskellä Partanen toivoo, että myös päihdehoito muistettaisiin.\n11 Hyvää Osa 5 työtä! Ilon lähteitä työssä g TEKSTI: TUOMO SALOVUORI KUVA: TERO SIVULA / KUVAKORI Muistan joskus ihmetelleeni, miten joku haluaa ryhtyä hammaslääkäriksi. Ajatukseni tästä muuttui muutama kuukausi sitten. Olin useita päiviä kärsinyt hammassärystä ja viimein eräänä lauantai aamuna oli mentävä kaupungin päivystysvastaanotolle. Hammaslääkärin tuoliin istuuduttuani tunsin heti päätyneeni asiantunteviin, taitaviin ja kokeneisiin käsiin. Puolen tunnin hoidon jälkeen viikkoja kestänyt vihlominen ja särky olivat poissa. Tuolista noustuani olin hyvin kiitollinen ja helpottunut. Minun oli helppo arvostaa näitä alan ammattilaisia. Uskon myös, että minua taitavasti hoitaneet ammattilaisetkin tunsivat työniloa nähdessään, miten merkittävää apu oli. Joitakin viikkoja myöhemmin luin Jari Hakasen (2005) hammaslääkäreiden parissa tekemästä tutkimuksesta. Siinä hän selvitti, mistä hammaslääkärit löytävät voimia työhönsä. Tutkimuksen mukaan hammaslääkäreille työniloa ja -imua tuottavat työn ytimessä olevat asiat kuten työn itsenäisyys ja sen käsityömäinen luonne. Myös mahdollisuus auttaa, altruistisuus, oli merkittävä ilon lähde. Seuraavalle sivulle 11\n12 Edelliseltä sivulta Muina ilon lähteinä mainittiin työn kehittävyys ja mahdollisuus nähdä oman työn tuloksia välittömästi ja pitkällä aikavälillä. Myös erilaiset sosiaaliset energisoijat olivat tärkeitä, kuten esimieheltä saatu tuki, hyvät vertaiskontaktit, työpaikan hyvä ja innovatiivinen ilmapiiri sekä myönteiset potilaskontaktit. Ehkäpä joku pohtii parhaillaan, millaisista asioista päihdetyöntekijä ammentaa voimaa työhönsä, jossa hän kohtaa monenlaisia vaikeita asioita. Työn sisäiset tekijät tyytyväisyyden lähteinä Mitä enemmän saamme tehdä omien arvojemme mukaista työtä, sitä tyytyväisempiä yleensä olemme. Työssä jaksamista on tutkittu paljon. Mutta vain pieni osa tutkimuksesta on kohdistunut työn positiivisiin voimavaroihin. Hakanen (2005) mainitsee, että 92 prosenttia alan tutkimuksesta on perustunut negatiivisiin hyvinvointi- ja terveysindikaattoreihin. Esimerkiksi opettajien stressiä ja ahdistusta on tutkittu noin kymmenkertaisesti opettajien innostukseen ja 20-kertaisesti heidän kokemaansa iloon verrattuna. Tämä sama kiinnostus näkyy myös Journal of Occupational Health -lehdessä, jonka artikkeleista 95 prosenttia käsitteli työntekijöiden hyvinvoinnin kielteisiä puolia ja vain 5 prosenttia työmotivaatiota ja työtyytyväisyyttä. Työn tarjoamia positiivisia voimavaroja on kuvattu erilaisilla sanoilla. Ennen puhuttiin enemmän työtyytyväisyydestä, joka jaettiin sisäisiin ja ulkoisiin tekijöihin. Ensiksi mainittuja olivat työn mielenkiintoisuus, tunnustuksen saaminen, etenemismahdollisuudet ja onnistuminen työssä. Ulkoisia työtyytyväisyyden lähteitä taas olivat palkka, ulkoiset työolot, sosiaaliset suhteet, työn organisointi ja henkilöstöpolitiikka. Muutamat tutkimukset osoittivat, että sisäisiä tekijöitä painottavat ihmiset olivat muita tyytyväisempiä työhönsä. Koska sinä viimeksi koit työssäsi tyydytyksen tunnetta tai häivähdyksen työnilosta? Mitä silloin tapahtui? Omia voimanlähteitä voi miettiä arjen tilanteiden kautta. Arvot jaksamisen tukena Työn ilo liittyy myös omiin arvoihin. Mitä enemmän saamme tehdä omien arvojemme mukaista työtä, sitä tyytyväisempiä yleensä olemme. Joitakin vuosia sitten Sininauhaliitto kyseli päiväkeskusten työntekijöiltä, mistä he ammentavat voimaa työhönsä. Esille nousivat henkilökohtaiseen uskoon ja kutsumukseen liittyvät tekijät. Koulutus, työnohjaus ja työpari olivat myös voimanlähteitä. Työn ulkopuolella merkittäviä tekijöitä olivat ystävien ja perheen tuki, oma elämänkokemus, seurakuntayhteys ja harrastukset. Hyviä työtilanteita miettiessä voi pohtia, mitkä itselle tärkeät arvot toteutuivat tuossa tilanteessa. Tilan raivaaminen omien arvojen mukaiselle työlle vahvistaa työniloa. Hakasen tutkimus osoittaa, että jaksamisessa on keskeistä työn vaatimusten ja työn voimavarojen keskinäinen suhde. Niinpä työssä kannattaa vähentää voimavaroja syöviä tekijöitä ja vahvistaa työn imua synnyttäviä tekijöitä. Keskittyä asioihin, jotka ovat helposti muutettavissa. Kaikkien työssä on asioita, joiden muuttaminen on vaikeaa. Toisaalta voi löytyä myös asioita, jotka ovat helposti muutettavissa ja usein jopa ilmaisia. Arvostavan palautteen antaminen, ideoiden ja kokemusten vaihto, hyvä esimiestuki ja hyvän huumorin viljeleminen ovat esimerkkejä muutoksista, jotka ovat helposti toteutettavissa. Työniloa! Lähde: Jari Hakanen: Työuupumuksesta työn imuun: työhyvinvointitutkimuksen ytimessä ja reuna-alueilla. Työterveyslaitos. Tampereen Yliopistopaino Kristilliset järjestöt alkavat kouluttaa ohjaajia toipumisryhmiin Keväällä 2008 alkaa kristillisen toipumisryhmän ohjaajakoulutus Perheniemen evankelisessa opistossa. Se antaa valmiuksia toimia erilaisten ryhmien vetäjänä. Koulutuksessa tutustutaan eri ryhmämalleihin, perehdytään toipumisen prosessiin ja ihmisen sielunhoidolliseen kohtaamiseen. Vertaistuen on todettu olevan erittäin tehokas tuki ja apu erilaisista elämän kriiseistä selviytymisessä. Ohjaajien koulutuksen aloittaminen on todella hieno juttu! Koulutus liittyy Sininauhaliiton laajempaan kristillisen vertaisryhmätoiminnan kehittämistyöhön, johon ollaan saamassa RAY-rahoitusta. Tulemme jatkamaan viime vuoden lopussa lopettaneen Kriisipalvelu ry:n vuonna 1978 aloittamaa kehittämistyötä, Sininauhaliiton toipumistyöstä vastaava Virpi Kujala toteaa. 