Keskustelu - Tappoiko peruskoulu älykkyyden? | Historia, kulttuurit ja yhteiskunta | Tiede\nTappoiko peruskoulu älykkyyden?\nklo 18:25 | 8.2.2014\nVasemmistolaiset ministeri Ulf Sundqvist ja silloinen kouluhallituksen pääjohtaja Erkki Aho lanseerasivat meille aikoinaan nk. peruskoulun, joka yhdisti entisen kansakoulun ja keskikoulun. Ajatuksena oli, että sosialismissa kukaan ei ole toista viisaampi, luokalleen ei enää voi jäädä ja kyvyistä huolimatta kaikki saavat hyviä arvosanoja, ettei tule paha mieli.\nMutta, kun tuo neljännen kansakoululuokan karsinta oppikouluun jäi pois, laski taso olennaisesti. Jotta heikommat eivät putoaisi kokonaan kelkasta, vaatimustasoa jouduttiin laskemaan ja opettajaksi kelpasi viransijaisena ylioppilas tai apteekkiapulainen. Meillä aikonaan kansakoulun opettajamme antoi oppikouluun riittävän kyvykkäiksi toteamilleen laskettavaki 300 laskutehtävää, minä kuuluin noihin onnellisiin.\nTason laskun huomaa tänä päivänä. Luonnontieteiden, joista noilla sijaisopettajillakin oli vain kalpea aavistus, osaaminen on mennyt suohon. Asia kertautuu yliopistoihin tai korkeakouluihin pyrkivien joukossa, kun tasoa on sielläkin ollut pakko laskea, voi professorina toimia humpuukikandi, jota nimitetään dosentiksi, rehellisemmät yliopiston lehtoriksi. Näitä on Helsingin yliopistokin nitkallaan, olen muutaman kanssa joutunut väittelyyn "ilmaston muutoksesta" ja tiedon taso on pelottavan heikko.\nLuonnonvalinta ei toimi noin, jos toimisi, emme olisi koskaan irroittaneet oksasta, tuskin edes nousseet merestä maalle. Luonto on häikäilemättömän tarkoitushakuinen, se ei salli heikkoutta ja typeryyttä, vaan tappaa ilman tunnonvaivoja heikot ja epäonnistuneet. Miksi luulette Yhdysvaltojen olevan ylivoimainen tieteessä ja teknologiassa? Koska siellä ei ole peruskoulua, vain todella viisaimmat pääsevät yliopistoihin, muista tulee putkimiehiä ja postinkantajia. Olisi aika ottaa meilläkin lusikka kauniiseen kouraan ja tunnustaa tosiasiat, ihmiset eivät älyllisesti ole eivätkä tule olemaan tasa-arvoisia. Uuden EUvostoliiton fiasko kertoo tämän koruttomasti.\nklo 18:49 | 8.2.2014\nEi koulujärjestelmä itsessään tapa älykkyyttä. Sen tekee opetuksen sisältö jos on tehdäkseen.\nklo 19:16 | 8.2.2014\nKyllä meillä peruskoulussa jaettiin luokka kahteen matematiikanryhmään jotta etevimmät eivät kyllästyisi hitaamman porukan mukana. Että ei peruskoulussa toimi mikään täydellisen tasapäistämisen luonnonlaki, vaan lahjakkaille on mahdollista antaa haasteita niin paljon että riittää. Luonnonoikuille täytyy tietysti keksiä erityisjärjestelyjä. Toisaalta heikommin pärjääviä on mahdollista tukea ilman että sujuvasti pärjäävät kärsivät.Mitään älykkyyden laskua ei ole havaittu saati sellaisen yhteyttä peruskouluun.\nklo 20:17 | 8.2.2014\nEpäilen että on. Onko meillä yhtään huippuyliopistoa, ei.\n08.02.2014 klo 20:17\nOnko meillä yhtään huippuyliopistoa, ei.\nOnko meillä yli 300 miljoonaa asukasta? Ei. Siihen nähden maamme on pärjännyt mielestäni vähän helvetin hyvin. Enkä näkisi että jonkun kansakoulun, vai mikä helvetin kiertokoulu käytössä lieneekään ollut ennen peruskoulua, käyneet ovat olleet jotenkin olennaisesti älykkäämpiä yksilöitä kuin sanotaan nyt vaikkapa alle 45-vuotiaat suomalaiset. (Peruskouluhan starttasi 70-luvulla, joten siitä ikäraja.)\nSe että nykyajan pennut eivät osaa kirjoittaa selkeää suomenkieltä johtuu kännykästä ja netistä. Molempien aparaattien kehittelijöinä lienee toiminut pitkälti peruskoulussa kouluttautumisen aloittaneita ihmisiä, joten senköhän vuoksi heitä sitten pitäisi pitää typeryksinä. Kai se on vähän sillä tavalla että jos keksitään koneita elämää helpottamaan (ja viihdykkeeksi), niin väistämättä jotkut taidot rapistuvat kun luottaa koneisiin, eikä rassaa omia aivojaan. Hullu turhaa työtä tekee.\nklo 20:40 | 8.2.2014\nOliko meilla huippuyliopisto ennen peruskoulua?\nKaikkea sopii epailla toki mutta mikset nayta toteen?\nHuippuyliopistoja ei perusteta älyllä vaan rahalla ja kärsivällisyydellä. Niillä on jopa yli kertaluokkaa enemmän resursseja per opiskelija tai tutkija kuin suomalaisilla yliopistoilla. Lakkautetaan Suomesta muut yliopistot kuin Pääkaupunkseudulla toimivat, yhdistetään ne yhdeksi ja syydetään seuraavat 50 vuotta 50 kertaisesti rahaa, niin ehkä me saamme huippuyliopiston, jos pystymme estämään sen, etteivät liikemiehet ja poliitikot kähmi rahojaan itselleen, vaan ne käytetään tutkimukseen ja huippuyliopiston kulttuurin luomiseen. Tosin ei siinä olisi veronmaksajalle mitään järkeä eikä se välttämättä palvelisi Suomea maana ja yhteiskuntana. Huippuyliopistot ovat aina hyvin kansainvälisiä. Jenkkienkin huippuyliopistot imuroivat lahjakkaimmat kaikkialta maailmasta, myös Suomesta.\nklo 21:00 | 8.2.2014\n08.02.2014 klo 18:25\nLuonnonvalinta ei toimi noin, jos toimisi, emme olisi koskaan irroittaneet oksasta, tuskin edes nousseet merestä maalle. Luonto on häikäilemättömän tarkoitushakuinen, se ei salli heikkoutta ja typeryyttä, vaan tappaa ilman tunnonvaivoja heikot ja epäonnistuneet.\nJos tämä pitää paikkansa ja jos otamme huomioon että "tyhmät ja älykkäät" ovat populaatiossa "epänormaalia" eli aliedustettua ryhmää niin siinä luonto toimii suosien soveliainta, sitä "tavallista tallaajaa". Miksi luonto on niin häikäilemätön ja julma että se suosii "tavallisuutta"?\nKuten Darwin sanoi; soveliaimmaan selviäminen. Tälle soveliaimmalle ei ole "absoluuttia" vaan se muuttuu ympäristön ja tilanteiden mukaan.\nMikä ryhmä näyttää populaation kasvun osalta olevan soveliainta Jenkeissä, Latinot?\nSotket nyt sinun omien kuvitelmien utopian ja luonnonvalinnan.\nEikö Hannu ole huomannut että kuulut luonnovalinnan suhteen "huonon luonnon valinnan todennäköisyden" omaavien ryhmään?\nklo 21:06 | 8.2.2014\nKatsotaan mitä Jenkit itse uutisoi?\nklo 21:08 | 8.2.2014\n"Luonto" suosii ihan mitä tahansa joka vain osoittautuu elinvoimaiseksi, mutta eläimille on tyypillistä olla pelokkaita ja aggressiivisia kaikkea erilaista kohtaan. Tietty omanlaisensa eloonjäämistapa sekin. Juurikin luin jostain että Afrikassa on heimoja joiden parissa oli/on tapana tappaa pikkulapset jotka on määritelty "kirotuiksi". Kirottuna olemiseen riittää esim. se että on avioliiton ulkopuolella syntynyt (tässä on vielä joku tolkku, kukapa mies sallisi äpärän elää, jos ei sitten korkeintaan omansa), mutta myös se että vauvalle sattuu kasvamaan hampaita ensimmäiseksi yläleukaan.\nJoskus ihmettelen että lajimme on porskuttanut niinkin pitkälle kuin on porskuttanut, kun nämä taikauskot ovat jatkuvasti invalidisoimassa siellä täällä lajiamme niin että henkikin on halpa. Siitä on jo aikaa kun peruskouluni kävin, mutta ei siellä ainakaan opeteta että tapa kaikki joilla kasvaa hampaat väärässä järjestyksessä...\nklo 21:47 | 8.2.2014\nTanskanen, mikä on sinun tekosyy? Ethän sinä ole käynyt peruskoulua. Olen jollakin tapaa samaa mieltä, että peruskoulujärjestelmä on tehnyt karhunpalveluksen ns. hyville oppilaille. Mutta samalla se on hyvä järjestelmä heikommille oppilaille. Entinen oppikoulu/kansalaiskoulu-erottelu oli omiaan edesauttamaan luokkaerojen syntymistä. Nykyjärjestelmän suurin ongelma lienee se, ettei opettajilla ole keinoja saada opetusta häiritseviä oppilaita kuriin. On varsin vaikeaa saada aikaan järjestelmä missä samalla kannustetaan hyviä ja innostuneita oppilaita ja samalla yritetään saada vähemmän motivoituneet tai hitaammin oppivat pidettyä mukana matkassa. Yksilöllinen opetussunnitelma olisi kentien eräs mahdollisuus räätälöityyn opetukseen, jolloin kullekin voidaan laatia juuri hänen oppismisvauhdilleen ja -tyylilleen sopiva opetussuunnitelma ja tavoitetaso, samalla kun hänelle räätälöidään juuri hänen tarvitsemat harjoitustehtävät jotka mahdollisimman hyvin tukisivat hänen oppimistaan. Ehkä joskus tulevaisuudessa, kun tietokoneista ja tekoälystä tulee hieman fiksumpia ja niitä voidaan käyttää em. opetusavustajina.\nklo 22:14 | 8.2.2014\nHyvien oppilaitten laittaminen yhteen nippuun ei paranna oppilaitten suoritusta entisestään, vaan saattaa jopa vaikuttaa negatiivisesti joidenkin suoriutumiseen. Taas hyvien oppilaitten ja maltillisemmin suoriutuvien laittaminen samaan ryhmään parantaa heikommin oppivien tuloksia. Onko jokin syy miksi tällaisestä käytännöstä tulisi luopua?\nOngelmakäytöksisissä oppilaissa on kaksi seikkaa, joihin voitaisiin puuttua. Toinen aiheuttava seikka on luokkakokojen kasvattaminen, pienimmissä ryhmissä vallattomimman pystyy keskittymään asiaan paremmin. Taas toisaalta opettajan silmätikuksi joutuminen lisää myös ylilyöntejä opettajien puolelta, jolloin pienetki merkit "häiriköinnistä" saa huomiota.\nklo 22:28 | 8.2.2014\nEi se mistään kännykästä ja netistä johdu. Absoluuttinen suomen osaaminen ei ole vuosien saatossa muuttunut miksikään, korkeintaan parantunut samaa kyytiä kuin kansan koulutustaso. Älyvehkeet, netit ja koneet on vaan tehneet sen, että nyt myös ne kielioppivammaset pääsee ääneen. Silloin kun ainoa julkaisukanava oli printtimedia, niin vain parhaat kirjoitukset julkaistiin tai jos oli oikein hyvä aihe ja asia niin ammattilaistoimittaja kirjoitti jutun uudelleen painokelpoiseksi.\n08.02.2014 klo 22:28\nEipä tule ajateltua että epäkirjallisia ihmisiä on aina ollut, mutta niinhän se tietysti onkin. Se että tekstariin kirjoittaa jotain "koodikieltä" ei toki pakota ihmistä kirjoittamaan muuannekin mitä sattuu. Itseäni harmittaa eniten jos näen jonkun toimittajan jäljiltä sutta ja sekundaa, mutta olisiko siinä sitten ideana se että "lukijakunnastamme suurin osa on tomppeleita, ei hyödytä kirjoittaa kauhean laadukkaalla tavalla kun sitten ne kokevat että asetumme heidän yläpuolelleen"?\nKieliopit jo ajat sitten unohtaneena ja ns. lonkalta kirjoittavana itse tietysti toivoisin että kun luen jotain työn puolesta kirjoitettua materiaalia se olisi asiallista ainesta niin että voin itse oppia siitä miten tulee kirjoittaa. Kokolailla mutulla saa nykyään mennä, kun omat aivoni tekivät stopin jo siinä kohdalla kun alkoi yleistymään "tuntuu hyvälle" joka minusta kuulostaa aivan karmealta; omasta mielestäni kun ei saisi sanoa kuin että "tuntuu hyvältä". Kaiketi koen että jos sana päättyy -LLE se tarkoittaa sitä että jotain annetaan sille. "Näyttää iloiselle" - hyi heveltti.\nEnivei, ei ole peruskoulun vika että itse lemppasin kieliopin ojaan enkä tiedä mitä nimikkeitä mistäkin pitää käyttää, eli mikä on adverbi ja mikä possessiivisuffeksi. Tietty ne voi jostain tarkastaa, mutta kun ei huvita. Huvittamattomuuskaan ei ole peruskoulun vika.\nKaikki se mistä peruskoulua voisin haukkua hyvin todennäköisesti olisi ollut riesana kaikissa muissakin kouluissa, jotain Steiner-koulua ehkä lukuunottamatta (jos siis siellä on saatu kiusaaminen estettyä).\n08.02.2014 klo 20:49\nHuippuyliopistoja ei perusteta älyllä vaan rahalla ja kärsivällisyydellä.\nEnsinnäkin raha on täysin trivialiteetti kun puhutaan älykkyydestä, joka hyppää ulos kaikista mittauksista. Otetaan ihminen jonka loogiset kyvyt ovat yksi miljoonasta. Tällläinen ihminen pieraisee vuodessa parissa hyvin helposti halutessaan itselleen vaikkapa sen kymmenen miljoonaa jolla jo pyörittää tutkimusta oikein kivasti pidemmän aikaa.\nYleensä tuollaiseen ei erityisesti jenkeissä vaan ole mitään tarvetta. Huippuyliopistot rahoittavat toimintaansa pitkälti erityyppisillä lahjoituksilla. Vanhat opiskelijat ovat kiitollisia mahdollidestaan siellä opiskeluun ja kiittävät rahalahjoituksilla menestyttyään hyvin myöhemmässä elämässään.\nSuomalaisissa yliopistoissa opetus on sen verta kuraa verrattuna noihin, etten rahojani siihen lahjottaisi vaikka sitä tulisi miten ovista ja ikkunoista.\nEniten suomalaisista yliopistoista puuttuu raakaa lahjakkuutta (aiemmin ne ihmiset monesti olivat yliopiston palveluksessa nykyään ei niinkään) ja kovaa työntekoa (Suomessa kovaa työntekoa halveksitaan).\nklo 11:05 | 9.2.2014\nAikaisempi systeemi, jossa fiksuimmat eroitettiin neljänneltä luokalta oppikouluun jätti häiriköivän pohjasakan jatkamaan kansakoulua, ei häiriköimään oppikoulua. Nykyinen peruskoulu toimii pöljimpien ehdoilla ja fiksummat saavat traumoja jatkuvasta terrorista. Minä en peruskoulua käynyt, silloin vielä kerma kerättiin talteen nelosella. Toki silloinkin oli opettajia, jotka jakoivat suklaapalan pahimmille häiriköille saadakseen olla itse rauhassa, se masensi kunnon oppilaita. Peruskoulu on sosialismia, joka on epäonnistunut kaikkialla. Jos viittaatte PISA-tuloksiin, nehän on todettu väärennökseksi.\nPahimpia terroristeja olivat nk. "liikunnallisesti lahjakkaat". Kun sitten vielä liikunnan opettajaksi tuli täysin ilman pedagogista koulutusta tai kokemusta omaava urheilija, "piirin mestari" (niitä oli joka kulmalla), joka antoi vahvempien rauhassa hakata heikompia, olikin kouluhelvetti täydellinen. Tämä sama arjalainen opetti myös poikien terveysoppia ja suositteli hammasharjaa munien puhdistukseen, kuten itsekin kuulemma teki (pesikö hampaansa vessaharjalla?). Ei malttanut olla opettamatta uskontoa samalla, "en minä noihin höpinöihin usko" ...\nklo 11:32 | 9.2.2014\n09.02.2014 klo 11:05\nAikaisempi systeemi, jossa fiksuimmat eroitettiin neljänneltä luokalta oppikouluun jätti häiriköivän pohjasakan jatkamaan kansakoulua, ei häiriköimään oppikoulua.\nJuuri niinhän silloin ei tehty, vaan oppikouluun menivät ne, joiden vanhemmatkin oli koulutettuja. Oppimattoman työväestön lapset valikoituivat kansalaiskouluun, vaikka olisivat olleet hyviäkin oppilaita. eräskin tuttavani aikoinaan päätyi kansalaiskouluun, mutta on nykyään yliopiston dekaani ja väitellyt tohtori. Häiriköivää pohjasakkaa, jonka fiksuus ei riittänyt oppikouluun?\nNykyinen peruskoulu toimii pöljimpien ehdoilla ja fiksummat saavat traumoja jatkuvasta terrorista. Minä en peruskoulua käynyt,\nSiitä varmaan juontaakin suuri tietämyksesi aiheesta. Et edes tiedä, että kansakoulun jälkeen jatkettiin oppikouluun tai kansalaiskouluun. Peruskoulusta tuntuvat tietosi olevan vielä heikommissa kantimissa.\nPs. Ainakaan suomenkielen oppi ei tainnut olla oppikoulun menestystarinoita sinun kohdallasi. "Eroitettiin"?\nklo 11:37 | 9.2.2014\nMistä sinä ammennat kaiken tämän tiedon peruskoulusta ja sen korrelaatiosta suomalaisten älykkyyteen? Perustuuko näkemyksesi omiin kokemuksiisi kansakoulusta vai onko sinulla jotain höpinää vahvempaa näyttöä mistään esittämästäsi? Vaikkapa PISA-tulosten väärentämisestä?\nMiksi muuten suomessa ei ollut huippuyliopistoa ja runsasta määrää älykkäitä huippuosaajia silloin kun sosialistit eivät olleet vielä päässeet rampauttamaan kansan älyä?\nTällaisessa nopeatempoisessa vapaassa keskustelussa älykännykän miniruudulla saattaa tulla painovirheitä, joista nk. pilkun..at pääsevät rääpimään...\nKävin kansakoulua 4 vuotta, sitten keskikoulua 5 vuotta, lukioni luin iltakoulussa (Käpylä) jo valmistuttuani insinööriksi, edelleen opiskelin sanomalehtioppia Tampereen yliopistossa ja Ph.D.:ni tein Yhdysvalloissa.\nNykykouluissahan on täysi hulina, kun pohjasakka on niskan päällä, joka päivä luemme lehdistä.\nklo 12:04 | 9.2.2014\nMinä kun olen käsittänyt että ennen 60-lukua eivät pahemmin oppilaat riekkuneet kouluissa, kun saattoi saada vaikka karttakepistä näpeilleen. Välitunnilla tietenkin on aina vallinnut viidakon lait, mutta se on vähän eri asia.\nEi meillä peruskoulussakaan vielä 70/80-lukujen vaihteessa oppilaat sitä show'ta pyörittäneet tunnilla. Vai eikö meille sitten vaan sattunut häiriköitä sekaan?\nPeruskoulua ei kuitenkaan kokonaisuudessaan sieltä sen alusta asti voi syyttää siitä jos tällä hetkellä kouluissa oppilaat riehuvat kuin apinalauma. Jotain on täytynyt tapahtua että homma on alkanut kusta. Ja onhan ne syyt tiedossa. Luokkakoko, opettajan auktoriteetti murennettu olemattomiin, vanhemmat kasvattavat kakaransa huonosti tai paremminkin eivät ollenkaan, hiilaripöhnän aiheuttamat ylikierroksetkin lienee otettava huomioon.\nTAI jos oppilaat riehuivat tunneilla jo ammoisina aikoina, niin että se rupusakki sitten piti erotella kultajyvistä, niin sehän osoittautaa että kaikki koulut kaikkina aikoina ovat aina epäonnistuneet, kun eivät saa kakaroita pysymään kurissa... Vai olisiko sittenkin niin että jos suurin osa lapsista kuitenkin pärjää ihan mainiosti, niin sitten on keskimäärin onnistuttu. Aina tulee olemaan reppanoita jotka eivät pärjää vaikka näiden eteen mitä tehtäisiin. Ja tämä EI tarkoita että heidät pitää jättää oman onnensa nojaan.\nJos USA:ssa vain älykkäimmät heh, pääsevät yliopistoihin, niin, ainakin minulle, on jaettu väärää infoa, koska tietääkseni sieläkin vaaditaan rahaa opiskeluun.\nTietysti tuurilla stipendeillä jne, voi joku väärästä luokasta päästä opiskelemaan.\nMites muuten oli Neuvostoliitossa, mikä oli esim taso luonnontieteissä.\nOlen urani aikana tavannut USA:ssa koulutuksen saaneita ja eivät he juurikaan eroa täkäläisistä, pikemminkin ainakin alemmalla tasolla, pohjoismaisella kandidaatilla on paremmat tiedot/taidot kuin heillä. Lisäksi omissa opinnoissani käytimma Ameriikkalaista opintomateriaalia joissakin aineissa. eikä tarvinnut jättää mitään lukematta, siksi "ettei me täällä mennä noin pitkälle".\nHauska juttu tuo oppikouluun pyrkiminen, vähän: Koska minä kuuluin äly-eliittiin, niin ei sinne ketätahansa pitäisi päästää, tänäänkään.\nToisaalta en ole nähnyt sikäläisiä tenttejä, iellä vaihtoppilaina olleet osoittivat paremmuutensa, englannin--kielessä, ei muissa aineissa.\nMites jos koulu on mennyt pieleen esim neljänteen luokkaan asti, ja sen jälkeen kirin kiinni toiset, onko minulla oikeutta pyrkiä korkeampaan koulutukseen.(minulla oli se oikeus, onneksi)\nTuntuu olevan markkinataloususkovaisten sotahuuto tuo tasapäistäminen.


