Suomen Maallikkotuomarit ry Finlands Lekmannadomare rf 2/ PDF\nSuomen Maallikkotuomarit ry Finlands Lekmannadomare rf 2/2014\nDownload "Suomen Maallikkotuomarit ry Finlands Lekmannadomare rf 2/2014"\n1 Maallikkotuomari Suomen Maallikkotuomarit ry Finlands Lekmannadomare rf 2/2014 Kiitämme kaikkia yhteistyötahojamme kuluneesta vuodesta ja toivotamme teille Rauhallista Joulua ja Hyvää alkavaa vuotta 2015! Yhteistyöterveisin: Suomen Maallikkotuomarit ry, hallitus\n2 Sisältö... Pääkirjoitus sivu 3 Näin Ruotsissa sivu 4 Koulutuspäivien satoa sivu 7 Elokuva viivästyy sivu 14 Varapuheenjohtaja täytti vuosia sivu 14 Viron yhdistys muisti Suomea sivu 14 Ruotsin tulli sivu 15 Keitele Forest sivu 16 Koulutusristeilylle ensi vuonna! sivu 17 Vuosikokouskutsu sivu 17 Tervetuloa Rovaniemelle sivu 18 Maallikkotuomaripäivien ohjelma sivu 19 Hannu Laitinen pakinoi sivu 20 Itä-Suomen hovioikeus 175 vuotta sivu 21 Tuomaripäivä sivu 25 Syyttäjäyhdistys sivu 27 Espoon lautamiehet sivu 30 Helsingin lautamiehet sivu 31 Joensuun seudun lm sivu 32 Nimitys Tatu Leppänen sivu 32 Nimitys Tuula Lehto sivu 32 Silja sivu 33 Matkapojat sivu 34 Hallitus ja yhteystiedot sivu 35 Liity jäseneksi sivu 35 Jäsenedut ja jäsenyys sivu 36 JÄSENMAKSUTILI: NORDEA FI BIC:NDEAFIHH Käytä viitenumeroa! Lehteen tarkoitettu materiaali: Sähköpostilla jutut lähetettävä siten, että kuva ja teksti ovat eri tiedostoja. Tekstin toivottu muoto rtf, ei omia asetteluja tai taulukoita. Kuvat toivotaan nimettävän ko. juttuun viittaavasti. Kuvien muoto jpg koko vähintään 300 kt.... Maallikkotuomari Yhdistyksen kotisivut Julkaisija Suomen Maallikkotuomarit ry Finlands Lekmannadomare rf Päätoimittaja Matti Laukkanen Alakiventie 1 D Helsinki puhelin Toimittaja Kari Mustonen Salpakankaantie 9 A Hollola puhelin Toimitusneuvosto Matti Laukkanen, päätoimittaja Anu Heinänen, järjestösihteeri Kari Mustonen, toimittaja Heikki Liljeroos, hallitusneuvos Oikeusministeriö Eija Mikkonen, tiedottaja Oikeusministeriö Osoitteenmuutokset Anu Heinänen, Matinniitynkuja 2 C Espoo puhelin suomenmaallikkotuomarit.fi Paino KMTP Group, Mustasaari Painos 2500 kpl ISSN-L Seuraava lehti ilmestyy viikolla23. Aineisto päätoimittajalle mennessä Suomalainen oikeuslaitos on kuluneena vuonna ollut kiitettävän näkyvästi otsikoissa. Tämä siitäkin huolimatta, että lautamiehiä koskevat uudistukset eivät sanottavammin keskustelua herättäneet. Henkilökohtaisesti jäin siihen käsitykseen, että suuri osa eduskunnasta ei ymmärtänyt edes, mistä olivat päättämässä. Lakivaliokuntaakin tuntuivat kiinnostavan enemmän iltalehtien lööppeihen päätyvät asiat. Keväällä julkistettiin kauhealla kiihkolla kysely, jossa osa asianajajista ja muista juristeista katsoi käräjätuomarien ammattitaidon olevan puutteellinen, tuomioiden laadun olevan heikko ja jopa syyttömiä tulleen tuomituiksi. Tällaisia uutisia lukeva tavallinen kansalainen kokee olonsa varmasti melko turvattomaksi. Tiedotusvälineet tosin yleensä unohtivat mainita, että useimmiten oikeuden antamia tuomioita pidettiin hyvinä. Muutenkaan tuo kysely ei täyttänyt minkäänlaisia tieteellisen tutkimuksen kriteerejä. Analyysia kyselyn tuloksista oli aivan turha odottaakaan. Toisaalta julkisuudella oli yksi positiivinenkin seuraus. Käräjätuomareiden usein kohtuuttomaksi nouseva työtaakka tuli kansan tietoisuuteen. Ja tulipa esille myös työrauhan puute, kun eri asianomaistahot avustajineen ahdistelevat tuomareita. Oman kokemukseni mukaan tuomareiden ammattitaidossa esiintyvät ongelmat tai huonot tuomiot ovat melko marginaalinen ilmiö kaikista näistä työpaineista huolimattakin. Tyytymättömyyden juuret ovatkin jossain aivan muualla. Lautamiesten rooli osana käräjäoikeuksien laadun kohottamista on ensiarvoisen tärkeä. Jos käräjätuomari yhdessä lautamiesten kanssa päätyy tiettyyn tulokseen syyllisyydestä tai syyttömyydestä, pidän sitä huomattavasti luotettavampana kuin vääryyttä kokeneen osallisen asianajajan arviota. Yhdessä lautamiesten kanssa asiaa pohtiessaan käräjätuomari joutuu myös muotoilemaan tuomiolauselmaa sellaiseksi, että sen menestyminen on parempi. Oikeuden kriisi? Pääkirjoitus Viime kuussa keskustelun aiheeksi nousi kysymys oikeudessa avustavien lakimiesten palkkioista. Tähän asiaan oma järjestömme on jo aiemmin ottanut kantaa, ja esittänyt vakuuttavia tilastoja kestämättömästä kulujen noususta viime vuosina. Usein lautamiehet ja oikeuden puheenjohtaja ovat myös olleet yksimielisiä näiden palkkioiden kohtuullistamisesta. Maallikkokin on nähnyt, milloin on kyse perusteettomasta rahastuksesta. Sellaisessa tilanteessa on vaadittava sekä oikeuden että kohtuuden toteutumista. Nämä kohu-uutiset nostavat aiheellisen kysymyksen siitä, mihin suuntaan suomalainen oikeuslaitos on menossa. Onko se jo jonkinlaisessa kriisissä? Suurin ongelma lienee tässäkin tapauksessa raha. Oikeudenhoitoon kohdistetaan jatkuvasti leikkauksia, jollaiset tulevaisuudessa voivat vaarantaa kansalaisten perustuslain mukaiset tasavertaisuuden ja oikeusturvan. Lautamiehiin jo kohdistuneet leikkaukset ovat tässä kovin marginaalisia, eikä niillä varmasti ongelmaa kyetä ratkaisemaan vaikka maallikoista oikeudessa luovuttaisiin kokonaan. Tässä lehdessä tutkija Merva Hämäläinen valottaa naapurimaamme Ruotsin lautamiesjärjestelmää. Se on erinomainen esimerkki siitä, miten arvojen tulisi olla myös meillä. Maallikkojen osallistuminen on luovuttamaton periaate ruotsalaisessa oikeusjärjestelmässä. Kun meillä vähennettiin lautamiesten määrää, vedottiin siihenkin että Ruotsissa ollaan menossa samaan suuntaan. Eipä vaan mentykään. Yhtään ei tingitty hyväksi havaitusta järjestelmästä. Ruotsissa naurettiin populistisille puheille aiheutuvista säästöistä. Suomikin voi vielä palata entiseen tässä asiassa. Ensi vuonna on taas eduskuntavaalit, joissa voimme valita viisaita ja avoimin silmin tulevaisuuteen katsovia lainsäätäjiä. Jouni Elomaa puheenjohtaja 2 3\n3 Merva Hämäläinen: Muutoksia Ruotsin lautamiesjärjestelmässä Tutkija Merva Hämäläinen tuntee ruotsalaisen oikeusrakenteet ja sen maallikkotuomarijärjestelmän. Ruotsissa on noin 8267 lautamiestä ja lautamiehiä on käräjäoikeudessa, hovioikeudessa, hallintooikeudessa ja kamarioikeudessa. Maallikoita on myös erityistuomioistuimissa kuten mm. työtuomioistuimessa. Ruotsissa on jury painovapausjutuissa. Ruotsissa on myös 431 lautamiestä maahanmuuttotuomioistuimissa. Korkeimmassa oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa ei ole lautamiehiä. Ruotsiin käräjäoikeudet tulivat jo Lautamiehet saivat yksilöllisen äänioikeuden jo vuonna Nykyisin lautamiehet osallistuvat tuomitsemiseen ennen kaikkea rikosjutuissa, mutta myös joissain perhejutuissa. Hallinto-oikeudessa lautamiehet ovat mukana ratkaisemas- sa useimmissa jutuissa. Ruotsissa kunnanvaltuusto valitsee lautamiehet neljäksi vuodeksi. Ruotsissa on lautamiesten koko Ruotsin kattava liitto ja paikallisia lautamiesyhdistyksiä. Ne järjestävät koulutusta ja opintovierailuja lautamiehille. Lautamiehen kriteerejä Ruotsissa Lautamieheksi on vaalikelpoinen jokainen Ruotsin kansalainen, joka ei ole alaikäinen eikä ole holhouksen alainen. Lisäksi vaaditaan, että esim. käräjäoikeuden lautamies asuu käräjäoikeuden tuomiopiirissä. Lautamieheksi voi valita vain henkilön, joka on sopiva tähän tehtävään ottaen huomioon arvostelukyky, itsenäisyys, lainkuuliaisuus ja muut tekijät. Lautamiesten valinnassa on pyrittävä siihen, että lautamieskunta saa monipuolisen kokoonpanon ottaen huomioon ikä, sukupuoli, etninen tausta ja ammatti. Ruotsissa lautamiehet tuomitsivat keskimäärin 15 päivänä vuonna Kokoonpanoja Rikosjutuissa, kun rangaistuksen odotetaan olevan ankarampi kuin sakkoa, kokoonpano käräjäoikeudessa muodostuu yhdestä lakimiestuomarista ja kolmesta lautamiehestä. Käräjäoikeudessa riita-asioissa kokoonpano on tavallisesti yksi lakimies tai kolme lakimiestuomaria. Hovioikeudessa pääkäsittelyssä rikosjutut ratkaisee kolme lakimiestuomaria ja kaksi lautamiestä kun rangaistuksen odotetaan olevan ankarampi kuin sakkoa. Riitajutut ratkaisevat hovioikeudessa tavallisesti kolme tai neljä juristituomaria. Käräjäoikeudessa pääkäsittelyssä perheoikeudellisissa jutuissa on kokoonpanoissa tavallisesti juristituomari ja kolme lautamiestä. Hovioikeudessa pääkäsittelyssä perheoikeudellisissa jutuissa on kokoonpanossa kolme juristituomaria ja kaksi lautamiestä. Lautamiehet osallistuvat asian ratkaisemiseen kokonaisuudessaan. Kunniatehtävä Hallituksen esityksessä 2005/ 06:180 vahvistettu lautamiesinstituutio on esitetty argumentteja lautamiesinstituutiosta. Sen mukaan lautamiestehtävää voidaan pitää kunniatehtävänä. On olemassa laaja poliittinen yksimielisyys että lautamiesten osallistuminen tuomitsemiseen on tärkeää mm. koska se edistää sitä että tuomioistuinten ratkaisut ovat linjassa yhteiskunnassa olevien yleisten arvostusten kanssa. Lautamiehillä on hyvin tärkeä tehtävä mm. koskien harkintaratkaisuja esim. todistusten arviointi ja seuraamuksen valinta. Lautamiespalkkiot Ruotsissa Lautamies ja jurynjäsen saavat peruspalkkion jokaisesta istuntopäivästä. Peruspalkkio koko päivän työskentelystä on 500 kruunua. Jos työskentely tuomioistuimessa vie alle kolme tuntia, maksetaan 250 kruunun palkkio päivästä. Jos käsittely pidetään viikonloppuna, maksetaan tavallisen palkkion lisäksi 500 kruunua. Jos lautamiestehtävän hoidon takia syntyy ansiomenetys, se korvataan. Myös matkakulut ja päiväraha maksetaan lautamiehelle. Ruotsi paneutuu asiaan Ruotsissa julkaistiin kesällä 2013 melkein 500 sivun lautamiesselvitys mietintö SOU 2013:49 lautamiestehtävä - laajennettu rekrytointi ja pätevä mukanaolo. Sen lähtökohtana on, että lautamiesjärjestelmä säilytetään ja että lautamiesten mukanaolo tuomitsemisessa on tärkeää. Esim. Tukholman yliopiston prosessioikeuden professori emeritus Christian Diesen, joka on kirjoittanut kirjan maallikkotuomareista, on kirjoittanut että Ruotsissa tuntuisi yhtä kaukaiselta ajatukselta lakkauttaa lautamiesjärjestelmä kun tuoda Ruotsiin tasavalta. Myös oikeusministeri Morgan Johansson on esimerkiksi uutispalvelu InfoTorg juridikin järjestämässä lautamiehiä koskevassa keskustelutilaisuudessa sanonut, että lautamiesjärjestelmä tulee säilyttää. Tärkeä tehtävä Lautamiesselvitys mietinnössä SOU 2013:49 todetaan lisäksi että lautamiehillä on tärkeä tehtävä ja että he valvovat tuomioistuimia, vaikuttavat päätöksiin ja siten auttavat ylläpitämään luottamusta oikeuslaitokseen sekä luomaan legitimiteettiä tuomioistuinten ratkaisuihin. Lautamiesselvitys mietintö SOU 2013:49 ehdottaa myös uutta rekrytointimenettelyä, jossa jokainen voi hakea tai ehdottaa jotain toista henkilöä lautamiestehtävään kunnalle tai maakäräjille. Mietinnön mukaan lautamiesten valinnan tulee jatkossakin tekemään kunnanvaltuusto ja maakäräjävaltuusto, mutta ehdottaa lakiin kirjoitettavaksi vaatimuksen, että valtuuston on valittava vähintään puolet lautamiehistä siitä ehdokkaiden ryhmästä, jota ei ole valtuustossa edustettuna oleva poliittinen puolue ehdottanut eli vapaasta kiintiöstä. Suomalaisten maallikkotuomareiden tulevaisuudenkuva on hämärämpi kuin ruotsalaisten virkaveljien. Suomalaisia maallikkotuomareita Tukholman vierailulla. 