12 Koulutus vahvistaa ryhmätoimintaa järjestöissä ja seurakunnissa Ohjaajakoulutus on tarkoitettu toipumistyön ammattilaisille ja vapaaehtoisille toipumis- ja vertaisryhmien ohjaajille sekä seurakuntien työntekijöille. Sillä halutaan lisätä ja vahvistaa kristillistä vertaisryhmätoimintaa järjestöissä ja seurakunnissa. Ensimmäisen toimintavuoden aikana Sininauhaliiton Internet-sivuille kootaan vertaistuen tietopankki jo olemassa olevista vertaisryhmämalleista ja niiden toteuttajista. Tietopankki palvelee järjestöjä ja seurakuntia, jotka kehittävät omaa vertaisryhmätoimintaansa. Myös omaan toipumiseensa apua ja tukea etsivät ihmiset voivat löytää tietopankista itselleen sopivia tuen muotoja, Kujala kertoo. Koulutuksen suunnittelussa ovat olleet mukana Kriisipalvelu ry, KAN ry, Samaria ry ja ViaDia ry ja se toteutetaan yhteistyössä Sininauhaliiton ja Perheniemen evankelisen opiston kanssa. Virpi Kujala Lisätietoja: Virpi Kujala Kristillisen vertaisryhmätoiminnan kehittäjä


Julkaistu: 14.05.2019 22:28\nJulkaistu: 13.05.2019 21:20\nJulkaistu: 07.05.2019 21:58\nJulkaistu: 02.05.2019 20:23\nHelsingin luonnonsuojeluyhdistys eli Helsy aloittaa vesiteemaan liittyvän retkisarjan Mustavuoresta. Geologi Antti Sallan johdolla tutustutaan lähteisiin ja lähteikköihin, joita on Itäväylän varren metsikössä, Mustavuoressa ja Vuosaarenhuipun lähimaastossa. Retki järjestetään yhteistyössä Sipoon luonnonsuojelijoiden ja Vuosaari-Seuran kanssa torstaina 9.5. klo 17.30–20.30.\nKävely suuntautuu Mustavuoressa osaksi alueelle, jota Kansallinen kaupunkipuisto Helsinkiin! -liike on ehdottanut mukaan nyt selvitysvaiheessa olevaan Helsingin kansallista kaupunkipuistoon. Puistohankkeen esiselvitysraportti on menossa lähiaikoina kaupungin johtoryhmän käsittelyyn.\nKulkuyhteydet julkisilla: lähtöpaikalle eli Mustavuoren Itäväylän puoleiselle pysäköintipaikalle on noin 900 metriä kävelyä itään päin bussien 560, 93 ja 841 Fallpakan pysäkiltä, mikä on lähellä Itäväylän ja Kallvikintien risteystä. Varusteet: säänmukainen ja tuulenpitävä vaatetus, jos kiipeää huipulle; vedenpitävät jalkineet, mieluiten saappaat. Muista myös eväät ja istuinalusta. Vapaa pääsy. Lisätietoja Helsyn sivuilla: Mustavuoren lähteet.\nJulkaistu: 29.04.2019 18:03\nHasse Walli & Asamaanin esiintyminen Vuotalolla perjantaina 10.5. on Asamaan-orkesterin ensimmäinen yli kahteenkymmeneen vuoteen. Yhtyeen nykyisessä kokoonpanossa valtaosa muusikoista on alkuperäisjäseniä. Mukana on myös Afro-Line yhtyeestä tuttu Hassan Bah, sekä suomalaisen jazzin huippu Eero Koivistoinen.\nHasse Walli toi vuonna 1982 länsi-afrikkalaisen musiikin Suomeen. Walli esiintyi vuosina 1982–86 Dakar Sound ja Afro-Line -yhtyeissä. Vuonna 1988 Hasse toi Suomeen uuden täysafrikkalaisen Hasse Walli & Asamaan -kokoonpanonsa, jolla oli takanaan jo 60 esiintymistä Senegalissa. Orkesteri esiintyi Suomessa, Englannissa, Eestissä ja Ruotsissa, paikoin pitkilläkin kiertueilla, vuosina 1988–92.\nHasse Walli on pitkän linjan kansainvälinen muusikko, joka aloitti uransa 1962 Pepe Willbergin kanssa The Islanders -yhtyeen rumpalina. Siirryttyään kitaraan 1965, Hasse toimi useissa nimekkäissä yhtyeissä kuten Jormas, Blues Section ja Piirpauke. Walli on levyttänyt mm. Kirkan, Vesa-Matti Loirin, Hectorin ja Tuomari Nurmion kanssa.\nMaa ilmassa -klubi\nKlubi-ilta, A-oikeudet. Kahvila Pokkari vastaa tarjoiluista. Ovet avataan klo 18.30. Kesto noin kaksi tuntia. Konsertti sisältää väliajan. Kuva: Jari Koskela.\nJulkaistu: 10.04.2019 21:58\nJulkaistu: 03.03.2019 17:38\nKeskustelutilaisuus Helsingin luonto- ja kulttuuriympäristöistä sekä Helsingin kansallisen kaupunkipuiston suunnittelutilanteesta Keskustakirjasto Oodin (Töölönlahdenkatu 4) Maijansalissa perjantaina 8.3. klo 19–21.\nTilaisuuden alustajina ja keskustelussa ovat mukana muun muassa ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen, professori Maunu Häyrynen, ympäristöjohtaja Esa Nikunen, Ympäristötiedon foorumin toiminnanjohtaja Outi Silfverberg, Viher-Arkki Oy:n Hanna Tajakka, tietokirjailija Jarmo Nieminen ja Suomen Ladun toiminnanjohtaja Eki Karlsson. Paneelikeskustelussa on lisäksi mukana Helsingin poliittisia päättäjiä. Tilaisuuden ohjelma on luettavissa osoitteessa https://kaupunkipuisto.fi.\nTapahtuman järjestää Kansallinen kaupunkipuisto Helsinkiin! -liike yhdessä Suomen luonnonsuojeluliiton Uudenmaan piirin ja Keskustakirjasto Oodin kanssa. Kansallinen kaupunkipuisto Helsinkiin! -liikkeen päämääränä on saada Helsinkiin laaja idästä länteen ja etelästä pohjoiseen ulottuva uuden ajan urbaani kansallinen kaupunkipuisto.