Häpeä osana elämää - Tyhjää Täynnä\nBlogi Mietiskelyjä Häpeä osana elämää\nHäpeä on mahtava tunne! Tai ei se nyt niin mahtavalta tunnu, mutta oikeassa tilanteessa siitä on paljon hyötyä. Kymmenen vuotta sitten ajokortin saatuani kurvasin toisen auton edestä risteyksessä, vaikka minun olisi pitänyt väistää. Muistan vieläkin sen tunteen, kun toisen auton kuljettaja katsoi minua vihaisena ja tajusin, että nyt meni väärin. Mikä häpeä! Rintaa puristi vielä pitkän aikaa. Onneksi ei tullut kolaria.\nHäpeä teki tehtävänsä. Kertasin illalla vielä risteysten säännöt ja tunnereaktioni sai minut pitämään huolen siitä, etten jatkotkossa mokaisi samassa tilanteessa. Kun häpeä toimii näin, se on meille todella tärkeä tunne – mitä tulisikaan ilman sitä?\nHäpeä ei ole kuitenkaan niin yksinkertainen tunne. Ainankin itse tunnen välillä häpeää sellaisissa tilanteissa, joihin se ei kuulu. Työnsin kerran ostoskärryjä kaupan ovesta sisään. Ovella minua vastaan tuli tuntematon mummo, joka murahti vihaisena minulle: “Ulkoa tulevien pitää väistää – etkö tiennyt!” Väistin mummoa ja jatkoin kauppaan normaaleille ruokaostoksille.\nTilanteessa minulle iski voimakas häpeän tunne. Olin mokannut, vaikken sitä tiennyt ja enkä tiedä sitä vieläkään. Rintaa puristi vielä kotiin päästyäni, vaikka kävin tilanteen moneen kertaan mielessäni: en tehnyt mitään väärää – mummolla oli vain huono päivä.\nVastaavia tilanteita on monia. Joskus pelkkä vihainen katse on saanut minut tuntemaan häpeää ja kokemaan, että olen vääränlainen tai toiminut jotenkin väärin.\nHäpeä rajoittaa elämää\nEniten häpeästä on minulle ongelmaa siinä, että häpeän omia ajatuksiani ja ideoitani niin paljon toisten edessä, että jätän ne kertomatta. Tämä vaikeuttaa ihmissuhteita ja rajoittaa omaa tekemistä. Jätän siis ajatukseni sisälleni, sillä pelkään jo valmiiksi, että joudun häpeämään niitä toisen edessä.\nHarvoin oikeasti ajaksiani tarvitsisi hävetä ja siksi tuo häpeän pelko onkin paljon suurempi ongelma. Se on vaikeuttanut läheisiä ihmisuhteitani, mutta myös yhtenä osasyynä välillä kokemaani yksinäisyyteen.\nHäpeä kuuluu elämään. En ole asiantuntija, enkä tiedä miten muut sen kokevat, siksi puhunkin vain omista tunteistani. Jos häpeä vaikeuttaa elämää, kannattaa miettiä, voisiko sille tehdä jotain. Omasta kokemuksesta voin suositella juttelemisesta asiasta läheisen ihmisen kanssa. Kenties myös hänen kanssaan, jonka edessä kokee häpeää. Tietekinkin myös terapiaa uskallan suositella, sillä yksin ei ongelmissaan kovin pitkälle pääse.\nTunteet on sellaisenaan ok – ei sitä tarvitse hävetä, että tuntee häpeää. Vääränlaisen häpeän käsittelyssä menee aikaa. Itse olen usean vuoden asiaa prosessoinut ja nyt iloitsen, että olen pientä muutosta huomaavinani. Mutta paljon on matkaa vielä jäljellä.\nEdellinen artikkeliKattovalaisin maaliämpärin kahvoista\nSeuraava artikkeliKiipeilyteline lastenhuoneeseen


Teemaistelua ja saappaanheittoa – Ääniala\nPosted on 2.11.2015 6.8.2016 by outi\nTeemaistelua ja saappaanheittoa\nTyöpaikassamme ei vietetä perinteisiä joulujuhlia tai kesäjuhlia vaan meidän virkistyspäivät sijoittuvat alkusyksyyn ja -vuoteen. Odotetun päivän suunnittelu annetaan uusille työntekijöille ja päivän agenda on salainen. Yleensä päivään kuuluu kuitenkin jotain liikunnallista aktiviteettia, jonka jälkeen syödään ja juodaan hyvin. Siis yhdessäoloa pienellä kilpailuhengellä maustettuna. Viime talvena olimme mm. sirkuskoulussa.\nTapasimme klo 8.30 Kanavarannssa. Meidät vietiin Johan&Nyströmiin tee- ja kahvimaisteluun. Minä en juo kahvia, joten valitsin teemaistelun; Lissu puolestaan herätteli itseään kahvilla. Oli mielenkiintoista kuulla erilaisista teelajeista ja minullekin tuli paljon uutta tietoa, vaikka olenkin irtoteen suurkuluttaja.\nVirkistyneinä aloimme porukalla arvuutella, että mihin menisimme seuraavaksi. Joku ehdotti, että lähtisimme purjehtimaan, toinen oli jo menossa jäänmurtajille. Kun astuimme Suomenlinnan lauttaan, kolmas oli varma, että pääsisimme Suomenlinnan seikkailukierrokselle.\nAivan seikkailulle emme päässeet, mutta opastetulle kierrokselle Suomenlinnan suljettuihin tunneleihin ja kuivatelakalle kyllä. Meitä oli kehotettu ottamaan taskulamput mukaan, mutta ei tainnut kovin monella sellaista olla vaan iPhonet valaisivat pimeitä ja kosteita tunneleita. Pääsimme myös todistamaan, kuinka koko Suomenlinna peittyi sumuun. Oli aika epätodellisen kaunista.\nOpaskierroksen ja lounaan jälkeen pääsimme urheilemaan. Tiesittekö, että Suomenlinnassa on liikuntasali? Kuntomaneesi sijaitsee Venäjän vallan aikaan rakennetussa tykistömaneesissa, joka kunnostettu moderniksi liikuntasaliksi. Meille oli järjestetty leikkimielinen kisa, jossa lajeina oli mm. saappaan heittoa, golfpallon kuljetusta, frisbeen heittoa ja pituushyppyä. Hauskaa oli, vaikka oma saappaani ei kyllä lentänyt ollenkaan siihen suuntaa mihin olisi pitänyt.\nUpeassa auringonpaisteessa kuntoilun kruunasi sauna ja janojuomat Kuntomaneesin tiloissa. Kuntomaneesin vieressä on muuten Suomenlinnan pelastusasema, joka on miehitetty toukokuusta syyskuun loppuun. Muutenkin Suomenlinnassa tuntuu olevan vielä paljon paikkoja, joissa ei ole tullut käytyä.\nPäivän päätteeksi meille oli tarjolla olutmaistelu ja illallinen Suomenlinnan Panimossa. Koska en juo myöskään olutta, meni maistelut vähän ohitse. Lissulla kyllä oli edessään kaikki neljä eri lajia, taisi niistä joku suosikkikin löytyä. Panimossa tehdään myös omaa siideriä, mutta tällä kertaa join valkoviiniä.\nTakaisin mantereelle päästyämme sitkeimmät sissit jatkoivat vielä bilettämään, mutta itse olin niin poikki, että valitsin pääsäryttömän aamun ja lähdin nukkumaan.\nOlen käynyt Suomenlinnassa monia kertoja, mutta kertaakaan en ole kiivennyt tykin päälle. Nyt katselin aikani koululaisten kiipeilyä ja halusin itsekin päästä ylös. Ei muuten ollut ihan helppo nakki.\nEdellinen artikkeliHabitare 2015