4 5\n4 Lautamiesselvitys mietinnössä SOU 2013:49 ehdotettiin myös mm., että 1) lautamiehet eivät enää osallistuisi tuomitsemiseen hovi- ja kamarioikeuksissa, 2) lautamiesten määrä käräjä- ja hallinto-oikeuden kokoonpanossa laskisi kolmesta kahteen, 3) lautamiehet eivät enää olisi mukana rikosjuttujen pääkäsittelyssä, jos mistään niistä rikoksista joita jutussa käsitellään, ei ole säädetty ankarampaa rangaistusta kuin vankeutta kaksi vuotta ja 4) päiväpalkkio kaksinkertaistuisi. Näitä ehdotuksia ei käsitelty hallituksen esityksessä 2013/14:169, mutta niitä käsitellään edelleen oikeusministeriössä. Ehdotuksia Hallituksen esityksessä 2013/ 14:169 on käsitelty kuitenkin joitain SOU 2013:49 lautamiesselvitys mietinnössä tehtyjä ehdotuksia ja hallituksen esityksessä on ehdotettu joitakin muutoksia lautamiesjärjestelmään ja ne tulivat voimaan On haluttu mm. kiristää sopivuusvaatimusta. Tuomioistuimen tehtävänä on alkaen, koskien lainkuuliaisuutta, tarkastaa lautamieheksi valituksi tulleen henkilön sopivuus. Tuomioistuin voi pyytää rikosrekisteriotteen kyseisestä lautamiehestä. Tuomioistuimen pitää vapauttaa tehtävästään lautamies, joka tekemällä rikoksen tai muulla tavalla on tullut epäsopivaksi tehtävään voimaan tulleen lainmuutoksen mukaan riittää siis, että on tullut epäsopivaksi tehtävään, kun aikaisemmin vaadittiin, että lautamies on tullut ilmeisen epäsopivaksi tehtävään lisättiin myös vaatimus, että lautamies ei saa olla konkurssissa. Ei ole poliittinen tehtävä Vuodesta 2015 alkaen lautamiesten vaali pidetään kunnanvaltuuston ja maakäräjien valtuuston vaaleja seuraavana vuonna, eikä enää kunnanvaltuuston ja maakäräjien valtuuston vaalin yhteydessä, koska on oltava selvä, että lautamiestehtävä ei ole poliittinen tehtävä. Hallituksen esityksessä 2013/ 14:169 ei käsitelty rekrytointimenettelyä, mutta hallitus antoi valtiokonttorille tehtäväksi tuoda esiin lisäperusteita, joita tarvitaan, jotta voidaan ottaa kantaa pitääkö lautamiesselvitys mietinnön SOU 2013:49 ehdotus muuttuneesta rekrytointimenettelystä ja ns. vapaa kiintiö toteuttaa. Valtiokonttorin selvityksen on oltava valmis viimeistään Koulutusta Johdanto- ja kertauskoulutuksen on ehdotettu tulevan Ruotsissa pakollisiksi lautamiehille vuodesta 2016 alkaen. Tässä koulutuksessa käsiteltäisiin mm. jääviys-, vaitiolovelvollisuusmääräyksiä ja eettisiä kysymyksiä. Ensimmäistä kertaa lautamieheksi valitun henkilön olisi osallistuttava johdantokoulutukseen ennen kuin työskentely lautamiehenä alkaa. Uudelleen valitun lautamiehen olisi myös pakollista osallistua kertauskoulutukseen 6 kuukauden kuluessa lautamiehenä työskentelyn aloittamisesta. Jokainen tuomioistuin olisi yhteistyössä tuomioistuinviraston kanssa vastuussa siitä, että koulutusta järjestetään lautamiehille. Tuomioistuinviraston tehtävänä on järjestää perusta koulutuksille. Hallituksen tarkoituksena on laatia asetus, jossa on määräyksiä lautamiesten johdanto ja jatkokoulutuksesta. Jos kansa haluaa... Hallituksen esityksen 2013/14:169 mukaan olisi tärkeää, että lakimiestuomareille järjestettävässä koulutuksessa olisi koulutusjakso, joka käsittelee lautamiesten osallistumista tuomitsemiseen. Upsalassa aikaisemmin prosessioikeuden professorina toimineen Per Olof Ekelöfin ja Tukholman yliopiston prosessioikeuden professorin Henrik Edelstamin Oikeudenkäynti oppikirjassa todetaan, että jos kansa haluaa toimia lautamiehenä tai haluaa, että lautamiehet ovat tuomitsemassa, niin lautamiehiä tulee olla tuomioistuimessa. (Kirjoittaja Merva Hämäläinen on tutkija, Oikeustieteellinen tiedekunta Helsingin yliopisto) Rajat ylittävä rikollisuus ja oikeusrjärjestelmän muutospaineet koulutusristeilyn teemoina Lautamiesten koulutuspäivillä pohdittiin sekä rajat ylittävän rikollisuuden että muutosten ravisteleman oikeusjärjestelmän olemusta ja laatua. Oikeusvalvontaosasto osastopäällikkö Petri Martikainen listasi oikeuskanslerin tehtäväkuvia ja esitteli myös mallitapauksia oikeuskanslerin toiminnasta teemalla Oikeuskanslerin tehtävä tuomioistuinten valvojana. -Oikeuskanslerin tehtävänä on valvoa valtioneuvoston ja tasavallan presidentin virkatointen lainmukaisuutta ja oikeuskanslerin on myös valvottava, että tuomioistuimet ja muut viranomaiset sekä virkamiehet, julkisyhteisön työntekijät ja muutkin julkista tehtävää hoitaessaan noudattavat lakia ja täyttävät velvollisuutensa. Tehtäväänsä hoitaessaan oikeuskansleri valvoo perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien toteutumista, Martikainen selvitti. -Oikeuskanslerin rooli on ohjaava ja ennaltaehkäisevä, yksittäistapauksessä esitetyt yleistettävissä olevat kannanotot, tietoisuus valvonnan olemassaolosta. Rooli on myös korjaava ja luottamusta lisäävä: lainsäädännön puutteet, soveltamiskäytäntövirheet, yksittäistapaukset. Oikeuskanslerin tutkii asian, jos on aihetta epäillä oikeuskanslerin valvontavaltaan kuuluvan henkilön, viranomaisen tai muun yhteisön menetelleen lainvastaisesti tai jättäneen velvollisuutensa täyttämättä taikka jos oikeuskansleri muusta syystä katsoo siihen olevan aihetta Oikeuskansleri ei kuitenkaan käsittele kantelua, joka koskee yli kaksi vuotta vanhaa asiaa, ellei siihen ole erityistä syytä. Oikeuskansleri ryhtyy hänelle tehdyn kantelun johdosta niihin toimenpiteisiin, joihin hän katsoo olevan aihetta lain noudattamisen, Petri Martikainen oikeusturvan tai perus- ja ihmisoikeuksien toteutumisen kannalta. Jos yleinen etu vaatii, oikeuskanslerin on ryhdyttävä toimenpiteisiin oikaisun saamiseksi lainvastaiseen tai virheelliseen päätökseen tai menettelyyn\n5 Kari Harju Ari-Pekka Koivisto Matti Tolvanen Hannu Laitinen Suojelupoliisi tuottaa turvallisuustietoa Suojelupoliisin turvallisuus- ja alueyksikön päällikkö Kari Harju selvitti maallikkotuomariväelle yhteiskunnalle tärkeän turvallisuussolun olemusta ja toimintaa. Suojelupoliisi tuottaa operatiivisella toiminnallaan ja yhteistyöllä suomalaisen yhteiskunnan hyväksi analysoitua ja ajankohtaista turvallisuustietoa. Suojelupoliisin tehtävänä on torjua sellaisia hankkeita ja rikoksia, jotka voivat vaarantaa valtio- ja yhteiskuntajärjestystä tai valtakunnan sisäistä tai ulkoista turvallisuutta sekä suorittaa tällaisten rikosten tutkintaa. Suojelupoliisin tehtäväkuvaan kuuluu myös ylläpitää ja kehittää yleistä valmiutta valtakunnan turvallisuutta vaarantavan toiminnan estämiseksi. -Tietoverkot vakoilun välineenä ovat merkittävä uhka, kuten räätälöidyt ja kohdennetut verkkohyökkäykset. Valtioiden suorittama kybervakoilu on merkittävästi lisääntyny, Harju selvitti. Suomi ei ole Harjun mukaan väkivaltaisten radikaali-islamististen tai muiden terroristijärjestöjen ensisijainen kohdemaa. Organisoituneen terrorismin uhka suoraan Suomea tai sen väestöä kohtaan on edelleen matala. -Ilman ulkopuolista ohjausta toteutettujen radikaali-islamististen väkivallantekojen uhka Suomessa samoin kuin muualla Euroopassa on kuitenkin kohonnut. Tällaisten tekojen taustalla voivat olla yksittäiset radikalisoituneet henkilöt tai pienryhmät, jotka toimivat täysin itsenäisesti tai joilla saattaa olla kytköksiä ulkomailla toimiviin väkivaltaisiin verkostoihin. -Ulkomaisissa konflikteissa, erityisesti Syyriassa, aseelliseen toimintaan osallistuvien, ja sieltä Suomeen palaavien henkilöiden lukumäärä on kasvussa. Tällaisten henkilöiden länsimaalaisvihamielinen maailmankuva sekä mahdollisesti alentunut kynnys ja yksilölliset syyt väkivallan käyttöön ovat uhkaa kohottavia tekijöitä. Harjun mukaan Suomessa on muita valtioita sekä uskonnollisia intressejä edustavia kohteita sekä kansainvälisiä tapahtumia, joihin kohdistuu normaalia korkeampi uhka sekä terroristijärjestöjen että yksittäisten radikaalien henkilöiden taholta. Yhteiskuntaa uhkaavan radikalismin eri muotoja Harju listasi näin: uskonnollinen radikalismi, poliittinen radikalismi, ulkomainen ulottuvuus, kotimainen toiminta, vastakkainasettelun vaarat ja yksinäiset radikaalit toimijat. Rajat ylittävä rikollisuus ja rajavartiosto Rajat ylittävän rikollisuuden keskeinen torjuja on Rajavartiosto. Sen oikeudellisen osaston osastopäällikkö, hallitusneuvos Ari-Pekka Koivisto kertoi rajaturvallisuuden ylläpitämiseen liittyvästä rikostorjunnasta. -Rajavartiolaitoksen rajaturvallisuuden ylläpitämiseen liittyvän rikostorjunnan tavoitteena on ehkäistä, paljastaa ja selvittää erityisesti Rajavartiolaitoksen valvoman Schengen-ulkorajan ylittäviä laittomaan maahantuloon liittyviä rikoksia yhteistyössä muiden PTRviranomaisten kanssa. -Jokaisella viranomaisella oma roolinsa rikos-torjunnassa ja tutkinnassa. Merkittävimmät käytännön toimintamuodot rikostorjunnassa ovat viranomaisten yhteinen rikostiedustelu ja analyysitoiminta sekä kohdetorjuntatoiminta. Rajavartiolaitos huolehtii omassa valvontatoiminnassaan esille tulleista suppeaa esitutkintaa edellyttävistä asioista, epäillyistä luonnonvararikoksista sekä ratti- ja vesiliikennejuopumuksista. Merellisen ympäristönsuojelun valvontaa tehdään muun muassa alusöljypäästöjen havaitsemiseksi merialueilla sekä päästön aiheuttajan vastuuseen saattamiseksi määräämällä hallinnollinen öljypäästömaksu. Rajavartiolaitos tekee myös alusöljypäästöjen esitutkinnan. Rajavartiolaitos osallistuu myö rikostorjunta- ja esitutkintayhteistyön kehittämiseen Venäjän viranomaisten ja erityisesti turvallisuuspalvelun kanssa. Ensikertalaisuuden pulmia Rikosoikeuden professori Matti Tolvanen Joensuun yliopistosta selvitti ehdonalaisuuden ja törkeiden rikostuomioiden suhteita teemalla Ensikertalainen -jaksot ja tuomioalennukset törkeistä rikostuomioista. -Vanki päästetään ehdonalaiseen vapauteen (vankilan johtajan päätöksellä) kun hän on suorittanut 2/3 rangaistuksesta. Jos rikos tehty alle 21-vuotiaana 1/3 tai jos ei ole rikosta edeltäneiden 3 vuoden aikana suorittanut vankeusrangaistusta, kun rangaistuksesta on suoritettu puolet. -Tili siis nollautuu kolmessa vuodessa vankilasta pääsystä laskettuna. Tolvanen muistutti myös asiaan liittyvästä ristiriidasta: ehdonalainen vapauskin on tietyssä mielessä rangaistusaikaa eli vankeusrangaistuksen suorittamista vapaudessa. -Elinkautisvanki voidaan päästää ehdonalaiseen vapauteen, kun rangaistusta on kärsitty 12 vuotta (jos teko on tehty alle 21-vuotiaana, aika on 10 v) Vapauttamisen harkinnassa otetaan otetaan rikoksen laatu, my?empi rikollisuus, vaarallisuus, rangaistusajan suunnitelman noudattaminen ja muu käyttäytyminen. Ovatko tuomioiden alennusjaksot oikeudenmukaisuutta? Käräjätuomari, osastonjohtaja Hannu Laitinen, Pohjois-Savon käräjäoikeudesta kertoi näkemyksiään tuomioiden ns. alennusjaksoihin, kysymällä, kenen etua ne palvelevat ja ovatko ne oikeudenmukaisuutta. -Professori Matti Tolvanen on varmaan ennen tätä luentoa jo akateemisella viisaudella selostanut ehdonalaiseen vapauttamista, joten tyydyn vain pääpiirteittäin viittaamaan asiaa koskeviin lainkohtiin eli ensi sijaisesti rikoslain 2C luvun 5 :än, Laitinen pohjusti. -Mainitun lainkohdan mukaan ehdonalainen vapauttaminen tarkoittaa ehdottomaan vankeusrangaistukseen tuomitun vangin päästämistä suorittamaan loppuosan rangaistuksesta vapaudessa. Lain sanamuoto suorittamaan loppuosan vapaudessa on kaunis ilmaisu, rehellisempää olisi ollut sanoa, että vapautuu suorittamasta loppuosaa tietyin ehdoin. -Monilla ilmaisuilla on tarkoitus tyynnyttää yleistä mielipidettä tai joskus jopa johtaa harhaan. Harhaan johtamista esiintyy usein komiteoiden mietinnöissä ja hallituksen esityksissä, kun esimerkiksi sanotaan, ettei uudistus vaikuta huonontavasti henkilöstön asemaan tai ei aiheuta valtiolle lisäkustannuksia. -Ehdonalaiseen vapautumista perustellaan monilla seikoilla, joista osa on painavampia ja osa kevyehkömpiä. Kevyehköltä tuntuu perustelu, jonka mukaan kahdeksan vuotta vankeutta tuntuu yhteiskunnan taholta tulleena moitittavammalta, vaikkei sitten istuisikaan kuin puolet, kuin se, että tuomittaisiin neljä vuotta ja se pitäisi istua. On vähän samaa tuntua kuin se, että joissakin maissa tuomitaan satoja vuosia vankeutta. Samoin ei tunnu kovin painavalta peruste, että yleinen mielipide on kuohuksissa, kun teko on juuri tullut ilmi, mutta laantunut, kun aikaa on kulunut, Laitinen totesi. Sopeuttamista? -Tietyllä skeptisyydellä tulee suhtautuneeksi myös ajatukseen, että ehdonalaisen vapauden ideana on vangin asteettainen sopeuttaminen vapauteen. Tietysti voi kysyä, sopeuttaako heidät ehdonalaiseen vapauttaminen vai se, etteivät he enää halua joutua vankilaan, Laitinen pohti. -Painavimpina perusteina lienee todellisuudessa se, että vankilassa pitäminen on valtiolle kallista ja päästämällä vankeja ehdonalaiseen vapauteen saavutetaan huomattavia säästöjä vankilakuluissa. Kokonaissäästöjä tulee kuitenkin vain