Energisyyttä talveen happiliikkumalla | Linde Healthcare\nEnergisyyttä talveen happiliikkumalla Happiliikkuja-jumpparyhmät ovat käynnissä jo 34 eri paikkakunnalla ympäri Suomea. Happiliikkuja-toiminnan tavoitteena on rohkaista, aktivoida ja motivoida hengityssairaita liikkumaan. Tämän toteutumiseksi tärkeänä tekijänä on Happiliikkuja-ryhmistä saatava vertaistuki toisilta vastaavassa tilanteessa olevilta hengityssairailta.\nAjantasainen lista Happiliikkuja paikkakunnista ja aikatauluista löytyy kotisivuiltamme osoitteesta www.linde-healthcare.fi/happiliikkuja. Lisätietoa lähialueen Happiliikkuja-ryhmistä saa myös paikallisista hengitysyhdistyksistä sekä osoitteesta happiliikkuja@fi.aga.com. Happiliikkuja-ryhmään on helppo lähteä mukaan, sillä ryhmässä toteutettavat liikkeet on suunniteltu juuri hengityssairaille sopiviksi ja heidän kuntotasonsa mukaisiksi. Liikkeiden tultua tutuksi ensin ohjatussa ryhmässä onkin tavoitteena aktivoida potilaita liikkumaan ja jumppaamaan myös omatoimisesti kotona.\nJos olette kiinnostuneita perustamaan Happiliikkujaryhmän omalle paikkakunnalle tai mielessä on jokin muu kysymys Happiliikkujaan liittyen, niin ottakaa yhteyttä yllä olevaan sähköpostiosoitteeseen. Kotisivuiltamme löytyy myös helppo Happiliikkujat -voimisteluvideo, josta saa hyviä vinkkejä kotijumppailuun.\nVauhdikasta menoa Helsingin Happiliikkuja-ryhmässä\nHelsingin Happiliikkuja-ryhmä on kokoontunut Hengitysliiton tiloissa jo lähes kahden vuoden ajan. Happiliikkuja-ryhmään kokoontuu jumppaamaan viikoittain kymmenkunta erilaista hengityssairautta sairastavaa henkilöä Riitta Saukkosen osaavassa ohjauksessa. Suuri liikuntasali tarjoaa erinomaiset mahdollisuudet monipuoliseen liikkumiseen. Pääsimme tutustumaan ryhmän toimintaan syyskuun lopussa\nOsa jumppaajista on käynyt Happiliikkuja-ryhmässä sen käynnistämisestä asti ja osa oli mukana ensimmäistä kertaa. Muutama osallistujista käyttää liikkumiseen määrättyä lisähappea. Ryhmällä oli käytettävissään kuntopyörät 10 minuutin alkuverryttelyä varten, ja polkimisvastusta sai säätää omien tuntemusten mukaisesti. Varsinainen jumppaosio toteutettiin keppijumppana monipuolisia liikkeitä pääosin seisaaltaan tehden ja eri lihasryhmiä kuormittaen. Jos kuormitus tuntui liian raskaalta, liikkeet oli mahdollista suorittaa myös istualtaan. Puolessa välissä jumppaa pidettiin pieni juoma- ja hengähdystauko. Jumppatuokion lopuksi vuorossa oli kevyttä venyttelyä.\nHappiliikkuja-jumpan päätyttyä liikuntasalin täytti iloinen puheensorina, ja jumppaajat antoivat erityiskiitokset osaavalle ja innostavalle ohjaajalle. Tyytyväiset jumppaajat kiittelivät myös Linde Healthcaren ja Hengitysliitton tarjoamaa mahdollisuutta osallistua Happiliikkuja-ryhmään, jossa saa asiantuntevaa ohjausta ja jumppa on suunniteltu juuri hengityssairaiden kunnolle sopivaksi. Vaikka aluksi fyysinen rasitus saattaakin tuntua raskaalta, niin pikku hiljaa kunto kuitenkin kohoaa ja jumppaaminen tuntuu helpommalta kerta kerralta. He pitivät tärkeänä myös ryhmästä saatavaa vertaistukea vastaavassa tilanteessa ja fyysisessä kunnossa olevilta jumppatovereilta.\nHaastattelimme lähemmin kahta innokasta Happiliikkujaa. Jaakko Matikainen on käynyt Helsingin Happiliikkuja-jumpassa alusti asti eli lähes kahden vuoden ajan, ja jo aikaisemminkin hän on osallistunut Hengitysliiton järjestämään ohjattuun liikuntaan. Matikainen pyrkii liikkumaan mahdollisimman aktiivisesti päivittäin ja hyötyliikuntaa kertyy mm. erilaisten pihatöiden parissa. Hän sairastaa keuhkoahtaumatautia ja kärsii myös muista pitkäaikaissairauksista. Liikuntakipinän hän sai ollessaan kuntoutuksessa Anttolanhovissa muutama vuosi sitten, ja sen jälkeen hän onkin pitänyt huolta fyysisestä kunnostaan ja hyvinvoinnistaan liikkuvaisen elämäntavan avulla.\nKeijo Harden on vielä suhteellisen uusi Happiliikkujana, sillä hän oli mukana jumpparyhmässä kolmatta kertaa. Harden sairastaa useampaa pitkäaikaissairautta, ja keuhkotahtaumatauti hänellä diagnosoitiin viime keväänä. Kotona hänellä on käytössään happirikastin ja uniapnean hoitoon käytettävä CPAP-laite. Onkin hyvä muistaa, että liikunta on lääkettä lähes kaikkien pitkäaikaissairauksien hoidossa, ja liikunnalla on erittäin tärkeä merkitys toimintakyvyn ylläpidossa ja parantamisessa.\nTeksti: Asiakaspalvelufarmaseutti Sini Närvä , Linde Healthcare