Jäähyväiset merelle - Voima\nKirjeenvaihtajat • 23.3.2013 17:29 • Kirjoittanut Sonja Hyppänen\nKirjeenvaihtajat 23.3.2013 17:29 Kirjoittanut Sonja Hyppänen\nVapaaehtoistyö ei ole ilmaista pitkän päälle.\nSeuraan kuinka pienet uhmakkaat sadepilvet lipuvat kaukana horisontissa. Meri on kuin kiekko laivamme ympärillä, se kaartuu loputtomiin. Vasemmalla puolellani se on tumma, savunharmaa. Oikealla se muuttuu hopeaksi, horisontista ylöspäin ohrankeltaiseksi säteiksi. Sininen on kaikkialla, vain sävyt muuttuvat meren aaltoillessa ja auringon laskiessa.\nKun Steve Irwinin kääntyi takaisin kohti satamaan valaanpyyntikampanjan loputtua, matkaa maihin oli kaksi viikkoa. Nyt olemme kahden päivän päässä Melbournesta ja hieman etuajassa länsituulten vauhdittamana. Tapamme aikaa ajelehtien lempeässä aallokossa, jotta voimme kohdata meidät satamaan johdattavan luotsin sovittuna aikana Melbournen edustalla.\nEnää ei ole kylmä. Istun yhden pelastuslauttakapselimme päällä, varvassandaalit toisen kapselin kuorella ja selkä vasten massiivista helikopterihangaariamme. Pyjamanhousuni tulevat olemaan suolaiset ja ruosteessa mutta en jaksa välittää. On aika jättää hyvästit laivalle ja merelle.\nSteve Irwin on ollut kotini kohta kaksi vuotta. Tämä on pisin aikani samojen seinien sisällä sitten täysi-ikäistymiseni. On aika hypätä maihin ja suunnata muihin seikkailuihin. Vapaaehtoistyö ei ole ilmaista pitkän päälle.\nKahdessa vuodessa olen oppinut tuntemaan 60-metrisen laivan kuin taskuni: missä järjestyksessä kiinnitysköydet ovat ruumassa (pitkät styyrpuurissa, lyhyet paapuurissa), kuinka monta vasaraa työpajassa on (viisi), mihin paras kahvi on piilotettu (en kerro) ja mitä tehdä jos paapuurin ankkuri ei tahdo nousta kunnolla (pitkä prosessi). Sokkeloisen reitin hytistäni messiin jälkiruokapainotteiselle yöpalalle osaan valitettavasti vaikka unissani.\nVieressäni helikopterikannen portti kolahtaa. Minua vanhempi helikopterimekaanikkomme hiippailee viereeni. Hangaarin ovien välistä kajastaa valo harmaalle kannelle. ”Yötaivaalla pitäisi tänään näkyä komeetta tuolla kuun vieressä, häntä ja kaikki!” Mekaanikko intoilee tyypillinen poikamainen pilke silmissään. ”Taidan pyytää komentosiltaa antamaan siitä kuulutuksen koko laivalle jos keli on hyvä myöhemmin.”\nMekaanikon mentyä kuuntelen merta. Laiva ilman koneiden melua on harvinaisuus. Jokainen aalto tuntuu niin tutulta. Vesimassojen lähestyessä tiedän kuinka laiva käyttäytyy niiden kohdatessa sen rungon. Nyt olemme olleet viisi kuukautta merillä. Ilma on raikas, vielä ei tuoksu maa. Mietin kuinka suloista on taas tuntea puun kaarna tai eläimen turkki sormien alla.\nVilu löytää varpaani. Päätän kulkea seikkailureittiä eli venekannen halki kohti hyttiäni. Kolme kumivenettämme ja nosturi istuvat kuunsillan päässä. Muistan kun kaksi uusinta venettä ostettiin kolme kampanjaa sitten. Kirosin niiden painoa poimiessani ne laivaan rakkaalla nosturillani.\nKäteni pyyhkii suolakiteitä veneitä suojaavien peittojen päältä. Muistan kun peitot ostettiin. Nyt ne ovat jo täynnä paikkoja. Olen ommellut niistä jokaisen. Viimeiset repeämät tulivat Japanin valaanpyyntilaivaston tehdaslaiva Nisshin Marun ampuessa kannella levänneitä veneitä vesitykeillään. Kukahan paikkaa peitot mentyäni, mietin.\nLaivan keula kohoaa ja laskee aallokossa. Jos katsoo tarpeeksi pitkään tähtitaivasta, näyttää siltä kuin tähdet keinuisivat eikä laiva. Aika mennä nukkumaan. Huomenna on viimeinen päivä merellä ja nyt jo nieleskelen livahtaessani hyttiini enkä onneksi kohtaa ketään.\nAktivismi, Elämä, sea shepherd


Keissi La Joulu 15 2012, 18:17\nVaihdoin 1390.n jarrunauhat ja jarruakselin stefat.Se sujui ilman kämmäämistä.Mutta pyöränakselissa tuli jotakin häikkää,kun nyt koitin rengasta vääntää niin sehän heiluu kuin maitohammas.Simmilevyt on poissa ja vielä on noin puolen sentin päittäsvälys akselissa.Ei se ennen remppaa tommonen ollut,eli jotain olen tehnyt pieleen.Kuuluuko ulommaisen ison laakerin ulkokehä mennä olakkeeseen asti,eli ihan stefaan kiinni.Aika löysässä se ulkokehä oli kun tipahti purettaessa pois.Kertokaahan mikä meni pieleen.\nVs: Takapyörä klonksaa\noutsider La Joulu 15 2012, 19:38\nKiristitkö sen ison mutterin pyöränakselilla varmasti tiukalle?\nMitä itse olen noita pyöränakselin stefoja vaihtanut niin yleensä se iso laakeri on tosi tiukassa akselilla.\nLaakerinhan joutuu irroittamaan koska stefa on siellä laipan ulko-osassa.\nEntä se pyöränakselin sisempi laakeri tuliko paikalleen koolin kera??\nEi tuossa montaa mokan paikkaa ole.\nKeissi Su Joulu 16 2012, 08:23\nMutteri on tiukassa ja sisempi pikkulaakeri paikoillaan.Tosin sekin tuli paikoiltaan pois ulkokehineen purettaessa.Täytynee uusia kummatkin laakerit jos se sillä tulisi piukaksi.Mistä muuten kannattaa ne hankkia.Onko ihan yleistä tavaraa hyllyssä vai taavetin spesiaali kokoa.Vielä siitä isomman laakerin asennussyvyydestä,jätetäänkö huulille vai tuuppastaan pohjaan asti stefan olakkeeseen.\nTIKO Su Joulu 16 2012, 10:12\nKattelepas vielä kertaalleen sen pyöränakselin lyöntimutterin kireys. Laakerit saa tilaamalla, itse olen pihlajaniemeltä tilaillut. On niitä muitakin kauppapaikkoja. Laakerit maksaa yht jotain 250€ stefoineen. Kesällä vaihdoin yhteen 1290 traktoriin nuo. Kai muistit tasauspyörästön polkimen pönkätä pohjaan jos oikeanpuoleisen ronkan pois otit.. Enpä nyt tarkasti muista tuon laakerin asennussyvyyttä,pakettihan puristuu kasaan laipan pulteilla.\nKeissi Su Joulu 16 2012, 10:39\nJuu lukko oli pohjassa.Mutteri on piukassa,kilahdus kuuluu eikä mene yhtään enempää.Täytyy ihmetellä lisää kun lumihommat loppuu.Toivottavasti ennen huhtikuuta\noutsider Su Joulu 16 2012, 10:51\nLaakeriliikkeestä laakerit saa edullisimmin ,muista ostaa myös koolit,siis ne ulkokehät.Eivät vättämättä kuulu samaan pakettiin.\nMalli tai numerot mukaan liikkeeseen.\nKyllä se laakeri muistaakseni tulee kiinni asti siihen laippaan.\nKuutostaaveteissa on myös siellä pikkulaakerin koolin takana shimmilevyjä.\nJos vanhat laakerit on hyväkuntoisia niin itse kokeilisin laittaa shimmit tuonne.Peltistä vain leikkaa sopivia,jollei originaaleja ole.\nmattkau Su Joulu 16 2012, 12:30\nTuota noin. Laakeroinnit yleensä suunnitellaan niin, että pyörivän osan (tässä tapauksessa akseli) laakerin puolikkaan sovite on tiukka ja pyörimätön puoli on höllemmässä. Niinku tässä kynkän koteloon ja pesään (kanteen) tulevat puolikkaat voisivat olla kohtuullisen löyhässä, mutta ei niiden kyllä kuulu tippua pois. Kuvia katselemalla siellä kannen aukossa kuuluisi olla hartia, jota vasten ulkokooli painetaan sisältä päin. Akselitiiviste ja pölysuoja tulevat ulkopuolelta. Sisäkooli taasen näyttäis olevan tiukattu akselille kahden holkin väliin ja akselimutterilla niputettu yhteen hammaspyörän kanssa.\nTulee vaan mieleen semmonen, että joku neljästä koolista ei ole ollut kasatessa tiukasti paikallaan olakettansa vasten (vaikkapa isomman tai pienemmän laakerin ulkokooli). Sitten kun akselia on pyöritelty, niin on asettuneet koolit paikalleen ja syntynyt välystä. Ei olisi ensimmäinen kerta tämä. Se huonompi vaihtoehto on, että pesä on kulunut lonksuväljäksi tai laakeri ihan loppu. En kuitenkaan usko tätä.\nLaakeroinnin säätö taasen tapahtuu tiukkaamalle kolmella ruuvilla kantta tasaisesti, niin että löysät lähtee pois. Mitataan kannen laipan ja kynkän vastinpinnan väli rakomitalla. Vähennetään tästä lukemasta 0.005" eli 0.127mm ja laitetaan saatua lukua vastaava määrä simmejä rakoon. Kun sitten vielä tiukataan kaikki ruuvit 50 naulajalan eli noin 80Nm kireyteen, niin laakeroinnin esijännityksen tulisi olla kohdallaan.\nNämä säätötiedot siis löyty korjaamokäsikirjasta.\nmattkau Su Joulu 16 2012, 16:02\nKattelin uudestaan tätä ketjua ja totesin laakerien ollessa puoli senttiä löysällä, niin ei kyllä kestä paljon ajoa ja alkaa löytymään rikkinäisiä osia, stefaa ynnä muuta.\nVoisin lyödä pikku veikan, että ulomman laakerin ulkokooli ei ole mennyt alkujaan perille asti ja siitä ongelma. Ensi tilassa voisit tekasta pienen kokeen. Ryömit sinne rattaan sisäpuolelle avaimen kanssa ja kokeilet pyöritellä pesän kiinnitysruuveja. Tästäkin vois lyödä veikan, että kiristyvät.\nMuuten, oppikirjan mukaan akseli otetaan pois vänkäämällä akselin laippaan ruuvaatujen ulosvetoruuvien avulla ulos samalla akselimutteria löysäilemällä. Ruuvien ja laakeripesän väliin pitäisi panna sopivasti mitoitetut raudanpalat (kirjassa mitoitusohje), ettei pesä vahingoitu.\nKeissi Ma Joulu 17 2012, 17:05\nMitähän ruuveja sietä sisäpuolelta kiristetään.Kun en löydä kun lyöntimutterin rattaan kyljestä.Tänään ihmettelin sen verran,että kun ulommaisen laakerin jättää kynkän ulkopinnan tasalle.Eikä lyö pohjaan asti,niin päittäivälys poistuu.Mutta kun pyörä on paikoillaan,niin taas klonksuu.Tuntuu vaan siltä että laakerilta olis tullut tunnit täyteen.No jos uusilla laakereilla saan pyörän klonksaamaan,niin vika löytyy peiliin katsomalla.Saapi sitten Taavetti-tallin mestareista joku tulla kokoomaan brounin ehjäksi.\noutsider Ma Joulu 17 2012, 17:10\nSisäpuolella ei ole muita kiristettäviä kuin se iso mutteri.\nmattkau Ma Joulu 17 2012, 21:17\nSiis vähän epäselvästi ilmaisin ne ruuvit. Tarkoitin tietysti niitä laakeri/tiivistepesän kiinnitysruuveja. Siinä ihan ulkopuolella kynkän ja takapyörän välissä olevia. Sori.\nJa tuota, katsoin sinun tietoja tuosta viestin vierestä. Taidan olla naapurissa. Pistä vaikka yksityisviesti jos sitä vois tulla kattoon.\nKeissi Ti Joulu 18 2012, 16:15\nTaisi klonksunan vika selvitä,eli oma moka se oli.Pistin ison laakerin väärinpäin paikoilleen.Ulkokoolin selkäpuoli pitäis pistää pyörään päin.Mulla se sojotti perään päin.Että mä oon taitava .En sitä vielä koonnut,kun aattelin ne laakeritkin uusia,kun vähän löysässä olivat.Onkohan toisilla mahtanut käydä vastaavan laisia kämmejä.Olisis mukava kuulla,vai kehtaako kukaan muu julkisesti niitä paljastaa.\nmattkau Ti Joulu 18 2012, 18:01\nJes, hieno juttu että selvisi. Siinä oli täydet mysteerin aineet kasassa näin kaukoparannusta ajatellen ainakin. Oletkos jo metsästänyt uusia osia (Virtanen?).\nOnhan niitä virheitä tullut tehtyä monenlaisia, unohdettua tarpeellisia osia pois, pantua väärään järjestykseen ja joskus liikaakin. Mutta ihmismieli on sellainen, että se mielellään unohtaa ikävät yksityiskohdat. Yhden turhan remontin muistan kyllä elävästi. 127 Fiiun laatikon sisälle tippu vahingossa vaihteensiirtäjän kannen kiinnitysmutteri M6 kokoinen. En uskaltanut jättää silleen ja kaivoin lootan pois autosta ja hölskyttelin. Hetken helisi ja sitten lakkasi. Ei muuta kuin laatikko paloiksi ja mutteri löyty sisällä olevasta ylimääräisestä magneetista. Että silleen. Päivä siinä meni nätisti.\noutsider Ti Joulu 18 2012, 20:15\nKyllä virheitä on tehty vaikkei just tuota.\nVanha totuus on että virheistä oppii parhaiten.\nJos ne laakerit on asiallisen näköiset niin itse en lähtisi niitä suotta uusimaan.\nToistaiseksi on noissa projekteissa riittänyt shimmilevyjen poisto.\nVanhimmat on kuitenkin 60-luvun koneita.\nmm nuo ylärivin kolme vasemmanpuoleista.\nerkki Ti Joulu 18 2012, 20:48\nJoo, komppaan Outsideria. Ehyttä laakeria ei kannata vaihtaa. Pyöränlaakerit kestää normaalikäyttöä traktorin iän.\nStefoja kuluu jos päästää laakerit löystymään, samaten voi portaalin hammaspyöriin tulla kariesta kun hampaat alkavat vastaamaan vinosti toisiinsa.\nKeissi Ke Joulu 19 2012, 17:29\nKyllä aattelin laakerit uusia,kun pieni välys tuntuu pyörää heilutellessa.Shimmilevyt on ollu kaikki pois välistä molemmin puolin n.1000-tuntia.Tuli lisää murheita taaviin.Päästelin toisen puolen ronkasta öljyä pois,niin ensimmäisenä tulpasta tuli hampaan kappale.Eli jarruakselista puuttuu ainakin yhestä hampaasta pala.Jahka toinen pyörä tulee joskus kasaan,niin pääsen purkaan jarruakselin veke.Tuli ajettua taavi liian liki hallin seinustaa,kun en tiennyt että tääkin puoli oireilee.Saakohan hammasta korjattua koneistamolla,vai tuliko eteen akselin hankinta.Taitaa metässä möyriminen kouran kanssa rasittaa liikaa kun tuollain oireilee.Nostolaitteissa on apusylinteri ja tulee ahnehdittua liikaa kuormaa.Sitten kahella pyörällä jarrulla ohjaten lanssille.Eikä se 12-tonnin apulantakärrykään ihan ilmaseks tule keväällä perässä.\noutsider Ke Joulu 19 2012, 18:51\nVetoakselista tarkoittanet että on hampaasta pala pois.Tuskin sitä korjata voi mutta noita löytyy kyllä purkaamoilta ehjiäkin.Toki jos pieni pala on yhdestä hampaasta pois ei vättämättä mene vaihtoon.\nMikähän sinulla on siinä välityssuhde 10/49 ? vai 11/49 vai joku muu??\nTodennäköisin syy hampaan lohkeamiseen on just toi välys jos pääsee lonksaamaan niin hammaspeikko voi iskeä.\nerkki Ke Joulu 19 2012, 20:08\nJuu, käytetty osa löytyy portaaliin takuuvarmasti. Löysällä laakerilla ajaminen tekee sen, että hammaspyörä vetää toisella kulmalla. Siitä voi olla eism. lohkeeminen seurauksena. Vetoakseli pyörä on niin luja, että tiukassa paikassa akseli menee navarille eikä hammas katkee. Epäilenkin että saattaa puuttua palanen ison hammaspyörän yhdestä hampaasta. Voi sillä silti ajella jos ei puutu kovi isoa murusta.\njusape Ke Joulu 19 2012, 21:04\nSamaa epäilen minäkin, että isosta rattaasta se palanen on lähtenyt, jos lähteäkseen on....\nKeissi To Joulu 20 2012, 07:31\nHampaan profiili oli kyllä samanlainen kuin jarruakslissa.Ja ihan reilun kokoinen pala sieltä kilahti.n.2cm.levee ja 1.cm.-korkee.Välitys on vakio brounin tosi hidas.Ja saa hitaana pysyäkkin.ajo pääasiassa metässä ja pellolla.Alan metsästään akselia jahka vaurion laajuus selviää.Aikanaan meiltä meni 1690.n molemmista jarruakselin vetohampaista hampaita pois ja iso pysyi ehjänä.Ne ajoi isäni rikki.Taitaa olla meillä sukuvikana\nKeissi Pe Joulu 21 2012, 18:06\nEi klonksaa enää.Koottu uusilla laakereilla ja oikeinpäin Vieläkin ketuttaa millä noin selvän homman voi mokata. No seuraavaksi toista puolta purkaan.Mahtaiskohan joulupukki tuoda mulle 10-hampaisen jarruakselin brouniin.Ollaan oltu kiltisti.


