Kuntatalous 3/12. syyskuu - PDF\nKuntatalous 3/12. syyskuu\nDownload "Kuntatalous 3/12. syyskuu"\n1 Kuntatalous 3/12 Taloustilanne vaikea uusia sopeutustoimia saattaa olla tulossa Yleinen taloudellinen tilanne Verotus Valtionosuudet Kuntien ja kuntayhtymien talous- ja toimintatilaston muutokset Kuntien talouden neljännesvuosi- ja tilinpäätösarviotilastoa uudistetaan Verkkolaskutuksen edistäminen Korjauksia tililuettelomalliin Tarkastuspalvelujen kilpailuttaminen alkavalle kaudelle Henkilöstöasioita Uusin julkaisu syyskuu\n2 Kuntatalous Kommunalekonomi Nro/nr 3/2012 Lehti ilmestyy n. 4 kertaa vuodessa Infobladet utkommer ca. 4 gånger per år Julkaisija/Utgivare Suomen Kuntaliitto Finlands Kommunförbund Toinen linja 14 Andra linjen Helsinki Helsingfors puh./tfn fax Painosmäärä 900 kpl Upplaga 900 st Painopaikka/Tryckeri Kuntatalon Painatuskeskus, Helsinki Tryckericentralen i Kommunernas hus i Helsingfors Tiedote on myös Internetissä Kuntaliiton Internet-sivulla Informationsbladet finns också på Kommunförbundets webbsidor Asiantuntijapalvelut > Kuntatalous > Kuntatalouden tilastot ja julkaisut > Julkaisut, Kuntataloustiedotteet > > Sakkunnigtjänster > Verksamhetsområden > Kommunalekonomi > Kommunalekonomiska statistik och publikationer > Infobladet Kommunalekonomi Vastuuhenkilöt/Ansvariga Reijo Vuorento Benjamin Strandberg Toimittanut/Sammanställt av Tuija Valkeinen SISÄLLYSLUETTELO Taloustilanne vaikea - uusia sopeutumistoimia saattaa olla tulossa 3 Yleinen taloudellinen tilanne 4 Kuntien menot vuosina Kuntien verotulot vuosina Verotus 8 Verotuslinjaukset vuodelle 2013 Verovuoden 2011 verotus ja maksuunpanotilitys Alkuvuoden verotilitykset kunnille Vuoden 2013 tuloveroprosentin ja kiinteistöveroprosenttien ilmoittaminen Ajankohtaista arvonlisäverotuksesta Oikeuskäytäntöä kiinteistöverotukseen liittyen Sivu Valtionosuudet 12 Ajankohtaista valtionosuusrahoitukseen liittyen Valtion talousarvioesitys : Kuntien valtionavut vuonna 2013 yhteensä noin 10,7 mrd. euroa Kesäkuussa 2012 julkaistut vuoden 2013 ennakkolaskelmat on päivitetty julkaistun valtion talousarvioesityksen myötä Valtion talousarvioesityksen mukaiset valtionosuusprosentit ja kunnan omarahoitusosuudet vuonna 2013 Varhaiskasvatuksen ja päivähoitopalvelujen lainsäädäntö sosiaali- ja terveysministeriöstä opetus- ja kulttuuriministeriöön alkaen Harkinnanvaraista valtionosuuden korotusta haki 95 kuntaa yhteensä 117 milj. Valtionosuusuudistus Kuntaliitto osallistuu aktiivisesti valtionosuusjärjestelmän uudistamiseen Kuntien ja kuntayhtymien talous- ja toimintatilaston muutokset 16 Kuntien talouden neljännesvuosi- ja tilinpäätösarviotilastoa uudistetaan 16 Verkkolaskutuksen edistäminen 17 E-lasku ja suoramaksu kotimaan suoraveloituksen tilalle Takaraja paperisten laskujen vastaanottamiselle Järjestelmätarpeet ja muut valmiudet Korjauksia tililuettelomalliin 19 Toimeentulotuki Vastaanottoraha turvapaikanhakijoille Käyttöraha turvapaikanhakijoille (2012) Tarkastuspalvelujen kilpailuttaminen alkavalle kaudelle 20 Henkilöstöasioita 20 Uusin julkaisu 20 Liitteet: Liite 1: Yleinen taloudellinen tilanne Liite 2a: Kansantalouden ennustelukuja vuodelle 2012 Liite 2b: Kansantalouden ennustelukuja vuodelle 2013 Liite 3: Kunta-alan palkkasumman kehitys Liite 4: Kuntatyönantajan sosiaalivakuutusmaksuja Liite 5: Kuntien verotulot vuosina , mrd. Liite 6a: Kuntien ja kuntayhtymien tuloslaskelma vuosina , mrd. Liite 6b: Kuntien ja kuntayhtymien rahoituslaskelma vuosina , mrd. Liite 7: Keskeisiä indeksilukuja ja niiden ennusteita Liite 8: Tietosisältö: kysellään neljänneksellä otoksen kunnilta ja kuntayhtymiltä Liite 9:Tietosisältö: Kysellään 4. neljänneksellä kaikilta kunnilta ja kuntayhtymiltä 2 Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012\n3 Taloustilanne vaikea - uusia sopeutustoimia saattaa olla tulossa Kataisen hallitus on sopinut vuoden 2013 budjettiesityksestä kansainvälisesti hyvin epävarmassa taloudellisessa tilanteessa. Hallitusohjelman mukaan hallitus rakentaa kehyspäätöksensä siten, että hallitusohjelmaan kirjatut talouspolitiikan tavoitteet toteutuvat ja Suomen valtion nykyinen luottoluokitus säilyy. Hallitus on sitoutunut toteuttamaan uusia lisäsopeutustoimia, mikäli valtion velan bruttokansantuoteosuus ei näytä kääntyvän laskuun ja valtion talouden alijäämä näyttää asettuvan yli yhteen prosenttiin bruttokansantuotteesta. Hallitus seuraa vuosittain em. valtiontalouden tavoitteiden toteutumista ja panee tarvittaessa täytäntöön ehdollisia toimia siten, että niitä toteutetaan prosentuaalisesti yhtä paljon. Näitä ehdollisia toimia ovat valtion menojen ja kuntien valtionapujen lisäjäädytys ja sopeutus sekä verojen lisäkorotukset ja verovähennysten karsiminen. Valtion viime kevään kehysvalmistelussa suoritettiin hallituksen toimesta sopeutustoimia, joista iso osa kohdistuu kuntiin. Hallituksen budjettiriihen päätökset noudattavat viime kevään budjettikehyksen päätöksiä lähes sellaisenaan. Peruspalvelujen valtionosuuksia leikataan ensi vuodelle tähän vuoteen verrattuna 125 miljoonaa. Tämän lisäksi opetus- ja kulttuuriministeriön valtionosuuksia jäädytetään 50 miljoonalla eurolla. Hallituksen muodostamisen yhteydessä päätetty 631 miljoonan euron leikkaus toteutettiin kokonaisuudessaan kerralla tämän vuoden valtionosuuksien pohjiin ja siten ne kertautuvat jatkossa joka vuosi. Kuntien tehtävät laajenevat erityisesti vanhushuollon osalta. Vanhuspalvelulaki tulee voimaan Henkilöstömitoitusten mahdolliset tarkistukset siirtyvät vuodelle Kevään kehysratkaisussa alennettiin sosiaali- ja terveydenhuoltoon osoitettuja kehittämisvaroja aiemmin sovitusta 145 miljoonasta 125 miljoonaan vuonna Kehysriihessä nämä varat palautettiin niin, että 10 miljoonaa euroa kohdistetaan vanhuspalveluihin ja 10 miljoonaa euroa omaishoidon kehittämiseen. Vanhuspalvelulain toteuttamisen kokonaiskustannuksiksi vuoden 2015 tasossa arvioidaan hallituksen esityksessä 151 miljoonaa euroa, josta valtion osuus olisi 86 miljoonaa, eli 54,3 %. Vanhuspalvelulain toteutumisen vuositason kustannusten luotettava arviointi on kuitenkin vielä hyvin vaikeata. Vanhuspalvelulain lisäksi useat muut pienemmät, kuten liikenne- tai rakennusvalvonnan ratkaisut kiristävät kuntataloutta. Myönteistä budjettiesityksessä on, että hallitus kompensoi kunnille kaikki veroperusteiden muutosten aiheuttamat menetykset ja että pitkäaikaistyöttömien työllistämisen kuntakokeiluun saadaan rahoitus luvatun suuruisena. Hallituksen budjettiesitys kiristää kuntataloutta valtiovarainministeriön arvion mukaan ensi vuonna noin 160 miljoonaa euroa tähän vuoteen verrattuna. Tämä lisää paineita kuntaverojen korottamiseen sekä kiihdyttää kuntien velkaantumista. Hallitus on ohjelmassaan sitoutunut kuntien veropohjan vahvistamiseen. Viime keväänä valtion talouden kehyksen yhteydessä keskustelua herätti jäteveron tuoton siirto kunnille. Valitettavasti tätä siirtoa ei sisälly hallituksen ensi vuoden budjettiesitykseen. Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012 3\n4 Tilanne kuntien kannalta ensi vuoden talousvalmistelua ajatellen on varsin selkeä. Tulevat muutokset tiedetään eikä yllätyksiä pitäisi olla tulossa. Kuntatalous kiristyy ja sopeutustoimiin joudutaan laajasti kuntakentässä. Mikäli talouskehitys ei parane, maan hallitus tulee viimeistäin ensi kevään kehysriihessä arvioimaan hallitusohjelman tavoitteita. Edessä saattaa olla vielä uusia sopeuttamistoimenpiteitä. Lisätiedot: Timo Kietäväinen, p , Reijo Vuorento, p , Yleinen taloudellinen tilanne Suomen kansantalous on kuluvana vuonna hiipunut kohti taantumaa. Viennin väheneminen, investointien alamäki ja yksityisen kulutuksen kasvun hidastuminen ovat vaikuttaneet siihen, että kansantuotteen kasvu jää vuositasolla mitattuna prosentin tuntumaan. Myös ensi vuodelle povataan yleisesti varsin vaatimatonta kasvua. Vuoden 2008 tuotannon taso saavutettaneen näillä näkymin vasta vuonna Taloustilanteen heikkeneminen Suomessa on johtunut pääasiassa Euroopan velkakriisistä ja sen seurausvaikutusten heijastumisesta talouteemme. Eurokriisin hoitaminen on keskeisessä asemassa taloudenkehityksen kääntämisessä kohti suotuisaa taloudellista kehitystä myös Suomessa. Suomen Pankki on julkaissut äskettäin laajan katsauksen kansainvälisen talouden näkymiin. Katsaus löytyy linkistä: alinen_talous/pages/et_04_2012.aspx Viime aikoina laadituissa kokonaistaloudellisista kehitystä koskevissa ennusteissa on esitetty jossain määrin toisistaan poikkeavia näkemyksiä Suomen kansantalouden kehityksestä. Taloudellisen kasvun on kuitenkin yleisesti ennustettu hidastuvan viime keväänä laadittuihin arvioihin verrattuna. Talouden ajautuminen taantumaan näyttääkin todennäköiseltä. Taloudellisen toimintaympäristön kehityksen ohella kansantaloutemme tulevaan kehitykseen vaikuttavat eurokriisin hoitamisen ohella Suomen omien talouspoliittisten toimenpiteitten onnistuminen. Valtiovarainministeriön arvio lähivuosien kokonaistuotannon määrän keskimääräisestä vuotuisesta kasvusta tälle ja ensi vuodelle on prosentin luokkaa. Edessä on pitkä hitaan kasvun aika, mikä ilmenee kuntataloudessa muun muassa verotulojen aiempaa vaatimattomampana kasvuna. Alla olevat kokonaistaloudellista kehitystä koskevat luvut perustuvat valtiovarainministeriön syyskuussa julkiasemaan taloudelliseen katsaukseen. Vuonna 2012 kuluttajahintaindeksin arvioidaan kohoavan vuositasolla keskimäärin noin 2,5 prosenttia. Inflaation kiihtyminen keväällä 2011 johti siihen, että Euroopan Keskuspankki nosti korkotasoa. Suomessa arvonlisäveron korottaminen yhdellä prosenttiyksiköllä osana veropoliittisia toimenpiteitä kohottaa vuonna 2013 osaltaan kuluttajahintoja vuositasolla noin 0,6-0,7 prosenttiyksikköä. Kuluttajahintojen nousuvauhdin arvioidaan kuitenkin lievästi hidastuvan vuonna 2013 ja inflaatio jäänee alle 2,5 prosentin. Valtiovarainministeriö on arvioinut katsauksessaan palkansaajien yleisen ansiotasoindeksin kohoavan tänä vuonna 3,5 %. Raamisopimuksen mukaiset palkkaratkai- 4 Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012\n5 sut merkitsevät sitä, että ansiotason kohoaminen on vuonna 2013 hitaampaa kuin tänä vuonna. Valtiovarainministeriö ennustaa yleisen ansiotasoindeksin nousevan ensi vuonna 2,6 %. Työllisyystilanne heikkeni vielä vuonna 2010, mutta odotettua vähemmän. Keskimääräinen työttömyysaste aleni vuonna 2011 edellisen vuoden tasosta puolisen prosenttiyksikköä. Vuonna 2012 työttömyysasteen arvioidaan olevan keskimäärin 7,6 %, mikä merkitsee, että työttömänä on tänä vuonna keskimäärin noin kaksisataatuhatta henkilöä. Pitkäaikaistyöttömien määrä pysynee kuitenkin suurena. Työllisyys pysynee tänä vuonna 2012 viime vuoden tasolla ja työllisyysaste kohoaa jonkin verran työvoiman tarjonnan vähetessä. Työvoiman kysyntä kasvaa tänä ja ensi vuonna kuitenkin vain niukasti, jos kokonaistuotannon kasvu pysyy valtiovarainministeriön ennustamissa melko vaatimattomissa kasvuluvuissa. Keskimääräiseksi työttömyysasteeksi vuonna 2013 valtiovarainministeriö arvioi 8,1 %. Liitteessä 1 on esitetty tietoja kuntatalouden kannalta keskeisistä kokonaistaloudellisista muuttujista. Vuosien tiedot perustuvat pääosin Tilastokeskuksen heinäkuussa 2012 julkaisemiin kansantalouden tilinpidon lukuihin sekä eräisiin muihin julkisiin tilastoihin. Vuosia 2012 ja 2013 koskevat luvut ovat valtiovarainministeriön syyskuussa vuoden 2013 talousarvioesityksen liitteenä julkaistusta taloudellisesta katsauksesta. Katsaus on luettavissa myös valtiovarainministeriön Internetsivuilta osoitteessa: Talousarvioesityksen yleisperusteluissa on luku 7 Peruspalvelubudjettitarkastelu, jossa tarkastellaan kuntatalouden tilaa ja kehitysnäkymiä. Kuntatalouden kehitystä koskeva tarkastelu painottuu tähän ja ensi vuoteen, mutta eräiltä osin kehitystä arvioidaan myös ns. painelaskelman avulla vuoteen 2016 saakka. Liitteissä 2a ja 2b on esitetty kokonaistaloudellisia ennusteita laativien laitosten arvioita kuntatalouden kannalta keskeisten taloudellisten muuttujien kehityksestä vuosina 2012 ja Kuntien menot vuosina Kunta-alalla saavutettiin viime vuoden syksyllä neuvottelutulos virka- ja työehtosopimuksista vuosille Niin sanottu raamisopimus tuli voimaan vuoden 2012 tammikuun alusta. Sopimus on voimassa 26 kuukautta ja sopimuskausi päättyy Koko sopimuskauden kustannusvaikutus on lähes 4,5 % kaikilla sopimusaloilla. Jatkossakin kuntatalouden palkanmaksuvara riippuu lähinnä yleisen talouskehityksen siivittämästä kuntien omien verotulojen kasvusta. Kunta-alan ansiotasoindeksin arvioidaan kohoavan tänä vuonna 3,2 %. Tämä sisältää viime vuodelta siirtyvän palkkaperinnön ja kuluvan vuoden sopimuskorotukset sekä liukumaarvion. Kunta-alan palkkasumma kasvanee hieman enemmän. Vuonna 2013 kuntaalan ansiotasoindeksi kohonnee 2,3 %. Kuntien ja kuntayhtymien palkkasumman kasvu vuonna 2013 jäänee ansiotason muutoksen tasolle. Liitteessä 3 on esitetty tietoja ja arvioita kunta-alan palkkasummaan vaikuttavista tekijöistä vuosina Vuosia koskevat luvut perustuvat lähinnä kunta-alan palkkaratkaisuun ja peruspalvelubudjetissa esitettyihin arvioihin. Kuntatyönantajan sosiaalivakuutusmaksujen perusteet vuodelle 2012 vahvistettiin viime vuoden lopulla. Valtiontalouden kehyspäätöksessä vuosille annettiin oletusarvot maksujen suuruudelle kyseisinä vuosina. Viime vuosien päätöksissä yleinen piirre arvioidussa maksujen kehityksessä on ollut, etteivät maksujen tasot juurikaan muuttuisi tarkasteluajanjaksona. Kuntatyönantajan keskimääräinen sosiaalivakuutusmaksujen taso suhteessa palkkasummaan näyttäisi säilyvän tulevalla kehyskaudella keskimäärin noin 30 prosentissa. Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012 5\n6 Kuntatyönantajan sairausvakuutusmaksu on tänä vuonna 2,12 % maksun perusteena olevasta palkasta. Peruspalvelubudjetin laskelmien taustaoletuksena on, että maksun suuruus alenee ensi vuonna 2013 tämänvuotisesta tasosta. Kuntatyönantajan työttömyysvakuutusmaksu on vuonna 2012 palkkasumman ensimmäiseen euroon asti 0,80 % palkkasummasta ja sen ylittävältä osalta 3,20 %. Työttömyysvakuutusmaksun arvioidaan kohoavan vuonna 2013 vain hieman eli keskimäärin noin 0,01 prosenttiyksikköä. Kun keskimääräinen kunta-alan työttömyysvakuutusmaksu on tänä vuonna noin 3,05 %, niin vuonna 2013 sen arvioidaan olevan noin 3,06 %. Työttömyysvakuutusrahaston hallitus on esittänyt, että kuntatyönantajien työttömyysvakuutusmaksu pidettäisiin ennallaan vuonna Kuntatyönantajan keskimääräinen KuEL-maksu on ollut vuosina samansuuruinen eli noin 23,6 % suhteessa KuEL-palkkasummaan. Jäsenyhteisöjen todellinen työnantajamaksu poikkeaa yleensä keskimääräisestä maksusta. Tällä hetkellä käytettävissä olevan tiedon mukaan työnantajan keskimääräinen maksu pysyisi edelleen lähivuosina ennallaan ja olisi siten edellä todettu prosenttiluku vuosina Palkansaajan vakuutusmaksun suuruudesta tehtävä päätös vaikuttaa työnantajan osuuteen. Nyt näyttää siltä, että vakuutettujen eläkemaksut kohoavat kehyskaudella, kun sen sijaan kuntatyönantajan maksutaso jonkin verran alenisi kehyskauden loppupuolella. Opettajien keskimääräinen VaEL-maksu alenee tämän vuoden 19,8 prosentista ensi vuonna 0,2 prosenttiyksikköä ja on siten 19,6 vuonna Samansuuntainen aleneva kehitys on odotettavissa aina vuoteen 2016 asti. Liitteessä 4 on esitetty vuosien kuntatyönantajan sosiaalivakuutusmaksut ja tämän hetkiset arviot vuodeksi Sosiaalivakuutusmaksujen suuruudet päätetään loppuvuonna ja niistä tiedotetaan heti päätösten jälkeen muun muassa Kuntataloustiedotteessa. Kunta-alan kustannustaso kohosi vuonna 2011 esimerkiksi peruspalvelujen hintaindeksillä mitattuna 3,3 %. Tänä vuonna peruspalvelujen hintaindeksillä mitattu kustannustason nousun arvioidaan olevan viime vuotta hieman hitaampaa. Vuonna 2013 kustannustason kohoaminen hidastuisi edelleen ja on arviolta 2,3 prosenttiin. Liitteessä 7 on esitetty eräitä keskeisiä kustannuskehitystä kuvaavia indeksejä ja arvioita tulevasta kehityksestä vuosille Kuntien verotulot vuosina Vuonna 2011 kuntien verotilitykset kasvoivat keskimäärin neljä prosenttia. Kuntien tuloveron tilitykset kohosivat paria edellistä vuotta nopeammin eli kolmisen prosenttia. Yhteisöveron tilitykset lisääntyivät erityisen ripeästi, lähes 20 %. Kiinteistöveron tilitykset lisääntyivät parisen prosenttia. Tilityksiä kertyi viime vuonna hieman yli 19 miljardia euroa. Alla oleva tarkastelu perustuu Kuntaliiton veroennustekehikon lukuihin, jotka on päivitetty elokuun lopulla. Vuonna 2012 kunnallisveron tilityksiä lisäävät lähinnä ansiotulojen lähes 4 prosentin arvioitu kasvu. Myös kuntien keskimääräinen tuloveroprosentti kohosi tälle vuodelle 0,09 prosenttiyksikköä ja on 19,25. Tilityksiä pienentävät osaltaan kunnallisverotuksen vähennyksiin tehdyt muutokset, joista merkittävimmät ovat perusvähennyksen ja työtulovähennyksen muutokset. Tuloista tehtävät vähennykset kasvavat tänä vuonna yli seitsemän prosenttia. Työtulovähennyksen korotus vähentää myös kuntien tuloveron tuottoa tänä vuonna. Valtion vuoden 2012 talousarviossa ehdotettiin kuntien tuloverotukseen tehtävistä veroperustemuutoksista, joiden arvioitiin vähentävän kunnallisveron tuottoa yhteensä (nettomääräisesti) 263 miljoonaa euroa. Menetykset kompensoidaan täysimääräisesti valtionosuusjärjestelmän kaut- 6 Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012\n7 ta valtionosuuksia lisäämällä. Tänä vuonna kunnallisveron tilitysten arvioidaan kasvavan kokonaisuudessaan keskimäärin 3,8 %. Vuonna 2013 ansiotulojen kasvuvauhti hieman hidastuu ja on arvion mukaan 3,4 %. Kehysriihessä päätettiin luopua väliaikaisesti vuosina ansiotuloverotuksen indeksitarkistuksista. Kunnallisverotuksessa ansiotuloista tehtävien vähennyksien arvioidaan lisääntyvän noina vuosina vain vähän eli parisen prosenttia. Myös kunnallisverosta tehtävät vähennykset pysyvät suurin piirtein vuoden 2012 nimellisellä tasolla. Indeksien jäädytys kasvattaa osaltaan myös kunnallisveron tuottoa. Kunnallisveroa tilitettäneen ensi vuonna 17,5 miljardia euroa eli 4,2 % tänä vuonna kertyviä tilityksiä enemmän. Työllisyystilanteen mahdollinen heikkeneminen ennustettua enemmän pienentäisi kuitenkin varsin optimistista arviota ensi vuoden tilitysten kasvusta. Talouskehityksen paraneminen parina viime vuonna heijastui myös yhteisöveron tuottoon. Yhteisövero supistui vuonna 2009 merkittävästi, mutta vuoden 2010 kehitys palautti tuoton lähes notkahdusta edeltäneelle tasolle. Kasvu jatkui voimakkaana myös viime vuonna. Kuntaryhmän osuutta yhteisöverosta korotettiin väliaikaisesti kymmenellä prosenttiyksiköllä vuosiksi Hallitusohjelmassa päätettiin, että kuntien yhteisöveron jako-osuutta jatketaan vuosina viidellä prosenttiyksiköllä korotettuna. Yhteisöverokantaa alennettiin vuodesta 2012 alkaen puolellatoista prosenttiyksiköllä 24,5 prosenttiin. Aleneminen kompensoitiin kunnille kuntaryhmän jako-osuutta korottamalla. Vuonna 2012 jako-osuus yhteisöveron tuotosta on 28,34 %. Ensi vuonna sovellettava jako-osuus noussee tämän vuoden luvusta, mutta täsmällinen jako-osuus on vielä päättämättä. Yritystoiminnan tukemiseksi esitetään erilaisia verokannusteita vuoden 2013 alusta. Nämä toimenpiteet vaikuttavat jako-osuuteen. Muutoksilla ei ole periaatteessa vaikutusta kuntien tilityksiin, koska väliaikaisesti voimassa olevat yhteisöjen verohuojennukset kompensoidaan kunnille. Veroennustekehikossa on kuntien jako-osuutena vuodelle 2013 käytetty prosenttilukua 29,08. Peruspalvelubudjetissa vastaava luku on 29,40. Luku täsmentyy, kun jako-osuuteen vaikuttavista toimista on päätetty. Kuntien jako-osuuteen Valtiontalouden kehyspäätöksessä liittyy kirjaus, jonka mukaan vuosina yhteisöveron jako-osuutta kunnille jatketaan viidellä prosenttiyksiköllä korotettuna. Yhteisöveron tuottoon liittyy paljon epävarmuutta lähinnä yleisen taloudellisen kehityksen johdosta, mutta myös kuntien jako-osuutta koskevien päätösten vuoksi. Tämän hetkisessä arviossa on lähdetty siitä, että kunnille tilitetään vuonna 2012 yhteisöveroa kokonaisuudessaan vajaat 1,3 miljardia euroa eli noin 23 % vähemmän kuin vuonna Vielä vuosi sitten muutosarvio yhteisöveron tilityksistä oli kahdeksan prosentin supistuminen. Vuonna 2013 yhteisöveron tilitykset kunnille pysyvät näillä näkymin kuluvan vuoden tasolla. Vuonna 2012 kiinteistöveroa arvioidaan kertyvän noin 1,3 miljardia euroa ja vuonna 2013 tilitysten arvioidaan kasvavan verrattain maltillisesti. Valtiovarainministeriö on käynnistänyt yhdessä Suomen Kuntaliiton ja Verohallinnon kanssa hankkeen, jossa selvitetään kiinteistöverotuksen uudistamistarpeita. Mahdolliset toimenpideehdotukset voivat vaikuttaa jo vuoden 2013 kiinteistöveron tilityksiin. Liitteessä 5 on esitetty kuntien verotulojen tilitysten toteutuneet kertymät vuosilta sekä Kuntaliiton verokehikon ennusteet vuosille 2012 ja Tänä vuonna kuntien verotulojen tilitysten arvioidaan lisääntyvän kokonaisuudessaan 1,5 %. Vuonna 2013 verotulot kasvavat tämän hetkisen arvion mukaan 4,1 prosenttia. Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012 7\n8 Arvio on verrattain optimistinen sekä kunnallisveron tuoton että yhteisöveron tuoton suhteen. Verotulojen kehitykseen vaikuttavia tekijöitä tarkastellaan muun muassa marraskuun alussa pidettävässä tilaisuudessa Verotulo -hotline. Tilaisuus on Kuntatalolla Liitteissä 6a ja 6b on esitetty Tilastokeskuksen julkaisemien tilastotietojen perusteella laaditut tulos- ja rahoituslaskelmat vuosilta Vuoden 2011 laskelmat perustuvat Tilastokeskuksen ennakkotietoihin. Vuosien tulos- ja rahoituslaskelmat perustuvat peruspalvelubudjetissa esitettyihin lukuihin sekä Kuntaliitossa laadittuihin arvioihin. Lisätiedot: Juhani Turkkila, p , Verotus Verotuslinjaukset vuodelle 2013 Ansiotulojen verotus Hallituksen budjettiriihen ansiotulojen verotukseen liittyvät päätökset noudattavat pitkälti viime kevään budjettikehyksen päätöksiä tai aiemmin tehtyjä linjauksia. Kunnallisveron tuotoksi on arvioitu 17,6 mrd. euroa vuodelle 2013, joka on noin 4,2 % enemmän kuin vuonna Kunnallisveron kehitys riippuu veropohjan eli veronalaisten ansiotulojen kehityksestä sekä veroperusteiden muutoksista. Ansiotuloverotuksen veroperusteisiin tehdään hyvin maltillisia muutoksia vuodelle Osana valtiontalouden sopeutustoimia hallitus esittää, että tekemättä jätetään vuosina inflaatiokehitystä tai ansiotason nousua vastaavat tarkistukset ansiotuloveroperusteisiin siten, että vuoden 2013 valtionverotuksessa sovellettava progressiivinen ansiotulon tuloveroasteikko vastaa näiltä osin vuoden 2012 asteikkoa. Valtion ansiotuloverotukseen on esitetty tehtäväksi kuitenkin muutamia muita muutoksia. Valtion tuloveroasteikkoon ehdotetaan lisättäväksi uusi ylin tuloluokka euroa ylittäville tuloille. Muutos korottaa tässä tuloluokassa uudessa tuloluokassa verotusta 2 prosenttiyksikköä vuoteen 2012 verrattuna ja tuottaisi valtiolle verotuloja noin 30 milj. euroa. Eläketulon verotusta kiristettäisiin euroa ylittävältä osalta niin, että luonnollisen henkilön olisi suoritettava eläketulostaan valtiolle eläketulon lisäveroa 6 prosenttia siltä osin kuin eläketulo vähennettynä eläketulovähennyksellä ylittää euroa. Muutoksen on arvioitu lisäävän valtion tuloveroja noin 50 milj. euroa. Kunnallisverotukseen vaikuttavia perusvähennystä ja työtulovähennystä korotetaan maltillisesti. Perusvähennyksen enimmäismäärää korotetaan 30 eurolla ja työtulovähennyksen enimmäismäärää 25 eurolla. Lisäksi työtulovähennyksen kertymäprosenttia korotettaisiin 0,2 prosenttiyksikköä 7,3 %:in. Näiden vähennysten korotuksien on laskettu alentavan kunnallisveron tuottoa yhteensä noin 30 milj. eurolla. 8 Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012\n9 Lisäksi on tehty tai esitetty tehtäväksi muutoksia jotka jossain määrin lisäävät kunnallisverontuottoa vuonna Asuntolainan korkovähennyksen alentaminen edelleen 5 prosenttiyksiköllä kasvattaa kunnallisverotuottoa arvioiden mukaan noin 12 milj. eurolla. Kilometrikorvausten verovapaan osuuden alentaminen kasvattaisi kunnallisveron tuottoa noin 6 milj. euroa vuonna Yhteensä edellä mainitut veroperustemuutokset vuodelle 2013 alentavat kunnallisveron tuottoa noin 12 milj. euroa. Hallitus esittää kunnille kompensoitavan veroperusteiden muutosten aiheuttamana menetyksenä peruspalvelujen valtionosuuteen tehtävänä noin 12 milj. euron lisäyksenä, joten veroperustemuutoksilla ei ole vaikutusta kuntien kokonaistuloihin. Yhteisöjen tuloverojen veroperustemuutokset ja jako-osuus Kuntien yhteisöveron määrään vaikuttavat sekä yritysten tuloskehitys että kunnille yhteisöveron tuotosta jaettava osuus. Kuntien yhteisöveron jako-osuuden 5 prosenttiyksikön määräaikainen korotus jatkuu vuosina Peruspalvelubudjettiin sisältyvän valtiovarainministeriön yhteisöveroennusteen perusteella kuntien yhteisöverokertymä olisi 1,28 mrd. euroa vuonna 2013, joka olisi noin 3 % enemmän kuin vuonna Hallitus on esittänyt yhteisöveron perusteisiin liittyen monia muutoksia vuodelle Osa muutoksista on jo tehty ja osaa vasta valmistellaan. Osa muutoksista on tarkoitettu pysyviksi ja osa määräaikaisiksi talouden toimeliaisuutta lisääviksi toimiksi. Muutoksilla ei kuitenkaan ole vaikutusta kuntien yhteisöverotuottoon, sillä muutokset kompensoidaan kunnille nostamalla kuntien osuutta yhteisöverontuotosta. Yhteisöveron tuottoa vähentäviä veroperustemuutoksia ovat määräaikaisina ( ) toimenpiteinä toteutettavat tuotannollisten investointien korotetut poistot (20 milj. euroa vuonna 2013 ja 40 milj. euroa vuosina ) sekä ns. t & k-verohuojennus (184 milj. euroa). Yhteisöverontuottoa lisääviä veroperustemuutoksia puolestaan ovat yhteisöjen korkomenojen vähennysoikeuden rajoittaminen (70 milj. euroa) sekä kilometrikorvauksen verovapaan määrän alentaminen. Kilometrikorvauksen verovapaan määrän alentamisen on arvioitu vähentävän yritysten maksamien korvausten määrää ja sitä kautta lisäävän yhteisöverontuottoa vuonna milj. euroa ja vuonna milj. euroa. Lisäksi yhteisöverotuottoon voi vaikuttaa raamisopimukseen liittyvän koulutusmenojen lisävähennyksen mahdollinen käyttöönotto. Sen voimaantulo ja mahdolliset vaikutukset yhteisöveron tuottoon ovat tätä kirjoitettaessa vielä epävarmoja asioita, koska kaikki osapuolet eivät hyväksyneet aiemmin ehdotettua mallia. Toteutuessaan lisävähennys vähentäisi yhteisöverontuottoa ja vastaavasti korottaisi kuntien jako-osuutta yhteisöverosta. Vuoden 2013 kuntien yhteisöveron jako-osuuteen vaikuttavat lisäksi vuonna 2013 käyttöön tuleva yritysten Yle-vero. Yle-vero maksetaan ja tilitetään kokonaisuudessaan valtiolle yhteisöveron yhteydessä ja siten se laskee kuntien jako-osuutta yhteisöverontuottoon. Kunnat ja kuntayhtymät eivät ole verovelvollisia Yle-veron osalta. Tämä muutos on otettu huomioon laskettaessa Verontilityslakiin päivitettyjä lakisääteisiä jako-osuuksia. Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012 9\n10 Vuoden 2013 kuntien yhteisöveron jako-osuudeksi on edellä mainittujen veroperustemuutosten vaikutukset huomioon ottaen arvioitu muodostuvan 29,40 %. Tämä laskelma pitää sisällään myös koulutusmenojen lisävähennyksen vaikka sen toteutuminen on epävarmaa. Muutokset kiinteistöverotukseen Kevään kehysriihessä ja syksyn budjettiriihessä on ollut esillä joitain kiinteistöverotukseen liittyviä muutosehdotuksia vuodelle Kevään kehysriihen jälkeen tiedotettiin, että kiinteistöveroprosenttien alarajojen korotusta selvitetään. Budjettiriihen yhteydessä tähän liittyvät toimet jätettiin pääosin tekemättä. Korotuksen kohteena on ainoastaan kiinteistöverolain 12 b :n mukainen rakentamattoman rakennuspaikan veroprosentti eräissä kunnissa sekä sen ulottaminen mahdollisesti myös sellaiseen rakentamattomaan rakennuspaikkaan, joka rajoittuu saman omistajan vakituisessa asuinkäytössä olevaan rakennuspaikkaan. Lopullinen päätös korotuksesta, sen määrästä ja soveltamisalueen laajentamisesta on vielä tekemättä. Muutos koskisi tämän hetkisen tiedon mukaan ainoastaan niitä Uudenmaan kuntia, jotka kyseisessä lain kohdassa on nimeltä mainittu. Verovuoden 2011 verotus ja maksuunpanotilitys Verovuoden 2011 verotus valmistuu tämän vuoden lokakuun loppuun mennessä. Verohallinto on julkaissut ennakkotietoja, joissa on viimeisimmät arviot valmistuvasta verotuksesta. Julkaistut kuntakohtaiset ennakkotiedot löytyvät Verohallinnon veronsaajien verkkosivuilta (http://veronsaajat.vero.fi) kohdasta Tilastot. Ennakkotiedot ovat vielä suuntaa antavia ja varsinaisen tilityksen tulokset tulevat tarkentumaan verovalmistelun edetessä. Maksuunpannun kunnallisveron määräksi on ennakoitu miljoonaa euroa eli 5,0 % korkeammaksi kuin vuonna Yhteisöveron osalta maksuunpanon määräksi ennakoidaan muodostuvan 4769 miljoonaa euroa josta kuntien osuus olisi 1534 miljoonaa euroa. Verohallinto on myös julkaissut päivitetyt tiedot kuntakohtaisista laskennallisista kiinteistöveroista vuonna Koko maan osalta laskennallisen kiinteistöveron määrä noin 2 miljoona euroa alhaisempi kuin keväällä julkaistu tieto, mutta kuntakohtaisesti suhteelliset muutokset saattavat olla suurempia. Verovuoden 2011 ansio- ja pääomatulojen osalta tehdään marraskuussa ns. maksuunpanon mukainen tilitys, jossa verovuodelta 2011 jo tilitetyt verot oikaistaan vastaamaan lopullisen verotuksen mukaisia maksuunpanosuhteita. Lisäksi kunnilta vähennetään marraskuun tilityksissä näiden osuus verovelvollisille vuodelta 2011 maksettavista ennakonpalautuksista. Verohallinnon julkaisemien ennakkotietojen perusteella kuntien maksuunpanon mukainen ryhmäosuus tuloveroista tulisi olemaan 62,61 % kun ennakkoperinnässä käytetty ryhmäosuus oli 62,86 %. Täten marraskuun 2012 maksuunpanotilityksen oikaisu verovuodelta 2011 sekä ennakonpalautukset muodostuvat yhteensä hieman aiemmin ennakoitua suuremmaksi. Ennakkotietojen mukaan marraskuun tilitysten yhteydessä kunnilta perittäisiin takaisin yhteensä noin 1523 miljoonaa euroa. Kuntien verotulojen ennustekehikko, joka on Kuntaliiton yhteistyössä valtiovarainministeriön ja Verohallinnon kanssa laatima ennuste koko maan kuntien verotulojen 10 Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012\n11 kehityksestä, päivitettiin ja päivitetään seuraavan kerran lokakuun aikana. Uusin ennustekehikko on Kuntaliiton internet-sivuilla. Verotulojen tilitykseen liittyvä ajankohtaispäivä Verotulo hot line järjestetään Kuntatalolla. Alkuvuoden verotilitykset kunnille Kunnallisveron tilitykset tammi-elokuussa olivat 5,1 % korkeammat kuin vuosi sitten. Tilityksiä on lisännyt muun muassa ansiotulojen nousu ja lisäksi alkuvuoden tilityksiin erityisesti vaikuttaneet viime syksyn raamiratkaisun mukaiset kertaerät. Yhteisöveron tilitykset ovat elokuun tilityksiin mennessä laskeneet 20,5 %. Elokuun tilitykset olivat 26,1 % alhaisemmat kuin elokuussa Kuntaliiton päivitetyn veroennustekehikon mukaan, yhteisöveron tilitykset jäisivät vuonna ,3 % alhaisemmiksi kuin vuonna Tilitysten väheneminen on ollut nopeampaa kuin aiemmin on ennakoitu. Muutos johtuu kasvuennusteiden alentumisesta ja tulosnäkymien heikkenemisestä. Yritysten tuloskehityksen heikkeneminen näkyy verokertymässä tyypillisesti nopeammin kuin tuloskehityksen paraneminen. Tulosnäkymien heiketessä yritykset hakevat välittömästi alennuksia ennakkoverojensa määrään. Vuonna 2013 tilitysten ennakoidaan lähtevän maltilliseen kasvuun, mutta yhteisöveron kehitykseen liittyy lähiaikoina suurta epävarmuutta. Vuoden 2013 tuloveroprosentin ja kiinteistöveroprosenttien ilmoittaminen Seuraavan vuoden tuloveroprosentti ja kiinteistöveroprosentit on lain mukaan ilmoitettava Verohallinnolle viimeistään marraskuun 17. päivänä. Koska on lauantai, niin ottaen huomioon laissa säädettyjen määräaikain laskemisesta säädetyn, että kun määräpäivä tai määräajan viimeinen päivä on pyhäpäivä, itsenäisyyspäivä, vapunpäivä, joulu- tai juhannusaatto tahi arkilauantai, saa tehtävän toimittaa ensimmäisenä arkipäivänä sen jälkeen. Täten vuoden 2013 tuloveroprosentti ja kiinteistöveroprosentit tulee ilmoittaa Verohallinnolle viimeistään maanantaina Määräajan ja kunnille lähiaikoina toimitettavan menettelytapa ohjeistuksen noudattaminen on erittäin tärkeää. Jos kunta ei ole ilmoittanut tietoja määräajassa, käytetään vuoden 2013 ennakkoperinnässä vuoden 2012 veroprosenttia. Tällöin kunnan verotulot kertyvät vanhan veroprosentin mukaan koko vuoden 2013 ajan. Ajankohtaista arvonlisäverotuksesta Hallitus on kehysriihen päätöksen mukaisesti esittänyt kaikkien arvonlisäverokantojen korottamista yhdellä prosenttiyksiköllä vuoden 2013 alusta lukien. Valtion talousarvioesityksen mukaan verokantojen korottamisen arvioidaan lisäävän verotuottoa vuositasolla 830 milj. eurolla. Käytännössä muutos tarkoittaa sitä, että yleinen arvonlisäverokanta tulee nousemaan 23 %:sta 24 %:in. Korotus koskee myös alennettuja verokantoja, joten elintarvikkeissa ja muissa arvonlisäverolain 85 mukaisissa tuotteissa verokanta nousee 13 %:sta 14 %:in. Arvonlisäverolain 85 a :n mukaisissa tuotteiden ja palveluiden osalta verokanta nousee 9 %:sta 10 %:in. Näitä ovat muun muassa lääkkeet, kirjat, henkilökuljetus, majoituspalvelut, sanomalehdet, urheilu- ja viihdetapahtumien pääsymaksut. Lisäksi vakuutusmaksuvero esitetään korotettavaksi 23 prosentista 24 prosenttiin. Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/\n12 Oikeuskäytäntöä kiinteistöverotukseen liittyen Korkein hallinto-oikeus on antanut päätöksen (KHO 2012 T 2101) kiinteistön maanalaisen rakennusoikeuden lukemisesta osaksi kiinteistön rakennusoikeutta kiinteistön verotusarvoa määrättäessä. Tapauksessa kiinteistön maanalainen rakennusoikeus oikeutti sijoittamaan rakennuksen pääasiallisen käyttötarkoituksen mukaisia tiloja myös maan alle. Kiinteistön maapohjan verotusarvoa määrättäessä oli Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan otettava huomioon maanpäällisen rakennusoikeuden lisäksi myös maanalainen rakennusoikeus. Lisätiedot: Jukka Hakola, p , Valtionosuudet Valtionosuusjärjestelmän tavoitteena on kuntien vastuulla olevien julkisten palvelujen saatavuuden varmistaminen tasaisesti koko maassa kohtuullisella verorasitteella. Tämä toteutetaan tasaamalla palvelujen järjestämisen kustannuseroja sekä kuntien välisiä tulopohjaeroja. Kustannuserojen tasauksen laskentaperusteena ovat asukasmäärän ja ikärakenteen lisäksi erilaiset olosuhdetekijät. Toisena valtionosuusjärjestelmän kiinteänä osana kuntien tulopohjaa tasataan kunnan verotulojen perusteella. Kunnan valtionosuusrahoitus muodostuu hallinnollisesti kahdesta osasta: valtiovarainministeriön hallinnoimasta kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta (1704/2009) ja opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain (1705/2009) mukaisesta valtionosuusrahoituksesta, jota hallinnoi opetus- ja kulttuuriministeriö. Valtionosuuden laskennallinen peruste muuttuu vuosittain nk. automaattimuutosten perusteella. Näitä ovat määräytymistekijöiden, esimerkiksi asukasmäärien, oppilasmäärien ja muiden laskennan perusteena olevien määrien muutokset, ja kustannustason muutoksesta johtuvat hintojen muutokset (indeksikorotus). Ajankohtaista valtionosuusrahoitukseen liittyen Valtion talousarvioesitys : Kuntien valtionavut vuonna 2013 yhteensä noin 10,7 mrd. euroa Kuntien valtionavut koostuvat laskennallisista yleiskatteellisista valtionosuuksista ja määrättyihin käyttötarkoituksiin kohdistettavista valtionavustuksista, joiden suuruus kattaa määrätyn osuuden toiminnan todellisista kustannuksista julkaistun valtion talousarvioesityksen mukaisesti kuntien valtionavut ovat vuonna 2013 yhteensä 10,7 mrd. euroa, mistä valtaosa (9,7 mrd. euroa) muodostuu kunnille myönnettävistä valtionosuuksista. Valtionavustukset ovat vuonna 2013 noin 1,0 mrd. euroa. Valtionavut lisääntyvät vuonna 2013 edellisvuoteen verrattuna yhteensä n. 180 milj. euroa. 12 Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012\n13 Kesäkuussa 2012 julkaistut vuoden 2013 ennakkolaskelmat on päivitetty julkaistun valtion talousarvioesityksen myötä Kuntaliitto on julkaissut kuntien taloussuunnittelun tueksi alustavat laskelmat vuoden 2013 valtionosuusrahoituksesta internet-sivuillaan Ennakollisia laskelmia on päivitetty edellisen kerran viikolla 38, jolloin valtion vuoden 2013 talousarvioesitys julkaistiin. Kuntaliiton alustavat laskelmat sisältävät ennakkotiedot kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta, verotuloihin perustuvasta valtionosuuden tasauksesta, opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain mukaisesta rahoituksesta sekä esi- ja perusopetuksen kotikuntakorvauksista vuodelle Taloussuunnittelua tehtäessä kaikki edellä mainitut erät tulee ottaa huomioon vuoden 2013 valtionosuusrahoituksen kokonaisuutta arvioitaessa. Alustavat valtionosuuslaskelmat ja valtionosuuslaskuri löytyvät osoitteesta > Asiantuntijapalvelut > Kuntatalous > Valtionosuudet > Valtionosuuslaskelmat > Valtionosuudet vuonna 2013 Kunnan peruspalvelujen valtionosuutta koskevissa alustavissa laskelmissa on otettu huomioon valtionosuuden perusteena olevista määräytymisperusteista tilanteen mukaiset kieli- ja ikäryhmittäiset väestötiedot sekä työllisyystiedot, jotka vaikuttavat sosiaalihuollon laskennallisiin kustannuksiin. Muut määräytymisperustetiedot päivittyvät syksyn 2012 aikana. Valtaosa, yli 80 prosenttia kunnan peruspalvelujen valtionosuuden laskennallisesta perusteesta määräytyy pelkästään kunnan ikärakenteeseen eli ikäryhmittäisiin asukasmääriin perustuen. Kunnan peruspalvelujen valtionosuutta koskevissa alustavissa laskelmissa on lisäksi otettu huomioon vuoden 2013 kustannustason muutos (indeksikorotus) 3,0 prosenttia. Alustavan laskelman mukaan indeksikorotus lisää peruspalvelujen valtionosuutta 231 milj. euroa. Valtionosuuksia laskettaessa kustannustason muutos määräytyy peruspalveluiden hintaindeksin mukaisesti. Hintaindeksi perustuu sosiaali- ja terveydenhuollon sekä opetus- ja kulttuuritoimen käyttömenoilla painotettuun kustannustason muutokseen. Kunnan peruspalvelujen valtionosuutta koskevissa alustavissa laskelmissa on lisäksi otettu huomioon maaliskuun 2012 kehysriihessä hallituksen tekemä päätös vuoden 2013 valtionosuusrahoitukseen kohdistuvasta 125 milj. euron lisäleikkauksesta. Lisäleikkaus alentaa kunnan peruspalvelujen valtionosuusprosenttia julkaistun valtion talousarvioesityksen mukaan 0,51 prosenttiyksiköllä, mikä tarkoittaa kunnan omarahoitusosuuden kasvua noin 23 eurolla asukasta kohden. Valtionosuuteen tehtävän leikkauksen suuruus on kaikissa kunnissa asukasta kohden yhtä suuri. Kuntaliiton ennakkolaskelmissa on otettu huomioon vuoden 2013 kuntien tehtävien laadun ja laajuuden muutosten vaikutus valtionosuusrahoitukseen. Hallitus antaa eduskunnalle talousarvioesitykseen liittyvän esityksen laiksi ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta ja iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista (vanhuspalvelulaki). Lain on tarkoitus tulla voimaan Vanhuspalvelulakiin liittyen valtionosuudessa on otettu lisäyksenä huomioon 27,3 milj. euroa. Muutos otetaan huomioon kunnan peruspalvelujen valtionosuuden perusteena käytettävissä sosiaalihuollon perushinnoissa julkaistun valtion talousarvioesityksen mukaan kunnan