Asunto-Oy Varttivuori | Huolto-Oy Sorvakko | huoltoyhtiö Uudessakaupungissa\nKiinteistön perustiedot v. 2011 toimintakertomuksesta\nTontti: Sorvakko(10):1:5, pinta-ala 3.102,5 m², oma tontti\nRakennus: tilavuus 6.600 m³, valmistunut v. 1970\nkerrosala 1910 m², huoneistoala 1584 m²\nAsuinhuoneistoja 25 kpl\nSähköistettyjä autopaikkoja 10 kpl\nPeruskuntokartoitus tehty 1996.\nParvekkeitten kaiteet kunnostettu 1990.\nOhjeellinen PTS-peruskorjaussuunnitelma vuosille 1997-2006.\nPeruskorjausohjelman I-vaiheesta toteutettu v.1998\nVuonna 1999 Saunaosasto peruskorjattu:\nasennettu sähköllä toimiva pesuhuoneen lattialämmitys, kaakelointi uusittu, löylyhuoneen sisustus ja sähköjohdot uusittu. Sauna-kellariosaston käytävän seinät puolipaneloitu.\nVuonna 2000 ilmastointi puhdistettu ja säädetty.\nVuonna 2001 suoritettu parvekkeiden kuntotutkimus.\nVuonna 2003 muutettu antenniverkosto digi-kelpoiseksi.\nVuonna 2005 rakennettu pelastustie talon eteläpuolelle ja maalattu talon sokkeli.\nVuonna 2006 suoritettu keittiöiden viemärilinjojen painepesupuhdistus.\nKuntoarvio päivitetty ja tehty PTS-korjaussuunnitelma vuosille 2008-2017\nKiinteistö liitetty kaukolämpö-verkkoon, vesi- ja viemäri-verkoston talojohdot uusittu (alueverkosto ja lämmönvaihdin Huolto-Oy Sorvakon omaisuutta)\nMuut kuin parvekeseinällä olevat ikkunat uusittu\nIlmastoinnin puhdistus ja säätö suoritettu\nVuonna 2010 Talotikkaat poistettu\nVuonna 2011 Autopistorasiakotelot vaihdettu vikavirtasuojatuiksi ja paikkakohtaisesti kello-ohjatuiksi, keittiöiden ja kylpyhuoneiden viemärilinjat kellarikerroksen katon tasolta vesikatolle ja saunaosaston viemärit korjattu ruiskuvalupinnoituksella.\nVuonna 2012 Huopakaton uusiminen.\nAsuntoyhtiössä voidaan monta pikkuhommaa hoitaa talkoilla\nKuvassa Jouko Heinonen kunnostaa heinäkuun hellepäivänä pyöräsuojan ovea. Työ päätettiin hallituksessa tehdä asukkaiden toimesta talkoilla. Näissä talkoissa ei tarvittu yhtä taitavaa puuseppää enempää osallistujia.\nKaikki muutkin pääsevät osallistumaan talkoisiin. Asukkaita pyydetään tarkistamaan parvekekaiteiden kunto ja tarvittaessa suorittamaan paikkamaalaus. Tämän työn lähes jokainen asukas pystyy tekemään itse. Taloyhtiö antaa tarvikkeet. Näin säästetään asumisen kustannuksia.\nKuntoarvioitsija ehdottaa vuosille 2008-2017 yhteensä 706.000 euron korjauksia eli noin 445 €/asuntoneliö. Korjaukset painottuvat vuoteen 2017, jolloin ehdotetaan toteutettavaksi putki- ja sähköverkoston saneeraus sekä hissin peruskorjaus. Kustannusarvio on laadittu perinteisen, rakenteita rikkovan saneerausmenetelmän mukaisin hinta-arvioin.\nVuoteen 2017 merkityn putkistosaneerauksen osalta yhtiökokous on päätti toteuttaa viemärien pinnoituskorjauksen jo v. 2011. Toimenpide vähentää ratkaisevasti PTS-suunnitelmaan merkittyä, 200.000 € suuruista putkistosaneerauksen rakennusteknisten korjausten osuutta. Vesijohtojen pinta-asennustöitä on tehty jo kylpyhuonesaneerausten yhteydessä.\nUusi asunto-osakeyhtiölaki huomioitu\nYhtiöjärjesteys on muutettu 1.7.2010 voimaan tulleen asunto-osakeyhtiölain mukaiseksi.\nOsakkeenomistajan erityinen vastuu koskee parvekelasitusta, kylpyhuoneen vesieristystä ja WC-istuimen uusimista.\nKäyttökorvaukset ja yhteishankinnat, joiden maksamiseen osakkeenomistaja on sitoutunut, rinnastetaan yhtiövastikkeisiin.\nYhtiökokouksia pidetään edelleen vuosittain kaksi ja yhtiöllä on yksi toiminnantarkastaja.\nViiden seuraavan vuoden korjausohjelmaan on hallituksen kirjallisessa selvityksessä merkitty kuntoarvioitsijan vuodelle 2015 ehdottama vesikatteen saneeraus ja sen yhteydessä kattoikkunoiden uusiminen. Toimenpiteen toteutuksen aikaistamista harkitaan.