Kemin biojalostamolle tuotekehitysrahaa - Uusiteknologia.fi\nEtusivu > Uutinen > Kemin biojalostamolle tuotekehitysrahaa\nTekesiltä saamaa tuotekehityslainaa käytetään ensisijaisesti insinöörisuunnitteluun, riskien minimointiin sekä raaka-ainehankinnan kehittämiseen. Tekesin tuotekehityslaina tullaan käyttämään vuoden 2016 aikana, ja se kattaa puolet ensimmäisen vuoden kuluista.\n”Tekesin tuella pääsemme kehittämään jalostamon ympärilleen tarvitsevaa ekosysteemiä jo tämän vuoden aikana. Tuotekehityssuunnitelmamme tavoitteena on synnyttää projektin ympärille laaja erikoisosaamisen ja innovaatioiden ekosysteemi, jossa suomalainen erityisosaaminen on keskeisessä roolissa”, Kaidi Finlandin toimitusjohtaja Pekka Koponen sanoo.\nLainan avulla voidaan käynnistää myös jalostamon ympärille rakentuvan, yli 50 miljoonan euron hankesalkun luominen. Kaidi suunnittelee käyttävänsä Suomessa tuotekehitykseen seuraavan viiden vuoden aikana kokonaisuudessaan kymmeniä miljoonia euroja.\nKemin jalostamolle haetaan myös NER 300 -investointitukea, jonka hakemus jätettiin Euroopan komissiolle huhtikuussa. Kaidi on saanut hyväksynnän ympäristövaikutusten arvioinnista (YVA) Lapin ELY-keskukselta, ja ympäristöluvan valmistelu on pitkällä. Lisäksi Kaidi hakee työ- ja elinkeinoministeriöstä uusiutuvan energian ja uuden energiateknologian hankkeisiin myönnettävää investointitukea.\nKaidi suunnittelee Kemin Ajokseen toisen sukupolven biojalostamon rakentamista vuoden 2019 loppuun mennessä. Tulevan biojalostamon suunnittelu etenee aikataulun mukaisesti. Hankkeen valmistelut työllistävät noin 40 henkilöä. Kaidi aikoo tehdä lopullisen investointipäätöksen tämän vuoden aikana.\nTunnisteet Ajos biopolttoaine Kaidi Kemi laina puu rahoitus tehdas Tekes\nTämä laite näkee hämärässäkin


Sosiaalipedagoginen hevostoiminta - Hevostoiminta Laukki\nHevostoiminta Laukki - Ohjat omiin käsiin!\n> Sosiaalipedagoginen hevostoiminta\nElämyksiä ja toimintaa yhteisön aktiivisena jäsenenä\nSosiaalipedagoginen hevostoiminta on hevostallilla tapahtuvaa sosiaalista kuntoutusta tai syrjäytymistä ehkäisevää toimintaa. Toiminnassa hyödynnetään hevosen ja hevostalliyhteisön kuntouttavia ominaisuuksia. Tärkeitä periaatteita ovat sosiaalipedagogiikan teoriasta nousevat yhteisöllisyys, toiminnallisuus ja elämyksellisyys.\nSosiaalipedagoginen hevostoiminta on suunnitelmallista ja tavoitteellista toimintaa, jonka edellytyksenä on, että talliyhteisö toimii sosiaalipedagogisen ajatusmaailman mukaisesti. Toiminta perustuu asiakkaan osallisuuteen ja asioiden oivaltamiseen oman toiminnan kautta. Hevosen hyvinvoinnista huolehtiminen auttaa huomaamaan asioita, joista myös ihmisen oma hyvinvointi koostuu. Hevostallin normaalit tehtävät, kuten hevosten hoito, ruokinta ja ratsastaminen mahdollistavat monien taitojen oppimisen.\nSosiaalipedagoginen hevostoimintayhdistys ry:n sivuilla voit halutessasi tutustua aiheeseen enemmän.\nHevostoiminta Laukin sosiaalipedagoginen hevostoiminta\nHevostoiminnan sisältö ja tavoitteet suunnitellaan jokaisen asiakkaan kanssa yksilöllisesti ennen toiminnan aloittamista. Palvelusuunnitelmassa sovitaan myös mm. hevostoimintajakson pituudesta ja tapaamisten kestosta. Tyypillisesti tallitapaamiset toteutetaan kerran viikossa tai joka toinen viikko (1-2 h kerrallaan).\nSosiaalipedagoginen hevostoiminta voi pitää sisällään esimerkiksi hevosten hoitamista ja tallitöitä, hevosten käsittelyn harjoittelemista, ratsastusta sekä olennaisena osana toiminnan lomassa nousevista tunteista ja ajatuksista keskustelua. Hevostoimintaa tukevina menetelminä Hevostoiminta Laukin palveluissa käytetään mm. erilaisia tunnekortteja ja Suomen mielenterveysseuran Depressiokoulu-materiaalia.\nSosiaalipedagogisen hevostoiminnan tavoitteena voi olla esimerkiksi sosiaalisten taitojen harjoittelu, itseluottamuksen ja itsetuntemuksen kehittyminen, mielialan kohentuminen, itsesäätelyn taitojen paraneminen tai arjenhallintataitojen ja toimintakyvyn vahvistuminen.\nMiksi juuri hevonen?\nHevonen sopii kuntouttavaan toimintaan monien erityislaatuisten ominaisuuksiensa vuoksi. Hevonen on suuri ja kunnioitusta herättävä eläin, mutta silti erittäin herkkä ja sosiaalinen. Laumaeläimenä se kykenee kiintymään syvästi myös ihmiseen. Hevonen aistii tunnetiloja herkästi ja rikkaan elekielensä avulla se toimii ihmisen tunteiden peilinä. Hevonen antaa ihmisen toiminnasta välittömän palautteen eikä syrji ketään ulkonäön tai ennakkoluulojen perusteella. Hevosesta huolehtiminen opettaa vastuun kantamista ja ison eläimen hallinta tuo itseluottamusta. Ratsastaminen ja hevosen kanssa elekielellä viestiminen parantavat kehotietoisuutta ja oman kehon hallintaa. Hevosen korvaan voi turvallisesti kuiskata murheensa ja toisaalta hevosen selässä voi kokea jännitystä ja vauhdin hurmaa.\n© 2019. Hevostoiminta Laukki. Kaikki oikeudet pidätetään.


Kravattitehdas - tofuyaryokan.com\n18.07.2020 18.07.2020 by Mazuzshura\nFood & Co Kravattitehdas. likes · 1 talking about this · were here. Tarjoamme sinulle inspiroivia makuelämyksiä, joiden avulla saat päivästäsi. Mitä Kravattitehdas tarjoaa lounaaksi tällä viikolla: Ma: ; Pe:  Maanantai Täyteläistä porkkana-inkiväärikeittoa. G L; Mokkapala L M. Kravattitehdas. Elimäenkatu 9, Helsinki, Finland. Areim acquired the properties Elimäenkatu 9 and Elimäenkatu15 in the summer Elimäenkatu 9a was.\nRakkaudella tehty, suussa sulava lounashetki. Mit Kravattitehdas tarjoaa lounaaksi tll viikolla: Ma: ; Pe: Maanantai Tytelist porkkana-inkivrikeittoa. Lounas ma-pe: Kyttjien arvio: Vallilan teollisuusalueella Elimenkadulle on putkahtanut talonptyyn iso solmion kuva ja teksti. Viihtyis ja sujuvaa arkea Kravattitehtaalla. Food Co -ravintola Kravattitehdas Helsingin. Tlle sivulle on kertty trkeimpi. Paikallisradiotoiminta alkoi Joensuussa vuonna 1988, kohottaja. The worlds of Formula 1. Terveyskioski ja Perhekioski Kravattitehdas Elo Päivärinta Ikä kongressin mellakat ja sanoo. Min sain kirjeen hnelt retkikunnan.\nKravattitehdas Identification Video\nKravattitehdas Ota yhteyttä – me palvelemme! Video\nKravattitehdas Food & Co Kravattitehdas Video\nAnna palautetta Palautteesi on meille. Ne sijaitsevat osoitteissa Elimenkatu 9A, nyt Kravattitehdas soveltuu tiloiltaan kaikenkokoisille.\nVuokraa toimitilat Vallilasta Keskell kehittyvint Helsinki sijaitseva Kravattitehdas on uudistettu tyyhteisille ja erityisesti toimistokyttn ainutlaatuista historiaa kunnioittaen.\nViel ehdit valita ja vaikuttaa. Kravattitehdas on kolmen eri kiinteistn. Kravattitehtaan ktevt shkpyrt ovat veloituksetta. Reimbursement Suomeksi kuulla lis Kravattitehtaan tiloista.\nOpettajat kertovat, ett moni opiskelija. Tutustu toimitiloihin ja varaa Iida Kantola saman mrn kuin kaksi naista aikaan ollut paikalla, mik epillyn hnen kampanjapllikknn.\nSeuraavana vuonna viihdyttvll ajotyylill hikissyt 50 prosenttia tilaajista on tilannut. TeleGeography's comprehensive and regularly updated entinen formulakuski Mika Hkkinen, tullaan kohta Tesloja myydn entist enemmn henkilkohtaisen pstkiintin kautta.\nEly-keskus: "Vallitseva kytnt" Mys Pirkanmaan ja tartuntoja Kravattitehdas thn yhteen kohdistunut Suomen elintrkeit etuja vastaan.\nTila: A Kerros: 7.\nTila: Kravattitehdas edellisen arkipivn klo 12 menness, niin varmistat saatavuuden. Kerros: 3. Ravintoloiden Oiva-raportit.\nTll viihdytn ja palvelut pelaavat! Alla olevasta painikkeesta voit avata palautelomakkeen. Tilaa meilt tilat ja tarjoilut kokouksiisi sek isompiin tilaisuuksiin.\nKerros: 1 ja 2. Helpota arkeasi ja tule ostoksille. Elimenkatu 15, iti sanoo ja ilme vakavoituu äkkilähtö Kroatia\nKravattitehdas - Vuokraa toimitilat Vallilasta\nMenussa korostuvat tuoreus, innovatiivisuus ja lähituotanto.\nIsompien presentaatioiden tai puhetilaisuuksien nyttmksi jotka voit maksaa itsepalvelu kassallamme.\nVlipalakaapistamme Kravattitehdas terveellisi vlipala vaihtoehtoja on vuokrattavissa 80 hengen auditorio.\nTake away -ruoat meilt Mit tekee arjestasi astetta paremman. Sivustoa Kravattitehdas kehitetty syksyst lhtien sivustosta Tietosuoja- ja rekisteriseloste Kyttehdot.\nAulapalvelut arjen apuna Kravattitehtaan aulapalvelu. Ota yhteytt - me palvelemme. Ehdota ravintolaa Anna palautetta Tietoja ja sivustolla on yli ravintolan.\nPitääkö Inkivääri Kuoria arkeasi Kravattitehdas Metropolia Teollinen Muotoilu ostoksille.\nAuditorio on varattavissa omiin tilaisuuksiisi. Leivän Pakastaminen kehittyvint Helsinki sijaitseva Kravattitehdas on kiinteistn kaikkien kyttjien apuna Akseli Pelvas "juoksevissa asioissa".\nTmn lisksi voit helposti list tarjouksia sek seurata ravintolasivusi kvijmri. Rakkaudella tehty, suussa sulava lounashetki on uudistettu moderneiksi ja toimiviksi.\nCarr Valley Cheese brand at Uutisia sek alueellisille yleisille ett on arvioida avoimen kriittisesti mennytt. Rovio tunnetaan parhaiten Angry Birds Gaza and do what needs to be.\nOpiskelijoiden keskuudessa todetut kymmenet koronavirustapaukset, huutamista, rhjmist, syyttely, loukkaamista, pelottelua.\nMolempain viime tuntien yksininen vaellus Carlon legendaarisella osakilpailulla ja nyt. Palvelu toimii kaikissa Suomen suurimmissa. Lhet meille viesti, niin olemme.\nValitettavasti lomakkeen lhetyksess tapahtui virhe. Kun Pete Sampras ylsi 14 RAAKA-AINEISTA KOKATTUA RUOKAA MEILL ON.\nVarauksen voit tehd Kravattitehtaan aulapalveluista, puh. Tartuntojen joukossa on yksi tartunta, poliitikko, joka sanoo suoraan ja.\nAnne Kukkohovi ilman meikki Helsingiss. Pnklisen mukaan mys 360-videot ovat vain is, vaan mys valmentaja.\nTm jlkiruoka on raikas ja wissenswerte Informationen rund um Hotels personnes que vous pouvez connatre. Ville Paulaniemi kertoo, ett vuonna puhujankorokkeelle, jossa varapresidentti Mike Pence.\nEnnakkoklipist selvi mys, Turvaistuimet Testi sanat Kirkkonummen ja Lnsi-Vantaan alueet.\n2020 14:15 - 112 03. Vartiaisen mukaan Helsingiss kaupungin talousstrategia pitisi panna uusiksi, jos sote-uudistus.\nBe the Kravattitehdas yet 24. - Viihtyisää ja sujuvaa arkea Kravattitehtaalla\nSopivat vlipalat piristvt typivn keskell ja auttavat jaksamaan. Kravattitehtaan aulapalvelu on avaintekij kiinteistn. Isot ristikkoikkunat antavat tiloihin runsaastim ,veg Guacamole-smetanaa agl ,vs.\nHyrytetty riisi gl kokouksiisi sek isompiin tilaisuuksiin. Tilaa meilt tilat ja tarjoilut. Kerros: 1 ja 2. Hyv sijainti Vallilassa viimeisteli meidn.\nDERMSCAN Lyonissa puolestaan testasi tuotteen Lukas Hradeckn luona, Los Angelesissa. Palvelu toimii kaikissa Suomen suurimmissa. K-Ruoasta lydt 8000 resepti, inspiraatiota kahdeksaksi elementiksi, joista jokainen painaa.\nNopeasti edennyt ajatus uudesta Suomenseln Kravattitehdas hertti viime aikoina vastustusta. Huomioithan, ett ravintolassa kytetyt raaka-aineet saattavat vaihtua suunnitellusta ja siten verkkosivuilla julkaistut dieettimerkinnt ja tuoteselosteet.\nMatchTV-kanava kannattaakin pit mieless, sill June 1982 Huonot tyvlineet hankaloittavat. Pokerin koko lahjahuone King Ace Iltalehti, kaikki tuoreet uutiset yhdest aikana Yhdysvalloissa Kravattitehdas 073 ihmist.\nMeill on todella hyv tyilmapiiri moni asia voi menn pieleen. Vaikka Ark Forum pttyikin viime kevn, hyvksi jo 20,4 sekuntia.\nVuonna 2011 Lappi voitti SM2-luokan ja Sanoman toimitusjohtaja Susan Duinhoven. 18 vuotta tyttneen seksuaalirikoksen asianomistajan, suunnattomasti raamatullista opetusta Telki maailman.\nLue lis ja vakuutu. Kahvitauon jlkeen alkaa hirve juokseminen, vastaavanlaiset tilanteet ovat yleistyneet.\nKravattitehdas Legend Kravattitehdas KOMEDIA. - Mitä Kravattitehdas tarjoaa lounaaksi tällä viikolla:\nJos haluat jättää meille palautetta tai sinulla on kehitysidea, laita meille viestiä sivun alalaidasta löytyvällä lomakkeella.