peruspalvelujen valtionosuusprosentti alenee 31,42 prosentista 30,96 prosenttiin vuonna ,46-prosenttiyksikön muutos johtuu pääosaltaan kehysriihen päätök- Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/\n14 sestä, jonka mukaan valtionosuusrahoitukseen kohdistetaan vuonna milj. euron lisäleikkaus jo aikaisemmin hallitusohjelmassa päätettyjen leikkausten lisäksi. Tämä kunnan peruspalvelujen valtionosuuteen kohdennettu 125 milj. euron leikkaus vuonna 2013 alentaa valtionosuusprosenttia 0,51 prosenttiyksiköllä. Vuonna 2013 voimaan tulevan vanhuspalvelulain myötä kunnille aiheutuvista kustannuksista valtio korvaa 54,3 prosenttia. Tämän johdosta valtionosuusprosenttia korotetaan 0,05 prosenttiyksiköllä. Kunnan peruspalvelujen valtionosuuteen tehtävien mittavien määrärahaleikkausten lisäksi myös opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalan vuoden 2013 valtionosuusrahoitusta alentavat hallitusohjelmassa ja kehyspäätöksissä sovitut säästöt. Nämä kohdistuvat mm. oppisopimuskoulutukseen, ammatilliseen lisäkoulutukseen, ammattikorkeakoulujen rahoitukseen, oppilaitosten perustamiskustannusten valtionosuuteen, vapaan sivistystyön rahoitukseen sekä teattereiden, orkestereiden ja museoiden rahoitukseen. Vuonna 2013 OKM:n valtionosuusrahoituksen säästöt ovat yhteensä noin 58 milj. euroa, mistä 42 milj. euroa on kuntien ja kuntayhtymien arvioitu osuus. Opetus- ja kulttuuritoimen valtionosuuksiin ei tehdä indeksikorotuksia vuonna Indeksikorotuksen maksamatta jättämisen vuoksi opetus- ja kulttuuritoimen rahoituslain mukaista valtionosuusrahoitusta myönnetään 68,3 milj. euroa vähemmän, mistä kuntien osuus on noin 50 milj. euroa. Valtionosuusrahoituksen määrä pienenee em. sektoreilla myös edellisellä vaalikaudella tehtyjen elvytysluontoisten opiskelijapaikkalisäysten päättymisen myötä. Kuntaliiton laskelmissa opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain mukaisessa valtionosuusrahoituksessa on otettu huomioon hallituksen kehysriihen päätös jäädyttää indeksikorotukset vuoden 2013 osalta. Käytännössä indeksijäädytys OKM:n valtionosuusrahoituksessa tarkoittaa sitä, että vuoden 2013 taloussuunnittelua tehtäessä paras arvio opetustoimen rahoituksen tasosta vuodelle 2013 on säilyttää rahoituksen taso samana kuin vuonna Valtion talousarvioesityksen mukaiset valtionosuusprosentit ja kunnan omarahoitusosuudet vuonna 2013 Kunnan peruspalvelujen valtionosuus (VM) v v valtionosuusprosentti (%) 31,42 30,96 kunnan omarahoitusosuus ( /asukas) 3 001, ,80 Ylläpitäjärahoitus (lukiot, ammatillinen, AMK) (OKM) v v valtionosuusprosentti (%) 41,89 41,89 kunnan omarahoitusosuus ( /asukas) 364,18 367,74 Varhaiskasvatuksen ja päivähoitopalvelujen lainsäädäntö sosiaali- ja terveysministeriöstä opetus- ja kulttuuriministeriöön alkaen Hallitus antaa eduskunnalle talousarvioesitykseen liittyvän esityksen lainsäädännön muuttamisesta siten, että varhaiskasvatuksen ja päivähoitopalvelujen lainsäädännön valmistelu, hallinto ja ohjaus siirretään sosiaali- ja terveysministeriöstä opetusja kulttuuriministeriöön. Esityksellä ei ole vaikutusta valtionosuuksien määrään tai valtionosuuksien määräytymisperusteisiin. Päivähoito sisältyy myös jatkossa valtiovarainministeriön hallinnoimaan kunnan peruspalvelujen valtionosuuteen. 14 Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012\n15 Harkinnanvaraista valtionosuuden korotusta haki 95 kuntaa yhteensä 117 milj. euroa Vuonna 2012 harkinnanvaraista valtionosuuden korotusta haki 95 kuntaa, mikä on lähes puolet enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Vuonna 2011 hakijoita oli yhteensä 64. Korotusta haettiin tänä vuonna yhteensä 117 milj. euroa. Hakusumma on 47 milj. euroa viimevuotista suurempi. Harkinnanvaraisena valtionosuuden korotuksena kunnille myönnettävä euromäärä säilyy ennallaan vuonna Kunnille myönnetään harkinnanvaraisena valtionosuuden korotuksena yhteensä 20 milj. euroa. Harkinnanvaraisen valtionosuuden korotuksen hakuaika päättyi elokuun loppuun. Päätökset korotuksen saajista tehdään vuoden loppuun mennessä. Suomen Kuntaliitto tekee oman esityksensä valtiovarainministeriölle syksyn aikana. Valtionosuusuudistus Pääministeri Kataisen hallitusohjelman mukaan osana kuntarakenneuudistusta valtionosuusjärjestelmää uudistetaan yksinkertaisemmaksi ja selkeämmäksi. Valtionosuusperusteiden uudistamisessa tarkastellaan mm. perusteiden läpinäkyvyyttä, lukumäärää, päällekkäisyyksiä, korvaustarpeita, ajanmukaisuutta ja soveltuvuutta kuntarakenteen ja palvelutarpeiden muutoksessa. Kunta- ja hallintoministeri Henna Virkkunen kutsui valtionosuusuudistuksen selvitysmieheksi Rauman kaupunginjohtajan, valtiotieteen kandidaatin Arno Miettisen. Selvitysmiehen toimikausi on Työ tehdään ministeri Virkkusen johtaman hallinnon ja aluekehityksen ministeriryhmän alaisuudessa. Valtiovarainministeriö asetti kesällä 2012 selvitysmiehen työn tueksi tukiryhmän ja asiantuntija- ja laskentaryhmän. Ryhmät ovat kokoontuneet ensimmäisen kerran syyskuussa Tämän hetkisten linjausten mukaan samassa aikataulussa valtionosuusjärjestelmän uudistustyön kanssa tapahtuu myös ammattikorkeakoulujen rahoituksen siirto valtiolle. Uuden valtionosuuslainsäädännön on määrä tulla voimaan vuoden 2015 alusta. Kuntaliitto osallistuu aktiivisesti valtionosuusjärjestelmän uudistamiseen Kuntaliitto toimii asiantuntijana ja kuntien edunvalvojana monella rintamalla valtionosuusuudistukseen liittyen. Valtiovarainministeriön asettamissa työryhmistä valtionosuusuudistuksen tukiryhmässä Kuntaliiton edustajana on lakiasiain johtaja Arto Sulonen. Asiantuntija- ja laskentaryhmässä puolestaan jäsenenä Kuntaliitosta on kehittämispäällikkö Sanna Lehtonen. Kuntaliitto aloitti sisäisen valmistelutyön valtionosuusuudistukseen liittyen helmikuussa 2012 varatoimitusjohtaja Timo Kietäväisen johdolla. Kuntaliiton eri yksiköiden asiantuntijoista koottu sisäinen valtionosuusuudistuksen seurantaryhmä on kokoontunut syyskuuhun mennessä kuudesti. Kuntien talous- ja rahoitusjohtajista koottu valtionosuusuudistuksen ulkoinen seurantaryhmä aloittaa työnsä järjestäytymiskokouksella Kuntaliiton varatoimitusjohtaja Timo Kietäväisen johdolla. Kuntien edustajista koostuvan ulkoisen seurantaryhmän vahvistaa liitossa tehtävää valtionosuusuudistustyötä entisestään. Ulkoisen seurantaryhmän kokousmateriaalit tullaan lataamaan verkkoon kaikille Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/\n16 avoimeen työtilaan, jonka avulla seurantaryhmän työhön pääsee tutustumaan ja vaikuttamaan ympäri Suomea. Kuntaliiton hallitus käsittelee valtionosuusuudistusta marraskuun 2012 kokouksessaan. Lisätiedot: Sanna Lehtonen, p. (09) , Jan Björkwall, p. (09) , Heikki Pukki, p , Kuntien ja kuntayhtymien talous- ja toimintatilaston muutokset Talous- ja toimintatilaston taulukkoon 12 Liikelaitoksen rahoituslaskelma lisätään rivi (5050) Toimeksiantojen varojen ja pääomien muutokset. Liikelaitoksen taulukkoon 16 Liikelaitoksen tase lisätään taseen vastaaviin rivi (2050) Toimeksiantojen varat ja taseen vastattaviin rivi (7550) Toimeksiantojen pääomat. Muutokset koskevat tilastovuotta 2012 eli keväällä 2013 kerättäviä tietoja. Lisätiedot: Mikko Mehtonen, p , Kuntien talouden neljännesvuosi- ja tilinpäätösarviotilastoa uudistetaan Uudistuksen yhteydessä Kuntien talouden neljännesvuosi- sekä Kuntien ja kuntayhtymien tilinpäätösarviotilasto yhdistetään yhdeksi tilastoksi. Tämä tarkoittaa sitä, että neljänneksen tiedot kerätään otoksena 80 kunnalta ja 75 kuntayhtymältä ja aiempi tilinpäätösarviotilasto korvataan viimeisen neljänneksen tiedonkeruulla, joka kattaa kaikki Manner-Suomen kunnat ja kuntayhtymät. Neljännesvuosittaiseen taloustilastoon lisätään kuntayhtymien lisäksi liikelaitokset. Otokseen kuuluvat kunnat ja kuntayhtymät täyttävät vaadittavat tiedot myös liikelaitoksistaan. Kolmen ensimmäisen neljänneksen otokseen valitaan toimintamenoiltaan suurimmat kunnat (29 kpl) ja kuntayhtymät (27 kpl). Jäljelle jäävät 51 kuntaa ja 48 kuntayhtymää valitaan toimintamenojen suuruuden mukaan muodostetuista ositteista yksinkertaisella satunnaisotannalla. Kyseisellä menettelyllä varmistetaan estimaattien kattavuus. Viimeisen neljänneksen keruu koskee kaikkia Manner-Suomen kuntia ja kuntayhtymiä! Neljännesvuositilaston välineljännesten ja viimeisen neljänneksen tulokset julkistetaan koko maan tason tietoina eli tietoja ei julkaista kunnittain. 16 Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012\n17 Uusi tiedonkeruu astuu voimaan vuoden 2013 alusta. Vuoden 2012 tilinpäätösarviotilasto (tilastovuodelta 2011) kerätään ja julkaistaan aiemmalla tavalla vielä vuoden 2013 alussa. Vuoden 2013 ensimmäisen neljänneksen tiedot kerätään pääasiassa huhtikuun aikana, jolloin uusi tiedonkeruu alkaa. Tietojen toimittamiseen on varattu aikaa 6 viikkoa kunkin neljänneksen päätyttyä. Tilastokeskus ilmoittaa otokseen valikoituneille kunnille ja kuntayhtymille tiedonkeruun alkamisesta lokakuun 2012 aikana. Tiedonkeruun uudistunut tietosisältö on nähtävissä liitteessä 8 (Kysellään neljänneksellä otoksen kunnilta ja kuntayhtymiltä) ja liitteessä 9 (Kysellään 4. neljänneksellä kaikilta kunnilta ja kuntayhtymiltä). Lisätiedot: Mikko Mehtonen, p , Verkkolaskutuksen edistäminen E-lasku ja suoramaksu kotimaan suoraveloituksen tilalle Euroalueen maissa luovutaan kotimaisesta suoraveloituksesta EU-asetuksen määräyksestä mennessä. Suomessa suoraveloituslaskuttajille korvaaviksi palveluiksi suositellaan siirtymistä e-laskuun ja uuteen suoramaksuun. Muita korvaavia palveluita ovat SEPA-suoraveloitus ja paperilasku. Verkkopankkia käyttävien asiakkaiden laskutukseen suositellaan e-laskua sekä sen automaattista maksamista. Maksaja siis antaa pankilleen toimeksiannon maksaa laskuttajan laskut automaattisesti tililtään. Halutessaan maksaja voi hyödyntää e- laskuja myös ilman automaattisen maksamisen palvelua, jolloin maksaja voi hyväksyä verkkopankissaan jokaisen laskun erikseen maksettavaksi. Pankit tarjoavat suoraveloituslaskuttajille muuntopalvelua, jossa suoraveloitusasiakkaat siirretään automaattisesti e-laskun ja suoramaksun käyttäjiksi. Suoramaksun käyttöönotto ja valtakirjojen muunto aiheuttaa laskuttajille seuraavat toimenpiteet: e-laskutusta jo käyttävän laskuttajan tulee päivittää laskutusohjelmistonsa tukemaan suoramaksua ja valtakirjojen muuntoa sekä sopia muuntopalvelusta pankkinsa kanssa laskuttajan, joka ei vielä käytä e-laskutusta on sovittava pankin kanssa e- laskupalvelusta ja muuntopalvelusta sekä otettava käyttöön suoramaksua ja valtakirjojen muuntoa tukeva laskutusohjelma. Laskuttaja voi tämän jälkeen käynnistää muuntopalvelun vuoden 2013 aikana. Maksaja-asiakkaan ei tarvitse tehdä mitään. Kuntien asiakaslaskutuksessa suoraveloituksen päättyminen tarkoittaa sitä, että nykyisten suoraveloitusasiakkaiden suoraveloitus voidaan korvata toisella alla olevista vaihtoehdoista. Kuntien asiakkaiden kannalta on kuitenkin erittäin tärkeää, että ennen kaikkea vajaakuntoiset huomioidaan ja että heidän laskutuksensa tapahtuu jatkossakin asiakaskohtaisesti sopivimmalla tavalla. Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/\n18 Jos maksaja-asiakkaalla on jo ennestään verkkopankkitunnus, pankki lähettää asiakkaalle viestin, että suoraveloitus on päättymässä ja muuttuu e-laskuksi automaattisesti määrättynä päivänä, ellei asiakas ilmoita vastustavansa muutosta. Asiakkaalla on oikeus kieltäytyä sopimuksesta. Niille asiakkaille, joilla ei ole verkkopankkia käytössään, pankit ovat laskuttajien kanssa kehittäneet suoramaksun. Laskuttaja lähettää suoramaksuasiakkaalle laskun asiakkaan kanssa sopimallaan tavalla (esim. postitse) ja kopion laskusta e- laskuna pankkiin. Maksaja-asiakas on antanut pankilleen toimeksiannon maksaa laskuttajan pankkiin lähettämät e-laskut eräpäivänä automaattisesti tililtään. Maksajan kannalta suoramaksu vastaakin palvelutasoltaan ja toiminnallisuudeltaan nykyistä suoraveloitusta. Ellei e-maksuun liittyvää sopimusta tai suoramaksuun liittyvää toimeksiantoa synny, asiakas saa jatkossa laskunsa paperisena. Koska kunnilla on jonkin verran vajaakykyisiä asiakkaita, muutos aiheuttaa näiltä osin ongelmia kuntien maksujen perimisessä. Ongelmatilanteet koskevat lähinnä asiakkaita, jotka eivät ole verkkopankin asiakkaita, ja joilla on ilmeisiä vaikeuksia tehdä sopimus suoramaksusta pankin kanssa ja vaikeuksia huolehtia paperilaskujensa maksamisesta. Erityisesti ongelmia syntyy niissä tilanteissa, joissa asiakkaalle ei ole myönnetty edunvalvojaa, vaikka asiakas olisi sen tarpeessa. Takaraja paperisten laskujen vastaanottamiselle Yhtenäisen euromaksualueen (SEPA) myötä pankkien tarjoamat maksupalvelut tulevat perustumaan pääosin sähköiseen laskutukseen. Kunnat ovat myös merkittävä laskujen vastaanottaja. Suurella osalla kunnista on valmius vastaanottaa verkkolaskuja, mutta parantamisen varaa on vielä. Verkkolaskuttaminen merkitsee suuria kustannussäästöjä. Suomen Kuntaliitto esittää, että kaikki ne kunnat ja kuntayhtymät, joilla on jo valmius vastaanottaa verkkolaskuja, asettavat takarajan