VÄITTÄJÄT: Pelastaako some järjestötyön? - Tekijä\nVÄITTÄJÄT: Pelastaako some järjestötyön?\nSosiaalinen media auttaa ammattiosastoja yhteydenpidossa ja toiminnan pyörittämisessä. Kaikkia some ei kuitenkaan viehätä.\nKOMAS OY SASTAMALA\nTAMPEREEN SEUDUN METALLITYÖNTEKIJÄIN AO. 195\nMIKÄ SUHTEESI ON NYKYISIIN ÄLYLAITTEISIIN JA SOSIAALISEEN MEDIAAN?\nJUKKA TAHVANAINEN: Käytän niitä hyvin vähän. Ei minulla ole niille aikaa, en ole kiinnostunut laitteista ja sosiaalisesta mediasta. Minulla on kyllä Facebook-profiili, mutta käyn siellä ehkä kerran kuukaudessa. Sähköpostia käytän silloin tällöin. En kaipaa someen, vaikka muut ovatkin siellä.\nAKI MOISIO: Käytän suhteellisen luontevasti kaikkia välineitä, ne ovat nykypäivää. Tien päälläkin pilvipalveluiden ansiosta kaikki sähköpostit, muistiinpanot ja tiedostot ovat käytettävissä. Facebookissa olen ollut vuodesta 2009. Twitteriin menin, mutta tulin sieltä pois, koska en kokenut saavani siitä lisäarvoa elämääni.\nTAHVANAINEN: Minua jotenkin ärsyttää, että kaikki asiat ovat netissä ja kaikki pitäisi hoitaa sitä kautta jollain skypellä. Yritin juuri hoitaa vähän kattavammin omia raha-asioita ja olisin halunnut pankkiin keskustelemaan, mutta siinäkin ohjattiin vain nettiin. Soitin lopulta palvelunumeroon, sieltä kyllä löytyi ammattitaitoinen kaveri, mutta olisin silti hoitanut tärkeitä asioita mieluummin kasvotusten.\nKÄYTTÄÄKÖ AMMATTIOSASTONNE SOMEA JÄRJESTÖTYÖSSÄ?\nMOISIO: Olen ollut parikymmentä vuotta mukana ay-toiminnassa, muun muassa ammattiosaston sihteerin hommissa. Somen käyttö on ollut luonteva osa arkea siitä asti, kun Facebook yleistyi. Käytämme Facebookia aktiivisesti, ja aiempi osastoni, Toijalan Metalli 169, oli ensimmäisiä ammattiosastoja, jolla oli oma Facebook-sivu. Facebookissakaan ei tietysti tavoita kaikkia, mutta se on yksi väline lisää järjestötyössä. Olisi aika paljon kalliimpaa tehdä jotain lehteä, sen sijaan Facen kautta saa jaettua kuvia tapahtumista sekä muitakin isompia kokonaisuuksia.\nTAHVANAINEN: Olen Sastamalan Teollisuustyötekijöiden osasto 345:n sihteeri ja puolikas jäsenhuoltaja. Meillä on nuori puheenjohtaja ja muita nuoria, he käyttävät kyllä Facebookia ja heillä on WhatsAppissa erilaisia ryhmiä. Mutta minä en ole kiinnostunut, en kaipaa sen tiedon äärelle, mitä siellä jaetaan. Voi olla, että jään jostain paitsi, mutta kyllä tarvittava tieto tulee jotain muuta kautta. Facebookissa on muutenkin niin paljon turhaa tietoa, ja minua ottaa päähän sihteerinä se, miten paljon siellä on kielioppivirheitä.\nTUOKO DIGITALISAATIO HELPOTUSTA JÄRJESTÖTYÖHÖN?\nMOISIO: Se on yksi väline lisää. Jos ennen mentiin turuille ja toreille ja työpaikoille, nyt mennään Meseen, Instaan ja Faceen. Niin kuin ennenkin, on mentävä sinne, missä ihmiset ovat. Some on helppo alusta, ei tarvitse erikseen taittaa, tulostaa ja monistaa tiedotteita. Ei Facebookillakaan kaikkia tavoiteta, mutta se helpottaa, kun työt ja työsuhteet ovat muuttuneet. Ennen 99 prosenttia oli Tampellalla töissä, nyt jäsenet ovat 60 erilaisessa firmassa, ja sen lisäksi keikkatöissä, lomautettuna tai työttömänä.\nTAHVANAINEN: Minua häiritsee se, että siellä somessa roikutaan koko ajan. Siellä ollaan liikaa, ja siellä on liian paljon tietoa, joka menee toisesta korvasta sisään, toisesta ulos. Mitä sillä kaikella turhalla tiedolla tekee?\nMOISIO: Mutta jos sitä tietoa joskus tarvitsee, se myös jää sinne someen. Sieltä sen voi myöhemmin etsiä, eikä tarvitse soitella viidelle kaverille.\nTAHVANAINEN: Mutta mieluummin minä juttelen ihmisten kanssa kasvokkain, kylillä ja kaupoilla, vaikka vähän pidempäänkin. Somessa on paljon sellaista tekstiä, jota ei kestä lukea. Facebookista tulee meiliin jatkuvasti ilmoituksia ja kävin minäkin niitä aluksi kommentoimassa, että ”onpa kiva kuva” ja muuta sellaista. Ei se tuntunut kovin järkevälle.\nMIKÄ MERKITYS ON IHMISTEN TAPAAMISELLA, KASVOKKAIN KOHTAAMISELLA?\nTAHVANAINEN: Se on hyvin tärkeää. Kasvokkain on paljon vaikeampi myös kieltäytyä vaikkapa jostain tehtävistä. Olen aina jutellut mielellään ihmisten, myös tuntemattomien, kanssa ja olen hyvin ulospäin suuntautunut.\nMOISIO: Eri tilanteisiin on eri välineet. Ennen oli kirjeet ja puhelin ja juteltiin kasvokkain. Ei some korvaa ihmisten tapaamista, mutta se on yksi väline lisää järjestötyössä.\nVOIKO SOMESTA LÖYTYÄ RATKAISUJA YHTEISÖLLISYYTEEN, JOKA HIIPUU YHTEISKUNNASSA MUUTENKIN?\nTAHVANAINEN: Varmaan sillä voisi luoda yhteisöllisyyttä, mutta olen enemmän tapahtumien järjestämisen kannalla. Jäsenistön liikkeelle saaminen alkaa kyllä olla haasteellista.\nMOISIO: Somen kautta tavoitetaan eri ihmisiä, myös niitä uusia. Sillä voi madaltaa kynnystä osallistua ensimmäisen kerran kurssille, koulutukseen tai tapahtumaan, kun somen kautta on saanut vähän tietoa, minkä tyylistä toimintaa ja porukkaa osastossa on. Ja kyllä osastojen Facebook-sivulla täytyy olla koko ajan uutta hyödyllistä sisältöä, ei siellä muuten kukaan käy.\nTAHVANAINEN: Kyllä minäkin haen internetistä tietoa, ja esimerkiksi sihteerin hommissa etsin paljon asioita Teollisuusliiton sivuilta. Vielä kun aluetoimistolta saisi joskus jonkun kiinni jollain sovelluksella… Sellaisen käyttöä voisin harkitakin.\nÄlypuhelin on 77 prosentilla suomalaisista. Älypuhelin on suosituin laite internetin käyttöön. Sosiaalisen median käyttö kasvoi 2017 kaikissa ikäluokissa. 70-vuotiaistakin joka neljäs (26 %) käyttää jotain somekanavaa. Pikaviestipalveluiden, kuten WhatsAppin, käyttö älypuhelimella kasvaa vauhdilla. 16–24-vuotiaista jopa 97 prosenttia ja yli puolet 55–64-vuotiaista käyttää niitä. 42 prosenttia suomalaisista lukee blogeja. Säännöllisesti kaikista suomalaisista käyttää:\nFacebookia 80 %\nYouTubea 70 %\nWhatsAppia 67 %\nInstagramia 38 %\nTwitteriä 19 %\n12–17-vuotiaista käyttää Instagramia 80 % ja Snapchatia käyttää 70 %\nTyöntekijäasemassa olevien joukossa suosituimmat some-kanavat ovat Facebook, YouTube ja Whatsapp, joita kaikkia käyttää noin 70 %.\nLähteet mm. Somecon blogi, Tilastokeskus, Harto Pönkä / Innowise, DNA\nKatso video, miten sosiaalisen median rakennelma kestää.