niiden osalta, jotka eivät palaa vankilaan. Osa sen sijaan tekee heti kohta uusia rikoksia ja aiheuttaa niillä yhteiskunnalle ja asianomistajille uusia kuluja ja sitten myö- Matti Palojärvi Tuula Hiukka-Poikela Mika Risla Kari Tolvanen 8 9\n6 hemmin taas vankilakuluja. -Itselleni jäi mieleen se vaihe 1970-luvulta alkaen, kun rangaistuksen määrissä ja laadussa tapahtui huomattavia alennuksia. Syytettyjen rikosrekisterien pituus kasvoi nopeasti huimasti. Sen jälkeen lyhennettiin sitä aikaa, minkä rikokset näkyvät rikosrekisterissä, Laitinen selvitti Joissain tapauksissa ehdonalaiseen vapautumiseen voi vaikuttaa hyvä käyttäytyminen vankilassa. Tämä olisi hyvä peruste helpottamaan vankilaviranomaisten työtä ja vankilassa käyttäytymistä. Pääsääntö rikoslain 2C luvun 5 :ssä on, että vanki pääsee ehdonalaiseen vapauteen, kun on suorittanut rangaistuksesta kaksi kolmasosaa ja puolet, jos rikos on tehty alle 21 -vuotiaana. Kuitenkin, jos vanki ei ole rikosta edeltäneiden kolmen vuoden aikana suorittanut vankeusrangaistusta vankilassa, vastaavat ajat ovat puolet ja kolmasosa. Lainkohdan kirjoitusjärjestys vähän ihmetyttää. Ei kai silläkin ole tahdottu antaa kuvaa pitemmästä pääsäännöstä. Jorma Kalske ja Juha-Matti Hämäläinen -Eikö olisi pitänyt kirjoittaa, että ehdonalaiseen vapauteen pääsee, kun on suorittanut puolet tai alle 21 -vuotiaana tehdystä kolmasosan ja, jos on ennen rikosta kolmen vuoden aikana lusinut, niin sitten 2/3 tai ½ jälkeen. Jos haluaa olla ilkeä, voi sanoa, ettei kolme vuotta ole kyllä pitkä aika, kun tavallinen ihminen ei koko elämänsä aikana syyllisty tai ainakaan jää kiinni rikoksesta, josta tulisi ehdotonta vankeutta, jonka sijasta ei määrätä edes yhdyskuntapalvelua tai valvontarangaistusta. -Tässä yhteydessä en malta olla ihmettelemättä sitäkään avustajien usein sanomaa, ettei ole todennäköistä, että päämieheni jatkaa rikollista toimintaa, kun hän ei nyt enää viimeisen kolmen kuukauden aikana ole syyllistynyt rikoksiin. -Samantasoinen väite on se jatkuvasti toistettu, että kerroin esitutkinnassa syyllistyneeni rikokseen, kun poliisit uhkasivat, etten muuten pääse pitkiin aikoihin pois putkasta. -Heikkoja ovat nykyepäillyt, kun vanhassa Neuvostoliitossa piti epäiltyjä hakata viikkokaupalla ennen kuin tunnustautuivat kansanvihollisiksi. Laitista ihmetyttää -Minua on aina ihmetyttänyt se ero, mikä on taposta ja murhasta tuomittujen todellisen rangaistusajan välillä. Vaikka taposta olisi tuomittu maksimirangaistus 12 vuotta, mikä on perin harvinaista, pääsee ensikertainen vapaaksi kuuden vuoden jälkeen. Jos teko on kuitenkin katsottu murhaksi, on ensimmäinen vapautumismahdollisuus rikoslain 2C luvun 10 :n mukaan 12 vuotta. Tekojen välillä ei tarvitse olla kovinkaan suurta eroa ja luonne on voinut ratketa äänestyspäätöksellä, mutta todellinen rangaistus on kaksikertainen. -Pisimmillään ehdonalaiseen vapauteen pääseminen on kestänyt yli 20 vuotta. Erään tällaisen jouduin vangitsemaan kuitenkin noin kuukauden ehdonalaiseen vapautumisen jälkeen, kun vapautunut teki taas uuden henkirikoksen, josta taisi tulla uusi elinkautinen. Ihminen pystyy näköjään istumaan useamman elinkautisen, vaikka elää vain kerran. -Vaikka vankien totuttaminen siviilielämään onkin kannatettava pyrkimys, tietää kokenut tuomari suoralta kädeltä odottaa uutta istuntoa tiettyjen henkilöiden päästessä vapaaksi. Ei pelkästään maallikko kysy, onko paikallaan, että yhteiskunta ei voi suojautua sellaisia vastaan, jotka lähes varmuudella tulevat terrorisoimaan ympäristöään. Tällaista ei tietenkään kannata kysyä ihmisoikeusjuristeilta. -Osavastuun voisivat kantaa tuomioistuimetkin, jotka eivät uskalla käyttää edes niitä keinoja, jotka jo on olemassa. Yleensäkin tuomioistuimilla on taipumus käyttää normaalirangaistuksia eli rangaistuksia, joita teoista keskimäärin tuomitaan, kun sen sijaan jokaista tapausta tulisi tutkia erillisenä ja tuomita sellainen rangaistus, joka siihen sopii. Erilaisia alennuksia annetaan tuomiossakin -Alennustahan saa mm. rikoksen alle 18 -vuotiaana tehnyt taikka rikoksen yritykseen tai avunantoon syyllistynyt. Alennuksen määrää ei ole säädetty, mutta kylläkin enimmäismäärä, joka on ¾ osaa maksimista. Alennus liikkuu usein kolmas-neljäsosan tietämissä. Samanlainen alennus koskee alentuneesti syyntakeista, jota ennen nimitettiin varttihulluksi, mutta Jammun toiminta aikoinaan aiheutti sen, että alentunut syyntakeisuus ei kuitenkaan vaikuta käytettävissä olevaan enimmäisrangaistukseen. -Alentuneesta syyntakeisuudesta, ei kuitenkaan nykypäivään soveltuvana, löytyy esimerkki klassisesta venäläiskirjallisuudestakin eli Roskolnikov Dostojevskin teoksessa Rikos ja rangaistus. -Tukkualennusta varsin suuresti saa myös, jos tekee useampia rikoksia. Yhteisestä rangaistuksesta säädetään rikoslain 7 luvussa. Tuomiossa ei, toisin kuin ennen, näy rikosten yksikkörangaistukset, joten rangaistuksen laskemistapa jää arvauksen varaan. Epäillä kuitenkin voi, että ankarimpaan yksikkörangaistukseen, kun kysymys on vankeudesta, on lisätty kolmasosa muiden tekojen rangaistuksista,. Yhteinen rangaistus saattaa sisältää myös täytäntöön pantavaksi määrätyn jäännösrangaistuksen, siis sen mikä jäi suorittamatta, kun vanki pääsi ehdonalaiseen vapauteen. Tästäkin on tehty mojova alennus, jonka määrä selviää kuitenkin tuomion perusteluista. Yhteistä rangaistusta määrätessä tuntuu joskus kohtuuttomalta se, millainen tuomio on tullut vain yhteen tekoon syyllistyneelle, verrattuna sellaiseen, joka on tehtaillut isonkin tukun rikoksia. -Alennuksia tulee myös muilla tavoilla esim. siten, että yksi päivä vankeutta korvautuu yhdellä tunnilla työtä, jota nimitetään yhdyskuntapalveluksi, tai siten, että osa sakoista jää perimättä eikä voida muuntaa vankeudeksi, mistä ainakaan kauppiaat ei pidä, kun juoksukaljat voidaan hakea rangaistuksetta. Haastaminen ulkomailta Käräjätuomari, osastonjohtaja Matti Palojärvi kertoi, millaista on haastaminen ulkomailta, millaiselta näyttää rikosprosessin täytäntööpano kansainvälisellä pelikentällä. -Vuonna 2010 muista Pohjoismaista siirrettiin täytäntöönpantavaksi 81 vankeusrangaistusta Suomessa. Suomessa tuomitun rangaistuksen täytäntöönpano siirrettiin muuhun Pohjoismaahan 42 tapauksessa. -EU-jäsenvaltion on otettava tuomittu vastaan, ellei tapaukseen voida soveltaa puitepäätöksessä olevia erityisiä kieltäytymisperusteita. Sellainen voi olla esimerkiksi vankeusrangaistuksen täytäntöönpanon lyhyys (alle 6 kuukautta), minkä vuoksi siirto ei ole järkevää. Päätös tuomitun vastaanottamisesta tulee tehdä viimeistään 90 päivässä tuomion antaneen valtion pyynnön vastaanottamisesta. Suomen 10 11\n7 sessä. Esitelmässä tuli ilmi, että esitutkintayhteistyö on muuttunut aiempaa velvoittavammaksi, muun muassa näin: Syyttäjä on pidettävä tietoisena esitutkinnan etenemisestä ja syyttäjällä on velvollisuus tarvittaessa osallistua esitutkinnan ohjaamiseen. Esitutkintaviranomaisilla ja syyttäjillä on velvollisuus neuvotella yhteistyön järjestämiseen liittyvistä kysymyksistä. Syyttäjän roolia on tarkoitus vahvistaa esitutkintayhteistyötä tehostamalla, vaihtoehtoisia tapoja esitelmän mukaan on olemassa. tuomioistuimella ei ole toimivaltaa suorittaa prosessitoimia muussa valtiossa. Pohjoismaiden osalta sovelletaan rinnakkain (vaihtoehtoisesti) Pohjoismaiden kesken oikeusavusta tiedoksiannon toimittamisessa ja todistelussa tehtyä sopimusta ja EU MLA sopimusta. EU- jäsenvaltioiden välillä noudatetaan EU:n MLA sopimusta. Tämä sopimus mahdollistaa mm. postitiedoksiannon suoraan vastaanottavalle henkilölle. -Siirto pohjoismaasta toiseen voi olla mahdollista, jos tuomittu täytäntöönpanoon ryhdyttäessä on asianomaisen pohjoismaan kansalainen, tai hän asuu pysyvästi tuossa maassa tai, jos tuomittu, vaikka ei olekaan asianomaisen maan kansalainen tai ei asu siellä pysyvästi, mainittuna aikana oleskelee tuossa maassa ja täytäntöönpanoa olosuhteisiin katsoen voidaan pitää tarkoituksenmukaisena. Muutokset ravistelevat oikeusjärjestelmää Muun muassa tutkintavastuun siirtyminen syyttäjille oli valtionsyyttäjä Juha-Matti Hämäläisen ja apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalskeen yhteisessä esityk- Laatua Pohjoisesta Lapin KO:n käräjätuomari Tuula Hiukka-Poikela luennoi laadusta kertomalla mitä on Pohjoisen laatuhanke ja miten se toimii. Vuonna 1999 Rovaniemen hovioikeuspiirissä aloitetun, kiitosta saaeen laadunparannushankkeen tavoitteena on ollut tukea tuomioistuinten perustyötä ja kehittää tuomioistuinten työtä niin, että oikeudenmukaisuus toteutuu, oikeudenkäynti on reilua, ratkaisut ovat lainmukaisia ja hyvin perusteltuja sekä tuomioistuinten palvelut ovat myös kustannustensa puolesta ihmisten saatavissa. -Varsinainen laatutyö tapahtuu työryhmissä, joihin alkuvuosina osallistuivat hovioikeuspiirin tuomarit ja esittelijät. Myöhempinä vuosina ovat myös tuomioistuinten sidosryhmät kuten syyttäjät, asianajajat, oikeusavustajat ja tutkinnanjohtajat osallistuneet työryhmiin. -Asetetut työryhmät työstävät vuosittain valittuja kehittämisteemoja. Metodina ovat yhteiset keskustelut. Keskusteluissa on kunnioitettu toistensa rooleja ja tehtäviä riippumattomuudesta tinkimättä. Työryhmät ovat kartoittaneet teemaansa liittyviä ongelmia, selvittäneet eri käräjäoikeuksien käytäntöjä ja tehneet parannusehdotuksia käytäntöjen yhtenäistämiseksi. -Varsinaisten laatuteemojen lisäksi kunakin vuonna on valittu muutamia toiminnallisia teemoja, joiden kehittämiseen on eri tavoin laatuhankkeen yhteydessä kiinnitetty huomiota. Toiminnallisena teemana on ollut myös esimerkiksi sidosryhmätyöyhteisön kehittäminen. Vuodesta 2002 lähtien on myös laatuhakkeen osana järjestetty laatuteemoihin liittyvää ja hanketta tukevia koulutuspäiviä. Vuosittain loppuvuodesta ovat laatuhankkeeseen osallistuneet tahot osallistuneet laatupäiville käsittelemään asetettujen työryhmien raportteja. Laatupäivillä on myös asetettu seuraavan vuoden laatutavoitteet. Laatutyöhön on myös liittynyt vuosina Lapin yliopiston kanssa yhteistyössä toteutettu Pohjois-Suomen tuomarikoulu. Sen opetuksessa paneuduttiin tuomarien ammattitaidon kannalta keskeisten taitojen kehittämiseen, syvälliseen perehtymiseen eri oikeusalojen ydinkysymyksin ja tuomareiden oikeudellisen yleissivistyksen laajentamiseen. -Laatutyöryhmissä syntynyt uusi keskustelukulttuuri on lisännyt yhteydenpitoa hovioikeuspiirin tuomareiden, käräjäoikeuksien ja hovioikeuden välillä. Varsinkin alkuaikoina innostus työryhmiin osallistumisen oli suurta. Keskustelut ovat mahdollistaneet parhaiden käytäntöjen vertailua sekä avartaneet omaa tietämystä. -Keskustelut ovat myös mahdollistaneet ns.hiljaisen tiedon siirtymistä tuomarilta toiselle, Tuula Hiukka-Poikela korosti. Lisää saastötoimenpiteitä tulossa Oikeuslaitosmuutoksen nykytilannetta valotti hallitussihteeri Mika Risla. Hänen terveisensä olivat maallikkotuomareiden kannalta jo aiemmin todetun kaltaisia eli masentavia. -Hallitusohjelmasta johtuvien määrärahaleikkausten taso kohoaa, leikkausten yhteismäärä oikeuslaitoksessa on vuonna 2015 noin 20 milj. euroa. Vuosina määrärahatasoa edelleen pysyvästi alentavat leikkaukset ovat yhteensä 12 milj. euroa. Järkeistämisen työkaluiksi Risla Esitteli muun muassa lainvalmistelun ajantasaisuuden ja laadun parantamista. Sähköistä asiointia lisätään ja koulutustoimintaa kehitetään kaikilla oikeudenhoidon sektoreilla ja tasoilla. Ohjelmaan kuuluu myös se, että videotallenteiden ja videokuulemisten käyttöä lisätään. Rislan esitykseen kuului myös jo tutuksi tullut visio. Pitkän aikavalin suunnitelman mukaan tuomareita ja muuta lainkäyttöhenkilöstöä tarvitaan tulevaisuudessa nykyistä vähemmän ja lautamiehiä ei oikeuksissa ole lainkaan. Kansanedustajan näkemyksiä Kansanedustaja Kari Tolvanen ei ollut koulutusristeilyllä, mutta hän läheti näkemyksiään maallikkotuomareiden käyttöön: -Eduskunta on kuluvalla vaalikaudella tehnyt monia hyviä uudistuksia, jotka