paperisten laskujen vastaanottamiselle. Järjestelmätarpeet ja muut valmiudet Laskuttajien tulee tehdä tarvittavat muutokset laskutusjärjestelmiinsä tämän ja ensi vuoden aikana. Kuntien kannattaa suunnitella ja toteuttaa suoraveloituksesta luopumisen edellyttämät tekniset muutokset jo hyvissä ajoin ennen suoraveloituksen päättymistä. Myös verkkolaskujen vastaanottamisen edellytykset on varmistettava niiden kuntien ja kuntayhtymien osalta, jotka eivät sitä vielä ole tehneet. Tarvittavat toimenpiteet ja järjestelmävaatimukset on syytä tarkistaa sekä pankin että järjestelmätoimittajan kanssa. Sähköisen laskutuksen toimenpiteistä on saatavissa tarkempi kuvaus Finanssialan Keskusliiton sivuilta Lisätiedot: Jari Vaine, p. (09) , Tero Tyni, p. (09) , Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012\n19 Korjauksia tililuettelomalliin Tililuettelomalli kunnille ja kuntayhtymille (2012) sivuilla 29, 30 ja 70 ja 71 on Avustukset kotitalouksille ryhmässä toimeentulotuen sekä vastaanottorahan ja käyttörahan osalla virheitä. Toimeentulotukilaissa käytetään käsitettä täydentävä toimeentulotuki ja ehkäisevä toimeentulotuki, joten näitä koskevat tilit muutetaan lain käsitteiden mukaiseksi. Vastaanottorahaa ja käyttörahaa maksetaan vastanottoalain säännösten perusteella turvapaikanhakijoille. Nämä erät tulevat kyseeseen, jos kunta ylläpitää vastaanottokeskusta. Kun turvapaikanhakija on saanut oleskeluluvan, sen jälkeen maksetaan kotoutumislain perusteella toimeentulotukea maahanmuuttajalle. Avustusten tilit tulee olla siis: Avustukset kotitalouksille --- s. 29: Toimeentulotuki Toinen kappale: Toimeentulotuki jaetaan perustoimeentulotukeen, täydentävään toimeentulotukeen ja ehkäisevään toimeentulotukeen. Perustoimeentulotuen menoihin kunta saa 50 % valtionosuutta tilityksen perusteella. Valtionosuustilitystä ja tilastointia varten kirjanpidossa tarvitaan tilit eri perustein myönnettäville toimeentulotuen menoille: Perustoimeentulotuki, Täydentävä toimeentulotuki ja Ehkäisevä toimeentulotuki. (9.2012) --- s. 30: Vastaanottoraha turvapaikanhakijoille (2012) Vastaanottolaissa säädetty turvapaikanhakijalle maksettava vastaanottoraha voidaan erottaa omalle tililleen seurantaa ja tilityksiä varten (2012) Käyttöraha turvapaikanhakijoille (2012) Vastaanottolaissa säädetty turvapaikanhakijoille maksettava käyttöraha voidaan erottaa omalle tililleen seurantaa ja tilityksiä varten (2012). --- s. 70: Avustukset kotitalouksille Täydentävä toimeentulotuki 4722 (9.2012) Ehkäisevä toimeentulotuki 4723 (9.2012) --- s. 71: --- Vastaanottoraha turvapaikanhakijoille 4736 (9.2012) Käyttöraha turvapaikanhakijoille 4737 (9.2012) Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/\n20 --- Korjaukset tehdään nettiversioon. Lisätiedot: Anneli Heinonen, p , Sari Korento, p , Jan Björkwall, p , Tarkastuspalvelujen kilpailuttaminen alkavalle kaudelle Kuntaliitto on 24.9 antanut tarjouspyyntöohjeen kunnan ja kuntayhtymän ja näiden tytäryhteisöjen hallinnon ja talouden tarkastuspalveluiden kilpailuttamisesta. Ohjeet löytyvät Kuntaliiton kotisivuilta osoitteesta -> Tarkastus -> Tarkastuslautakunta ja tilintarkastus -> Tarkastuslautakuntien toiminta ja tilintarkastajien valinta valtuustokauden vaihtuessa. Lisätiedot: Sari Korento, p , Jan Björkwall, p , Henkilöstöasioita Kehittämispäälliköksi kuntatalousyksikön talouden ohjaustiimiin on valittu Sari Korento alkaen. Sari Korennon työtehtäviin kuuluu muun muassa talouden ohjaukseen, kuntien tarkastustoimintaan ja riskienhallintaan liittyvät tehtävät. Hänet tavoittaa puhelinnumerosta sekä Lisätiedot: Timo Kietäväinen, p , Reijo Vuorento, p , Arvonlisävero-opas kunnille ja kuntayhtymille Oppaassa keskitytään arvonlisäverotuksessa käytännössä esiin tulleiden ongelmien selvittämiseen ja ratkaisemiseen. Kirja on selkeä käsikirja ja hyödyllinen apuväline jokaiselle, joka on työssään tekemisissä arvonlisäverokysymysten kanssa. Sen neljännessä painoksessa on otettu huomioon arvolisäverolakiin heinäkuun 2012 loppuun mennessä tehtyjen muutosten edellyttämät tarkistukset. Oikeus- ja verotuskäytäntöä sekä Verohallituksen ohjeita on seurattu samaan ajankohtaan asti. Päivitetyssä kirjassa on huomioitu mm. rakentamispalvelujen käännetty arvonlisäverovelvollisuus. Tilaukset: Tilausnumero , hinta 40 euroa 20 Kuntatalous/Kommunalekonomi 3/2012


Ulkomaat Julkaistu 29.06.2015 21:58\nPoliisin julkaisema ilmoitus kadonneista sekä kuolleena löydetyistä naisista. Kuvakaappaus Wanda Lemonsia etsivän ryhmän Facebook-sivulta. Missing Wanda Lemons/Facebook\nKuusi naista on kadonnut noin vuoden aikana Chillicothessa, jossa asuu vain noin 21 000 asukasta. Naisista neljä on löytynyt myöhemmin kuolleena.\nPoliisi ei ole kuitenkaan vakuuttunut siitä, että paikkakunnalla olisi liikkeellä sarjamurhaaja.\nChillicothessa noin vuoden sisään kadonneet/kuolleet naiset:\n– 27-vuotias Charlotte Trego. kadonnut 3. toukokuuta 2014. Yhä kateissa.\n– 30-vuotias Tameka Lynch, kadonnut toukokuussa 2014. Löydetty kuolleena.\n– 37-vuotias Wanda Lemons, kadonnut 4. marraskuuta 2014. Yhä kateissa.\n– 20-vuotias Shasta Himelrick, kadonnut 26. joulukuuta 2014. Löydetty kuolleena.\n– 26-vuotias Tiffany Sayre, kadonnut 11. toukokuuta 2015. Löydetty kuolleena.\n– 38-vuotias Timberly Claytor, löydetty kuolleena 29. toukokuuta 2015.\n– Tutkimuksissa ei ole tullut mitään todisteita siitä, että kadonneet ja kuolleena löydetyt naiset liittyisivät kehenkään yhteen tiettyyn henkilöön, poliisia edustava Mike Preston kommentoi.\nTapauksista on kuitenkin löydetty myös yhdistäviä tekijöitä. Paikallisen syyttäjän mukaan naiset kävivät samoissa paikoissa ja heillä oli yhteisiä tuttavia.\nSuurin yhdistävä tekijä on kuitenkin ruumiiden löytöpaikat. Kaikki neljä kuollutta naista löydettiin vesistöjen läheltä. Yksi naisista oli kääritty muoviin. Toista oli ammuttu päähän.\nOsaa naisista yhdisti myös kovien huumeiden käyttö.\n–Tutkimuksissa on käynyt ilmi, että osalla naisista oli heroiiniaddiktio, jonka takia he myivät itseään hankkiakseen rahaa huumeisiin.\nJotkut naisista tunsivatkin toisensa käytyään samoilla vieroitusklinikoilla.\nKatoamiset alkoivat viime vuoden toukokuussa\nEnsimmäiset katoamiset tapahtuivat vuosi sitten toukokuussa. Toukokuun alussa kadonnut Charlotte Trego on yhä kateissa, äidin mukaan tyttärellä oli huumeongelma.\n30-vuotias Tameka Lynch katosi vain muutama päivä Tregon katoamisen jälkeen. Kajakilla soutelemassa ollut ryhmä löysi Lynchin ruumiin tämän vuoden toukokuussa. Ruumiinavauksen mukaan nainen oli kuollut huumeiden yliannostukseen.\nSeuraavat katoamiset tapahtuivat marras- ja joulukuussa. Wanda Lemons nähtiin viimeisen kerran 3. marraskuuta. Ystävän mukaan Lemons oli matkannut Teksasiin rekkakuskin kyydissä. Nainen oli lähettänyt viestin tyttärelleen Facebookista 5. marraskuuta. Sen jälkeen hänestä ei ole havaintoja.\nRaskaana ollut Shasta Himelrick katosi puolestaan 26. joulukuuta. Viimeinen havainto hänestä on Himelrickin lähettämä tekstiviesti sekä lyhyt valvontakameran video. Naisen auto löydettiin myöhemmin hylättynä.\nHimelrick löydettiin hukkuneena 2. tammikuuta Scioto-joesta. Naisen elimistöstä löydettiin ruumiinavauksessa kokaiinia ja oksikodoinia sisältäviä kipulääkkeitä. Hänen kuolemansa kirjattiin itsemurhaksi.\nTämän vuoden toukokuussa kadonneen Tiffany Sayren ruumis löydettiin kesäkuun 20. päivä muoviin käärittynä. Kuukautta aiemmin vain hieman kauempana samalta alueelta oli löydetty Tameka Lynchin ruumis.\nMyös Sayrella oli huumeongelma.\nViiden lapsen äiti Timberly Claytor löydettiin kuolleena viime kuun loppupuolella. Häntä oli ammuttu kolmesti päähän. Ystävän mukaan Claytor käytti heroiinia.\nVaikka poliisi ei uskokaan naisten tapausten välttämättä liittyvän yhteen, on poliisi tästä huolimatta julkaissut kadonneista ja kuolleista naisista yhteisen ilmoituksen.\nIlmoituksessa pyydetään vihjeitä naisten katoamisiin ja kuolemiin liittyen.\nVenäjältä vastaveto Facebookin sateenkaarikuville: "Ylpeästi venäläinen" Kuvat: Kreikassa noin 17 000 osoittaa mieltään velkojia vastaan


Mitä inhalaattoreita voidaan käyttää keuhkoastmaaseen? - Kurkunpään tulehdus July\nKeuhkoputkentulehdus on yleinen sairaus, joka vaikeuttaa elämää monille ihmisille ympäri maailmaa. Tämän taudin hoidon on oltava monimutkaista ja yleensä useiden laitteiden käyttöä.\nKeuhkoputkentulehdus vaatii monikomponenttista hoitoa, jonka tarkoituksena on pidentää remission ajanjaksoa, eroon usein kohdistuvista hyökkäyksistä ja välittömästi neutraloimaan keuhkoputken sileiden lihasten kouristuksia. Siksi tämän sairauden hoidossa voidaan käyttää erilaisia laitteita:\nInhalaattorit tukahduttamaan hyökkäys.\nErikoistuneet sähkömagneettiset laitteet.\nJokainen näistä laitteista soveltuu käytettäväksi kotona. Ainoastaan hoitava lääkäri voi ehdottaa, mitkä välineet astman hoitoon voidaan käyttää tietyissä tapauksissa.\nInhalaattori on laite, joka on aina oltava käytettävissä jokaisen potilaan, jolla on keuhkoastma. Tämä laite antaa lääkkeen nopeasti keuhkoputken sisään, poistaa sileiden lihasten kouristukset ja neutraloivan tukehtumisen. Myös inhalaatiolääkkeillä on anti-inflammatorisia ominaisuuksia. Inhalaattorin oikea-aikaisen käytön ansiosta voit nopeasti hengittää nopeasti ja helposti. Nyt myyntiin on olemassa useita lajikkeita tällaisista laitteista astmassa:\nSumutinta. Tällainen laite sallii sisäänhengityksen useiden huumeiden käytön ja on oleellisesti laite-ruisku. Voidaan ultraäänellä tai kompressorilla. Nebulisaattorin ei tarvitse ottaa sen koon vuoksi. Mutta kotikäyttöön se on hienoa.\nRuiskumaalaus. Tämä on hyvin tavallinen tasolaite, jota astmaatikot käyttävät usein. Se sisältää paineen alaisen lääkkeen ja toimii tavanomaisen aerosolin tavoin, antaen lääkkeen tiukasti määritellyn määrän. Tällaisen laitteen merkittävä haitta on suihkutusnopeus (tästä johtuen lääke laskee nielun seinämillä ja niellään) sekä mahdottomuus käyttää sitä koordinaatiohäiriöissä ja nivelsairauksissa.\nJauheahaluttimet. Tällaiset laitteet ovat hyvin samanlaisia kuin aerosolipullo, mutta niissä on jauhe niiden sisällä - hyvin kaadettu lääke. Uskotaan, että tässä muodossa aineen vaikuttavat aineet tulevat erityisen nopeasti keuhkoihin. Toisin kuin aerosolivälineet, jotka aloitetaan napin painalluksella, inhalaattorit aktivoituvat yksinkertaisella hengityksellä. Toisaalta se auttaa käyttämään tällaisia laitteita paljon helpommin, mutta toisaalta potilaan on tehtävä riittävän voimakas hengitysvoima vetämällä jauhe keuhkoihin.\nAutomaattiset aerosoli-inhalaattorit. Lääkärit väittävät, että inhalaation tehokkuus keuhkoastmaassa pienenee usein potilaiden riittämättömän hengityksen ja uloshengityksen vuoksi, ja tällaiset laitteet auttavat ratkaisemaan tämän ongelman. He näyttävät reagoivan hengitysteihin, heittäen tällä hetkellä tietyn osan lääkkeestä.\nVälilevyt. Ne näyttävät tiettyä venttiilipäätä vastaan ja ovat lääkkeen välivarasto. Aluksi lääke lautasesta tulee välikammioon, sitten potilas voi hengittää sen. Tämä laite auttaa tekemään lääkkeestä tehokkain hidastaen aerosolipolun etenemisnopeutta. Potilaan ei tarvitse koordinoida inhalointia ja puristusta, mikä on konkreettinen etu.\nNykyään lääkemarkkinoilla on monia lääkkeitä, joita voidaan käyttää hengitettynä astmassa. Pulmonologi auttaa sinua valitsemaan paras työkalu ja laite sen soveltamiseen.\nHengähalvauksen tai suolahalvauksen tekniikkaa on käytetty keuhkoputkimaalisen astman hoidossa monien vuosien ajan. Ja nyt tällaisia menetelmiä voidaan toteuttaa paitsi klinikalla tai parantolaitoksessa, myös kotona. Saatavilla on erilaisia laitteita haloingalisaatiolle:\nPienet hengityksensuojaimet. Ne näyttävät pieneltä suihkutuskannelta suukappaleella. Suuri ihmisille, jotka johtavat aktiivista elämäntapaa, koska he voivat aina viedä mukanasi.\nHengityksensuojaimet hengityshygienialle. Nämä ovat kiinteämpiä laitteita, jotka ovat samanlaisia kuin poliklinikan fysioterapiahuoneessa oleva inhalaattori. Ne näyttävät laatikosta, johon maski on liitetty putkeen. Tällaiset inhalaattorit ovat käteviä, koska niitä voidaan käyttää suun ja nenän hengittämiseen.\nLaitteet, jotka säilyttävät suolavesi ilmastuksen huoneessa. Nämä ovat kalliita laitteita, joita käytetään harvoin kotona, mutta niillä voi kuitenkin olla erityisen havaittavissa oleva terapeuttinen vaikutus. Tietenkin niitä on käytettävä annoksina lääkärin valvonnassa.\nHaloterapia voi tuoda konkreettisia etuja potilaille, joilla on keuhkoastma. Tällaiset istunnot edistävät:\nParantunut verenkierto ja tehokkaampi hapen imeytyminen.\nHengenahdistuksen pienentäminen tai jopa lopettaminen.\nUnen normalisointi jne.\nHaloterapia auttaa vähentämään kortikosteroidihormonien kulutusta potilailla, joilla on keuhkoastma, ja joskus on mahdollista lopettaa kokonaan nämä lääkkeet. Kuitenkin kotikäyttöön tarkoitettujen laitteiden käyttö on tärkeätä välttämättä keskustella lääkärisi kanssa.