Tanssi-liiketerapeuttinen voimauttava työpaja 21.11. Tampereella - Käpy Lapsikuolemaperheet ry\nTanssi-liiketerapeuttinen voimauttava työpaja 21.11. Tampereella\nIlmoittautuminen 3.11. mennessä.\nTanssi-liiketerapeuttinen voimauttava työpaja lapsensa menettäneille vanhemmille. Päivään mahtuu mukaan maksimissaan 12 osallistujaa. Osallistujille päivä on ilmainen. Työpajan ohjaa tanssi-liiketerapeutti Asta Lehtimäki.\nAJANKOHTA: su 21.11. klo 12 – 15.30\nPAIKKA: Satakunnankatu 28 B, GL salonki, Tampere.\nTyöpajassaan tanssi-liiketerapeutti Asta Lehtimäki madaltaa kynnystä keho-mielen tutkiskeluun kunnioittavalla, mutta rennolla ja hauskalla otteella. Olet tervetullut juuri sellaisena kuin olet, erityisiä liiketaitoja tai urheilumieltä ei tarvita. Päivän teemana on: mitä keho kantaa mukanaan.\nTyöskentelyssä keskitytään oman itsen hahmottamiseen ja hyväksymiseen, kehon ja mielen yhteyden vahvistumiseen hyvinvoinnin edistämiseksi, kontaktin, kommunikaation ja vuorovaikutuksen tutkimiseen sekä omanarvontunnon vahvistumiseen.\nIlmoittautumiset 3.11. mennessä. Tämän jälkeen mukaan mahtuneille laitetaan infoa päivästä.\nIlmoittaudu tällä sähköisellä lomakkeella.\nTekemällä ilmoittautumisen annat samalla suostumuksesi antamiesi tietojen tallentamiseen KÄPY ry:n tapahtumarekisteriin, josta tietoja ei luovuteta ulkopuolisille tahoille. Tietoja säilytetään kolme kuukautta tapahtumasta, jonka jälkeen ne hävitetään. Lue tietosuojaseloste tästä: Tietosuojaseloste KAPY ry_ tapahtumarekisteri\nLauluntekstien kirjoittamisen verkkotyöpaja tekstejä jo aiemmin kirjoittaneille 4. – 5.12.\nSyväluotaus suruun -päivä, Sodankylä 13.11.2021


Ystävät hankkivat teinitytölle uuden käden – pääsi viimein halaamaan isäänsä – Stara\nYstävät hankkivat teinitytölle uuden käden – pääsi viimein halaamaan isäänsä\nViihdeuutiset 7.5.2014, 14:00 · Meri Pulkkinen\nTeknologian kehittymisen myötä erilaisista vammoista kärsiville ihmisille on nyt mahdollista tehdä bionisia ruumiinosia. Tällaisen ruumiinosan on nyt saanut eräs amerikkalaisneitokainen. Teinityttö sai uuden käden ystäviensä upean teon seurauksena.\n19-vuotiaan Torrin ystävät aloittivat Twitterissä #handfortorri-kampanjan, jonka tavoitteena oli saada Torrille uusi käsi. Neitokaisella on ollut syntymästään asti oikea käsi, josta puuttuu kokonaan kyynärpään alapuolella oleva osio. Tapauksesta tehty YouTube-video kuitenkin kertoo, ettei tavallisesta poikkeava käsi ole estänyt tyttöä urheilemasta ja elämästä elämäänsä täysillä.\nYstävien kampanjoimisen seurauksena The Buried Life -ryhmä tarttui haasteeseen. Ryhmä onnistuikin saamaan myös Hanger Clinic -klinikan mukaan käden hankkimiseen. Klinikka lahjoitti Torrille 150.000 dollaria kustantaneen bionisen käden täysin ilmaiseksi.


Kapallinen kirsikoita: Anna\nAt 8:39 ap., Anna Amnell said...\nOlen pohtinut omassa blogissani tätä samaa asiaa: miksi on havaittavissa jonkinlaista blogiväsymystä?\nOnko sillä yhteyttä HS:n ja mahdollisesti muiden lehtien "invaasioon"?\nMinusta tuntuu, että on ihan sattuma, että nämä kaksi asiaa ovat nähtävissä samaan aikaan.\nKiitos noista luokkakuvista. Todella herttainen kuva Sinusta.\nAt 10:10 ip., JM said...\nEi näy väsymyksestä merkkiäkään. Monet vanhat parrat ovat laimeita, mutta onneksi on paljon uusia kirjoittajavoimia.\nJoka päivä kirjoitetaan ja hierotaan älynystyröitä ja ihme kyllä, sieltä tipahtaa toinen keskinkertainen juttu toisensa jälkeen. Siis puhun itsestäni. Eihän tässä ole ehtinyt vielä oikein aloittamaankaan.\nLehtien invaasio on vain hyvä asia, jos se tuo lukijoita.