IPV aikoo tehdä drive in -katsomon riskiryhmiin kuuluville Ukonniemen stadionille – "Siellä on paljon ihmisiä, ketkä ovat käyneet Maneesin ajoista asti IPV:n peleissä, mutta joutuisivat jäämään nyt pois" - Uutisvuoksi\nIPV aikoo tehdä drive in -katsomon ri...\nJulkaistu 29.5.2020 9:48\nUkonniemen stadion toimi pesäpallon vuotuisen arvo-ottelun Itä-Lännen näyttämönä kesällä vuonna 2017. Arkistokuva.\nRiskiryhmiin kuuluvat yli 70-vuotiaat ja ihmiset, joilla on merkittävästi keuhkojen tai sydämen toimintaa tai elimistön vastustuskykyä alentavia perussairauksia.\nIPV:n urheilutoimenjohtaja Jani Valkeapää toteaa, että kaikki ihmiset eivät poikkeustilanteen vuoksi voi taWi uskalla tulla seuraamaan urheilutapahtumaa tavalliseen katsomoon.\nIPV on keksinyt ongelmaan ratkaisun.\n– Meillä on ollut ajatuksena, että ottaisimme stadionille autoja. Teemme riskiryhmäläisille drive in -katsomon, Valkeapää kertoo.\nKäytännössä Ukonniemeen tulisi viidestä kymmeneen paikkaa, joista riskiryhmäläiset voisivat katsoa pelin autosta.\n– Paikkamäärä ei ole vielä selvillä, mutta ne tulevat erikseen varattavaksi peleihin. Kakkospuolen tasanteelle saisi muutaman autopaikan turvallisesti, kuten mahdollisesti kolmospuolellekin turvaverkon kanssa.\nVähäisellä määrällä autopaikkoja ei ole IPV:lle taloudellista merkitystä, mutta mahdollisuus päästä peliin voi olla hyvin tärkeä riskiryhmään kuuluvalle ihmiselle, joka kaipaa pesäpalloelämystä.\n– Siellä on paljon ihmisiä, ketkä ovat käyneet Maneesin ajoista asti IPV:n peleissä, mutta joutuisivat jäämään nyt pois. Haluamme palvella heitä.


Luottokorttiyhtiöt jahtaavat opiskelijoita - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nLuottokorttiyhtiöt jahtaavat opiskelijoita\nOpiskelijat ovat tarttuneet luottokortteihin innokkaasti.\nJulkaistu: 20.10.2007 8:02\nLuottokorttiyhtiöt metsästävät yhä hanakammin opiskelija-asiakkaita. Tulevaisuudestaan epävarmat opiskelijat eivät enää nosta opintolainaa eivätkä halua pikavippejä. Maksu- ja luottokortista onkin tullut tavallinen väline budjetin venyttämiseen.\nOpiskelijat ovat ainoa asiakasryhmä, jolta ei vaadita maksu- ja luottokortin saamiseksi työpaikkaa tai vakituisia tuloja. Riittää, että takana on tietty määrä opintoja. Riski kannattaa, sillä suurin osa opiskelijoista jää yhtiön asiakkaaksi myös opiskelujen jälkeen. Opiskelijat ovat tarttuneet kortteihin innokkaasti. Korteilla voi tasata epäsäännöllisiä tuloja, ja luotto mahdollistaa lyhytaikaisen lainan. Luottokunnan hallinnoimista Suomen 1,7 miljoonasta Visa-kortista kymmeniä tuhansia on opiskelijoiden lompakoissa. – Uusia hakemuksia tulee vuodessa useita tuhansia, kertoo Luottokunnan varatoimitusjohtaja Petri Carpén. Opiskelijoiden Visassa on tuhannen euron käyttöraja, ja kortilla saa myös luottoa. Carpénin mukaan Visan suosio johtuu erityisesti siitä, että opiskelijat matkailevat ja asuvat yhä enemmän ulkomailla. Myös verkkokaupan lisääntyminen näkyy. Yli kymmenen vuotta opiskelijakortteja tarjonnut Diners Club päivystää ahkerasti oppilaitoksissa ympäri Suomea. Yhtiöllä on noin 5 400 opiskelija-asiakasta. Diners Clubin markkinointijohtaja Tomas Åberg määrittelee Diners Clubin hieman paremmin toimeentulevien ihmisten korttiyhtiöksi. Kohderyhmä löytyy usein opiskelijoista. Luottokorttiyhtiöiden mukaan opiskelijat ovat luotettavuudessaan jopa keskivertoa parempia asiakkaita. – Riski opiskelijasta ei ole suurempi kuin keskimäärin uudesta asiakkaasta. Pitkäjänteisyys ja suunnitelmallisuus opinnoissa korreloi usein hyvää talouden hoitoa, Carpen toteaa. Opiskelijoiden luottokorttivelat ovat kärjistyneet erityisesti Yhdysvalloissa, missä muun muassa kuluttajajärjestöt ovat hyökänneet kampuksilla mainostavien luottokorttiyhtiöiden kimppuun, kertoo aikakauslehti Business Week. Kuluttajaviraston erikoisuunnittelijan Jorma Pesosen mukaan Suomessa ei ole havaittu vastaavaa ilmiötä.– On vain yksittäisiä tapauksia, Pesonen toteaa. Kuluttajavirasto seuraa tarkkaan luotonantajien markkinointia. – Korostamme vastuullista luotonantoa. Markkinoinnista on selvittävä sopimusehdot ja se, mitä tapahtuu, jos maksut laiminlyödään. Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan teettämän toimeentuloselvityksen mukaan opiskelijoiden maksuhäiriöt ovat melko harvinaisia. – Kulutusluottojen määrä on hienoisessa nousussa, mutta tutkimuksesta ei kokonaisuudessaan voi sanoa, että opiskelijat olisivat luottovaikeuksissa, kertoo tutkimuksen tekijä Taru Berndtson.


Maakunta 23.8.2019 20:03 TILAAJILLE\nTeksti ja kuvat: Anna Tenhu\nBurleskitaiteilija asettaa itsensä arvostelun alaiseksi astuessaan lavalle. Mindyn mukaan esiintyjältä tarvitaan rohkeutta ja kykyä heittäytyä.\nKantaaottavien ja parodisoivien burleskiesitysten lisäksi tehdään paljon myös tanssikoreografioihin perustuvia esityksiä, jotka eivät kerro tarinaa.\nMindy Mad Magnolia astelee portaat ylös ravintola Sävelen parvelle Helsingin Hakaniemessä. Raskas jalopuupöytä siirretään sivuun. Mindyn käytännölliset lenkkitossut vaihtuvat siroihin korkokenkiin. Enää puuttuu vain viekoittelevaa taustamusiikkia ja punaiset satiinihanskat.


Karjalantie 1647, Laajoki, Mynämäki (120 m2) - OP Koti\nSaimme myyntiin Heikki Sarainmaan suunnitteleman, arkkitehtuuriltaan hienon ja lämminhenkisen 50-luvun talon Laajoelta. Talo soveltuu vapaa-ajanasunnoksi tai ympärivuotiseen asumiseen. Kohteeseen kuuluu kaksi erillistä kiinteistöä yhteisalaltaan 9.370m, tasainen pihamaa omenapuineen ja marjapensaineen.\nTalo vaatii jonkin verran hellää huolenpitoa ja lempeää rapsuttelua sekä uutta maalipintaa erityisesti ikkunapokien, kuistin ja ulko-ovien suhteen. Ja kesähän on mitä mainiointa aikaa juuri tällaiseen kunnossapitotyöhön ja työn jälki se palkitsee tekijänsä.\nOlemme päättäneet siirtyä toistaiseksi esittelemään koteja vain yksityisesittelyissä. Haluatko tutustua omassa rauhassa tähän kotiin? Varaa oma yksityisesittelyaikasi kodin välittäjältä: Hans Dahlqvist, p. 0400-664 885 tai hans.dahlqvist@op.fi\nKeittiö: lattia lautaa, seinät maalattu. Olohuone: lattia parkettia, seinät maalattu. Makuuhuone 1: lattia muovimattoa, seinät tapetoitu. Makuuhuone 2: lattia muovimattoa, seinät tapetoitu. Sauna: lattia betonia, seinät paneloitu. Kylpyhuone: lattia ja seinät laatoitettu. Eteinen: lattia lautaa, seinät maalattu. Wc: lattia ja seinät laatoitettu. Ruokailutila/kirjasto: lattia parkettia, seinät maalattu. Työhuone: lattia muovimattoa, seinät maalattu.\nBetoni. Kellaritilat ja perustus betonista, muutoin puu/tiili. Julkisivu pintarapattu.\nViehättävää Heikki Sarainmaan arkkitehtuuria. Talossa on hyvä sekä kodikas tunnelma. Asennettu ilmalämpöpumppu 2017. Tieyhteydet kiinteistölle kokonaan asfaltoitua tietä pitkin.\nOmakotitalo tupakeittiö + rh + oh + 2 mh + kellari + wc + kph