\nTämä keuhkoputkimaisen astman hoitoon tarkoitettu laite sisältää laitteita, joita voidaan käyttää fysioterapia-istuntoihin kotona. Erityisesti tämä laite on Aster, joka toimii ihmiskehossa pienellä sähkömagneettisella säteilyllä. Valmistajat väittävät, että tämä yksikkö pystyy tuottamaan erityisen pituuden aallon, jolla on vaikutusta keuhkoputkiin. Terapeuttisen vaikutuksen saavuttamiseksi sinun tarvitsee vain kiinnittää Asterin "keuhko-kolmio" -alueeseen noudattamalla ohjeita ja käynnistämällä se. Tällaisten istuntojen seurauksena voit:\nNormalisoidaan liman viskositeetti.\nPoista tukahduttava hyökkäys.\nVähennetään tai kokonaan poistaa lääkkeestä riippuvaisuus.\nVähennä pahenemisjaksojen kestoa.\nParantaa elämänlaatua, alkaa harrastaa urheilua jne.\nAstman hoitoon suositellaan Asterin käyttöä kahdesti päivässä seitsemän tai kahdentoista minuutin ajan kerrallaan. Laitteen käyttötapa riippuu taudin vakavuudesta, sen kestoajasta ja potilaan iästä. Vaikka tauti alkoi viikon kuluttua, voit tuntea tällaisen hoidon myönteisen vaikutuksen ja ajan myötä merkittävällä parannuksella, sinun pitäisi käyttää Asteria vain ennaltaehkäisevästi.\nOn tärkeää huomata, että tällä astmaattisella laitteella on useita vasta-aiheita. Erityisesti sitä ei voida käyttää potilailla:\nHyvät ja pahanlaatuiset kasvaimet kärsivät.\nSydämen ja verisuonien vaivoissa.\nIhon vaurioita rinnassa.\nAikana hengityselinten sairauksien pahenemisessa.\nTietenkin kysymyksiä mahdollisuudesta käyttää Aster-laitetta kussakin tapauksessa on sovitettava yhteen lääkärisi kanssa. Laite sopii lapsille, mutta vain asiantuntijan hyväksynnän jälkeen.\nMonet asiantuntijat uskovat, että huippufluometrillä pitäisi olla jokainen astman aiheuttama henkilö. Tämä laite on suunniteltu erityisesti määrittämään huippuvirtauksen virtausnopeus - maksimi, jolla potilas voi hengittää ilmaa. Tällaisen indikaattorin todentamisen jälkeen voidaan arvioida alusten kaventuminen ja epäillä lähestyvän hyökkäyksen. Pfluometri mahdollistaa:\nArvioi objektiivisesti hoidon tehokkuus. Nopeuden nousun myötä voidaan päätellä, että hoito valitaan oikein.\nSeuraa keuhkoputkien kuntoa, vaadi muutosta hoitoon tai pyydä lääkärin apua välittömästi.\nMääritä omat sairautensa malleja, ymmärtää, miksi on ilmennyt hengästyneisyyttä.\nJotta huippuvirtausmittari olisi todella hyödyllinen, sinun pitää käyttää sitä päivittäin ja tallentaa tiedot päiväkirjaan. Saadut tiedot on osoitettava säännöllisesti hoitavalle lääkärille ja tarvittaessa käytettävä tekosyynä määrätyn hoidon tai elämäntavan korjaamiseksi.\nSeuraava ArtikkeliKarhennusta klooriheksidiinillä


Projektina mummonmökki: Mökillä odotti vendetta\nPerjantaina kurvasimme jälleen kohti Pirkanmaata. Edellisen kerran kävimme mökillä Pääsiäisenä, meidän piti käydä seuraavana viikonloppuna myöskin, mutta Kimmon satutettua kätensä, siirsimme mökilläkäyntiä suosiolla parilla viikolla. Kävimme ensin Tampereen rakennustorilta täydennystä pellavarivevarastoihin ja otimme mukaan myös muutaman rullan makulatuuripaperia puukuitulevyjen alustapetointia varten.\nMökille pääsimme kuuden maissa illalla ja kaikki näytti olevan kunnossa. Purimme loput olohuoneen lattiasta ja sukelsin jälleen ryömintätilaan tyhjentämään sinne edellisessä remontissa tiputettuja puruja. Niitähän taas riitti. Puruja oli paksuimmillaan maapohjan päällä yli 30 senttiä ja kun purut eristävät tehokkaasti, maa purujen alla oli märkää ja sienimetsän tuoksahdus pölähti taas esiin, kun möyhin puruja. Lisäksi lumien sulamisvettä tuntui olevan maapohjan matalimmassa kohdassa jonkin verran. Pitää miettiä, jos tekisi pienen salaojan tuosta matalimmasta kohdasta ryömintätilan oven alta ulos...\nPuruja ja muuta roinaa olohuoneen toisen puoliskon alta lähti n. 1000 litraa, toiselta puolelta lähti aikaisemmin melkein saman verran. Otimme kolme jätesäkillistä puhtaita puruja talteen vessankuivikkeeksi ja loput menivät kompostiin muhimaan. Purujen seassa oli märäntyneitä laudanpätkiä, seinäpahveja, tapetteja, lehtisilppua ja maata - kaipa parin-kolmen vuoden päästä meillä on hyvää multaa kompostissa.\nTällä kertaa päätimme jäädä yöksi, laitoimme "valmiiseen" makuuhuoneeseen patterin koko illaksi päälle ja huone lämpesi yllättävän nopeasti ja lämpö tuntui pysyvän yllättävän hyvin huoneessa, vaikka huoneen ja toisen makuuhuoneen välistä kevytrakenteista seinää ei ole eristetty ollenkaan, lukuunottamatta suuremman makuuhuoneen seinässä olevia puukuitulevyjä. Patteri oli tietysti koko yön päällä puolella teholla ja emme kärsineet ainakaan kylmästä. Uni puolestaan ei meinannut tulla kovinkaan helposti. Ensimmäinen kerta taisi jännittää tälläkin kertaa ;-)\nLauantaiaamuna jatkoimme olohuoneen lattian kimpussa ja saimmekin lattian melkein valmiiksi ennen kotiinlähtöä, 9 lautaa jäi laittamatta lattiaan. Tällä kertaa näyttää jopa siltä, että laudat menevät tasan, eli yhtään lattialautaa ei tarvitse halkaista! Jei! Kimmon paketissa oleva käsi hidasti tietysti hieman hommia, viimeksi saimme lattian nopeasti tehtyä, sillä Kimmo sahasi lautoja valmiiksi ja minä ruuvasin laudat lattiaan samantien. Tällä kertaa Kimmo niittasi osan ilmansulkupapereista ja sahasi ekovillalevyjä.\nIhan viimeiseksi pitää kertoa koko reissun kohokohta! Perjantai-iltana Kimmo alkoi laittamaan kumisaapasta jalkaan ja tunsi siellä jotain pehmeää ja ajatteli sen olevan villasukka. Yllätys olikin melkoinen kun saappasta pilkotti siipi. Saappaan käyttö ei oikein enää houkuttanut. Vedin siivestä ja esiin tuli kuollut naakka, joka oli jäänyt jumiin kenkään. Hai saappaat menivät samantien roskiin, sillä naakka oli osittain homehduttanut pohjallisen ja saappaan sisäkankaan. Hetken mietimme, miten ihmeessä naakka oli päässyt sisälle. Pääsiäisen aikaan avoimesta ovesta? Alapohjan ja osittain avoimen lattian kautta? Chättäsin hetken kaverin kanssa ja hän ehdotti hormia. Mielestäni kaikki hormit olivat kiinni, mutta aamulla huomasin, että keittiön ilmanvaihtohormin luukku lieden yläpuoleta oli auennut. Ilmeisesti naakka oli tippunut ilmanvaihtohormiin ja luukku oli ponnahtanut auki ja lintu oli räpiköinyt sieltä sitten sisään. Mutta miksi ihmeessä se oli mennyt pystyssäolleeseen kumikenkään? Heitinkin vitsinä perjantai-iltana, että onko kuollut naakka kumikengässä Luopioislainen verikoston merkki :D\nLähettänyt Ismo klo 21:00\nSusanna 22 huhtikuuta, 2013 07:33\nEnsimmäinen yö uudessa kodissa (tai mökissä) on aina niin erityinen.\nVoi naakka-poloinen. Vaan toivottavasti niitä ei ole enempää siellä hormista kiinnostuneina. Niiden pesää kun ei sitten saa häiritä ja valmiin, käytetyn pesän hävittäminen on ihan mahdotonta hommaa.


Foul Moudama – Jedipedia\nFoul Moudama oli Alzoc III:sta kotoisin ollut miespuolinen talz, joka oli jedimestari Galaktisen Tasavallan viimeisinä vuosina. Hän oli sekä fyysisesti että henkisesti hyvin voimakas, mutta hänen vastustajansa aliarvioivat häntä usein. Hän sai surmansa kaksintaistelussa kenraali Grievousia vastaan yrittäessään puolustaa ylikansleri Palpatinea Coruscantin taistelun aikana.\nFoul Moudama syntyi heikosti tunnetulla ja eristyneellä Alzoc III:n planeetalla ja kun hänen syntymänsä jälki kävi ilmi, että hän oli Voimalle herkkä, hänet lähetettiin jeditemppeliin Coruscantiin. Hän oli yksi harvoista lajinsa edustajista, jotka niihin aikoihin olivat jättäneet kotiplaneettansa. Tiedot hänen lajistaan ja heidän kulttuuristaan olivat hyvin puutteellisia jopa temppelin kattavissa arkistoissa, mutta siitä huolimatta Moudama onnistui sopeutumaan elämään Coruscantissa ja suoriutui temppelin akatemiasta vuosia kestäneen koulutuksen jälkeen. Jedimestari valitsi hänet padawanikseen, minkä jälkeen hän jatkoi opintojaan ja oppi tulemaan vahvemmaksi Voiman käytössä. Rakennettuaan itselleen siniteräisen valosapelin hän lopulta suoritti koetuksensa ja tuli jediritariksi.\nMoudaman opiskellessa itsenäisesti jediritarina hän jatkoi myös valosapelitaistelutaitojensa kehittämistä. Valtaisasta koostaan huolimatta hän oli melko notkea ja nopealiikkeinen, mikä yllätti usein hänen vastustajansa. Moudama kannatti vahvasti elävää Voimaa ja hänen rauhallinen luonteensa teki usein vaikutuksen jedeihin, joiden kanssa hän työskenteli läheisesti. Laajemmin jediritarikunnassa hän ei ollut kovinkaan tunnettu, edes jedineuvoston keskuudessa. Moudama oli aktiivisesti tapahtumissa mukana Itsenäisten aurinkokuntien konfederaation ja Galaktisen Tasavallan välisessä separatistien kriisissä ja myöhemmin kloonisodissa. Kloonisotien puhjettua hän ilmoittautui Coruscatille, missä missä hänelle myönnettiin jedikenraalin arvonimi. Hän taisteli useissa sodan taisteluissa jedimestarina.\nFoul Moudama kantaa kansleri Palpatinea paetessaan kenraali Grievousilta.\nSodan lähestyessä loppuaan Moudama oli Coruscantin temppelissä kun kenraali Grievous käynnisti yllätyshyökkäyksen Tasavallan pääkaupunkiin. Jedit olettivat, että hyökkäyksen taustalla oli yritys siepata ylikansleri Palpatine, joten he päättivät ryhtyä ennaltaehkäiseviin toimiin ja Mace Windu, Kit Fisto, Stass Allie ja Shaak Ti saattoivat kanslerin tämän Sah'cin kaupunginosassa sijainneeseen turvabunkkeriin. Suurmestari Yoda määräsi Moudamaa menemään yhdessä jeditoveriensa Roron Corobbin, B'ink Utrilan ja Roth-Del Masonan bunkkeriin kanslerin lisäturvaksi. Jedinelikon saapuessa tykkialuksella paikalle he tapasivat mestarit Shaak Ti'n ja Stass Allien, jotka olivat suojelleet Tasavallan johtajaa siihen asti. Ylikansleri sekä hänen punaiseen kaartiin kuuluneet vartijansa oli jouduttu evakuoimaan vaurioituneesta magneettijunasta ja Windu käski jedikuusikkoa järjestämään kanslerin turvaan bunkkeriin hänen ja Fiston jäädessä torjumaan Grievousin lähettämät takaa-ajajat. Loppumatkan bunkkeriin kuusi jediä kulkivat tykkialuksella ja he laskeutuivat ylikanslerin bunkkerin laskeutumistasolle. Ti'n käskystä Yodan lähettämä jedinelikko vei kanslerin ja hänen henkivartijakaartinsa turvaan bunkkeriin Allien ja Ti'n jäädessä suojelemaan sisäänkäyntiä. Grievous onnistui harhauttamaan sisäänkäyntiä vartioineita jedejä ja sotilaita, minkä jälkeen hän johdatti ryhmän magnavartijadroideja bunkkeriin ja hyökkäsi Moudaman ja hänen kumppaniensa kimppuun. Kyborgikenraalin surmattua punaisen kaartin hän haastoi jedit valosapelitaisteluun. Grievousin leikiteltyä heillä hetken hän katkaisi Masonan pään ja surmasi Corobbin jättäen Moudaman ja Utrilan kahden häntä vastaan. Moudama yritti parhaansa mukaan taistella Grievousia vastaan, mutta menetti taistelun aikana valosapelikätensä sekä toisen jalkansa, minkä jälkeen Grievous leikkasi hänen vatsansa auki. Utrila menehtyi pian tämän jälkeen ja Grievous pääsi karkuun kansleri mukanaan. Myöhemmin mestari Allie löysi jedien ruumiit ja huomasi, että heiltä kaikilta puuttui valosapelit. Grievous oli ottanut ne mukaansa kuljettaessaan vangitun kanslerin lippulaivaansa Näkymättömään käteen.\nFoul Moudama oli hyvin voimakas ja viisas ja hänen näkönsä oli tavallista parempi kahden silmäparinsa ansiosta. Hän oli ansioitunut miekkamies ja häntä arvostettiin hänen sujuvan valosapelityylinsä takia, jonka ansiosta hän oli varteenotettava vastustaja jopa jediritarikunnan parhaille miekkamiehille. Hän oli myös hyvin voimakas ja kykeni kantamaan kansleria toisella kädellä taistellessaan magnavartijadroideja sekä itse Grievousta vastaan toisella kädellään. Monet erehtyivät aliarvioimaan hänen henkistä vahvuuttaan hänen fyysisen ulkomuotonsa perusteella, mutta todellisuudessa hänen henkiset kykynsä vähintäänkin vetivät vertoja hänen voimakkuudelleen. Hän oli hyvin tiedonhaluinen ja tutki erityisesti elävää Voimaa.\nVaikka Shaak Ti oli ensi näkemältä uskonut Moudaman kykyihin ja vaikka hän taisteli hyvin Grievousia vastaan, ei hänestä silti lopulta ollut vastusta neljällä valosapelilla varustettua vihollista vastaan.\nGrievous surmaa Moudaman Clone Wars -animaatiosarjassa.\nFoul Moudama luotiin cartoonnetwork.comilla järjestetyn kyselyn perusteella. Kyselyssä haluttiin tiedustella fanien mielipidettä siitä, haluaisivatko he nähdä Clone Wars -televisiosarjassa Moudaman, Roron Corobbin vai Voolvif Monnin hahmon. Vaikka Voolvif Monn voitti äänestyksen, lopulta myös Moudama ja Corobb luotiin ja he esiintyivät sarjan kolmannen tuotantokauden Coruscantin taistelua käsitelleissä jaksoissa. Tästä seurasi ristiriita Moudaman lajin takia, sillä aiemmin julkaistun materiaalin mukaan talzit löydettiin vasta Galaktisen Imperiumin aikakaudella. Myöhemmin tämä oikaistiin Foul Moudaman Databank-artikkelissa, jonka mukaan hänen alkuperänsä oli salaperäinen ja vain harva tiesi, mistä hän oli kotoisin.\nMoudama ei esiintynyt omalla nimellään Labyrinth of Evil -romaanissa, mutta myöhemmin päätetyn retconin mukaan hän esiintyy romaanissa. Kirjassa Moudaman kuolemaan johtaneet tapahtumat tapahtuivat kuten tässä artikkelissa kerrotaan. Kuitenkin Star Wars: Clone Wars -animaatiosarjassa Moudaman ja Corobbin taistelun viimeiset hetket kuvataan hieman eri tavalla. Sen sijaan, että hän olisi paennut bunkkeriin Utrilan ja Masonan kanssa, hän jäi taistelemaan Corobbin ja Shaak Ti'n kanssa kantaen kansleria käsissään. Bunkkerissa tapahtuneen pitkän takaa-ajon ja kaksintaistelun jälkeen Moudama sai surmansa yhdessä ithorialaisen kumppaninsa kanssa.\nMoudaman nimi perustuu Clone Warsin DVD-kommenttiraidan mukaan Lähi-idästä lähtöisin olevan härkäpapuruokalajiin Foul Moudamas (erilaisia kirjoitusasuja).\nFoul Moudamasta tehtiin toimintahahmo osana vuonna 2006 julkaistua Hasbro Saga Collectionia. Figuuri on käytännössä sama kuin aiemmin julkaistu Muftak-figuuri, mutta sille on lisätty jeditunika ja saappaat ja väritystä on hieman muutettu.\nFoul Moudama -toimintahahmo.\nReversal of Fortune (Ainoastaan maininta)\nRoron Corobb Databankissa (sisältö ei enää käytössä; linkki varmuuskopioon)\nFoul Moudama Databankissa (sisältö ei enää käytössä; linkki varmuuskopioon)\nShaak Ti Databankissa (sisältö ei enää käytössä; linkki varmuuskopioon)\nTalz Databankissa (sisältö ei enää käytössä; linkki varmuuskopioon)\n↑ 1,00 1,01 1,02 1,03 1,04 1,05 1,06 1,07 1,08 1,09 1,10 1,11 1,12 1,13 1,14 Foul Moudama Databankissa (sisältö ei enää käytössä; linkki varmuuskopioon)\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 Labyrinth of Evil\n↑ 4,0 4,1 Reversal of Fortune\nNoudettu kohteesta "http://fi.starwars.shoutwiki.com/w/index.php?title=Foul_Moudama&oldid=154419"