Thunderbrook Equestrian – EquusCare\nKoska hevosesi on meille tärkein\nMühldorfer hevosrehut ja hoitotuotteet\nEi alfaa, melassia, sokerijuurikasta, soijaa tai premixejä.\nThunderbrook on Iso-Britannian ainoa rehunvalmistaja jota koskee kaikki seuraavat väittämät:\n– Emme käytä ylijäämätuotteita, ei halpoja vaihtoehtoisia ainesosia, täyteaineita, sideaineita, pelletointiaineita, säilöntäaineita tai synteettisiä mikroravinteita\n– Käytämme vain korkealuokkaisimpia aktiivisia ainesosia. Kun sisällytämme rehuun probiootteja, prebiootteja ja yrttejä, käytämme niitä niin isoissa määrin, jotta ne ovat tehokkaita. Emme siis lisää niitä vain mukanaolon merkiksi\n– Käytämme vain ainesosia, joita on käsitelty mahdollisimman vähän, jolloin haitallisia aineita on mahdollisimman vähän. Mahdollisuuksien mukaan käytetty täysin orgaanisia tai lähes orgaanisia ainesosia. Suurin osa ainesosista on valittu niin, että niiden kanssa on käytetty mahdollisimman vähän torjunta-aineita, sellaisten raaka-aineiden kohdalla, joiden taloudellinen käyttö täysin orgaanisena on kielletty.\n– Meidän rehut ja lisäaineet on kehitellyt asiantuntija biokemistit ja ravitsemusterapeutit, joilla on monien vuosien kokemus hevosista ja eläimistä. Käytämme myös Iso-Britannian parhaimpien asiantuntijalaboratorioiden palveluita, joista meillä on pääsy hienoimpiin formulointiohjelmistoihin, joiden mukaan voimme mukailla rehujen täydennykset parhaiten.\n– Osallistumme jatkuvaan tutkimus- ja ruokintakokeiluohjelmaan, jonka avulla voidaan kehittää ja tuottaa uusia rehuja ja lisäravinteita sekä takaamaan tuotteiden paras mahdollinen laatu.\n– Yli 90% uusista asiakkaistamme kokeilevat rehuamme suositusten pohjalta, sen sijaan että markkinoisimme ja myisimme rehuja suoraan asiakkaalle – Tuotteet laatu sekä toimivuus puhuu puolestaan.\n– Kaikki rehumme ja lisäravinteemme on kehitetty parhaimpiin mahdollisiin käyttöasteisiin, eivätkä ne perustu ainoastaan vähimmäissuosituksiin.\n– Olemme yksityisomistuksessa oleva täysin itsenäinen yritys\nEmme halua myydä sinulle vain ”rehua pussissa”. Haluamme sinun ymmärtävän mitä ainesosia ja miksi käytämme rehuun, miten ne toimivat parhaiten jotta voit optimoida hevosesi kokonaisvaltaisen terveyden.\nThunderbrook tuotteet EquusCaren verkkokaupassa\n© 2021 EquusCare


Hard Candy -muovauskone myytävänä | Yinrich\nMobiili｜WhatsApp｜Wechat:+8613801127507 , +8613955966088 Sähköposti:sales@yinrich.cominfo@yinrich.com\nHard Candy -tuotantolinja\nHard Candy -talletuslinja\nLitteä Lollipop-muovaus- ja käärintäkone\nToffee & Chewy Candy -tuotantolinja\nChewy Candy Leikkaa ja Kääri kone\nJelly Candy -tuotantolinja\nJelly Candy -talletuslinja\nJelly Mogul -kone\nPuristettu Marshmallow Line\nPurukumi- ja purukumilinja\nOntto tyyppinen purukumilinja\nNopeasti liukeneva järjestelmä(rds)\nEräkohtainen tyhjiökeittoyksikkö (bjc)\nJatkuva hyytelö/vaahtokarkkikeitin (cjc)\nUniversaali tyhjiöliesi (tc)\nVoileipäkone (cookie Capper)\nMacaronin täyttö- ja korkkikone\nMyynnin jälkeinen palvelu& Takuu\nKoti > Tuotteet > Hard Candy -tuotantolinja > Hard Candy Die-forming Line\nThekovaa karkkia muovauslinja on edistynyt muottia muodostava kovakaramellikone, jota käytetään korkealla kiehuvien muottien valmistukseen kovien karamellien muodostamiseksi. Kovan karamellin muovauslinja on täydellinen laite kaikenlaisten kovakaramisten valmistukseen. Jatkuvalla tyhjiökeittimellä voidaan varmistaa siirapin laatu, ja muotoiltu siirappi on parempi tapa valmistaa erimuotoisia karkkeja.\nYinrich on kovakaramellimuovauslinjan valmistaja. Meillä on rikas tuotantokokemus teollisten makeisten valmistuslaitteiden valmistuksesta ja ammattitaitoinen kykyjen tiimi. Yinrichin valmistama kovakaramisten muottilinja soveltuu erityisesti kovakaramisten muovaukseen erilaisten karkkien ja hedelmäkaramellien kanssa. Kaikki puristuskaramellikoneemme on suunniteltu ulkomaisen edistyneen teknologian ja kansainvälisten käsittelymenetelmien perusteella.\nKova karkkien levityslinja kirkkaalle karamelle\nKova karkkien levityslinja kirkkaalle karamelleJalostuslinja on kompakti yksikkö, joka pystyy jatkuvasti valmistamaan erilaisia kovia karkkeja.Se voi myös tuottaa kaksi-/kolmiväristä raidallista kerrosta, kaksi-/kolmeväristä kaksoiskerrosta, keskitäyte, kirkkaita kovia karkkeja, voiscotchia ja jne.\nHard candy muotin muodostava linja\nYINRICHin TG-sarjoja käytetään korkeassa keitettyjen, muovattujen kovakaramisten valmistukseen. Tuotantoteho voi olla 200 kg/h - 3000 kg/h.Muovautuvalla karkkilinjalla on erilaisia malleja, joiden kapasiteetti on erilainen asiakkaan vaatimusten mukaisesti.\nKovan karamellimuovauslinja panoskypsennyksellä\nKovan karamellimuovauslinja panoskypsennykselläKovien karamellien muotoilusuuttimet ovat puristustyyliset, mikä on ihanteellinen laite erilaisten kovien karamellien valmistukseen.