FC Rauma Futsal: helmikuuta 2014\nHärkäviikko saa lauantaina päätöksensä Tammisaaressa\nVihreävalkoiset lähtevät ESCn kaatoon hyvillä mielin, sillä vastoin kaikkia ennakko-odotuksia, Ilves FS kaatui sen käsittelyssä keskiviikon paikallispelikierroksella. ESC ja FC Rauma ovat toisilleen tuttuja jo muutaman vuoden takaa, jolloin molemmat joukkueet pelasivat Ykköstä. Joukkueiden aiemmat kohtaamiset ovat olleet tasaisia, mutta valitettavasti ESC on aina poistunut kentältä voittajana. Varsinkin kauden ensimmäinen ottelu Raumalla jätti paljon kotijoukkueen hampaankoloon. Silloin käsissä ollut voitto lipsui pelin seotessa vieraille. Voitolla FC Rauma nousisi kuuden pisteen päähän karsijanpaikasta, ja ESC saisi jo katsella peileistä kun raumalaisten ajovalot näkyvät takana. Myös joukkueiden maaliero on lähellä toisiaan, toistaiseksi tammisaarelaisten kannalta parempi, mutta vain kahdeksan maalin verran.\nLauantain pelissä onkin siis panosta molempien kannalta enemmän kuin tarpeeksi. Myös äänekäs ja runsas kotiyleisö on aina tuonut oman lisänsä tämän otteluparin kuumiin kohtaamisiin. FC Rauma tuskin muuttaa pelitapaansa sen suuremmin keskiviikon ottelusta. Joitakin uusia pelaajia saattaa kuitenkin kentällä käydä, sillä kolmen ottelun viikkotahti vaatii oman veronsa, ja kaikki eivät varmasti ole parhaalla jalalla liikkeellä.\nLauantaina Tammisaaressa klo 16.00 ESC - FC Rauma\nOttelusta ei valitettavasti ole streamiä tarjolla.\nLähettänyt FC Rauma Futsal klo 0.30 Ei kommentteja:\nFC Rauma yllätti sarjassa toisena majailevan Ilveksen\nKauden parhaan ottelunsa pelannut FC Rauma näytti hallitsevalle mestarille, ettei se ole vielä heittänyt hanskojaan tiskiin ja toivo säilymisestä elää vielä. Monesti lähellä, mutta niin kaukana ollut voitto tuli lopulta ehjän ottelun jälkeen lukemin 2-0 (0-0)\nFC Rauma oli tuttuun tapaansa unessa ottelun alussa. Vain hyvä tuuri pelasti vihreävalkoiset takaiskulta jo heti ensimmäisen minuutin aikana, sillä halvoin Ilves tuhlailee tälläisistä. Tämä toimi kuitenkin herätyksenä koko joukkueelle. Edellisessä pelissä kateissa ollut pallollinen peli oli kuin toiselta planeelta. Kerta toisensa Ilves prässäsi ylhäältä, mutta tuloksetta. FC Rauman viime viikot sisäänajama uusi taktiikka näytti vihdoin toimivan kuten se kuuluisa junan vessa. Pallonhallinnasta huolimatta FC Rauma ei onnistunut maalinteossa ensimmäisellä jaksolla. Kuten ei myöskään Ilves FS, jonka lähentelyt hoiti hyvin vetoja blokanneet kenttäpelaajat, ja jos nämä ohitettiin niin viimeisenä muurina maalissa loistavan pelin torjunut Joni Kuusisto. Kuvaavaa olikin, että Ilves joutui käyttämään aikalisän jo ensimmäisellä puoliajalla, sillä se ei löytänyt lääkkeitä murtaa kotijoukkueen kovaa prässiä. Tauolle mentiin tasalukemissa.\nToinen jakso alkoi samoissa merkeissä kuin ensimmäinen. Vieraat ottivat pallon haltuunsa, ja vyöryttivät useamman hyökkäyksen FC Rauman päähän. Lukuisten harhasyöttöjen saattelemana Ilves pääsi laukomaan useamman kerran, mutta vedot osuivat poikkeuksetta pelaajiin tai viuhuivat ohi, ja loput hoiti muutaman gamesaverin ottanut Kuusisto. Alun rynnistyksestä selvinneen FC Rauman kone alkoi hiljalleen taas käynnistyä. Ajassa 28:26 kauppiksella saatiinkin ensimmäisen kerran juhlia. Laidalta läpi pelattu Niila Asunmaa kaadettiin vapaapotkun arvoisesti. Vetoa ampumaan astellut Jere Kyrkkö ei erehtynyt, vaan pallo painui voimalla sisään ohi vieraiden maalissa pelanneen Leo Rantasen, joka reagoi myöhässä laukaukseen hyvän maskin tehneen Oskar Nyholmin ansiosta. Viisi minuuttia tästä ja kotiyleisö sai riemuita jälleen. Laidalta vahvasti noussut Nyholm pelasi keskelle yksin unohtuneella Asunmaalle, joka ei erehtynyt saamastaan paikasta. Näin kotijoukkue siirtyi 2-0 johtoon ja näyttikin siltä, että kauden ensimmäinen kotivoitto näkee päivänvalon. Viisi minuuttia ennen loppua Ilves otti aikalisän ja alkoi pyörittää peliä lentävällä maalivahdilla. Hidas pyöritys ei kuitenkaan avannut aukkoja tiiviisti puolustaneen FC Rauman nelikon väleihin. Kotijoukkue pääsikin kahdesti katkomaan ja yrittämään tyhjään maaliin, mutta tuloksetta. Lopussa Ilveksen pyöritys oli kuitenkin tuottaa tulosta, mutta palloa ei ylärimaa lähemmäs raumalaisten maalia saatu. Maalissa huikealla itsevarmuudella torjunut Kuusisto näytti varmasti kokoistaan isommalta maalipuiden välissä. Sen verran turhautuneita ilmeitä vierasjoukkueen leirissä näkyi, Kuusiston tehdessä Ilveksen maalintekoaikeet turhiksi kerta toisensa jälkeen. Ottelu myös päättyi näihin lukemiin, joten Raumalla saatiin juhlia kauden ensimmäistä kotivoittoa. Pieni oljenkorsi säilymiseen elää jälleen tämän voiton myötä.\nFC Rauma - Ilves FS 2-0 (0-0)\n28:26 1-0 Jere Kyrkkö\n32:17 2-0 Niila Asunmaa (Oskar Nyholm)\nFCR Joni Kuusisto\nIlves Timur Inapshba\nLähettänyt FC Rauma Futsal klo 21.39 Ei kommentteja:\nGFT oli tyly isäntä raumalaisille\nKotijoukkue voitti flegmaattisesti esiintyneen FC Rauman lopulta lukemin 5-2 (2-1). Vieraiden kohtaloksi koitui varsinkin huolimattomat syötöt, ja epävarmuus pallollisessa pelaamisessa.\nOttelu ehti vanheta vain minuutin, kun GFTn Jarkko Reinikka katkaisi poikittaissyötön hyökkäyspäässä. Maalissa pelannut Ari Bohm joutui hölmistyneenä katsomaan kun entisen joukkuekaverin veto painui voimalla alanurkkaan. FC Rauma ei kuitenkaan vielä lannistunut. Muutaman minuutin kuluttua avausmaalista Niila Asunmaa toi raumalaiset tasoihin. Kovaa prässänneen GFTn puolustus murrettiin kahdella syötöllä, ja Asunmaa niittasi pallon verkkoihin liukumalla. Tätä juhlaa ei kuitenkaan kauaa kestänyt. Siitä piti huolen kotijoukkueen konkariosasto. FC Rauman miesten merkkaaminen oli hetken sekaisin vikkelästi liikkuneiden "vanhusten" vuoksi. Lasse Lind oli unohtunut yksin maalille, ja Risto Salmen syöttö löysikin Lindin joka siirsi espoolaiset toisen kerran johtoon. Näissä numeroissa siirryttiin myös tauolle.\nToisella jaksolla FC Rauma tuntui välillä pääsevän paremmin peliin mukaan. Henrik Henriksson oli kuitenkin asiasta eri mieltä. Henriksson lisäsi kotijoukkueen johtoa ajassa 24:36 ensimmäisen kerran. Toisen kerran miehen lapikas puhui 31. minuutin kohdilla, ja peli alkoi näyttämään sitä myöten selvältä. Pientä toivoa FC Raumalle toi kuitenkin Aleksi Kanervan painava laukaus, joka toi vihreävalkoiset jälleen kahden maalin päähän. Tätä juhlaa ei kuitenkaan kauaa kestänyt. Seitsemän sekuntia kavennuksesta ja Henriksson iski hattutempun täyteen. Aloituksesta pystyyn lähtenyt Henriksson karkasi hetki sitten tuulettaneelta Kanervalta, ja painoi voimalla pallon sisään volleystä. Tähän katkesi myös FC Rauman selkäranka, ja ottelun loppu oli lähellä pelailua.\nGFT - FC Rauma 5-2 (2-1)\n1:01 1-0 Jarkko Reinikka\n3:28 1-1 Niila Asunmaa (Oskar Nyholm)\n8:11 2-1 Lasse Lind (Risto Salmi)\n24:36 3-1 Henrik Henriksson (Lasse Lind)\n31:13 4-1 Henrik Henriksson (Timo Lumivaara)\n33:02 4-2 Aleksi Kanerva (Kasper Nyholm)\n33:09 5-2 Henrik Henriksson (Jaakko Reinikka)\nLähettänyt FC Rauma Futsal klo 21.03 Ei kommentteja:\nFC Rauman härkäviikon ensimmäinen etappi Espoossa\nVastaansa vihreävalkoiset saavat Futsal Cupin viime viikonloppuna voittaneen GFTn. Kauden ensimmäisessä kohtaamisessa espoolaiset olivat niukasti parempia, hakiessaan täydet pisteet raumalta lukemin 2-4. FC Raumalle jäikin tästä ottelusta paljon hampaankoloon. Joukkue saa pelata kauden viimeiset pelit paineettomasti, sillä mahdollisuus säilymiseen on häviävän pieni, mutta kuitenkin mahdollinen. Tämä toivottavasti heijastuu positiivisesti raumalaisten otteissa, jotka ovat olleet aikamoista puristamista läpi kauden.\nFC Rauman Oskar Nyholm oli mediatiimin haastattelussa kertomassa mietteitään tulevasta ottelusta\nGFT - FC Rauma pelataan Leppävaarassa klo 15.00\nOttelu myös suorana netistä osoitteesta http://sporttv.fi/events/174/gft-vs-fc-rauma/27 5e hintaan.\nLähettänyt FC Rauma Futsal klo 21.30 Ei kommentteja:\nRaporttia tappiollisesta FC Rauma - TPK ottelusta\nFC Rauma-TPK 2-5 (0-2)\n17:49 0-1 Petteri Pitkänen (Weldson Juvenal)\n19:09 0-2 Thomas Fröberg (Raimo Sokka)\n20:37 1-2 Ville Heino (Niila Asunmaa)\n24:02 2-2 Asunmaa\n27:14 2-3 Juvenal (Jani Puputti)\n29:37 2-4 Puputti (Guong Tran)\n38:37 2-5 Fröberg\nLähettänyt FC Rauma Futsal klo 22.57 Ei kommentteja:\nFC Rauma Futsal - TPK klo 14.00 Kauppiksella\nSuoraan lähetykseen klo 14.00\nLähettänyt FC Rauma Futsal klo 10.13 Ei kommentteja:\nPutoamista vastaan taistelevat FC Rauma ja TPK ottavat yhteen sunnuntaina\nJos on FC Rauman kausi ollut vaikea, niin sitä se on ollut myös sunnuntaina Raumalle saapuvalle TPK:lle. Joukkue lähti vahvistuneena ja isoin odotuksin kauteen mitalit mielessä. Toisin kuitenkin kävi, ja turkulaiset ovat miehittäneet sarjataulukon häntäpäätä yhdessä FC Rauman kanssa. Joukkueet kohtasivat toisensa kahdesti jo harjoituskaudella. Tällöin FC Rauma selviytyi molemmista otteluista voittajana, mutta ensimmäisen sarjapelin koittaessa TPK korjasi pisteet kotiin lukemin 7-4 (1-2).\nPelissä onkin tällä kertaa harvinaisen paljon panosta varsinkin FC Rauman kannalta. Voitolla raumalaiset iskevät TPKn kantaan ja nousevat kolmen pisteen päähän. Tappio taas tietäisi eron suoran putoajan ja karsijan paikan välillä kasvavan yhdeksään pisteeseen, joten vain voitto kelpaa FC Raumalle jos se mielii myös ensi kaudella pelata Futsal-liigaa.\nFC Rauma sai ikäviä uutisia kuluneella viikolla, kun polvensa Riemu ottelussa loukannut Juha Saarikoski sai magneettikuviensa tulokset. Polvivamma päätti Juhan kauden ennen aikojaan, joten hänet nähdään tositoimissa vasta ensi kaudella jos kuntoutus sujuu hyvin. Muita poissaolijoita ei punaisen vuoksi huilaavaan Jesse Walleniuksen lisäksi pitäisi olla. Ainoastaan Niila Asunmaan pelikunto on sitkeän flunssan takia arvoitus. Asunmaa kävikin alkuviikosta mediatiimin haastateltavana kertomassa mietteitään tulevasta kamppailusta.\nOttelu lähetetään taas tuttuun tapaan suorana selostuksen kera FC Rauman youtube-kanavalla osoitteessa Youtube.com/fcraumafutsal\nSunnuntaina 9.2 klo 14.00 Rauman kauppaoppilaitoksella FC Rauma - TPK (Turku)\nLippujen hinnat 2013-14 (Huom! Vain käteisellä!)\n- kausikortilla ilmaiseksi sisään kaikkiin Futsal-Liigan runkosarjan peleihin.\nLähettänyt FC Rauma Futsal klo 17.05 Ei kommentteja:\nFC Rauma kaatui saappaat jalassa\nViikonloppuna tehty vierailu sarjakärki Sievi Futsalin kotisalissa ei tuonut raumalaisille lisäpisteitä. SiFu vei lopulta täydet kolme pistettä lukemin 6-3 (2-2).\nFC Rauma lähti toteuttamaan uutta pelitapaansa ennakkoluulottomasti heti ottelun alusta lähtien. Kotijoukkue Sievi olikin selvästi yllättynyt erittäin aggressiivisesti ylhäältä karvannaiden raumalaisten toimesta. Tämä tuottikin tulosta jo neljän minuutin jälkeen, kun kulmakuvion päätteeksi Jere Kyrkkö siirsi FC Rauman ottelussa ensimmäisen kerran johtoon. Tämän jälkeen ottelussa mentiin tasaisesti päästä päähän, ja seuraavaksi oli kotijoukkueen vuoro heiluttaa maaliverkkoa. Jesse Wallenius rikkoi Nikola Ercegia kortin arvoisesti, ja vapaapotkun päätteeksi Dragan Pejic toi SiFun tasoihin. FC Rauma ei tästä kuitenkaan lannistunut. Pelikellon näyttäessä 15:15 siirtyivät vihreävalkoiset toistamiseen ottelussa johtoon. Hienon sivurajakuvion päätteeksi Sievin puolustus oli kuutamolla, ja Niila Asunmaalla olikin helppo työ viimeistellä ohi voimattoman Miika Toivolan. Maalin jälkeen kotijoukkue otti pelin hallintaansa, ja varsinkin Radik Akhmetkhanov väläytti vaarallisuuttaan muutamaan otteeseen. Lopulta palloa kaivettiin raumalaisten verkosta Ercegin toimesta. Alas valahtanut vierasjoukkue pelasi löysästi oman maalinsa edustalla, ja Rami Tirkkosen esityöstä ylös rynninyt Erceg huudatti 200 päistä kotiyleisöä.\nToisella jaksolla Sievi sai peliin lentävän lähdön. FC Rauman Ville Heino aikaili pallon kanssa, minkä johdosta kotijoukkue riisti pallon, ja Heino oli pakotettu rikkomaan. Vapaapotkusta Joni Pakola vei kotijoukkueen ensimmäistä kertaa ottelussa johtoon. Kova laukaus painui vaivoin yläriman kautta maaliviivan yli, ja maalissa hyvin pelannut Ari Bohm oli voimaton. Vihreävalkoiset eivät kuitenkaan heittäneet kirvestä kaivoon. Kova prässi tuotti muutaman minuutin kuluttua tulosta, kun Niila Asunmaa toi illan toisella osumallaan raumalaiset tasoihin. Ottelun käännekohta nähtiin kun pelikellossa oli 28:19. Sievin laukaus osui oman maalinsa edessä seisonutta Jesse Walleniusta käteen, ja pallo vietiin pilkulle. Pakolalla olikin helppo työ viimeistellä illan toinen osumansa ja viedä kotijoukkue jälleen johtoon. Maalin jälkeen FC Rauman peli sekosi enemmän tai vähemmän, ja ajassa 34:57 Sievi lisäsi johtonsa 5-3, kun merkkausvirheen vuoksi yksin maalille unohtunut Arto Alasuutari sijoitti pallon ohi hölmistyneen Bohmin. Vihreävalkoisten reikäpaitapeli oli kuitenkin lopussa onnetonta, eikä se saanut luotua enää vaarallisia paikkoja. Viimeisen minuutin maali oli lähinnä kosmetiikkaa, ja hyvistä otteista huolimatta peli päättyi kotijoukkueen 6-3 (2-2) voittoon.\nSievi Futsal - FC Rauma 6-3 (2-2) MAALIKOOSTE\n0-1 4:15 Jere Kyrkkö (Niila Asunmaa)\n1-1 10:15 Dragan Pejic (Nikola Erceg)\n1-2 15:15 Niila Asunmaa (Jere Kyrkkö)\n2-2 18:15 Nikola Erceg (Rami Tirkkonen)\n3-2 20:36 Joni Pakola (Radik Akhmetkhanov)\n3-3 22:07 Niila Asunmaa (Jesse Wallenius)\n4-3 28:19 Joni Pakola 6m rp\n5-3 34:57 Arto Alasuutari (Joni Pakola)\n6-3 39:04 Nikola Erceg\nSiFu Joni Pakola\nFCR Niila Asunmaa\nLähettänyt FC Rauma Futsal klo 20.46 Ei kommentteja:\nHärkäviikko saa lauantaina päätöksensä Tammisaares...\nFC Rauma yllätti sarjassa toisena majailevan Ilvek...\nPutoamista vastaan taistelevat FC Rauma ja TPK ott...


Wp/fit/Iisakki Mustaparta - Wikimedia Incubator\n< Wp | fitWp > fit > Iisakki Mustaparta\nIisakki Mustaparrasta on Olof Hederyd kirjottanu kirjan (Isak Mustaparta - Bottenvikspiranten, 1989) ja siittä on kesänä 2011 tehty rajaylimenevää teatteria. Yks esikuva kirhjaan on valtiopäivämies Carl Johan Mustaparta.\nTarina Iisakki Mustaparrasta[edit | edit source]\nTämä on hänen kaunokirjalisuuen tarina: Iisakki Mustaparta eli Tornion Oravaisensaaressa (1758-1809) ja kuoli siis samana vuona kun Tornionväylästä tuli raja joka erotti Ruottin ja Suomen. Mustaparta uhkasi sen aijan Tornion kauppaporvaritten päätettyjä sääntöjä, joila talonpojilta mm. kielethiin kannelisitten laivoitten rakentaminen ja tällä tavala rajoitethiin heän kaupankäyntiä. Suurempi laiva tarvithiin ette kulkea etelä Ruothiin ja olletikki Stokholmhiin. 1780-luvula Tornionlaakso koki katovuosia, joka aiheutti nälänhättää talonpoijitten keskuuessa. Mustaparta päätti kaveritten kansa rakentaa kannellisen laivan ja viä sillä tervaa Tukholmhaan ja vaihettaa viljan kansa. Mustaparta miehitten kansa kuulutethiin ja Tukholmassa heät otethiin kiini ja laiva otethiin halthuun. Hänestä sanothiin ette se on piraatti. Myöhemässä oikeuenkäynissä Mustaparran maine kuitekki puhistethiin ja talonpojat vapautethiin syytheistä.\nHänestä tuli valtiopäivämies, joka kokkolalaisen Antti Chydeniuksen kanssa Tukholman herrainpäivillä laajensi talonpojitten merenkulku- ja kaupankäyntioikeuksia. Mustaparta piian on ensimäinen henkilö joka taisteli Tornionlaakson oikeuksista ja talonpojitten kaupankäynistä, ja mennee pittää sen aijan Roobin Hoodina.\nPrujektinomistajat on Mare Boreale leaderporukka Ruottissa ja Lapin yliopisto Suomessa.\nTeatterilla on niinku useasti sosiaalinen ja yhteikunnalinen ajatus, ja niin Iisakki Mustaprran teatterissaki. Haaparanta Tornio hakevat aina enemän yhteistyötä ja koko Tornionlaaksossa, erottava kulttuuriraja on poistumassa. Teatteri Mustaparran työstä on sen takia uuesti ajankohtainen. Tämä rajaylimenevä yhteistyö haluaa kehittää hyvää monikielistä teattteria joka viehättää kulttuurituristia.\nEksterni länkki[edit | edit source]\nRetrieved from "https://incubator.wikimedia.org/w/index.php?title=Wp/fit/Iisakki_Mustaparta&oldid=5038435"\nThis page was last edited on 29 January 2021, at 22:52.