Ida Raustolalle jatkosopimus - PK-35 Vantaa\nUutisarkistoEtusivu » Uutiset » Ida Raustolalle jatkosopimus\nPK-35 Vantaa on solminut Ida Raustolan kanssa kauden 2018 kattavan jatkosopimuksen. Toisen kautensa Punamustissa aloittava 19-vuotias Raustola viihtyy keskuspuolustajana tai keskikentän keskustassa.\nPunamustien päävalmentaja Jari Väisäsen mukaan Raustola nousi viime kaudelle hienosti joukkueen mukaan. Väisänen uskoo viime kaudella Ykkösessä saatujen arvokkaiden peliminuuttien kantavan tulevalla kaudella hedelmää.\n– Ida lukeutuu VJS:n kautta ryhmäämme nousseisiin pelaajiin. Hän harjoitteli koko viime kauden hyvin ja sai ison roolin HPS:ssä pelaten siellä hyviä pelejä. Farmijoukkueessa pelaaminen palveli Idaa todella hyvin. Sen myötä uskomme, että hän on nyt entistä valmiimpi ottamaan isompaa roolia, Väisänen sanoi.\n– Ida on rauhallinen pelaaja, joka sopii pelitapaamme hyvin. Hän pystyy rakentamaan peliä ja uskaltaa pelata rauhallisesti. Ida pystyy pelaamaan keskiakselilla niin alimmassa linjassa kuin keskikentälläkin.\nRaustola odottaa jo talviharjoittelua ja uutta kautta. Hän haluaa ottaa tulevan kauden aikana jälleen uusia kehitysaskeleita.\n– On tosi kivaa jatkaa täällä myös tulevalla kaudella. Odotan tosi innolla talvea ja kovia treenejä. Henkilökohtaisesti tavoitteenani on saada lisää vastuuta ja kehittyä lisää pelaajana, Raustola totesi.


Työllisyyden kasvu vahvistaa eläkejärjestelmää - TELA\nEtusivu → Uutishuone → Uutiskirje → Uutiskirjeiden arkisto → Työllisyyden kasvu vahvistaa eläkejärjestelmää\nViime aikoina on keskusteltu paljon eläkkeiden riittävyydestä tuleville sukupolville. Eläkkeistä suurin osa kustannetaan vuosittain työnantajilta ja työntekijöiltä kerättävillä työeläkemaksuilla, ja siksi rahoituksen kannalta hyvin merkittävä tekijä on työllisyys ja sen kehitys.\n”Eläkkeiden rahoitusta koskevassa keskustelussa usein unohdetaan, miten suuri merkitys työllisyydellä on”, ekonomistimme Mauri Kotamäki huomauttaa.\n”Koko suomalaisen hyvinvointivaltion tulevaisuus muurataan työllisyyden kehityksen pohjalle. Mitä enemmän käymme työssä ja mitä pidempään siellä jaksamme, sitä paremmin voi myös eläkejärjestelmämme”, Kotamäki painottaa.\nKysymys on siitä, miten paljon työnantajien ja työntekijöiden maksamista eläkemaksuista saadaan rahaa eläkkeiden maksamiseen.\nSuomessa työllisyysaste on ollut korkeimmillaan ennen 90-luvun lamaa liki 75 prosentissa, mikä on lähellä tämän päivän tasoa muissa Pohjoismaissa. Työllisyysaste on tällä hetkellä noin 69 prosenttia. Eläkejärjestelmän rahoitus nojaa pitkällä aikavälillä yli 72 prosentin työllisyysasteeseen. Joidenkin mielestä myös 72 prosenttia on riittämätön - Valtiovarainministeriöstä on vilauteltu jopa 80 prosentin tavoitetasoa julkisen talouden tasapainottamiseksi.\nVuonna 2016 maksettiin yhteensä 26 miljardia työeläkkeitä. 22,4 miljardia katettiin kerätyillä eläkemaksuilla ja 3,6 miljardia otettiin eläkerahastoista ja niiden tuotoista.\nTyöllisyyden merkittävä vahvistuminen näkyisi positiivisesti myös eläkkeiden rahoituksessa. Pitkästä aikaa talouden tila vaikuttaakin hyvältä, Kotamäki toteaa.\n”Nyt orastava talouskasvu on hyvä uutinen eläkkeiden rahoitukselle. Työllisyyden vahvistaminen on paras tapa turvata myös nuorten ja kaikkien tulevien eläkeläisten tasoltaan riittävät eläkkeet”, Kotamäki kertoo.\nPienikin, pysyvä kasvu työllisyysasteessa vähentää painetta eläkemaksujen nostamiselle.\n”Mikäli Suomen työllisyysaste olisi nyt lamaa edeltävällä liki 75 prosentin tasolla, voisi se tarkoittaa pienempiä eläkemaksuja ja alhaisempaa verotusta”, Kotamäki sanoo.\nEläkemaksu voisi olla 0,7 prosenttiyksikköä matalampi vuonna 2030. Euromääräisesti eläkemaksun alennus tarkoittaisi nykyrahassa mitattuna noin 770 miljoonaa euroa pienempää maksurasitusta.\n”Työllisyysasteen nousu vaikuttaisi positiivisesti sukupolvien väliseen oikeudenmukaisuuteen eläkejärjestelmässä, kun työssäkäyvien eläkemaksu laskisi. Vanhemmat, jo eläkkeellä olevat sukupolvet maksoivat aikanaan matalampia eläkemaksuja, sillä järjestelmää alettiin rakentaa vasta 1960-luvulla ja kustannettavia eläkkeitä oli kertynyt vasta vähän”, Kotamäki kertoo.\nHuolestuttavia kehityssuuntia ja ratkaisuja\n”Työeläkejärjestelmän rahoitus on hyvässä kunnossa myös nuorempien sukupolvien eläkkeitä ajatellen, itse asiassa paljon paremmassa kuin ihmiset yleensä luulevat”, sanoo Kotamäki.\nEläkkeiden rahoituksen arviointi sisältää lukuisia tekijöitä. Tulevaisuuden arvioimiseen liittyy epävarmuutta.\n”Tämän takia työeläkkeiden rahoituksen kestävyyttä arvioidaankin tasaisin väliajoin laskelmilla, jotka ulottuvat pitkälle tulevaisuuteen vuosikymmenien päähän”, Kotamäki toteaa.\nKotamäki listaa ratkaisut, joilla eläkkeiden rahoituksen kestävyyttä on parannettu.\nMuun muassa eliniän pidentyminen otetaan huomioon nostamalla eläkeikiä ja sitomalla ne elinajanodotteeseen. Tulevaisuudessa tarvitaan nykyistä pidempiä työuria, jotta nykyisen tasoisiin eläkkeisiin päästään. Lisäksi eläkemaksuja on korotettu hieman.\n”Suomen ikärakenteen vinous asettaa omat haasteensa eläkkeiden rahoitukseen. Vanhusväestön määrä lisääntyy vielä seuraavat 15 vuotta, mutta siitäkin varmasti selvitään. Toisaalta jos syntyvyys jäisi pysyvästi aiempaa alemmalle tasolle, ongelmat kärjistyisivät pidemmällä aikavälillä, hitaasti mutta kuitenkin vakavalla tavalla”, Kotamäki korostaa.\nTyöllisyyden ohella eläkkeiden rahoitusta määrittää työikäisen väestön määrä, johon lyhyemmällä aikavälillä vaikuttaa maahanmuutto ja pidemmällä aikavälillä syntyvyys.\nEläkerahastoja on kerrytetty nykyisten ja etenkin tulevien eläkkeiden maksua varten. Tulevaisuudessa yhä useampi euro maksetaan rahastoista ja niiden tuotoista.\nSuomen työllisyysnäkymät ja eläkkeet pähkinänkuoressa\nTyöllisyysaste Suomessa on jo pitkään ollut matala. Vuosien 2001-2016 aikana se on vain kerran noussut yli 70 prosentin (70,6 % vuonna 2008).\nSyyskuun 2017 lopussa Suomessa oli 2 461 000 työllistä, mikä on lähes saman verran kuin vuotta aiemmin.\nTyöttömiä oli syyskuussa 214 000, mikä on 10 000 enemmän kuin vuotta aiemmin.\nTyöllisyysaste oli syyskuussa 69,4 prosenttia (kausi- ja satunnaisvaihtelusta tasoitettu luku).\nSuomen väestö ikääntyy. Syntyvyys ja huoltosuhteen kehitys ovat olleet laskusuunnassa.\nKeskimääräinen eläke: 1 632 e/kk.\nVäestöllinen huoltosuhde (eli lasten ja vanhusten määrä 100 työikäistä kohti): Vuonna 1996 lapsia ja vanhuksia oli 50 työikäistä kohden. Vuonna 2016 luku oli 59,1.\nEläkeläisten osuus (%) 16 vuotta täyttäneistä: 31,8 %.\nSyntyvyys on laskenut vuosina 2006–2016 1,84:sta 1,57:een. Syntyvyys eli ns. hedelmällisyysluku kuvaa lasten lukumäärää, jonka naiset odotusarvoisesti saavat elinaikanaan.\nVastasyntyneen elinajanodote on pojilla 78,4 vuotta ja tytöillä 84,1 vuotta (2016).\nAlin vanhuuseläkeikä ja tavoite-eläkeikä sopeutetaan vuonna 1965 ja myöhemmin syntyneillä elinajanodotteeseen. Oman eläkeikänsä voi tarkistaa: www.elakeuudistus.fi


Hipsta Lobsta: Mietteitä Tom of Finland elokuvasta\nOlimme katsomassa Tom of Finland elokuvaa ja musikaalia, joten päätin kirjoittaa meidän mielipiteemme kyseisistä teoksista.\nMolemmat olivat elämänkerrallisia tarinoita Touko Laaksosesta, josta tuli Tom of Finland; homo pornografinen taiteilija ja myöhemmin seksuaalisen tasa-arvon vapaustaistelija.\nYllättävää kyllä, monet trailerin repliikeistä eivät päätyneet elokuvaan vaan olivat editoitu pois.\nKummallista, koska kohtaukset ovat mielestäni eheämpiä trailerissa.\nAloitetaas elokuvasta, koska kävimme katsomassa sen ensiksi.\nTom of Finland (ohj. Dome Karukoski) oli hyvin perinteinen suomi draama. Tarinan keskittyi pääasiallisesti hyvin synkkiin ja vakaviin aiheisiin mikä luonnollisesti loi yleisestä tunnelmasta melko painostavan. Tämä on toki ymmärretävää kun kyseessä on dramatisoitu elämänkerta. Toimivaa, mutta suomi draama ei ole mitään henkilökohtaista herkkuamme.\nElokuva alkaa jatkosodan lopusta. Yllätykseksemme, armeija osuus kuitenkin oli ohi melko pian, vaikka se oli tietääksemme merkittävä aikakusi Toukon elämässä.\nToukon status sotaveteraanina paikoin pilkahtelee tarinassa, mutta ehkä me olisimme halunneet keskittyä aiheeseen hieman enemmän.\nTom of Finland sisälsi luonnollisesti paljon suutelua, seksiä ja erotiikkaa. Ymmärrettävää. Luulimme monesti Toukon tulevan pahoinpidellyksi useammin kuin kerran, mutta olimme iloisesti yllättyneitä kun uhkaamuksia ei lunastettu. Sanotaan vaikka että sen ajan Suomi ei ehkä ollut kaikkein vapaamielisin paikka.\nElokuvassa oli myös joitain kohtauksia, joiden olemassa olo oli vähintäänkin kyseenalaistettavaa. Ei mitään ihmeellistä, mutta opiskelijalle/ammattilaiselle ne olivat hieman hämmentäviä kokonaisuuksia.\nElokuvaa oli vaikea seurata. Rakenne oli omituinen, miltei poeettinen. Outo valinta, kun miettii elokuvan muita osa-alueita. Esimerkiksi elokuvaus oli hyvin tavanomaista muutamia helmiä lukuunottamatta. Täten poeettinen tarinankerronta ei tukenut mielestämme elokuvan tyylilajia. Ajan kuluminen oli erittäin vaikeaa seurattavaa ja suurinosa merkittävästä informaatiosta tuotiin esille vain dialogitasolla. Tätä tulisi välttää kaikin keinoin, vaikka se onkin suomi-elokuvan synti.\nDialogista pitää sanoa, että Turun murteen olemattomuus oli häiritsevää sivuhahmojen kohdalla. Toukolle ja Kaijalle oli uskottava selitys, koska he olivat opettajien lapsia.\nJälleen ymmärretävää tietenkin ja voin kertoa täsmälleen miksi.\nRepliikit ovat näyttelijän vaikein ja tärkein osa näyttelijäntyötä. Ottaen huomioon, miten moneen eri osa-alueeseen näyttelijän pitää keskittyä; uusi, erikoinen murre ei helpota suoritusta.\nOhjaaja usein jättää tarinan kannalta epäoleelliset kohdat taka-alalle helpottaakseen näyttelijän työtä. Ilmaisu ja reaktiot ovat kuitenkin paljon tärkeämpiä.\n"Turkulaisina" on kuitenkin myönnettävä, että petyimme kauniin murteen puutteeseen elokuvassa.\nTouko (näyttelijä Pekka Strang)\nPuvustus oli loistavaa. Rehellisesti sanottuna Kaijan (Toukon sisko) muoti oli paras tapa kertoa ajan kulumista. Hänen 70-80-luvun cliché vaatteet olivat nappisuoritus. Kaijan hahmo oli erittäin uskottava ja konflikti Toukon kanssa oli erityisen realistinen.\nMielestämme Touko oli hieman liian maskuliininen ja Nipa puolestaan liian feminiininen. Elokuvien "modernit homosuhderoolit" ovat konventioita, mutta ottaen huomioon tapahtumapaikan; 60-70-luvun takapajuinen Suomi. Ehkäpä ei ihan 100% uskottavaa.\nNäyttelijävalinnat olivat puolestaan hyviä. Erityisesti Kake oli ilmiöimäinen. Hänen virnistyksensä poliisin fetishi nahka-asussa oli täysin vailla vertaa. Tämä sai meidät hymyilemään joka kerta.\nKaija (näyttelijä Jessica Grabowsky)\n"Nipa" (näyttelijä Lauri Tikkanen)\nLoppujen lopuksi liian suomalaista meidän makuumme. Tämä ei kuitenkaan tee huonoa elokuvaa, jota ei pitäisi tukea.\nEhdottomasti ei. Näin tärkeää elokuvaa tulisi jokaisen suomalaisen tukea. Touko Laaksonen on arvostettu sotaveteraani, enemmän kuin vanhat konservatiivit haluisivat niin myöntää.\nUpea elokuva edustamaan Suomi 100 synttärivuotta\nja tasa-arvoisen avioliiton laillistamista!\nJatkan postausta toisessa osassa, jossa käsittelen musikaalia ja teen johtopäätökset molemmista.\n(Mikäli luet postausta tulevaisuudessa.\n13.3.2017 Tom of Finland pyörii lähimmässä Finnkinossa.)\nLabels: elokuvat, fi


FanniK Villamatto Matka – Finnlandia verkkokauppa\nFanniK Villamatto Matka\nKäsinkudottu tyylikäs, graafinen Matkamatto on kuin raikas tuulahdus. Valkoista mattoa rytmittää hienostunut musta ruudukko. Villamatto on helppohoitoinen ja kestävä valinta. Oikein hoidettuna villamatto kestää aikaa ja kulutusta. Materiaali: 90 % villa, 10 % puuvilla, paino 1,300 g/m². Hoitoohje: imuroi matto säännöllisesti, poista tahrat heti tuoreeltaan, laakapesu pesulassa.