tähtäävät uhrin aseman parantamiseen. Tämä on erittäin hyvä suunta. Erinomaisena uudistuksena on mainittava säännökset anonyymista todistelusta sekä todistajansuojeluohjelmasta. Nämä molemmat toimivat hyvänä esimerkkinä siitä, kuinka heikommassa asemassa olevan asianosaisen asemaa voidaan parantaa ja suojata. -Anonyymissa todistelussa on kyse siitä, että tiettyjen laissa määrättyjen edellytysten täyttyessä tuomioistuimella on oikeus erillisessä menettelyssä myöntää todistajalle anonymiteetti. -Samaan suuntaan toimii myös todistajansuojeluohjelma, jossa on kyse erityisesti todistajien ja muiden vakavassa hengen tai terveyden vaarassa olevien, mm. rikosten uhrien suojaamisesta. -Parhaimmillaan todistajansuojelu mahdollistaa tehokkaan suojan todistajalle tai rikoksen uhrille konkreettista hengen tai terveyden uhkaa vastaan. Hyvänä esimerkkinä uhrin aseman parantamisessa on myös eräiden törkeiden rikosten valmistelun kriminalisointi, jonka tarpeellisuus näyttäytyi mm. keväällä ilmitulleen Helsingin yliopistoon suunnitellun iskun yhteydessä. Uhrin asemaa parantavat myös rikosuhripäivystyksen rahoituksen turvaaminen sekä vainoamisen kriminalisointi\n8 Lautamieselokuvan valmistuminen viivästyy -lama ja rahoitusongelmat keskeinen syy Elokuva, jonka tarkoitus on olla läpileikkaus ja ikkuna suomalaisen, erityisesti rikosoikeudenkäynnin olemukseen ei ole edennyt toivotulla vauhdilla. Tärkeimmät kuvaukset saatiin pääpiirteittäin tehtyä, mutta rahaa ei kuvan tekemiseen kerääntynyt riittävästi. Elokuvan piti alkuperäisen suunnitelman mukaan valmistua jouluksi, nyt seuraava mahdollinen valmistumisajankohta on ensi vuoden puolella. Rahoituksen järjestäminen on ratkaisevassa asemassa. Lahjoittajat ovat rahoittaneet kiitettävästi ainutlaatuista suomalaista dokumenttiä, mutta lisää rahaa tarvitaan. Perussyynä rahan niukkuuteen arvioidaan löytyvän yleisestä lamasta. Elokuvaa ei ole haudattu, ensi vuoden puolella viimeistään asiaa tarkastellaan ja katsotaan miten rahoitus järjestyy. Joka tapauksessa lisää rahaa tarvitaan. Varapuheenjohtaja Ralf Asplund täytti vuosia Järjestösihteeri Anu Heinänen luovutti yhdistyksen standaarin 60 vuotta täyttäneelle varapuheenjohtaja Ralf Asplundille työvaliokunnan kokouksen yhteydessä. Heinänen muistutti että Ralf Asplund on tullut jäsenistölle tutuksi iloisena, avuliaana ja aktiivisena hallituksen jäsenenä. -Olet yrityskiireistäsi huolimatta ollut valmis osallistumaan tähän aikaa vievään toimintaan täysin rinnoin vuodesta toiseen, Heinänen kiitteli. Suomalaiset maallikkotuomarit saivat tietoiskun Ruotsin tullilaitoksesta Tietoisku Ruotsin tullin työstä kokosi useita kymmeniä maallikkotuomareita kuulemaan tullin tämänhetkisestä tilanteesta. Luennon pitänyt Ralf Asplund selvitteli naapurimaan tulliasioita ruotsalaisen aineiston perusteella. Ruotsin tullin palveluksessa on yli 2000 henkilöä ja toimipisteitä ympäri maata. Tulli tekee suomalaisten virkaveljiensä tapaan yhteistyötä omien eri viranomaisten ja eri maiden tulli- ja rajaviranomaisten kanssa. Yhteistyö on tiivistä myös poliisin kanssa. Tänä päivänä Ruotsissa kuten muissakin pohjoismaissa on kansainvälinen yhteistyö merkittävässä asemassa. Tullin eräs painopiste on muun muassa huumeiden, alkoholin ja tupakankin laittoman maahantuonnin estämisessä. Järjestösihteeri Anu Heinänen luovutti varapuheenjohtaja Ralf Asplundille yhdistyksen standaarin. Veljeskansan edustajat kiittivät Suomen yhdistystä Suomen Maallikkotuomarit ry on ollut pitkään keskeisenä toimijana ja taustavoimana Viroon perustetun maallikkotuomariyhdistyksen syntymisessä ja eurooppalaisen maallikkotuomaritoiminnan kehittämisessä. Viron maallikkotuomariyhdistys Eesti Rahvakohtuniken edustajat luovuttvat maallikkotomariyhdistyksen koulutuspäivillä 2014 kunniakirjan Suomen maallikkotuomariyhdistykselle kiitokseksi yhteistyöstä. Kunniakirja oli osoitettu sen vastaanotaneelle herastuomari Matti Laukkaselle ja edelleen koko yhdistykselle. Luovuttajina olivat Viron maallikkotuomariyhdistyksen puheenjohtaja Elle Topaasia ja varapuheenjohtaja Merle Haruoja. Viron ja Suomen maallikkotuomariyhdistykset tekevät jatkossakin yhteistyötä eurooppalaisen maallikkotuomarijärjestelmän ENLJ:n kanssa. 14 Kunniakirjan luovutus. Vasemmalta Merle Haruoja, Matti Laukkanen ja Elle Topaasia. Ruotsin tulli tutuksi. Suomalaisia maallikkotuomareita luennolla. 15\n9 Koulutusristeily on perinteisesti tarjonnut osallistujille tehokkaan ja monipuolisen, oikeudenkäyttöä koskevan tietopaketin. Kuva koulutusristeilyltä Vuoden 2015 kouluturisteilylle luennoitsijoiden kärkikaartia Puuta maailman huipulta Ympäristöä ja ihmistä kunnioittavaa puunjalostusta asiakkaiden ja luonnon ehdoilla. Koulutusristeily vuonna 2015 tulee ennakkotietojen mukaan saamaan mielenkiintoisen luennoitsijakaartin ja perinteisesti ajankohtaiset maallikkotuomareita koskettavat aiheet. Syyskuun päivinä järjestettävän koulutuskokonaisuuden luennoitsijaniminä arvioidaan olevan mm hallitusneuvos Heikki Liljeroos, apulaisvaltaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske, laamanni Antero Nuotto, osastonjohtaja Hannu Laitinen, tutkija Merva Hämäläinen, oikeustieteen tohtori Pekka Määttä, työ- oikeuden presidentti Jorma Salonheimo. Myös rikospoliisin edustajaa odotetaan koulutuspäiville. Keskustelua maallikkotuomariudesta? Odotettavissa myös on, että 2015 koulutuspäivien aikana nousee keskusteluun suomalaisten maallikkotuomareiden asema ja tulevaisuus. Jo nyt on tiedossa, että välttämättä suuntaus, tai suunnitelma, jonka mukaan suomalainen maallikko- tuomarijärjestelmä lakkaisi olemasta vuoteen 2025 mennessä, ei toteudu. Päinvastoin, on jopa mahdollista että suomalaisen oikeudenjakojärjestelmän kantasolu saa ansaitsemansa vahvistusruiskeen. Toisin kuin Suomessa, naapurimaassa Ruotsissanmaallikkotuomarius on saanut pysyvän, lähes institutionaalisen aseman, eikä sen perustoja haluta murtaa. Aihe on mitä todennäköisimmin yksi koulutusristeilyllä käsiteltävistä ohjelman ulkopuolisista keskusteluteemoista. Ostamme puuta ympäri vuoden, pyydä tarjous leimikostasi. KOKOUSKUTSU VUOSIKOKOUS pidetään sunnuntaina klo alkaen Kokouspaikka: Sokos Hotel Vaakuna Rovaniemi, Koskikatu 4, Rovaniemi Kokouksessa käsitellään sääntöjen 10 :ssä mainitut vuosikokousasiat. Ilmoittautuminen kokoukseen alkaa klo Vuosikokousaloitteet hallitukselle Vuosikokoukselle tarkoitetut aloitteet on toimitettava kirjallisesti hallitukselle osoitettuna mennessä yhdistyksen järjestösihteerille: Anu Heinänen, Matinniitynkuja 2 C 81, ESPOO\n10 Rovaniemi - Suomen arktinen pääkaupunki LAUTAMIESPÄIVÄT ROVANIEMELLÄ Paikka: Sokos Hotel Vaakuna Seminaaripäivänohjelma: Lauantaina Esko Lotvonen Rovaniemi on aina ollut pohjoinen kohtauspaikka. Rovaniemen markkinat on yksi tunnettu kaupunkia hyvin esiin tuova käsite. Nykyisellään kuitenkin Rovaniemi on moderni, kasvava ja nuorekas kaupunki. Rovaniemeen liitetään nykyisin mielikuvat arktisuudesta, elämysmatkailusta, liikunnasta ja urheilusta, koulutuksesta, hallinnon keskittymästä sekä kulttuurista. Arktinen alue määrittyy pohjoisen napapiirin mukaan. Pitkälti menneisyydessä napapiirin yläpuolinen alue on koettu luonnonoloiltaan karuksi, eksoottiseksi ja syrjäiseksi maaksi, jolla ei ole koettu olevan suurta merkitystä kansakunnille. Tämä tilanne on kuitenkin muuttunut uuden vuosituhannen alussa. Nyt arktisille alueille kohdistuu alati kasvava kiinnostus. Muutos perustuu osin ilmaston muutoksen aiheuttamaan arktisen merijään sulamiseen ja pohjoisten merireittien mahdollistumiseen. Toisaalta öljy- kaasu ja mineraalivarojen hyödyntäminen on entistä kannattavampaa. Uusi Rovaniemi on kasvanut vuosina liki 4000 asukasta. Asukasmäärä on reilut asukasta. Rovaniemi on globaalisti viidenneksi suurin arktinen kaupunki. Vuosittainen syntyvyys on reilut 700 lasta. Toinen väkeä kasvattava tekijä on ulkomaailta tapahtuva maahanmuutto. Rovaniemi onkin Suomen kansainvälisimpiä kaupunkeja. Eri kansallisuuksia on kaupungissa edustettuna noin 90. Kärkituotteena on luonnollisesti Joulupukki, jolle Rovaniemi on virallinen kotikaupunki. Arktisen alueen lumivarmuus, porot ja hyvät revontulivuodet ovat osaltaan lisänneet alueen vetovoimaisuutta. Venäläiset ovat nykyisellään suurin vierailijakansallisuus, brittien ja saksalaisten ollessa seuraavina. Vahvaa kasvua on tapahtunut matkailijamäärissä Aasiasta, jossa Joulupukin johdolla toteutettu markkinointi tuottaa hyvää tulosta. Erityisen hyvin Rovaniemen näkyvyys on kasvanut Kiinassa ja Japanissa. Rovaniemi on kehittynyt vahvasti myös kulttuurikaupunkina. Kulttuurikeskus Korundi sisältää erinomaisen taidemuseon pohjautuen Jenny ja Aarne Wihurin näyttelykokonaisuuteen sekä Lapin kamariorkesterin loistavasti soivaan musiikkisaliin. Liikunnan ja urheilun kaupunkina Rovaniemi on pitkään ollut tunnettu. Tämä profiili on entisestään vahvistumassa Santa Sportin, urheiluopiston ja akatemian avulla. Suomen maastohiihdon valmennusvastuu annettiin jatkossa Ounasvaaran kyseiselle urheilutiimille. Rovaniemi on myös osaamisen, koulutuksen ja tutkimuksen kaupunki. Lapin yliopisto on Euroopan Unionin pohjoisin yliopisto. Kaupungissa toimii myös Lapin ammattikorkeakoulun kampus, samoin laaja ammatillisen koulutuksen keskus. Matkailun ja tieteen yhdistävinä vierailukohteina kaupungissa ovat Metsähallituksen Pilke-tiedekeskus ja Lapin yliopiston Arktinen Keskus näyttelyineen. Rovaniemen elämää virikistävät tuhannet opiskelijat, jotka tulevat eri puolilta maata ja maailmaa. Rovaniemeä profiloi vahvasti myös oikeusalan toiminta. Tähän klusteriin voidaan laskea Lapin yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta, Pohjois-Suomen hovioikeus sekä Rovaniemen käräjäoikeus. Lapin yliopisto kouluttaa noin viidenneksen Suomen lakimiehistä. Rovaniemen kaupungin puolesta haluan toivottaa Suomen maallikkotuomarit tervetulleiksi pitämään lautamiespäiviä ja vuosikokousta maaliskuun lopun 2015 keväisinä päivinä kaupunkiimme! Esko Lotvonen kaupunginjohtaja Osallistujien vastaanotto, ilmoittautuminen ja tulokahvit LMP- tmk:n pj. Kauko Vartiainen, tervetulotoivotus ja Lautamiespäivien avaus Suomen Maallikkotuomarit ry:n pj lm Jouni Elomaa Oikeusministeriön puheenvuoro - ajankohtaisista muutoksista Rovaniemen Hovioikeuden puheenvuoro Hovioikeuden presidentti Marianne Wagner-Prenner Ajankohtaista käräjille Lounas + Kahvit Lapin poliisipiirin päällikkö Martti Kallio, Poliisin rooli esitutkinnassa Lapin käräjäoikeus, laamanni Jyrki Kiviniemi Laatuhanke Lapin Yliopisto, professori Mikko Vuorenpää Todistusoikeus Loppukeskustelu ja päivän yhteenveto Majoittuminen Kaupungin vastaanotto: Kaupungintalo, kaupunginjohtaja Esko Lotvonen Illallinen Fransmann kabinetti Donna > Tanssit Pohjanhovissa Sunnuntai Suomen Maallikkotuomarit ry:n vuosikokous Aamupala Hotellissa Lautamieskirkko Ilmoittautuminen vuosikokoukseen Suomen Maallikkotuomarit ry:n pj Jouni Elomaan tilannekatsaus Vuosikokous Lautamiespäivien päättäminen Ruokailu ja hallituksen järjestäytyminen Tervetuloa! 18 19\n11 Täyttäessäni yhtenä virkaiältään vanhimpana tuomarina vuosia Iisalmen kanslian nuoret notaaritytöt antoivat onnittelukortin, johon olivat rustanneet notaariaikanaan saamiaan oppeja. Neuvot ovat viisaita, joten ne kannattaa tähänkin laittaa: 1. Liikaa miettiessä menee oppineen aika hukkaan 2. Hovioikeus ei ymmärrä tehtäväänsä, korkein oikeus vielä vähemmän 3. Mitä enemmän kirjoittaa perusteluja, sitä suurempi on itsensä naurunalaiseksi saattamisen vaara. Älä lässytä 4. Istuntoon kannattaa valmistautua hyvissä ajoin, noin 10 minuuttia riittää 5. Hölmöjä pykäliä ei kannata noudattaa 6. Ennen oli kaikki paremmin 7. Osaston johtaja voi erikoistua notaarityttöjen neuvontaan. Siis tyttöjen, ei poikien Lieköhän aikaisemmat 40 vuotta tuomioistuinlaitoksessa olleet kehnohkoja, kun kortissa sanottiin parhaimpien vuosien olevan edessäpäin. Kortin allekirjoittajiksi oli laitettu Notaaritytöt, joten minua ei voi syyttää tytöttelystä, kun kohteet itse erehtyivät siihen. Ohjeita on syytä selittää tarkemmin, aivan kuten Luther selitti kymmentä käskyä. Eli, mitä se on: 1. Asiaa ei kannata ruveta selvittämään perusteellisimman tien kautta, vaan on parempi keksiä kohtuulliseen lopputulokseen johtava käytännöllinen ratkaisu tai kysyä viisaammalta. Asiat ovat yleensä yksinkertaisia, kun vaan pystyy pelkistämään. 