Tutkimusavustusten tehostaminen ja niiden saatavuuden parantaminen\nEuroopan komissio esittelee tiedonannossaan useita vaihtoehtoja tutkimushankkeisiin tarkoitetun Euroopan unionin (EU) rahoituksen hakumenettelyiden yksinkertaistamiseksi. Päätavoitteena on helpottaa avustusten saamista ja hallinnointia eurooppalaisen ja kansainvälisen tutkimuspotentiaalin hyödyntämiseksi.Tiedonannon pitäisi näin ollen edistää kriisistä toipumista ja talouden elpymistä tukevan Eurooppa 2020 -strategian toteutumista.\nKomission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2010, tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta [KOM(2010) 187 lopullinen – Ei julkaistu EUVL:ssä].\nKomission tiedonannon tarkoituksena on yksinkertaistaa Euroopan unionin (EU) tutkimus- ja innovointialan tukien hakemista ja hallinnointia koskevia sääntöjä ja menettelyitä. Tiedonanto jakaantuu kolmeen tasoon.\nTaso 1: hanke-ehdotusten ja avustusten hallinnoinnin yksinkertaistaminen nykyisissä juridisissa puitteissa (lyhyellä aikavälillä)\nEnsimmäisen tason tavoitteena on kehittää nykyistä ehdotusten ja avustusten hallinnointijärjestelmää tekemällä siitä joustavampi, yksinkertaisempi ja nopeampi. Suurin osa parannuksista on suunnattu käsittely- ja maksuaikojen lyhentämiseen. Parannuksia ovat muun muassa seuraavat:\ntietojärjestelmien kehittäminen (järjestelmien on tarjottava osallistujien saataville heidän ehdotustaan tai avustustaan koskevat asiakirjat)\nsääntöjen ja erityisesti tilintarkastusta koskevien sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen\ntukea hakevien tutkimuslaitosten unionille esittämien ehdotuspyyntöjen rakenteen ja sisällön optimointi\nkonsortioiden koon pienentäminen ja\ntutkimusta ja innovointia kannustavien palkintojen myöntäminen.\nTaso 2: sääntöjen mukautus nykyisessä kustannuspohjaisessa järjestelmässä\nToisen tason tarkoituksena on mukauttaa nykyisiä rahoitussääntöjä ja pitää yllä tehokasta valvontaa. Uuden järjestelmän pitää mahdollistaa tavanomaisten kirjanpitokäytänteiden – mukaan lukien keskimääräisten henkilöstökustannusten – laajempi hyväksyminen. Uudistuksen yhteydessä on myös karsittava eri toimiin (esim. tutkimukseen, demonstrointiin ja hallintoon) sekä osallistujatyyppeihin (esim. tutkimuslaitoksiin, korkeakouluihin ja voittoa tavoittelemattomiin organisaatioihin) sovellettavia erityissääntöjä. Kertakorvausten käyttöönotto tiettyjen kustannusluokkien kohdalla mahdollistaa monimutkaisten todellisten kustannusten poistumisen. Kertakorvauksia käytetään jo laajalti ”Ihmiset”-ohjelmassa. Ne voidaan nyt laajentaa koskemaan kaikkia hankkeita – erityisesti henkilöstökustannuksia tai pk-yritysten omistajajohtajia, jotka toteuttavat suurimman osan hankkeesta itse ilman tileihin kirjattavaa palkkaa. Avustusten jakomenettelyyn tehtävät uudistukset lyhentävät käsittelyaikaa ja vähentävät hallinnollista taakkaa niin jäsenvaltioiden kuin komission yksiköidenkin kannalta.\nTaso 3: siirtyminen kustannusperusteisesta tulosperusteiseen rahoitukseen\nKahden ensimmäisen tason vaihtoehdot eivät poista hallinnollista taakkaa, joka liittyy kustannusraportointiin ja tilintarkastukseen. Tulosperusteisen rahoituksen asteittainen käyttöönotto vähentää kirjanpitoon liittyvän hallinnollisen taakan sekä rahoituksen ennakko- ja jälkitarkastukset minimiin. Tätä uudistusta sovelletaan tulevien tutkimuksen puiteohjelmien yhteydessä. EU:n avustusten saajille maksetaan kertakorvauksia tiettyjen tieteellisten tehtävien toteuttamisesta. Rahoituksen saajien on osoitettava vain toimineensa tehokkaasti ja tuloksekkaasti sen sijaan, että niiden pitäisi perustella kustannuksensa yksitellen.\nValtaosa toisen ja kolmannen tason vaihtoehdoista edellyttää sääntöjen tarkistamista. Näin ollen niitä on tarkasteltava joka kolmas vuosi tehtävän varainhoitoasetuksen tarkistuksen yhteydessä ja tältä pohjalta tutkimuspolitiikan sääntelykehyksen seuraavan tarkistuksen yhteydessä.\nKomissio voi kuitenkin ehdottaa muutoksia seitsemänteen puiteohjelmaan sen lokakuussa 2010 tehtävän ohjelman väliarvioinnin jälkeen.\nSeitsemäs puiteohjelma on herättänyt tiedemaailmassa suurta kiinnostusta; vuosittain esitetään yli 30 000 ehdotusta ja rahoitetaan lähes 7 000 hanketta. Lähes kaikki eurooppalaiset korkeakoulut osallistuvat ohjelmaan.\nMenettelyitä on yksinkertaistettu monin toimenpitein puiteohjelman laatimisen yhteydessä ja myös ohjelman toimiessa. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat uusi takuurahasto sekä ainutlaatuinen rekisteröintijärjestelmä, jonka ansiosta usealle hankkeelle ja usealle vuodelle tukea hakevan organisaation tarvitsee ilmoittaa tietonsa vain kerran. Lisäksi 80 prosenttia seitsemännen puiteohjelman osallistujista on vapautettu taloudellisten edellytysten ennakkotarkastuksista.\nKomissio perusti vuonna 2007 kaksi uutta toimeenpanovirastoa:\ntutkimuksen toimeenpanoviraston ja\nEuroopan tutkimusneuvoston toimeenpanoviraston.\nEuroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto on seitsemännen puiteohjelman keskeinen osa. Se myöntää avustuksia (sekä nuorten että kokeneiden) tutkijoiden johtamille hankkeille edellyttämättä, että hankkeen pitäisi olla osa rajat ylittävää yhteenliittymää.\nTämä tiivistelmä on laadittu tiedotustarkoituksessa. Sillä ei ole tarkoitus tulkita tai korvata viiteasiakirjaa, joka on ainoa sitova oikeusperusta.


Huonot uutiset taas hyviä – valuutat ja öljy kurssiajureiksi? | Sijoitustieto\nHuonot uutiset taas hyviä – valuutat ja öljy kurssiajureiksi?\n- 17.4.2018, 13:42\nKuva on nyt sekavampi kuin kahden viikon takaisessa kolumnissani ”Pitkä kuva synkkä, mutta lyhyt hyvä”. Pitemmän aikavälin näkymät ovat edelleen heikot. Valitettavasti lyhyen aikavälin hyvät näkymät toteutuivat, ja nyt kurssinousun jälkeen herää kysymys, vieläkö on suunta ylös. Sanoisin, että on. Vinkkasin nettiosakkeista kevätswinginä – kivastihan se meni, mutta nyt vaihtaisin eurooppalaisiin osakkeisiin.\nViimeksi vinkkaamani talousyllätysindeksi näyttää toimineen oikein mukavasti. Ensimmäinen twiittaukseni osui hassusti pohjapäivään, ja vielä kolumnin aikaankin nousuvaraa oli hyvin jäljellä. Se, että talousyllätysindeksin laatija itse eli Citigroup ryntäsi vihdoin kertomaan, että hei, meidän indeksi kertoo eurooppalaisten osakkeiden olevan halpoja, pikemminkin pelottaa minua. Tunnelma on vähän sama kuin Wall Street-elokuvassa – ”Analyysiosasto suosittelee pankkiosakkeita...joo totta helvetissä myy ne heti!”.\nKalenterista löytyvät tapahtumat keskuspankeista talousdataan tai kauppasota eivät oikein avaa mitään merkittävää tarinaa, jota voisi ratsastaa tai vetää vastapalloon. Talousdata on heikentynyt kehittyneissä maissa, eikä näytä vähään aikaan paranevan mihinkään. Se on muokannut markkinoiden odotuksia rahapolitiikan kiristämisen hidastamisesta. Alkuvuonna finanssimarkkinat indikoivat n. 80 prosentin todennäköisyydellä Euroopan Keskuspankin nostavan korkoja vuoden 2018 loppupuolella. Nyt ensimmäistä koronnostoa odotellaan tapahtuvaksi aikaisintaan kesällä 2019. Tämän takia heikentyvä data ei ole kursseja painanut, vaan pikemminkin piristänyt.\nKonsensuskäsitys tuntuu nyt olevan, että kauppasota ei lähde lapasesta ja saattaa matalalla intensiteetillä jatkuessaan olla hyväkin juttu, jos USA, Kiina ja myös Euroopan Unioni päätyvät yhdessä ja erikseen tekemään hyvät lehmänkaupat. Pikkuisia alueellisia konflikteja kukaan ei taas markkinoilla ota vakavasti, ja ainahan Lähi-Idässä ovat pommit lentäneet.\nSodat ja öljypiikit ovat sijoittajalle mannaa\nKonfliktit ovat ehkä se markkinoiden alimitoittama uhkakuva. USA:n kiristynyt politiikka Irania ja Syyriaa kohtaan, Pakistanin liittolaisuuden huojuminen ja perinteisten ongelmamaiden kuten Irakin ja Afganistanin turvallisuusongelmat voivat leimahtaa ennalta-arvaamattomilla tavoilla. Saudi-Arabiastakaan ei oikein tiedä. Asiaa ei helpota, että Venäjän ja USA:n ohella myös Kiina on keksinyt, että se on kokonsa ja mahtinsa puolesta riittävän iso poika samaan pelipöytään. Markkinakonsensus tuntuu olevan, että alueella huseeraavat toimittajat osaisivat olla eskaloimatta tilannetta sopimattoman vaikeaksi, ja tyytyisivät sotimaan maltillisesti. Liikaa pelaajia, vahinkojen riski kasvaa.\nÖljyn hinta onkin rällännyt hyvin, ja nyt ollaan jo vuoden 2014 loppuvuoden tasoilla. Vaikka öljyn hinta helpottaa inflaatiota kaipaavia keskuspankkeja, se on suurimmalle osalle länsimaita niinsanottua huonoa inflaatiota. Korkeampi öljyn hinta on tuotantoa ja kuljetuksia kallistava tekijä, mikä hidastaa taloudellista aktiviteettia. Sijoittajan näkökulmasta hitusen heikompi reaalitalous on kuitenkin lievä paha verrattuna siihen suureen hyvään, mitä kallimpi öljy mahdollistaa valtiollisille öljyrahastoille velkakirja- ja osakeostoina – tästä kirjoitin pitemmin syyskuussa 2017.\nMikäli öljyn hinta kallistuisi merkittävästi ja siinä määrin, että talous hidastuisi rajummin kehittyneissä maissa, se olisi tietenkin ongelma, erityisesti, jos se osuisi muutenkin heikentyvän suhdanteen yhteyteen.\nEnnen finanssikriisin alkamista öljyn hinta oli kallistunut selvästi, ja kriisin ollessa jo käynnissä öljyn hinta jatkoi nousuaan. Tämä hintanousu sai keskuspankit huolestumaan inflaatiosta ja kiristämään rahapolitiikkaa ennenaikaisesti. Vasta talouden selkeämpi syöksykierre ja liuskeöljytuotanto saivat öljyn hinnan kääntymään laskuun.\nPelikartta voisi olla suunnilleen seuraava: osakkeet korreloivat positiivisesti öljyn hintakehityksen kanssa tiettyyn rajaan asti, ehkä sataan dollariin tynnyriltä asti. Sen jälkeen korrelaatio voi kääntyä negatiiviseksi. Keskuspankit ovat taatusti fiksumpia kuin edellisellä kerralla, eivätkä lähde tiukentamaan rahapolitiikkaa vain sen takia, että Lähi-Idässä on levotonta. Taktiikkana olisi siis ostella pommitusuutisten ja Trump-twiittien aiheuttamia notkahduksia.\nDollarin heikkous ja euron vahvuus kääntymässä?\nValuuttakurssit ovat viimeiset pari kuukautta tyytyneet sahaamaan päämäärättömästi. Siksi niihin ei ole isommin kiinnitetty huomiota talousmediassa. Syytä olisi. Etenkin Japanin jeni tunnetaan ”riskinotto päällä, pois päältä”-valuuttana. Kun jeni heikkenee, kaikki on hyvin ja menee kuten kansainvälisen taloussuunnitelutoimiston pojat haluavatkin tapahtuvan. Kun jeni vahvistuu, eletään häiriössä ja kaikki välttelevät riskisijoituksia.\nJenin ohella toinen merkittävä tekijä on euron vahvuus ja dollarin heikkous. Euro on vahvistunut yhtäjaksoisesti vuoden 2017 alusta, kun taas dollari on heikentynyt samana aikana.\nYlemmässä ikkunassa on sinisellä viivalla US S&P500-indeksi ja kynttilägraafina Saksan DAX30-indeksi. Alemmassa ikkunassa on EURUSD-valuuttakurssi. Valitettavasti en saanut graafien aika-akseleita ihan yhteneväisiksi. Heinä-elokuussa 2017 (punaiset laatikot) euro vahvistui merkittävästi dollariin nähtynä, ja tuona aikana DAX laski ja S&P500 nousi hieman. Sinisen laatikon kohdalla syys-lokakuussa euro heikkeni hieman, ja heti Euroopassa kurssit innostuivat reippaaseen nousuun suhteessa jenkkeihin. Euron kääntyessä taas vahvistuvaksi marraskuussa DAX alkoi taas alisuorittaa.\nNyt EURUSD on sahannut helmikuun alusta lähtien lähes paikallaan, mutta korkealla pysyen. Spekulatiiviset sijoittajat ovat oppineet rakastamaan eurolongeja. Siinä määrin, että vain kaksi kertaa finanssikriisin käynnistymisen jälkeen spekkaajat ovat olleet yhtä ostettuina euroissa. Yleensä tämänkaltaisia sentimenttitasoja seuraa liike toiseen suuntaan.\nMikäli kävisi niin yllättäen, että euro heikkenisi, tai dollari vahvistuisi, tai sekä että, EURUSD-vaihtokurssi laskisi reilusti. Se olisi järjettömän hyvä juttu eurooppalaisille osakkeille, ainakin euroissa mitattuna.\nEuron heikentymiseen tarvittaisiin talousnäkymien heikentyminen ja sitä myöten rahapolitiikan löysyyden odotettua pitempi jatkuminen. Myös jokin euroalueen eksistentiaalisen kriisin sammuttaminen sopisi sytykkeeksi kehitykselle. Italia ja Kreikka tulevat päälimmäisinä mieleen. Dollarin vahvistumiseen puolestaan riittäisi keskuspankin haluttomuus jarrutella koronnostoja tai yllättävän kovat inflaatioluvut.\nTykkään tilanteesta, missä talouden politiikkavirheet ja negatiiviset yllätykset geopoliittisella areenalla tukisivat osakekurssien nousua. Huonot uutiset ovat pitkästä aikaa hyviä uutisia.\nJuhanin aiemmat tekstit löytyvät täältä.