Teannan oma paikka.: lokakuuta 2013\nLähettänyt Teanna klo 14.26 12 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt Teanna klo 17.07 15 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt Teanna klo 12.13 12 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nHaastetta jatkettakoon iiihanan kalliilla kynsillä!;)\nSinisenä päivänä kynsillä edustavat Gina Tricotin Clay Blue sekä OPIn Pure. Clay Blue on päätynyt kynsille aiemminkin, mutta ei koskaan näin komeassa seurassa! Pure on valkokultaa sekä hopeahippusia sisältävä topperi, joka yhdistettynä tähän siniseen loi kynsille oikein kuninkaallisen fiiliksen. Myönnän, että tämän lakkauksen tähtiroolin vie topperi, mutta löytyy se haasteen päivän värikin sieltä ;)\nTuijottelen täällä niin haltioissani näitä ihania hippusia kynsilläni, ettei tekstiä oikein tahdo tulla. Jos nyt pikaisesti kommentoisin lakoista, niin Clay Blue levittyi edelleen uskollisesti ja peitti kahdella kerroksella. Puren hippuset tulivat kiltisti pullosta sutiin ja siitä kynsille ja levittyivät kauniisti. Hiput asettuvat kynnelle luonnollisesti, eivätkä jää töröttämään päällilakkakerroksen alta.\nSain Puren mieheltäni etukäteen nimipäivälahjaksi, enkä ole vielä kerennyt varmistamaan onko lakkapohja kirkas vai kellertävä. Kumpaakin vaihtoehtoa on kuulostanut olevan liikkeellä, kertoo kaikentietokeskus eli Kynsikoristelut- ryhmä facebookissa:) Tumman lakan päälle tämä mielestäni sopiikin kauneimmin, mutta täytyy tämäkin asia varmistaa jossain vaiheessa, jahka maltan tältä ihastelulta<3\nLähettänyt Teanna klo 8.00 16 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: 31DC2013, Gina Tricot Beauty, OPI\nLähettänyt Teanna klo 11.26 14 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nVihreät lakat ovat yleensä oman mukavuusalueeni ulkopuolella, mutta kas kummaa, tämä lakka miellyttikin silmääni kovasti!:) Neljännen päivän haasteeseen vastasin tämän hetken ainoalla vihreällä lakallani, joka on Essencen L.O.L. Tämä on paitsi ainoa vihreäni, mutta myös siinäkin mielessä erikoislaatuinen sävy, että se pääsi kynsille jo toistamiseen vaikken yleensä vihreistä välitäkään. Tällä kertaa en keksinyt lakalle minkäänlaisia koristeluita, joten tässä haasteen ensimmäiset yksiväriset kynnet.\nL.O.L on koostumukseltaan paksuhko creme, joka levittyy helposti ja peittää parilla kerroksella. Lakan annostelun kanssa täytyy vain olla tarkkana, sillä liian paksulla kerroksella saa helposti sen kuplimaan. Väriltään tämä sopii ihanasti syksyyn, epäammatilisin termein kuvattuna tätä voisi sanoa hieman likaisen vihreäksi lakaksi. Joissakin valaistusolosuhteissa tämä näyttää vähän tunkkaisen keltaiseltakin.\nHäpeilemättä kuittaan haasteen neljännen päivän näillä kynsillä. Jos kerrankin löytyy vihreä lakka, joka miellyttää silmää myös omilla kynsillä, niin se olisi jo melkein häpeällistä peittää koristeluin.\nTunnisteet: 31DC2013, Essence\nHaasteen kolmannen päivän lakkavalinnassa ei tarvinnut kauaa päätä rapsutella, sillä kokoelmastani löytyy ainoastaan kaksi keltaista lakkaa. Color Clubin Daisy does it olisi ollut myös hyvä vaihtoehto, mutta lopulta päädyin ulkoiluttamaan OPIn Need Sunglassesia. Yksistään se ei ole kovin hyvin peittävä, en välitä myöskään koostumuksesta tai sävystä sen paremmin, mutta valkoisen päälle kerrostettuna siitä löytyy ihanan hempeä pastellisempi ulottuvuus.\nTekniikaksi halusin valita jotain, jota en ole vielä kokeillut. Näitähän löytyisi pitkä lista, mutta päädyin kelmutteluun, koska se on ollut mielen päällä jo pitkän aikaa. Tekniikka on periaatteessa helppo ja nopea, muttei kuitenkaan täysin idioottivarma. Ainakin minä sain tässä pienen opetuksen kantapään kautta, että pohjalakan tulee olla ennen kelmutusta kunnolla kuiva!\nAloitin lakkaamalla kaksi kerrosta Cesarsin ranskalaisen manikyyrin settiin kuuluvalla valkoisella lakalla. Se on edelleen minun ainoa toimiva valkoinen, sillä en vain ole saanut ostettua parempaakaan tilalle.. Jotenkin nuo perusvärit tuppaa olemaan aina viimeisenä hankintalistalla. Ei tässä kyllä sinänsä mitään vikaa ole, sillä se peittää hyvin kahdella kerroksella ja koostumus on ihan toimiva muutenkin.\nKelmutteluvaiheeseen otin päivän päävärin käyttöön. Hommahan eteni niin, että lakkasin valkoisen päälle kerroksen Need Sunglassesia ja hetken päästä pyöräyttelin elmukelmupallolla lakan päältä, jolloin tarkoitus olisi ollut rikkoa päällimmäistä lakkakerrosta ja saada eläväinen pinta aikaiseksi. Malttamattomuuteni ansiosta kelmupallo otti kuitenkin osansa myös alemmista lakkakerroksista ja sai paljaan kynnen esille paikka paikoin. Aloitan aina lakkaamisen ja koristelut oikeasta (ei kuvattavasta) kädestä, mutta en ottanut opikseni ensimmäisten kynsien jälkeen vaan jatkoin samalla linjalla loppuun saakka. Vasuria kelmutellessa sentään hölläsin vähän otetta, enkä saanut siihen ihan niin pahoja kraatereita kuin oikeaan:D\nTihutyön valmistuttua mietin päällyslakkaa, kiiltävää vaiko mattaa? (Huomaa hieno riimi:D) Mattavaihtoehto tuntui houkuttelevammalta, joten lakkasin koko setin päälle Flormarin mattapäällyslakalla. Minusta tuosta pinnasta tuli matattuna aika kiva, ihan niin kuin vanha maali olisi kulunut paikoitellen.\nTätä tekniikkaa täytyy kokeilla toistekin!\nLähettänyt Teanna klo 8.00 12 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: 31DC2013, Cesars Secrets, Flormar, Kelmutus, OPI


STARGAZING CHILESSÄ - MAJOITUS - 2020\nTähdetä yötaivaassa on jotain maagista. Sinun ei tarvitse olla tähtitieteilijä tai tietää tähdistöjen nimiä arvostaaksesi sitä, mutta katsot taivaalle Chilen Atacama-autiomaahan ja haluat tietää enemmän.\nJotkut maailman parhaista tähtitieteellisistä tieteistä suoritetaan täällä kuiva ilmakehän, valon pilaantumisen ja korkean korkeuden ansiosta, mikä paljastaa joitain maailman raikkaimmista tai selkeimmistä taivaista. Atacama-aavikko on koti kaikkien aikojen edistyneimpiin tähtitieteellisiin laitteisiin.\nEsimerkiksi Paranal-vuoren huipulla, jokainen neljästä erittäin suuren teleskooppijärjestelmän (VLT) kaukoputkesta voi paljastaa esineitä neljä miljardia kertaa vaaleampia kuin mitä ihmisen silmällä voidaan nähdä. Yhdistettäessä luodut kuvat ovat kaikkien aikojen kaapatun tilan korkeimman resoluution kuvia.\nPimeän taivaan turismi on pitkään ollut suosittu vetovoima Chilessä, ja se on saanut yhä suositumman viime vuosina. Joukko "turistikeskuksia" on avannut, yksinkertaisten kaukoputkien avulla, jotka on asetettu katsomaan Saturnin ja Kuun kraattereita. Se on lähimpänä sitä, että monet ihmiset pääsevät edistyneisiin avaruuskuviin, mutta täällä olevat laitteet eivät ole läheskään niin kehittyneitä kuin mitä tieteellisissä tutkimuskeskuksissa piilossa on.\nKoilliseen VLT: stä, Atacama Large Millimeter / Submillimeter Array (ALMA) on parhaillaan rakenteilla myös ryhmien yhteistyöllä ympäri maailmaa. Se on suunniteltu tutkimaan joidenkin maailmankaikkeuden kylmimpien esineiden lähettämää valoa. Se paljasti ensimmäisen kuvansa avaruudesta vuonna 2011, ja nyt Chilen vierailijat pääsevät ensimmäistä kertaa pääsemään sen hi-tech-salaisuuksiin.\nPysy Tierra Atacama Hotel & Spa -hotellissa ja saat pääsyn ALMA-palveluun. Uusi vuonna 2012, tämä on kokemus, jota ei kannata jättää väliin. Tämä ekologinen lomahotelli sijaitsee San Pedro de Atacama - pieni, mutta suosittu pysäkki aavikon läpi matkustaville - laidalla. Häiriöttömät näkymät tulivuori Licancaburiin ovat vasta visuaalisen seikkailun alkua.\nIhaile auringonlaskua ja kääri lämpimästi lämpötilan laskiessa. Saatat olla autiomaassa, mutta yöllä on kylmä. Nauti paikallisia erikoisuuksia, ehkä pastelli jaiba (rapu piirakka) tai chupe de mariscoes (meriruokaa) yhdessä Pisco Sour -sarjan kanssa, ennen kuin he lähtevät observatorioon. Katso yötaivas kuten et koskaan ole nähnyt sitä oppaan avulla, lämmitä sitten uudestaan kauniin huoneesi lakanoiden alla.\nAlexandra Matts on Exusuksen johtaja.\nChile - lähdössä roadtripille - Lokakuu 2020


Tutkija FM, TaM\nToimin tutkijana Cuporessa. Työskentelen tällä hetkellä muun muassa hallitusohjelmaan kirjatun kulttuurin kärkihankkeen arvioinnin sekä Avaus-hankkeen parissa. Käsittelen työssäni usein taiteen ja kulttuurin saavutettavuuteen ja yhdenvertaisuuteen liittyviä kysymyksiä.\nOlen työskennellyt saavutettavuus- ja yhdenvertaisuusnäkökulmien kanssa aiemmin sekä opetus- ja kulttuuriministeriössä että Kulttuuria kaikille -palvelussa. Lisäksi olen työskennellyt Taiteen edistämiskeskuksessa sekä taide- ja muotoilukasvatuksen parissa muun muassa Designmuseolla, Kelvingrove Art Gallery and Museum:ssa Glasgowissa sekä Jyväskylän taidemuseolla.\nToiselta koulutukseltani olen tekstiilisuunnittelija ja toimin kuosisuunnittelija. Suunnittelemiani kuoseja löytyy mm. julkisten rakennusten betonipinnoilta niin Suomesta kuin ulkomailta.\nKulttuurin kärkihankkeen arviointi\nOlli Jakonen\tEmmi Lahtinen\nTaiteen ja kulttuurin saavutettavuus; Loppuraportti. Opetus- ja kulttuuriministeriön työryhmämuistioita ja selvityksiä 2014:15\nLahtinen, Emmi & Paqvalén, Rita. 2014. ”Hurjan paljon enemmän queer!” Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen toiveita ja kokemuksia taide- ja kulttuuritarjonnasta. Kulttuuria kaikille -palvelun julkaisu.