2. Hovioikeus tekee usein käräjäoikeuden tuomioon vähäisiä muutoksia tai arvioi harkinnanvaraisen kysymyksen toisella tavalla, arpoo siis uuden ratkaisun kahdesta samanarvoisesta vaihtoehdosta. Unohtuu, että hovioikeus on toinen oikeusaste, jonka asia ei ole ryhtyä puintiin puhtaalta pöydältä vaan korjata erehdykset silloin harvoin, kun sellaisia on. Hovioikeuden tuomarit eivät ole käräjäoikeuden tuomareita ja lautamiehiä viisaampia, joten ei tule arpoa uutta ratkaisua rinnakkaisista vaihtoehdoista. 20 Notaaritytöt, osa I Hannu Laitinen Käräjätuomari, osastoryhmän johtaja Pohjois-Savon käräjäoikeus Näpertelyssä voi myös tapahtua erehdyksiä, mistä olkoon esimerkkinä tapaus, jossa Itä-Suomen hovioikeus alensi pikkutytön yliajaneelle rattijuopolle lautamieskokoonpanossa antamaani rangaistusta. Ratkaisu raivostutti lapinlahtelaisia niin, että nämä tekivät eduskunnassa parhaillaan käsiteltävän kansalaisaloitteen rangaistusten koventamisesta. Korkeimman oikeuden jäsenillä taas on yleensä niin vähän kokemusta rikosasiamassasta, että heidän olisi viisainta olla antamatta niistä ennakkopäätöksiä. Yleensä ratkaisut monimutkaistavat oikeudenkäyntiä ja lisäävät turhaa pyörimistä. Vastaajan oikeusturva nostetaan niissä aina ylemmäs ja juttuun pitäisi käyttää aina vain enemmän aikaa. Tuoreena esimerkkinä viittaan ratkaisuun, jossa edellytetään perusteluja sille, miksi törkeä rikos, esim. törkeä varkaus, on myös kokonaisuutena arvostellen törkeä. Järkeväähän olisi ajatella niin, että jos murtaudutaan asuttuun asuntoon, teko on kokonaisuutena arvostellen törkeä ellei toisin ilmene. Nyt löytyy hovioikeusratkaisuja, joissa pohditaan, onko ennen murtautumista koputettu ovelle vai ei ja sillä perusteltu kokonaisuustörkeyttä puoleen tai toiseen. Koputtamisen syy saattaa olla vain sen varmistaminen, onko kukaan kotona. Rakennelman mielettömyys käy ilmi siitäkin, että kokonaisarvosteluperusteet löytyvät vain vastaajan valehtelusta. Entä sitten, jos vastaaja ei sano mitään? KKO:ssa on tapana tehdä viisaita ratkaisuja, joissa ei mietitä, millaista lisätyötä teoretisointi aiheuttaa. On helppoa, kun ratkaistavana on vain yksi juttu ja saa valita, mitä ratkaistavaksi ottaa. Olisipa meilläkin sellainen etu. Pitäisi muuten tehdä kirja KKO:n hölmöimmät ratkaisut, materiaalista ei tulisi pulaa. Jos oikeuslaitos itse hankaloittaa prosessia, ei pitäisi harjoittaa pauliinekoskelomaista resurssiräkytystä. (jatkuu seuraavassa numerossa) PS. Amerikan matkalla totesin, että siellä on kaikki suurta, naisten takapuoletkin. Kuulin myös, että suomalaiset siirtolaiset tulivat hyvin toimeen intiaanien kanssa, mitä osoittaa seka-avioliitot. Mutta millaisia olivat yhdistelmänimet. Kotkansilmä-Puttonen ja Istuva Härkä-Matilainen? Itä-Suomen hovioikeuden presidentti 175 -vuotisjuhlassa: Itä-Suomen hovioikeudella on tapahtumarikas ja dramaattinenkin historia Hovioikeuden presidentti Pertti Nieminen kertoi Itä-Suomen hovioikeuden monivaiheisesta historiasta. (Pertti Niemisen puheaineistosta) Itä-Suomen hovioikeuden 175 -vuotisjuhlassa puhunut hovioikeuden presidentti Pertti Nieminen avasi kuulijoille hovioikeuden monivaiheista ja monivivahteista historiaa. Historia ulottuukin kauas, Itä- Suomen hovioikeuden alkujuuret ovat kasvaneet ovat tsaarinajan Venäjällä. Venäjän tsaari Nikolai I päätti perustaa Viipuriin hovioikeuden. Se aloitti toimintansa 1. päivä lokakuuta samana vuonna. Suomeen oli aikaisemmin perustettu Turun hovioikeus vuonna 1623 ja Vaasan hovioikeus vuonna Viipurin, sittemmin Itä-Suomen hovioikeuden historia on ollut tapahtumarikas, dramaattinenkin; toisin kuin tuomioistuinten menneisyys yleensä. Nieminen otti esille muutamia, ainakin lalkimiesten silmissä merkityksellisiä tapahtumia, mutta puhe oli myös tiivistetty yleistietopaketti kenelle tahansa. SA Kuva Vaikka sodan uhka oli voimistunut 1930-luvun loppupuolella, koski myös Suomea ja kohdistui maamme itäiseen osaan, hovioikeus monen muun viraston tavoin toimi Viipurissa talvisodan syttymispäivänä Kun tuona päivänä alkaneet pommitukset jatkuivat, hovioikeus evakuoitiin seuraavana päivänä ja siirrettiin Heinolaan väliaikaiseen sijoituspaikkaan ja sieltä Kuopioon elokuussa SA -kuva Viipurin Asemalta , kertoo, että myös tavalliset kansalaiset olivat poistumassa kaupungista. 21\n12 Perustamista oli suunniteltu jo luvulla Hovioikeuden perustamista oli suunniteltu jo 1700-luvulta alkaen, eikä nykyisyyteen verrattuna lainkaan erikoisista syistä. Turun ja Vaasan hovioikeudet pyysivät 1810-luvulla lisää henkilökuntaa työmäärän huomattavan kasvun vuoksi. Ajasta huolimatta hyvin tuttua meille kaikille, Nieminen totesi historiaa luotaavan katsauksensa aluksi. Keisari Aleksanteri I määräsi kuitenkin selvitettäväksi, eikö olisi tarkoituksenmukaisempaa perustaa kokonaan uusi hovioikeus, jonka tuomiopiiri olisi mahdollisimman kaukana kahdesta muusta hovioikeudesta. Vaikka Turun ja Vaasan hovioikeudet kannattivat uuden hovioikeuden perustamista, aika tälle ei vielä ollut kypsä. Lopullisen sysäyksen perustamiselle ja sijoittamiselle Viipuriin antoivat kuitenkin tapahtumat, jotka liittyivät talonpoikien maanomistukseen, sen heiltä riistämiseen ja luovuttamiseen venäläisille ylimyksille. Tavoite uuden hovioikeuden lojaalisuudesta keisaria ja hänen vallankäyttöään kohtaan ei ollut vailla merkitystä, kun hovioikeuden perustamisesta päätettiin. Konflikteja hallitusvallan kanssa -tuomareita vankilaan ta perustuslain vastaisesti syntyneitä asevelvollisuuslakia ja yhdenvertaisuuslakia. Erinäisten vakavien tapahtumien jälkeen ensimmäisessä vaiheessa tuomareita erotettiin viroistaan ja myöhemmin yhteensä 23 tuomaria tuomittiin 1 vuodeksi 4 kuukaudeksi vankeuteen Venäjän viranomaisten ja venäläisen lainsäädännön vastustamisesta. Heidät vapautettiin Romanovien suvun 300-vuotisjuhlien yhteydessä. Sittemmin he saivat myös virkansa takaisin. Vaikka sodan uhka oli voimistunut 1930-luvun loppupuolella, koski myös Suomea ja kohdistui maamme itäiseen osaan, hovioikeus monen muun viraston tavoin toimi Viipurissa talvisodan syttymispäivänä Kun tuona päivänä alkaneet pommitukset jatkuivat, hovioikeus evakuoitiin seuraavana päivänä ja siirrettiin Heinolaan väliaikaiseen sijoituspaikkaan ja sieltä Kuopioon elokuussa Historiasta voi ottaa oppia Nieminen muistutti, että historiaa on hyvä tarkastella ja ottaa siitä myös oppia, kun katsoo eteenpäin. Meillä hovioikeuksien yhdistämisen tilanteessa on ollut ja on edelleen tarpeen katsoa samalla eteenpäin. Näin olemme tehneet historian arvostamisen ohessa. Toimintansa 1978 aloittaneen Kouvolan hovioikeuden tuomiopiiri muodostettiin pääosin Itä- Suomen hovioikeuden eteläisestä osasta. Noin 36 vuoden toiminnan jälkeen rakenneuudistuksen tuloksena Itä-Suomen ja Kouvolan hovioikeudet yhdistettiin tuomiopiireineen lukuun ottamatta Kainuun ja Hyvinkään käräjäoikeuksia. Tässä yhteydessä on lukuisia kertoja esitetty aiheellisesti kysymys, onko nykyinen järjestely pysyvä. Mielellään näin. Nykyisissä toimintaympäristön muutoksissa pysyvyys on tuskin ajallisesti ja rakenteellisesti määräämätön. Hyvän toimintaperustan luominen tuomioistuimissa edellyttää kuitenkin riittävän pitkäaikaista, vuosikymmeniä kestävää jatkuvuutta ja varmuutta tästä. Viimeksi tehdyillä rakenteellisilla muutoksilla on järjestetty itäisen ja kaakkoisen Suomen ylioikeusolot nykytavoitteiden mukaisesti. On tarpeen vakauttaa nämä olot sekä luoda luottamus pysyvyyteen ja muuhun toimintaedellytysten hyvään jatkuvuuteen. Ihmisten tekemät muutokset hyviä, mutta myös huonoja Vaikka ihmisten tiedot ja taidot ovat paljon mittavammat kuin aikaisemmin ja ihmiskunta on tai sen ainakin pitäisi olla entistä valistuneempi, sivistyneempi, humaanimpi ja tasa-arvoisempi, esimerkiksi viimeisten runsaan kahden vuosikymmenen tapahtumat Euroopassa, Lähi-Idässä ja Afrikassa osoittavat, että emme monessakaan suhteessa elä vapaassa, turvallisessa ja tasa-arvoisessa maailmassa. Ikävänä yksityiskohtana nousee esiin Euroopan unionin jäsenmaassa Unkarissa tapahtuva poliittisen vallankäytön kohdentaminen myös tuomioistuinlaitokseen. Me ihmiset olemme muuttaneet elinympäristöämme ja olosuhteitamme monin tavoin entistä paremmaksi ja samalla valitettavasti myös monessa aikaisempaa huonommaksi. Lainkäytössä yleisissä tuomioistuimissa tämä on näkynyt erityisesti asiakannan merkittävänä muuttumisena. Ihmisten hyväksikäyttö, ihmiskauppa, ihmisoikeusrikokset, lapsiin kohdistuvat rikokset, maan sisäinen ja kansainvälinen taloudellinen rikollisuus, huumerikokset ja niihin liittyvä Tuomioistuimen ja tuomareiden riippumattomuus, tuomiovallan perusta, ei kuitenkaan murentunut eikä suosiollisuutta keisaria tai muita vallankäyttäjiä kohtaan syntynyt. Laillisuuden vahva noudattaminen, korkea eettinen vakaumus ja suoraselkäisyys olivat tuomitsemistoiminnan ohjenuorana. Hovioikeus joutuikin konfliktiin venäläisen hallitusvallan kanssa sortokausien aikana 1900-luvun alussa. Hovioikeuden tuomarit kieltäytyivät soveltamasväkivalta ja rahanpesu sekä ympäristörikokset ovat aikaisemmasta poiketen nykyistä tuomioistuinten asiakantaa. Oikeudellinen säätely pyrkii vastaamaan muutoksiin. Se monipuolistuu, pirstaloituu ja kansainvälistyy. Henkilövähennykset uhka toimintaedellytyksien säilymiselle Oikeusperiaatteet muokkautuvat ja uudistuvat. Esimerkkejä ovat itsekriminoinnin suojan ja ne bis in idem-säännön uudet sovellukset. Vaatimustaso lainkäytön oikeusvarmuuteen, käsittelyaikoihin ja kustannuksiin on kasvanut. Henkilöstövähennykset uhkaavat heikentää toimintaedellytyksiä. Samalla, aiheellisesti kyllä, vaikuttavuustavoitteena on estää notkahdukset oikeuslaitoksen nauttimaan luottamukseen ja mahdollisuuksien mukaan vahvistaa luottamusta. Oikeuslaitoksen riippumattomuuden, puolueettomuuden ja toimivuuden merkitys on ensiarvoisen tärkeää ajasta ja olosuhteista riippumatta. Kerrotussa muuttuneessa toimintaympäristössä merkitys on entistä tärkeämpi. Tehtävämme ja vastuumme oikeudenhoidossa ja sen hyvin toteutumisessa on mittava, monesti suurempi kuin käytännön työssä havaitsemme. Oikeudenhoidossa on onnistuttu Kokonaisuudessaan oikeudenhoidossa on mielestäni onnistuttu hyvin. Oikeudenhoitoon kohdistuu arviointia, kuten kuuluukin, ja myös arvostelua, joka joskus on paikallaan. Tuomioistuimet muiden mukana ovat muuttuneet ja muuttaneet toimintaansa vastaamaan nykyisen ympäristön vaatimuksia ja haasteita. Oikeudenhoidon onnistumisen yksi keskeinen tekijä on se, että asianajajat, oikeusavustajat, syyttäjät, tuomioistuimet ja muut toimijat edistävät omalla työllään asioiden laillista ja oikeudenmukaista käsittelyä ja ratkaisua, luonnollisesti kukin taho sille toimintaansa kuuluvan riippumattomuuden puitteissa. Yhteiset koulutus- ja keskustelutilaisuudet välillämme lisäävät tietojamme ja taitojamme sekä tapaavat yhtenäistää ja parantaa toimintatapojamme. Kiitänkin teitä asianajajia, oikeusavustajia, syyttäjiä, käräjäoikeuksien ja hovioikeuden henkilökuntaa ja muita tahoja siitä, että näkemykset yhteistyön tarpeellisuudesta ovat yhtenevät ja että edistätte toiminnallanne lainkäytön onnistumista. On ollut miellyttävää todeta, että myös hallinto-oikeuden kanssa, muun muassa koulutuksen järjestämisestä keskusteltaessa, sanotut näkemykset ja toiminta niiden hyväksi ovat olleet yhtenevät. Kuopion keskustaa. Kuopio on jo nyt keskeinen Itä-Suomen hovioikeuden toiminta-areena 22 23\n13 Yhdistetty hovioikeus Yhdistetyn hovioikeuden toiminnan suunnittelu alkoi syksyllä Hovioikeuden koko tehtävä- ja toimintakenttä