Kaksi yhden hinnalla: mä en tahdo tänään kuulla surullisia lauluja\nmä en tahdo tänään kuulla surullisia lauluja\nR: Ihan sairaan kiva viikonloppu ollut, oon ihan fiiliksissä vieläkin! Olisi vaikka mitä kirjoitettavaa, mutta aloitetaan nyt vaikka perjantaista.. Illalla oli siis kaverin synttärit, ei mitään baareilua, vaan juoruilua, herkuttelua ja sellasta rentoa vaan!\nJenna oli perjantaina Turussa ja mentiin täältä yhdessä Saloon synttäreille, otettiin "muutamat" asukuvat ennen lähtöä.. Yllätys yllätys meillä tuli taas kamala kiire, mutta kyllä silti kuvia ehti ottaa! Mulla oli päällä hm:stä ostetut uudet legginssit, rakastuin noihin heti kun näin ne. Hintaakin oli vaan alle kymppi niin ihan pakkohan ne oli ostaa.. Kengät on nellystä, ekaa kertaa käytössä nekin. Ihan ajattelin ettei niitä tulisi enää käytettyä tänä keväänä, mutta ei tuolla mikään ballerina keli olekaan vielä! Paita on bikbokista, takki ja laukku henkkamaukasta.\nSynttärikakkuna oli kerrankin kakku mun makuun, voileipäkakku! Tavallinen täytekakku ei kuulu mun suosikkeihin, tykkään enemmän suolasesta! Voileipäkakkua saa ihan liian harvoin.. Ja toi kakku oli kyllä tosi hyvää, kiitos Tuula! Ja kiitos kaikille muillekin tytöille kivasta viikonlopusta! Nyt pitäisi lukea tenttiin, ei yhtään kiinnosta kun ulkonakin on niin ihanan aurinkoista. Jos vaikka pakoilisi niitä tenttimatskuja menemällä lenkille..\nMUISTAKAA HEI ARVONTA, eli kysymyksiä saa laittaa iltaan asti! Ihan laittoman vähän tullut osallistumisia, nyt äkkiä osallistumaan. Kysymyksiä on kyllä jo ihan kivasti, kiitos niistä!\nTunnisteet: asuja, juhlintaa, keittiössä\nAnonyymi 18. huhtikuuta 2010 klo 17.22\nai että, mikä kakku,hyvännäköistä!\nroosa 18. huhtikuuta 2010 klo 18.30\nvoi ettäku rupes tekeemielituota kakkua se näyttää niin hyvältä! ja olispa täälläki tuollainen ilma!\nroosa 18. huhtikuuta 2010 klo 18.31\nja tääki oli myös toosi kiva postaus ja voi että ku tyykkään lukea ja seurailla teidän blogia!\nRiikka 19. huhtikuuta 2010 klo 18.09\nAnonyymi: niinhän se on :D\nroosa: Juu ja maistui myös hyvälle :) Kiitos, sun kommentit on niin kivan piristäviä ;)


Mamis altaassa – baltsu\nPosted on 28/01/2014 28/01/2014 Tekijä Baltsu\nKävin eilen taas Töölössä vesijuoksemassa. Se on pitkiksen jälkeiselle päivälle hyvä juttu ja Larussa on ma ns. piscina chiusa, niin pakko mennä Töölön halliin. Ei se mikään ongelma ole, jos pakkaa aamulla kamat autoon. Ainoa juttu on se, että ennen klo 19.30 siellä on melkoinen sota altaassa, joten kannattaa treenata vähän myöhemmin kuin Larussa.\nEilen oli itseasiassa vähän vähemmän jengiä kuin aiemmilla viikoilla, mutta altaaseen tuli hönö terrorisoimaan muita. Hän oli siis joku kuuskymppinen äijä, joka ui vesijuoksijoiden keskellä. Ei mennyt uimareiden radoille, vaikka hänelle huomautettiin. Puhui böndeä takaisin ja jatkoi uintia. Hänellä ei ollut edes uimahousuja, vaan löysät shortsit, vaikka siellä nimenomaan lukee, ettei shortseissa saa uida. Sellainen viiksivallu, jolla oli pää keskeltä kalju, mutta reunoilla tukkaa. What a retard! Joka tapauksessa se äijä ui siellä rintauintia, kun muut harrastivat vesijuoksua sillä seurauksella, että se vei ensinnäkin kahden tilan sivusuunnassa ja pituussuunnassa varmaan kolmen tilan, sillä vesijuoksuhan on pystysuuntaan tapahtuvaa liikettä, jossa kädetkään eivät huido missä sattuu, joten vesijuoksija mahtuu hyvinkin pieneen tilaan. Nyt tuo mamis, joka ei uskaltanut mennä muiden uintia harrastavien keskuuteen, vei siis hirveästi tilaa ja kaiken lisäksi huitoi niillä käsillään muita ja potki muita altaassa olijoita.\n54min kun olin ollut altaassa, lähdin hemmettiin. En jotenkin jaksanut sitä äijää enää ja homma tympi muutenkin. Sen jälkeen saunoin oikein kunnolla ja saunassa tuli hyvä keskustelu alle kolmen tunnin maratoneista. Yks jätkä sanoi, että sen faija oli kovan yrittämisen jälkeen juossut joskus 2.59.32, sitä ennen kuulemma useampi kisa meni hieman yli 3h.\nKäräytin muuten siellä uimahallilla yhden Ilmalan bolshevikinkin. Kävi nimittäin niin, että kun menin kassalle maksamaan ja juuri kun maksoin niin viereisen kassan neitokainen alkoi sönköttää, että olisi maksanut tuplahinnan, jos olisin tullut hänen kassalleen, kun on sellainen pipo päässä. Oli siis HIFK:n pipo. Sanoin kuin niin, että HIFK on töölöläinen seura. Sitten hän katsoi vihamielisesti. Sanoin, että Klubi on myös töölöläinen, mutta lätkässä HIFK on töölöläinen. Hän oli todella vastenmielisenoloinen niin kysyin: vai ootsä joku ryssä? Hän ei vastannut toteamalla mitään hurreista, vaan sanoi mitä, johon kohteliaasti jälleen tiedustelin: niin oletko ryssä vai? Sitten hän sanoi: siisti suusi. Itse lähdin sen jälkeen pukuhuoneeseen ja kuulin, kun hän sanoi tuolle toiselle kassalle, jolta olin ostanut lipun, että törkeätä. Itse koen sen niin, että selvisin tilanteesta voittajana ja käräytin yhden hjalliksen bolshevikeistä – valitettavaa, että sellainen oli Töölöön Kontulasta ajautunut. Harmi sinänsä, ettei asiakaspalveluhenkilökunta osaa hommaansa, vaan pitää olla asiakkaille vittuilemassa.\nIhan hyvällä päällä kuitenkin olin liikenteessä. Tollainen sakki ei paljon hetkauta.\nEdellinen artikkeliEdellinen Huomenna Arenalla vetotreeni klo 18 jälkeen\nSeuraava artikkeliSeuraava Tallit yleisurheiluun!