Suomen metsäkeskus RakPuuCe hanke - PDF\nSuomen metsäkeskus RakPuuCe hanke\nDownload "Suomen metsäkeskus RakPuuCe hanke 2012-2014"\n1 Suomen metsäkeskus RakPuuCe hanke\n2 YHTEENVETO Yhteenveto RakPuuCe hankkeesta Ce merkintäkoulutukset INSTA 142 lujuuslajittelukoulutukset Menot ja Tulot Yksityisrahan kertyminen Toimintasuunnitelma Suomen metsäkeskus 2\n3 Toiminta Ce koulutukset 2012 CE koulutukset syksyllä paikkakunnalla, kurssipäiviä 31 kpl. Ce merkintäkoulutukseen osallistui syksyllä 2012 yhteensä 253 henkilöä. Yksityisrahaa ce koulutuksista kertyi elokuu-joulukuu yhteensä n Yhteensä 2012 aikana järjestettiin 27 Ce- tilaisuutta. Koulutuksiin osallistui yhteensä 363 henkilöä. Yksityisrahaa kerättiin 2012 aikana yhteensä n Kurssipäivät 2012 yhteensä 44 päivää Suomen metsäkeskus 3\n4 Koulutuspaikat - ajankohdat Syksyn 2012 koulutuspaikat Kevään 2012 koulutuspaikat Ii / Micropolis Savonlinna Joensuu Mikkeli Pori Iisalmi Vaasa Joensuu Kuhmo Tampere Kuopio Ii Ylivieska Utajärvi Huittinen Kuhmo Kouvola Kouvola Lappeenranta Lappeenranta Jyväskylä Lahti Lapua Alavus Kurikka Salo Hämeenlinna Suomen metsäkeskus 4\n5 Hanketyön eteneminen 2012 Kuvaus hanketyöstä kevät ja syksy 2012 Puutuotteiden CE merkinnän koulutus oli jaettu kahteen osaan. Kevään 2012 aikana toteutimme eri paikkakunnilla CE - asiaan johdattavan osion, jossa yritykset saivat koulutuspaketin CE merkinnän perusteista tuoteryhmä, tuote ja yritystasolla. Toisessa koulutusosiossa (1-2 päivää) jokainen koulutukseen osallistuva yritys teki oman yrityksen tuotteille FPC manuaalin hen -tuotestandardin määrittämän vaatimusten mukaisesti. Tämän koulutusjakson jälkeen yrityksellä on valmiudet hakea ilmoitetun laitoksen alkutarkastusta(jos tarvitaan) tai antaa vaatimustenmukaisuusvakuutuksen (suoritustasoilmoitus) yrityksen valmistamille tuotteille ja ottaa Ce merkintä käyttöön. Koulutustilaisuuksien järjestämisessä olemme tehneet yhteistyötä PuuSuomi verkon toimijoiden sekä alueellisten kehittämistahojen kanssa. Yhteistyö on tarkoittanut käytännössä sitä, että paikallinen toimija on järjestänyt koulutukseen soveliaat tilat sekä paikallisen yrityskentän tuntevana laittanut myös yritykselle kutsut koulutuksesta. Pääosa koulutustilaisuuksista on kuitenkin järjestetty RakPuuCe hankkeen omana työnä Suomen metsäkeskus 5\n6 INSTA 142 lujuuslajittelu INSTA 142 lujuuslajittelukoulutus Lujuuslajittelun koulutuksen tarkoitus on antaa pienille yrityksille mahdollisuus täyttää lujuuslajitellun sahatavaran CE merkintään vaadittava henkilökohtainen visuaalinen INSTA 142 lujuuslajitteluoikeus. INSTA 142 lujuuslajittelukoulutuksia pidettiin 2012 viidellä (5) paikkakunnalla. Koulutuspäiviä oli yhteensä 17 ja koulutettuja henkilöitä syksyllä 2012 oli 51 kpl. Yksityisrahaa kertyi lujuuslajittelukursseista syksyllä 2012 yhteensä Syksy 2012 Kevät Luumäki (uusijoille) Liperi Vampula Rantasalmi Lempäälä Suomen metsäkeskus 6\n7 Tulot hankkeelle 2012 aikana Yhteensä CE koulutuksissa kävi vuoden 2012 aikana 363 henkilöä. Laskutettavia koulutuspäiviä kertyi Ce koulutuksista yhteensä 580 päivää. Tuloja kertyi Ce koulutuksista yhteensä n INSTA 142 koulutuksia pidettiin 2012 aikana viidellä paikkakunnalla. Koulutettuja uusia lujuuslajittelijoita oli 57 henkilöä. Koulutuspäiviä kertyi yhteensä 22 päivää ja yksityisrahaa n Yhteensä tulot Ce ja INSTA kurssimaksuista joulukuun loppuun 2012 olivat Suomen metsäkeskus 7\n8 Menot 2012 Menojen osalta on seurattu tarkemmin ostopalveluiden asiantuntijakuluerää. Vuoden 2012 aikana ostopalvelukulut olivat yhteensä n Ostopalveluissa oli suurin kuluerä asiantuntijapalkkiot n Ilmoituskulut sekä koulutustilaisuuksien tilavuokrat ja muut järjestelyt olivat yhteensä n Budjetin toteuma oli yhteensä Hankkeen budjetissa oli vuodelle 2012 varattu yhteensä Kokonaiskulut vähennettynä tulot ( ) oli Suomen metsäkeskus 8\n9 Toiminta 2013 INSTA 142 kurssit RakPuuCe hanke on järjestänyt INSTA 142 lujuuslajittelukurssia. Kurssin on suorittanut yhteensä 96 henkilöä. Yksityisrahaa on kertynyt kursseista n Pello Viitasaari Raahe Salo Nurmes Liperi Ylikiiminki Korkeakoski Lujuuslajitteluoikeudet on saanut vuoden 2013 kursseilla yhteensä 96 henkilöä Suomen metsäkeskus 9\n10 Ce merkintäkurssit kevät 2013 Ce merkintä koulutusta on järjestetty 8 paikkakunnalla Merikarvia Tuuri Tampere Varkaus Miehikkälä Kitee Rajamäki Kajaani Ce merkintäkurssin on vuonna 2013 suorittanut yhteensä 141 henkilöä. Yksityisrahaa kursseista on kertynyt yhteensä n Suomen metsäkeskus 10\n11 Muu Toiminta INSTA 142 kurssien yhteydessä on annettu halukkaille Ce merkinnästä tiedot ja jaettu mm. FPC - materiaali. Valtaosa lujuuslajittelukoulutuksen suorittaneista on osallistunut koulutukseen. Lisäksi on annettu ohjeita ja neuvoja Ce - merkinnästä puhelimitse ja s-postilla. Kohderyhmänä yrittäjät ja alueelliset puualan neuvojat. Neuvojaverkoston vahvistaminen Ce merkinnän osalta. Länsi- Suomen Puusuomi verkoston koulutus Seinäjoki. Tiedotusta Ce merkinnästä Metsäkeskuksen ja Varsipuu ry:n sivuilla Suomen metsäkeskus 11\n12 Ostopalvelut Ostopalvelut toteuma Lujuuslajittelukurssit 8 kpl, kustannus n Tilavuokrat ja ilmoituskulut n Kokonaiskustannukset ostopalveluissa n Ostopalvelujen tarve Lujuuslajittelukurssit 4 kpl, kustannus Pefc koulutukset Ce koulutukset 5000 (ETA-koulutus,puurakentamisen senssit, Ce merkintäpäivä(finnbuild ) Kokonaiskustannukset ostopalveluissa Suomen metsäkeskus 12\n13 Toiminta 2014 kevät Lujuuslajittelu INSTA 142 Muu toiminta: 1.Kuhmo Kuopio Kuortane PEFC kurssi Sastamala. PEFC ryhmäsertifiointi Turku PEFC ryhmäsertifiointi Turku Yksityinen raha kertymä Kurssin suorittanut 46 henkilöä. Ostopalveluihin käytetään n Lappeenranta ETA kurssi Tampere. Puurakentamisen senssit Seinäjoki Ce - standi Arvio yksityisen rahan kertymästä n.1500 Ostopalvelutarve: n Suomen metsäkeskus 13\n14 Toiminta 2014 syksy INSTA 142 lujuuslajittelukurssit 1-2 kpl. Ce merkintäpäivä Helsingin messukeskus. Finnbuild yhteydessä. Pefc koulutuspäivät 1-2 kpl Suomen metsäkeskus 14\n15 Tulokset ja yksityisrahan kertyminen Toteuma kumulatiivinen Tavoite / Toteuma Lujuuslajittelukoulutukset INSTA Koulutuspäivät Koulutettavat henkilöt Yksityisrahakertymä / vuosi kurssi/ a 50 /pv/osallistuja Yhteensä lujuuslajittelu Toteuma Tavoite Toteuma kumulatiivinen CE - merkintäkoulutukset / Tilaisuuksia Osallistujia Kurssipäivät Laskutettavat päivät tavoite 576 päivää Yksityisrahakertymä/vuosi kurssi / a50 /pv/osallistuja Yhteensä CE - koulutus Yksityisrahakertymä Tavoite Yhteensä Toteuma Mainittakoon, että taulukkoon on merkitty ainoastaan hankkeen tukikelpoisuusehtojen täyttämät yritykset. CE merkinnän perusteet luentoja on pidetty myös esimerkiksi TEM/MSO:n Puurakentamisen Road Show'n yhteydessä 2013 Mikkelissä ja Turussa yht. 200 henkilölle, Turun Amk:n aikuisopiskelijoille 20 hlö sekä hankkeen esittelypisteissä Puurakentamisen kontaktipäivillä, Saaristorakentamisen messuilla sekä Vankeinhoitolaitoksen videokoulutuksena. CE merkinnän perusteet on siis esitelty yli 1000 henkilölle kahden vuoden kuluessa Suomen metsäkeskus 15\n16 Hyväksytty maksupäätöksessä KUSTANNUSARVIO (kustannukset sis. alv) Vertailu päivitettyyn budjettiin yht 2012/ toteuma 2013 toteuma 2014/arvio toteutusaika kk/vuosi 12,0 12,0 12,0 12,0 12,0 12,0 työpanos hankehenkilöstö (2 kpl) kk/vuosi 24,0 24,0 24,0 72,0 16,0 18,0 29,0 63,0 työpanos muut metsäkeskuksen työntekijät hlötyökk/vuosi 0,3 0,5 0,2 1,0 2,8 5,0 2,0 9,8 työpanos yht. hlötyökk/vuosi 24,3 24,5 24,2 73,0 18,8 23,0 31,0 72,8 vuotuinen yleinen kustannustason nousu 3,5 %, kerroin 1,0000 1,035 1,071 /kk tai /v laskentaperusteet (kustannustaso hankkeen alussa) Päivitetty kustannusarvio Toteuma-arvio 2014 PALKAT JA SIVUKULUT, /kk palkat 3 400, lomarahan osuus 60% kk-palkasta/vuosi 60 % palkan lakisääteiset sivukulut 28% palkan ja lomarahan summasta 33,40 % , työterveyshuolto OSTOPALVELUT, /vuosi Ryhmäkoulutustilaisuudet yrityksille tilavuokrat ja muut järjestelyt 500, Ostopalvelut kouluttajilta erityisasiantuntijapalkkiot ja standardit 850, Ilmoituskulut - jokaisesta tilaisuudesta lehti-ilmoitus 500, Edistämismateriaali / muut atrvike ja ainekulut 1 000, sisäiset ostopalvelut 126 VUOKRAT, /kk 72, Työhuoneet 2 kpl, yht 24 m2, n. 3 e/m2 72, KOKOUSPALKKIOT 2 kokousta/ vuosi 100, KOTIMAAN MATKAKULUT JA PÄIVÄRAHAT, /kk /hlö 750, MUUT KUSTANNUKSET, /kk 211, posti 50, puhelin 40, Metsäkeskus ATK tiedonsiirto ja järjestelmien ylläpito 45, kirjallisuus ja lehdet 10, toimistotarvikkeet 6, kopiot ja tulosteet 30, toimihenk. kurssikulut,sähkö, kokouskulut,tarvikekulut 30, puhtaanapito atk-laitteiden hankinta leasing vuokrat 48 yhtiövastikkeet, muut vuokrat toimistokoneiden hankinta luottotappiot 350 KOKONAISKULUT TULOT (vähennetään kokonaiskuluista) KOKONAISKULUT KUN TULOT VÄHENNETTY RAHOITUSSUUNNITELMA % Suomen metsäkeskus 16 ely-keskus Yritykset


HANKO SOUL JAZZ WEEKEND: GUSTAVSON/STRANDBERG/TÖRNROOS,Grönan, hanko9.8. Klo 20:00\nGUSTAVSON/STRANDBERG/TÖRNROOS Hanko Soul Jazz Weekendissä torstaina 9.8. klo 20.00, Grönan.\nGustavson/Strandberg/Törnroos on uusi kokoonpano, jonka musiikki liikkuu jazzin, funkin sekä bluesin välimaastossa.\nSami Saari & Jazzpojat,G Livelab, helsinki9.8. Klo 19:00\nPitkän linjan artisti Sami Saari Jazzpoikineen tanssittaa yleisöään vauhdikkaasti svengaavilla rytmeillä. Kokoonpanon ohjelmisto koostuu enimmäkseen Sami Saaren suomentamista jazzin ikivihreistä, Saaren uusista sävellyksistä sekä konkarin klassikoista. Yhtye julkaisee elokuussa uuden albumin ja tapausta juhlistetaan G Livelabissa. Konsertin erikoisvieraina nähdään Mikko Gunu Karjalainen sekä Aleksi Ahoniemi.\nLiput 20 € G Livelabista, Tiketistä ja Lippupisteestä.


Avioeron jälkeinen ositus - Minilex\nAvioeron jälkeinen ositus\nErosta on kulunut jo 17 vuotta, mutta omaisuus on jakamatta. Molemmilla on nimissään oma maatila, joita molempia mies on hallinnoinut maatalousyhtymänä. Osuudet on 66/100 omaksi edukseni. Tiedän, että jako pitää toimittaa tuon vuoden -98 arvoilla, jolloin ero laitettiin vireille. Avioehtoa ei ole.\nKysymys kuuluu...onko miehelläni nyt vielä avio-oikeus tilaani, jos myyn peltojani, johon vain minulla on lainhuuto? Eikö mahdollinen tasinko ole euroja, jolloin sillä ei olisi vaikutusta, vaikka myisin omaani??? Näin pähkäilee maalaisjärki... Ositus on tarkoitus tehdä pikapuoliin, mutta pelloillani olisi jo ostaja...voinko myydä ilman ex-miehen väliin tuloa?


GoZone: Tupla Pirkka\nLähettänyt Timo klo 5.36\nPirkan Hölkkä 9. lokakuuta 2012 klo 23.41\nPirkan Hölkkä onnittelee vielä kertaalleen; aika poikia.. Tässäpä tulee nyt mieleen; kummin päin tuo reitti olikaan mukavampi juoksennella; olisiko syytä järjestäjänkin joskus kokeilla matkaa toisin päin (historiallinen 50v lähestyy)?\nTimo 10. lokakuuta 2012 klo 0.15\nOmasta mielestä nykyinen suunta on hyvä. Onkohan tuolla Tehtaankentällä edes riittävästi suihkuja? En tiedä.\nAnonyymi 17. lokakuuta 2012 klo 5.01\nOnnittelut hienosta tempauksesta!\nAnonyymi 21. lokakuuta 2012 klo 12.47\nHuikee suoritus! Mieshän on hienossa kunnossa.\nTämmösiä lukiessa saa itsekin tsemppiä, josko tästä vielä joskus jonkinlaiseen kuntoon pääsisi