kartoitettiin. Perustettiin suunnittelua ohjaava ryhmä ja työryhmät, jotka suunnittelivat toiminnan järjestäminen aloittaneessa yhdistetyssä hovioikeudessa. Suunnittelussa oli luonnollisesti perustana kummassakin hovioikeudessa käytössä olleet työ- ja muut järjestelyt. Monessa asiassa työryhmät selvittivät käytäntöjä myös muissa hovioikeuksissa. Hovioikeuden toimintasuunnitelma oli valmis pääpiirteissään vuoden 2014 alussa. Koska toiminnot molemmissa hovioikeuksissa ovat olleet kohtalaisen lähellä toisiaan, muutokset eivät ole merkittäviä joskin tuntuvia. Keskeisiä asioita HO:n henkilöstön määrä on 75, josta nykyisin Kouvolan istuntopaikassa on 20. Henkilöstörakenne ja sen työskentely on tuomaripainotteinen: 34 tuomaria, kansliapäällikkö, 17 esittelijää, informaatikko sekä 21 kansliatyöntekijää. Hovioikeuden toimitilat Kouvolassa on järjestetty uudelleen, osin arkistotilat Kuopiossa ja molemmat hovioikeuden toimitalot on määrä kunnostaa ensi vuoden aikana. Hovioikeus on valittu Aineistopankin, sähköisen asianhallintajärjestelmän pilottivirastoksi. Kolmivuotinen koulutussopimus Itä-Suomen yliopiston kanssa. Työmenetelmien yhtenäistäminen ja työn tehostaminen laatua heikentämättä ja tarpeettoman työn poisjättäminen. Ratkaisujen sähköinen lähettäminen vastaanottajille kirjeiden sijasta. Hyvin hoidettu Voidaan kysyä, onko avaus liiallinen. Ei mielestäni. Uuudistustahto ja -ajatukset ovat henkilökunnasta. Kiitos heille ja myös presidentti Olavi Snellmanille, jonka kanssa suunnittelutyö eteni hyvin. Suunnittelu ja sen toteuttaminen ovat olleet päätyön ohella hyvin suuri ponnistus kummankin yksikön henkilökunnalle. Niin päätyön hoitaminen kuin yhdistämisen vaatima työ ovat onnistuneet. Henkilökunnat ovat ottaneet täyden vastuun ja tehneet työtä hyvässä yhteisymmärryksessä. Tahto ja määrätietoisuus ovat olleet ja ovat hyvät. Tässä yhteydessä esitän lämpimät kiitokset kummankin hovioikeuden, nykyisen Itä-Suomen hovioikeuden henkilöstölle hyvin hoidetusta mittavasta työstä. Kouvolassa ja Kuopiossa Kouvolassa on vuoden 2016 loppuun saakka toimiva istuntopaikka, joka vastaa sivukansliaa. Siellä on tämän syksyn ajan 20 työntekijää. Määrä laskenee muutamalla työntekijällä 2015 ja 2016 alussa. Kouvolassa käsitellään kaikki Etelä-Karjalan, Kymenlaakson ja Päijät-Hämeen käräjäoikeuksista saapuvat pääkäsittelyyn menevät asiat. Kirjallisessa menettelyn asiat käsitellään Kuopiossa. Vuoden 2016 jälkeen Kouvolan istuntopaikassa tullaan toimittamaan matkakäräjiä siinä määrin kuin se on tarkoituksenmukaista kuultavien, avustajien, hovioikeuden ja kussakin asiassa ilmenevien tekijöiden kannalta. Palvelun, hovioikeuden toimintakyvyn ja henkilökunnan jaksamisen tulee olla tasapainossa. -Tuomioistuinlaitos ja siihen kuuluvat tuomioistuimet hoitavat yhtä valtiollisten perustehtävien keskeistä aluetta, tuomiovallan käyttöä. Tuomioistuimien olemassaolo jo sinällään, niiden tunnustettu ja kunnioitettu riippumaton asema ja hyvä toiminta ovat vaalimisen arvoisia asioita, Nieminen muistutti lopuksi. (Puheenvuoroja Itä-Suomen hovioikeuden 175-vuotisjuhlassa Kuopiossa käyttivät muun muassa presidentti Pauliine Koskelo, lainsäädäntöjohtaja Sami Manninen, professori Jukka Kekkonen oikeusneuvos Pertti Välimäki ja filosofian tohtori Tuula-Riitta Välikoski. Paikalla oli eri yhteistyötahojen edustajien lisäksi hovioikeuspiirin asianajajia, oikeusavustajia, syyttäjiä, tuomarikuntaa, ja hovioikeuden henkilökuntaa. Tilaisuudessa puhetta johti hovioikeudenlaamanni Esko Randelin.) Tuomareiden ja asiantuntijoiden yhteistyö Tuomaripäivän teemana Korkeimman oikeuden presidentti Pauliine Koskelo esitti huolensa mm kansalaisten perus- ja ihmisoikeuksien toteutumisesta jatkuvien tuomioistuinlaitosta koskevien leikkausten tilanteessa. Asiantuntijatodistelusta Tuomaripäivän varsinaiset esitykset aloitettiin Itä-Suomen hallinto-oikeuden ylituomari Veijo Tarukanteleen johdolla. Ensimmäisestä varsinaisesta esityksestä vastasi Turun hovioikeuden presidentti Timo Esko aiheenaan Milloin ja millaista asiantuntijatodistelua tuomioistuimessa tarvitaan. Ennen varsinaiseen aiheeseen pääsyään Eskokin otti kantaa julkisuudessa käytyyn keskusteluun ja huoleen oikeudenhoidon tilasta toteamalla näkemyksensä olevan, ettei oikeudenhoidon laiva uppoa, ainakaan Turussa. Esko oli Tuomaripäivän puhujista ainoa yleisten tuomioistuinten edustaja ja hänen puheenvuoronsa avasikin asiantuntijatodistelun tarvetta juuri yleisen tuomioistuimen tuomarin näkökulmasta. Toisesta Tuomaripäivän esityksestä vastasi Lapin yliopiston rikosprosessioikeuden professori Mikko Vuorenpää aiheenaan Mistä asiantuntija todistaa. Vuorenpään mielenkiintoinen ja sinänsä hyvin käytännönläheinen lähestymistapa loi kuitenkin mielenkiintoisen näkökulmaeron verrattuna käytännön toimijan näkökulmaan. Vuorenpää toi esityksessään esiin myös asiantuntijatodistajien määräämiseen sekä heidän kuulemiseensa oikeudenkäynnissä liittyviä käytännön ongelmakohtia ja pohdintoja. Yleisten ja erikoistuomioistuinten tuomarit kokoontuivat viettämään Suomen tuomariliitto ry:n järjestämään Tuomaripäivää jo yhdeksättätoista kertaa. Osallistujia oli noin 350. Tuomaripäivä on joka toinen vuosi järjestettävä tapahtuma, tänä vuonna se järjestettiin Kuopiossa. Tämän vuoden teemana oli Asiantuntija oikeudenkäynnissä -sen haasteet ja mahdollisuudet. Kuopion musiikkikeskuksessa järjestetyn tuomaripäivän avasi Suomen Tuomariliitto ry:n puheenjohtaja, hovioikeudenneuvos Aki Rasilainen. Hallitusneuvos Heikki Liljeroos toi päivään oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonin tervehdyksen. Presidentit ottivat kantaa ammattitaitoon ja hyvinvointiin Tervehdyspuheenvuoroissaan korkeimman oikeuden presidentti Pauliine Koskelo ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Pekka Vihervuori ottivat kantaa julkisuudessa käytyyn keskusteluun oikeudenhoitoon osallistuvien ammattitaidosta sekä tuomioistuimissa työskentelevien hyvinvoinnista. Koskelo esitti huolensa mm kansalaisten perus- ja ihmisoikeuksien toteutumisesta jatkuvien tuomioistuinlaitosta koskevien leikkausten tilanteessa. Vihervuori totesi, ettei vireillä olevilla uudistamishankkeilla saada aikaan sellaisa toivottua tilannetta, että perustuslain ja kansalaisten odotukset täyttyisivät tyydyttävällä tavalla. Psykologin näkökulmia Iltapäivän ohjelma aloitettiin Itä-Suomen hovioikeuden presidentin Pertti Niemisen puheenjohdolla. Ensimmäisenä puhujana kuultiin psykologian tohtori Katarina Finnilää, joka toi psykologin näkemyksen päivän aiheeseen. Tuomioistuimissa käsiteltävien juttujen kirjo on laaja ja oikeudenkäynneissä kuullaan usein eri alojen asiantuntijoita, joiden lausuntojen merkitystä tuomioistuimet joutuvat arvioimaan. Finnilä luennoi aiheesta otsikolla Empiiristen asiantuntijalausuntojen luotettavuuden arviointi. Finnilän keskeinen sanoma tuomareille oli, että asiantuntijalausuntojen arviointi ei ole ihmiselle sisäsyntyistä eikä tapahdu spontaanisti, vaan se on opeteltava. Yhteenvetona Finnilä totesi, että asiantuntijuus ja objektiivisuus ilmenevät lausunnon sisällöstä, ja tarvittaessa arvioinnissa on unohdettava kaikki muut seikat. Lausunnon arvioinnin tulee perustua väittämien, ei lausunnon antajan tai kokonaisen lausunnon arviointiin. Ja myös: arvioinnissa tulee uskaltaa kysyä ja kyseenalaistaa. Kaiken kaikkiaan asiantuntijatodisteluun liittyvät säännöt ja ohjeet, lainsäädäntö, oikeuspsykologian tieteellinen tutkimus sekä päätöksentekijöille suunnattu opetus, ohjaus ja käytännöt ovat Suomessa vielä alhaisella tasolla\n14 Helsingin hovioikeuden viskaali Essi Konttinen-Di Nardo ja Suomen Maallikkotuomarit ry:n puheenjohtaja Jouni Elomaa. Tilastollisista menetelmistä Rikos- ja rikosprosessioikeuden professori Matti Tolvanen puhui otsikolla Talousasiantuntijatodistelun arviointi tuomioistuimen päätöksenteossa. Tolvasen mukaan tilastollisen todistelun avulla voidaan parhaimmillaan parantaa oikeudellisen ratkaisutoiminnan luotettavuutta. Tilastollisen todistelun käyttö on toistaiseksi ollut Suomen tuomioistuimissa melko vähäistä. Yhtenä syynä tilastollisen todistelun käytön vähäisyydelle voi olla tilastollisten menetelmien puutteellinen tuntemus oikeustieteilijöiden keskuudessa. Lisäksi tilastollisen analyysin tekeminen voi olla kallista, minkä vuok- 26 si tilastollisen todistelun käyttöä on harkittava tarkkaan. Käyttöä voidaan Tolvasen mukaan pitää perusteltuna silloin, kun tilastollisen todistelun käytöstä aiheutuneet kustannukset ovat pienemmät, kuin siitä saatava hyöty. Oikeuden on normaalien todisteharkintaa koskevien säännösten nojalla harkittava, millainen merkitys tilastolliselle todisteelle on annettava ja ratkaistava, antaako tilastollinen tulos riittävät todisteet syytetyn rankaisemiseksi tai kanteen hyväksymiseksi. Tolvasen mukan tuomarin on uskallettava ja ymmärrettävä kysyä ja kyseenalaistaa asiantuntijan esittämiä näkemyksiä. Vakuutusoikeudesta Päivän viimeisenä puheenvuorona kuultiin vakuutusoikeuden ylituomarin Juha Pystynen esitys Asiantuntijat oikeuden jäseninä. Vakuutusoikeudessa käsiteltävissä asioissa oikeuden kokoonpanoon voi asian laadusta riippuen kuulua lainoppineiden jäsenten lisäksi sivutoiminen lääkärijäsen, työelämän ja työmarkkinoiden tai yritystoiminnan olosuhteita tunteva jäsen tai sotilasvamma-asioita tunteva jäsen. Valtioneuvosto nimittää sivutoimiset jäsenet viideksi vuodeksi kerrallaan. Lääkärijäsenten tulee olla laillistettuja lääkäreitä. Sivutoimiset jäsenet toimivat tuomarin vastuulla. Pystysen mukaan sivuoimiset jäsenet tuovat vakuutusoikeuden ratkaisukokoonpanoihin edustamansa alan asiantuntemusta, joka on erityisasiantuntemusta vaativissa jutuissa tärkeää ja tarkoituksenmukaista. Osallistujien mukaan Tuomaripäivä tarjosi hienon mahdollisuuden ajankohtaiseen keskusteluun ympäri Suomea tuomioistuimista ja sidosryhmistä paikalle saapuneiden kollegojen kesken. Seuraavan kerran Tuomaripäivään kokoonnutaan syksyllä Tuomaripäivä kokosi noin 350 lainoppinutta yhteiseen tiedonvaihtopäivään Syyttäjän arkipäivää Kirjoittaja on Pasi Vainio, kihlakunnansyyttäjä, Suomen syyttäjäyhdistys Muutos Muutos. Tuo sana on tullut minulle tutuksi viimeisen seitsemän vuoden aikana. Auskultoin vuoden Lapin käräjäoikeudessa. Tuon jälkeen pääsin Lapin syyttäjänvirastoon määräaikaiseksi kihlakunnansyyttäjäksi kahdeksi vuodeksi. Lapin virastosta tie vei Ouluun, jossa olen nyt tehnyt syyttäjän virkaa neljä vuotta. Verrattain nuori siis virkaiältään tämä syyttäjä. Näin voisi sanoa. En ollut mukana suuressa mullistuksessa kun syyttäjistä kertaheitolla tehtiin prosessin moottoreita, suodattimia ja eräällä tavoin myös tuomareita, syyttäjän ratkaisu kun jää joskus viimeiseksi sanaksi asiassa. Kun laki oikeudenkäynnistä rikosasiasioissa tuli voimaan, olen ollut armeijassa tutustumassa toisenlaisiin moottoreihin ja suodattimiin. Olen toki kuullut juttuja joiden mukaan syyttäjä saattoi koko istunnon ajan olla hiljaa, ja haastehakemuksen vaatimusten uudistaminenkin saatettiin hoitaa nyökkäämällä. Vaikea kuvitella. Syyttäjän rooli muuttunut Syyttäjän rooli on muuttunut tuosta lähtien yhä enemmän. Itsekin olen ollut todistamassa montaa muutosta lyhyellä syyttäjänurallani. Syyttäjän tulee näyttää väitteensä toteen. Jutut saattavat päättyä ennen pääkäsittelyä kui- tenkin syyttäjän pöydällä syyttämättä jättämiseen. Syyttäjälaitoksen palvelukseen tullessani tuli käyttöön myös esitutkinnan rajoittaminen, joka onkin osoittautunut onnistuneeksi tavaksi päättää tietyt jutut jo esitutkinnassa, kun voidaan katsoa ettei asia koskaan pääkäsittelyyn asti etenisi. Tähän tietenkin vaaditaan yhteistyötä poliisin kanssa ja ainakin lyhyt keskustelu siitä, millä perusteella tietty juttu päätettäisiin esitutkinnan rajoittamiseen. Sitten tutkinnanjohtajan esityksestä tehdään vielä syyttäjän päätös asiaan. Poliisissa säästyy resursseja, kun turhassa asiassa ei tehdä täysimittaista esitutkintaa. Nuorten asioihin keskityttiin siitä kotvasen kuluttua. Nuoren asemasta esitutkinnassa, käsittelyjen joutuisuudesta, puhuttelusta ja nuorten asioiden priorisoinnista muiden edelle kuulimme ohjeita niin lainsäätäjän kuin esimiestemme taholta. Näin myös toimittiin ja nuorten asiat saivat erityishuomiota. Sovittelumenettelyä rummutettiin yhtenä ratkaisuna tiettyihin juttutyyppeihin. Sovittelun kautta kaikkien juttujen ei tarvitsisi päätyä pääkäsittelyyn. Soviteltuun asiaankin toki syyttäjä tekee päätöksen, jossa on perusteltava syytteen nostamatta jättäminen, mutta asian lyhytkin pääkäsittely vältetään ja resursseja säästyy. Kantava muutosteema Esitutkintayhteistyön lisääminen on viimeisen viiden vuoden aikana ollut myös kantava muutosteema. Lisäämällä esitutkintayhteistyötä voidaan välttää turhaa työtä poliisissa ja syyttäjällä. Yhteistyön toteuttamiseksi toki vaaditaan palavereja, tutkintasuunnitelmia ja aktiivista yhteydenpitoa. Tavoitteena tässä syyteharkinta-ajan lyhentäminen ja poliisissa turhan työn välttäminen. Syyttäjän näkökulmasta monesti kyse on ajansiirrosta, syyteharkinta-aikaa siirretään palavereihin, tutkintasuunnitelman tekemiseen ja rinnakkaistyöskentelyyn tutkinnanjohtajan kanssa. Puhuttiinpa myös siitä että syyttäjistä tehtäisiin tutkinnanjohtajia. Melko laajasta kannatuksesta huolimatta tähän ei kuitenkaan lähdetty. Tämä hanke tullee olemaan vielä tulevaisuudessa esillä, kun aika on siihen kypsä. Ruotsin ja Norjan malliin jossain vaiheessa pyritään ehkä menemään. Länsinaapurista oikeuskulttuurimme on perinteisesti ammentanut hyviä asioita. Uusinta uutta Uusinta uutta tulee olemaan syyteneuvottelu voimaan tulevassa oikeudenkäynnistä rikos - asioissa annetun lain muutokses- 27\n15 Syyttäjän arkipäivää Syyttäjän arkipäivää sa annetaan syyttäjälle mahdollisuus tehdä tuomioesitys tietyissä rajoissa. Rajat on kytketty tiettyihin rikostyyppeihin sekä siihen, että tuomittava maksimirangaistus ei voi olla enempää kuin 6 vuotta vankeutta. Emme siis ole menossa lakisarjojen malliin, jossa syyttäjä neuvottelee henkirikoksesta määrättävää rangaistusta, ei toki näin. Tuomioesityksestä säädetään muutetun ROL:n 10 :n 4 momentissa ja 10a :ssä. Kun näitä tarkemmin katsotaan, on syyttäjän laadittava tuomioesitys, jonka sisältöön sovelletaan samoja sääntöjä kuin mitä on annettu haastehakemuksen laatimisesta. Ennen tuomioesitystä on neuvoteltava rikoksesta epäillyn tai rikosasian vastaajan kanssa tuomioesityksen tekemisestä. Syyttäjän on myös tarvittaessa selvitettävä, suostuuko asianomistaja menettelyyn. Vastaajalle määrätään avustaja neuvotteluja varten mikäli hän ei siitä nimenomaisesti kieltäydy. Neuvottelut käydään siis syyttäjän, vastaajan ja vastaajan avustajan kesken. Arvaisin, että yhdellä neuvottelulla ei selvitä. Tämän jälkeen syyttäjä vastaa asian ilmoittamisesta tuomioistuimeen, sekä tarvittavan materiaalin toimittamisesta. Tähän väliin voisi huomauttaa, että syyttäjän kannalta tehokkaampaa olisi kirjoittaa haastehakemus ja antaa asia tuomioistuimen ratkaistavaksi. Tällainen uusi instrumentti meille kuitenkin annetaan, ja sitä alettaneen käyttämään. Tehokkuus Tässä on toinen sana joka tulee muutoksia käsiteltäessä eittämättä vastaan. Muutosten tarkoituksena on tuoda säästöjä, tehdä prosessista ja työnteosta tehokkaampaa jotta tulevaisuudessa työn tekeminen onnistuu harvalukuisemmalta joukolta. Paine työn tehokkuuden lisäämiselle on lähempänä kuin kukaan osasi ehkä vuosi tai kaksi sitten miettiä. Tulevan vuoden 2015 tilanne omassa virastossani on se, että virkavapaalle, eläkkeelle tai muun vastaavan syyn vuoksi poistuvien virkamiesten paikkoja ei täytetä. Vähennyksiin ollaan siis alkamassa jo satunnaisesti sen mukaan, missä virastossa pois jäävää väkeä sattuu olemaan. Lisäksi vähennyspaineet vuodelle 2016 ovat meille esitettyjen lukujen mukaan ennen kuulumattomat. Puhutaan syyttäjien yt -neuvotteluista ja kymmenien henkilötyövuosien vähentämisestä tulevina vuosina. Aiemmin kerrotusta ei voi tehdä sitä johtopäätöstä että muutokset prosessissa, esitutkinnassa, sovittelussa, syyteneuvottelun käyttöönotto jne. olisivat merkittävästi tehneet syyttäjän työstä tehokkaampaa tai johtaneet siihen, että Suomi tarvitsisi meitä vähemmän. Viimeistään syyteneuvottelua koskeva uudistus mielestäni osoittaa, että syyttäjä on nykyprosessissa paljon vartija - velvollisuudet lisääntyvät ja työkalupaletti pikemmin laajenee kuin supistuu. Tarvitaan koulutusta, uusien prosessien sisäänajamista, aktiivisuutta, neuvotteluja, yhteistyötä monessa kohdassa tavoitteena se, että harvemmat jutut päätyvät täysimittaiseen pääkäsittelyyn. Syyttäjän työnkuva on entisestään monipuolistumassa, sen johtopäätöksen itse vetäisin edellä kerrotusta. Syyttäjän rooli prosessin moottorina, suodattimena ja tuomarina tulee olemaan yhä enemmän totta. Siksi onkin käsittämätöntä, että syyttäjälaitokselle osoitetaan säästöpaineita siten, että yksittäisen syyttäjän työmäärä voi kasvaa usealla sadalla asialla vuositasolla. Tälläkin hetkellä syyttäjät kokevat itsensä täysin työllistetyiksi. Useampi haluaisi tehdä työtään paremmin kuin tällä hetkellä tekee. Vaikka aina ei tarvitse olla priimaa, niin jokainen meistä ammatistaan ylpeä virkamies haluaa kuitenkin tehdä työnsä hyvin. Vaikka lainsäätäjän tarkoituksena lienee ollut toteuttaa uudistuksia, jotka johtavat tehokkuuteen, on tehokkuus ehkä toteutunut muissa portaissa kuin syyttäjän työssä. Syyttäjänä olen tuntenut vaatimusten pikemmin lisääntyvän vuosien mittaan vaikka samaa perussyyttäjän työtä edelleen teen kuin 6 vuotta sitten. Inhimillisyys rustuslakivaliokunnalle antamassa asiantuntijakuulemisessa oli esillä luku 4 miljoonaa euroa. Nissinen nostikin hyvin tapetille sen, että syyttäjälaitoksen rapauttamisen kustannus on häviävän pieni summa valtion kokonaisuudessa. On paljon helpompaa ja nopeampaa tuhota järjestelmä, kuin rakentaa se myöhemmin uudelleen. Omanlaista tehokkuutta lienee sekin. Asetettu säästötavoite tuntuu suhteettomalta verrattuna siihen, että valtiolta tultaisiin irtisanomaan ammattilaisia, jotka jo nykytilanteessa ovat tehneet vuosia töitä jaksamisensa äärirajoilla. Samaan aikaan töitä tekemään jäävät saavat selkäänsä työpaineet, jollaisia ei ole ennen nähty. Voi jopa kärjistäen kysyä, kuka poistuu tästä kehästä voittajana - se joka sai jäädä, vai se joka lähti. Jo säästöistä puhuminen ja tilanteen epävarmuus ei voi olla vaikuttamatta yleiseen ilmapiiriin ja työhyvinvointiin niin yksilö- kuin yhteisötasolla. Työpinot väistämättä kasvavat, kun jo tällä hetkellä useat syyttäjät taistelevat sadan, jopa yli kahdensadan jutun rästinsä kanssa ympäri suomea. Vaikka esimiehet ymmärtänevät sen, että mahdottomia ei voi tehdä, on kuuliaisen virkamiehen vaikea sulattaa omien työpinojen kasvaminen silmissä. On vain inhimillistä tällaisessa tilanteessa tuntea maailman paino vaikka ei tarvitsisi. Syyttäjän päätehtävä on rikosvastuun toteuttaminen. Keskustelussa on kuitenkin, kuten edellä olevassa tekstissä unohdettu täysin se, että syyttäjä on monesti ainoa henkilö joka pitää Kun tuomarit ovat väsyneitä, poliisit taistelevat juttukasojen kanssa ja syyttäjätkin aiotaan ajaa vähille resursseille, on aiheellista kysyä että mikä on valtion mittakaavassa tämän kokonaissäästön suuruus? En ole tutustunut valtion budjettiin tai säästöpaineisiin muiden toimijoiden taholta, mutta Valtakunnansyyttäjä Matti Nissisen pehuolta paitsi rikosvastuun toteuttamisesta, myös erään tietyn henkilön vaatimusten ajamisesta ja oikeusprosessin reparatiivisen vaikutuksen toteuttamisesta. Tässä vaiheessa lukijakin huomaa kuka monesti jää asian eri vaiheissa heikoille tehokkuus- ja ihmisoikeusnäkökohtien paineessa. Rikoksen uhri, joka ilman avustajaa pääkäsittelyyn saapuessaan on pitkälti heitteillä, mikäli syyttäjä ei resurssivajeen vuoksi ole pystynyt huolehtimaan asianomistajan vaatimusten ajamisesta. Asianomistaja Edellä kerrotussa muutos-, ja tehokkuusajattelussa harvemmin kuulee pohdintaa siitä, miten turvataan rikoksen uhrin asemaa. On toki olemassa rikosuhrien tukijärjestelmiä. Näiden kautta asianomistajille etenkin väkivalta- ja seksuaalirikostapauksissa saadaan tukea itse prosessin aikana. Tähän suuntaan toivoisi enemmänkin panostusta valtion taholta. Jos tavoite on, että pääkäsittelyjen määrää vähennetään, yhä useammat jutut jäävät joko syyttäjän tai poliisin pöydälle. Asianomistajalla on tietenkin aina mahdollisuus vaatia korvaukset itse ajamassaan jutussa, tai erillisellä kanteella. Kyseessä on kuitenkin teoria - harvoin olen oikeasti nähnyt näin käyvän. Asianomistaja on rikosprosessissa hyvin riippuvainen viranomaistuesta ja siitä, että juttu menee syyttäjävetoisesti käräjäoikeuteen. Käräjäoikeudessa asianomistajalle voidaan tuomita hyvitystä ja kaikkien oikeustajun mukaisesti tekijä myös tuomitaan rangaistukseen. Oikeusturva Oikeusturva lienee se yläkäsite millä sidon tämän kirjoitukseni yhteen. Itse ajattelen, että suomalaiset ovat yleisesti tottuneet siihen, että heidän oikeusturvastansa huo - lehditaan. Viranomaisessa asia etenee, ja lopulta rikosasiassa tekijää rangaistaan ja asiaomistajaa hyvitetään vahingonkorvauksen muodossa. Huolestuneena kuitenkin summaan edellä kerrottuja asioita yhteen, ja mietin, ohjataanko järjestelmämme kohti karikkoa. Uhkaavatko säästöpaineet rapauttaa oikeusturvan sellaisena kuin sen käsitämme. Toivon että ei. Uskon että kurssia voidaan vielä muuttaa\n16 Espoon Lautamiehet tutustumiskäynneillä Helsingin lautamiesyhdistys: Lautamiesten työt vähenivät Huhtikuussa vierailimme Helsingin Diakonissalaitoksen Vamos Espoon toimipisteessä. Vamos- palvelukokonaisuus tarjoaa nuorelle elämäntilanteensa yksilöllisen arvioinnin, riittävän pitkäkestoisen tuen ja ohjauksen jatkopoluille. Palveluketjusta tehdään katkeamaton ja jatkuva, jossa nuoren on mahdollista siirtyä palvelusta toiseen tuen ja avun tarpeensa mukaisesti. Vamoksessa nuori saa yksilö- ja ryhmätoiminnan lisäksi sosiaali- ja terveyspalveluja sekä opiskelu- ja työelämään liittyviä palveluja. Jokaisella nuorella on oma työntekijä, jonka tuella nuori voi suunnitella tavoitteellisesti omaa polkuaan. Voimme todeta, että kyllä Vamoksessa tehdään upeaa ja arvokasta työtä. Vanajan vankilassa Eräänä toukokuisena aamuna lähdimme kimppakyydein ajelemaan kohti Hämeenlinnaa. Parin tunnin ajomatkan jälkeen saavuimme Vanajan vankilan Vanajan osastolle, joka on valtakunnallisesti naisvangeille tarkoitettu avolaitos. Meidät toivottivat tervetulleiksi vankilan apulaisjohtajat. Saimme kuulla, että osastolla vankipaikkoja on 60. Lastensuojelulain muutoksen myötä sinne perustettiin 10-paikkainen perheosasto vuonna Työtoiminnassa avolaitostyötä tehdään ompelimossa, kiinteistönhoitotehtävissä, keittiöllä ja osaston ulkopuolella erilaisissa töissä julkisyhteisöille, kunnille ja valtion eri laitoksille Hämeenlinnassa ja lähikunnissa. Osastolla voi osallistua erilaisiin elämänhallintataitoja kasvattaviin toimintoihin ja ohjelmiin sekä kuntoutua päihderiippuvuudesta yksilö- ja ryhmätoimintana toteutettavien päihteettömyyteen tähtäävien elämäntapamuutosten tiedostamisen kautta. Ojoisten avolaitos päätteeksi pääsimme ostoksille vankilan myymälään. Tallinnaan ja Jöhviin Kesäkuun alkupuolella ihanassa helteessä matkasimme Tallinnaan, josta jatkoimme Jõhvin kaupunkiin. Reilu kaksituntinen kului hyvin leppoisissa tunnelmissa hyvin ilmastoidussa bussissa. Vierailun isäntänä toimi vankilan johtaja Andre Lilleleht. Viru vankila on alueellinen vankila, jossa vankien lukumäärä on noin Alue on pinta-alaltaan 16 hehtaaria. Vankilan mahtava kokonaisuus koostuu itse vankilasta ja n.150 henkilön pidätyskeskuksesta. Siellä on myös koulu, urheiluhalli, sosiaalityön tilat, kappeli sekä työpajoja. Vankilassa on myös nuorten osasto, johon mahtuu n. 250 nuorisovankia. Saavuttuamme Tallinnaan majoituimme ja seuraavana aamuna reippailimme vierailulle Viron Suojelupoliisiin, sieltä Suomen konsulaattiin ja pääsimme kierrokselle myös Suomen suurlähtetystön edustustiloihin. (Yhdistyksen puheenjohtaja on Katri Alen) Käväisimme myös Ojoisten osastolla, joka on myös avolaitos, jossa on 53 vankipaikkaa miesvangeille. Siellä rangaistustaan suorittavat vangit tekevät pääasiassa erilaisia rakennusalan ja luonnonhoitotöitä julkisyhteisöille, kunnille ja valtion eri laitoksille Hämeenlinnassa ja lähikunnissa. Osastolla järjestetään vapauteen valmentavaa, lyhytkurssimuotoista sekä yksilö- ja ryhmäohjaukseen pohjautuvaa kuntouttavaa toimintaa. Vierailun Käräjäoikeuden lautamieskokoonpano keveni toukokuun alussa. Käräjäoikeus on nyt lautamieskokoonpanossa päätösvaltainen, kun paikalla on puheenjohtaja ja kaksi lautamiestä. Kokoonpanoa on mahdollista vahvistaa vielä kolmannella lautamiehellä. Muutokset liittyvät oikeudenhoidon uudistamisohjelmaan vuosille Lautamieskokoonpanon keventäminen tulee vähentämään oikeuslaitoksen kuluja arviolta euroa vuodessa. Kaikki riita-asiat ja suuri osa rikosasioista käsitellään käräjäoikeuksissa nykyisin ilman lautamiehiä, mutta lautamiehet osallistuvat edelleen vakavampien ja merkittävämpien rikosasioiden käsittelyyn. Helsingin lautamiesyhdistys kartoitti jäsentensä kokemuksia kahden lautamiehen kokoonpanon vaikutuksista lautamiestyöhön. Muutoksen takia helsinkiläislautamiehet ovat huolissaan omasta osaamisestaan ja motivaatiostaan sekä kansalaisten oikeusturvasta. Kyselyyn vastanneet kertovat, että istuntojen määrät ovat vähentyneet huomattavasti. Aikaisempina vuosina säännöllisesti istuneet lautamiehet ovat viimeisen puolen vuoden aikana saattaneet istua ainoastaan yhden tai kaksi kertaa. Tämä on koettu suurena pettymyksenä. Koska istuntoja peruutetaan eri syistä johtuen etukäteen tai varsinaisena istuntopäivänä, osalla lautamiehistä ei ole ollut lainkaan toteutuneita istuntoja uudistuksen jälkeen. Lautamiehet ovat tietoisia siitä, että käräjäoikeuteen soittamalla on mahdollista päästä useammin mukaan istuntoihin kuin vain odottamalla kutsua. Käräjäoikeus on kannustanut lautamiehiä pitämään yhteyttä, jos istuntohaluja on enemmän kuin kutsuja. Tästä huolimatta monet eivät ole itse aktiivisia asiassa vaan odottavat kutsua. Jotkut lautamiehet kokevat, että muuttuneen systeemin takia istuntopäivät eivät jakaudu tasaisesti ja tasapuolisesti. Muutos vaikuttaa lautamiesten osaamiseen Helsinkiläislautamiehet ovat huolissaan siitä, että istuntojen väheneminen vaikuttaa myös osaamiseen. Tämä korostuu erityisesti ensimmäisen kauden lautamiehillä. Koska istuntoja ei ole, kokemusta ei pääse karttumaan. Tämä vaikuttaa vastaajien mielestä suoraan lautamiestyön laatuun. Mo- net ovat huomanneet myös motivaationsa laskeneen. Lautamiehet ovat sitoutuneita työhönsä, mutta koska istuntoja ei ole tarjolla, he kokevat työpanoksensa tarpeettomana. Vastaajat kokevat muutoksen vaikuttavan suoraan kansalaisten oikeusturvaan. Tilanteessa nähdään samoja piirteitä kuin edellisessä lakimuutoksessa, jonka myötä lautamiehet ovat olleet mukana enää vakavimpien rikosasioiden käsittelyssä. Vastauksista ilmeni, että lautamiehet kokevat tekevänsä tärkeää työtä ja edustavansa siellä tavallista kansaa. Lautamiehillä nähdään olevan tyynnyttävä vaikutus asianosaisiin. Oikeusturvan kaventaminen säästösyihin vedoten oudoksuttaa useampia vastaajia. Varsinkin kokeneemmat lautamiehet näkevät, että merkittävimpiä säästöjä saataisiin jos tuomioistuinprosesseja muutettaisiin siten, että istuntojen jatkuva siirtäminen jonkun asianosaisen poissaolon takia loppuisi. Helsinkiläislautamiehet näkevät, että muutoksen jälkeen ei ole tarvetta 300 lautamiehelle. Vastaajat kritisoivat muutoksen ajankohtaa. He näkevät, että tällaiset muutokset tulisi ajoittaa valintakausien taitteeseen eikä kesken kauden. Kirjoituksen lähetti Asta Ruuskanen. (Helsingin lautamiesyhdistyksen puheenjohtaja on Anne Korpi) 30 31\n17 Joensuun Seudun Lautamiehet kävivät koulutus- ja yhteistyövierailulla Joensuun Seudun Lautamiehet kävivät koulutus- ja yhteistyövierailulla Itä-Suomen hovioikeudessa Kuopiossa Itä-Suomen hovioikeuden president- ti Pertti Nieminen toimi isäntänä. -Nieminen esitteli meille mm. istuntosaleja, hovioikeuden kirjaston, perinnehuoneen ja henkilökunnan tiloja. Vierailun lopuksi lähdimme lounastamaan presidentin johdolla läheiseen lounasravintolaan. (Mika P.Peuhkurinen, Joensuun Seudun Lautamiehet ry) Pöydän päässä Itä-Suomen hovioikeuden presidentti Pertti Nieminen ja kansliapäällikkö Eeva Kaisa Kääriäinen. Oikealta Mika P. Peuhkurinen, Paula Lehikoinen, herastuomari Ritva Silvennoinen, Jouko Varis, Arto Laatikainen, Hannes Rossi pj ja Osmo Kareinen. Hyvinkään käräjäoikeuden laamanniksi Tatu Leppänen Hyvinkään käräjäoikeuden laamanniksi on nimtetty käräjätuomari Tatu Leppänen lukien. Tatu Leppänen on Vantaan käräjäoikeuden käräjätuomari ja osastonjohtaja. Aikaisemmin hän on toiminut määräaikaisena esittelijänä korkeimmassa oikeudessa ja määräaikaisena hovioikeudenneuvoksena hovioikeudessa. Leppänen on oikeustieteen tohtori ja toimii prosessioikeuden dosenttina yliopistossa. Aiemmin hän on ollut prosessioikeuden assistenttina ja määräaikaisena yliassistenttina. Leppänen on toiminut pitkään oikeusministeriössä lainvalmistelutehtävissä, viimeksi lainsäädäntöneuvoksena. Eduskunnan oikeusasiamiehen kansliassa hän on toiminut sivutoimisena esittelijänä ja määräaikaisena vanhempana oikeusasiamiehen sihteerinä. Hyvinkään laamannin virka tuli auki laamanni Leena Kartimon jäätyä eläkkeelle. MONTA SYYTÄ HYMYILLÄ. UUDISTUNEELLA SILJA SYMPHONYLLA. Kanta-Hämeen käräjäoikeuden laamanniksi Tuula Lehto Lue lisää: silja.fi/uutta Kanta-Hämeen käräjäikeuden laamanniksi on nimitetty käräjätuomari Tuula Lehto lukien. Tuula Lehto on Pirkanmaan käräjäoikeuden käräjätuomari ja osas- tonjohtaja. Aikaisemmin hän on toiminut ylimääräisenä esittelijänä korkeimmassa oikeudessa. Hän on myös ollut viskaalina ja apujäsenenä hovioikeudessa. Lisäksi hän on toiminut käräjäoikeuden määräaikaisena laamannina lähes kolmen vuoden ajan _Silja_Symphony-Uudistuu_Maallikkotuomari_150x220.indd\n18 KIERTOMATKALLE EUROOPPAAN SUORAT LENNOT KOHTEESEEN, SUOMENKIELINEN OPASTUS JA MONIPUOLINEN MATKAOHJELMA! AMALFIN RANNIKKO JA ROOMA 5 pv, 22.4., alk./hlö 1159 BUDAPEST - TONAVAN KUNINGATAR 4 pv, 2.4., 4.6., 16.7., alk./hlö 759 KROATIA - MONTENEGRO 6 pv, 17.4., 5.6., alk./hlö 1199 KRAKOVA-ZAKOPANE 4 pv, 2.4., 21.5., 13.8., UUTUUS! PARIISI - VERSAILLES 4 pv, 2.4., 14.5., alk./hlö 1199 alk./hlö 799 MONTENEGRO - ALBANIA 6 pv, 10.4., AMSTERDAM JA TULPPAANIEN HOLLANTI 4 pv, 9.4., 13.4., 17.4., alk./hlö 1099 UUTUUS! alk./hlö 1299 Hinnat alk/hlö sis. lennot, majoitus 2hh + ateriat, kuljetukset ja sisäänpääsyt matkaohjelman mukaan. KIEHTOVA ISLANTI 5 pv, 16.4., 22.5., 13.8., alk./hlö 1099 Matkaohjelmat, varukset ja lisätiedot: matkapojat.fi/kiertomatkat Myyntipalvelu: ma ke 8 19, to pe 8 17, su matkapojat.fi Palvelumaksu 0 netistä, 10 muutoin. Puhelut 8,35 snt/puh +3,2 snt/min, matkapuh. 19,2 snt/min. Hinnat ovat alkaen-hintoja /hlö Alk.-hintaa ei kaikilla lähdöillä. Suomen Maallikkotuomarit ry, Finlands Lekmannadomare rf Hallitus 2014 Puheenjohtaja Varapuheenjohtaja Järjestösihteeri Jäsen Jäsen Lautamiespäivät 2015 Liity jäseneksi: Suomen Maallikkotuomarit ry, Finlands Lekmannadomare rf Täytä jäsentietolomake ja postita osoitteeseen: Suomen Maallikkotuomarit ry, jäsensihteeri Anu Heinänen, Matinniitynkuja 2 C 81, Espoo Tai täytä lomake sivulla: Sukunimi synt.aika Etunimi olen aloittanut lautamiehenä v. nimitetty herastuomariksi v. Osoite Postinumero ja postitoimipaikka Puhelin lautamies Jouni Elomaa, Kaivokatu 2 A 8, TURKU puh , lautamies Ralf Asplund, Högmossgränden 3, VANDA ruotsinkielinentoiminta, puh lautamies Anu Heinänen, Matinniitynkuja 2 C 81, ESPOO sihteeri, tarvikemyynti, koulutuspäivävastaava, jäsenasiat. puh , lautamies Anna-Maija Aliranta, Aatoksenkatu 12 C 51, JYVÄSKYLÄ puh herastuomari Helena Sorvo, Rahikkalantie 45, ELIMÄKI puh , herastuomari Kauko Vartiainen, Rajajääkärinkatu 15 A 7, ROVANIEMI puh HALLITUKSEN ULKOPUOLISET TOIMIJAT Taloudenhoitaja ja Maallikkotuomari lehden päätoimittaja herastuomari Matti K. Laukkanen, Alakiventie 1 D 57, HELSINKI puh , Web-master ja Maallikkotuomari lehti, tiedottaja toimittaja Kari Mustonen, Salpakankaantie 9 A 24, Hollola puh , Arkistovastaava herastuomari Vilho Juutinen, Miekka 2 H 125, Espoo puh Tilintarkastaja HTM Anne Terho, Hiojankatu 23, Riihimäki Varatilintarkastaja HTM Timo Tarhela Helsingistä. sähköposti Käräjäoikeus Istuntopaikka Äidinkieli suomi ruotsi muu, mikä 34 Päiväys ja allekirjoitus 35\n19 Suomen Maallikkotuomarit ry:n jäsenedut ja jäsenyys Jäsenet saavat liittymislahjana -muotoillun jäsenmerkin! Jäsenhintainen osallistuminen Lautamiespäiville ja Koulutusristeilylle Mahdollisuus lisätä ammatillista osaamista maallikkotuomarina Maallikkotuomari -lehden kaksi numeroa / vuosi kotiin kannettuna Lautamiestuotteita 20 % alennuksella - Lautamies- ja herastuomarimerkit ja -korut ym. tarvikkeet - Tuotteita myös lahjoiksi ja ystävillesi - Katso tuotekuvat lehden keskiaukeamalla ja > Lautamiestuotteet Sopimusyhtiöiden jäsentarjouksia, laivaristeilyjä ja majoituspalveluja Viking Line Tarjoaa päivittäin useita reittivaihtoehtoja ja eri pituisia risteilymatkoja osoitteesta: Lisätietoja ja varaukset myyntipalvelusta p tai osoitteesta: Tallink Silja ja Club One Tarjoaa Smt ry:n jäsenille liittymisen Club One -jäseneksi kanta-asiakasohjelman Silver-tasolle. Katso edut ja liity Club One asiakkaaksi Slm ry:n jäsennumerolla Jos olet jo Bronze -tason jäsen, ilmoitathan Club One -kanta-asiakasnumerosi: tallinksilja.com. Varaukset Club One p Siljan Club One-kortilla myös saat alennusta Tallinnan Kaubamajan liikkeistä. S-ryhmän kolme hotelliketjua tarjoaa vapaa-ajan majoituksiin vaihtuvia etuja osoitteessa: Smt ry:n jäsenillä on oikeus käyttää Sokos Hotels -ketjussa valtion matkustussäännön VES-hintoja yksittäisillä työmatkoilla, edusta on mainittava varausta tehdessä. Lisätietoja keskusmyyntipalveluista: Sokos Hotellit p , Radisson SAS Hotellit p ja Holiday Club Spa Hotellit p Restel Hotel Group:n edut Smt ry:n jäsenille v ovat valittavissa 49 hotellissa kautta Suomen: Cumulus-, Rantasipi-, ja Holiday Inn hotellit, Hotelli Seurahuone Helsinki, Hotelli Atals Kuopio ja Crowne Plaza Helsinki. Restel Hotel Group tarjoaa Slm ry:n jäsenille sopimushinnan niin liike- kuin vapaa-ajan matkustamiseenkin. Jäsenet ovat oikeutettuja käyttämään liikematkustuksessaan Restelin Hansel tai julkishallinnon hintoja hotellista riippuen. Edusta on mainittava varausta tehtäessä. Varaukset ja tarkemmat hintatiedot myyntikeskuksesta p tai sähköpostilla Linkit sopimusyhtiöiden vaihtuville sivuille löytyvät osoitteesta: > Jäsenedut LIITY JÄSENEKSI! Jokainen käräjäoikeudessa toimiva tai toiminut lautamies voi liittyä Suomen Maallikkotuomarit ry:n jäseneksi. Voit ilmoittautua jäseneksi netissä: > Liity jäseneksi tai lähetä Liity jäseneksi -lomake tämän sivun kääntöpuolelta jäsensihteerille. 36\nKevätkoulutuspäivät 2014. Pohjoisen metsästä käsin elämyksiä Napapiirillä\nKevätkoulutuspäivät 2014 Pohjoisen metsästä käsin elämyksiä Napapiirillä Rovaniemi - Suomen arktinen pääkaupunki Arktinen alue määrittyy pohjoisen napapiirin mukaan. Pitkälti menneisyydessä napapiirin


Terhi 475 BR+HONDA BF 50 HV moottorivene 2018 - Sipoo - Nettivene\nTerhi 475 BR+HONDA BF 50 HV\nTerhi 475 BR+HONDA BF 50 HV Moottorivene\nKauden 2016 uutuusmalli 475 BR on ensimmäinen BR-mallinen Terhi ja koko perheelle sopiva monipuolinen vene. Veneen kaksi edemmäs vietyä pulpettia sekä lisävarusteena löytyvä tukeva kaksiosainen väliovi muodostavat suojaavan matkustamon. Matkustamo on varustettu kahde...Lue lisää »\nUppoamaton rakenne CE-standardien mukaan ja sadevesityhjenevä avotila Piilota »\n- Honda BF50 -perämoottorilla nautit erinomaisesta kiihtyvyydestä, huippusuorituskyvystä ja uskomattomasta taloudellisuudesta. ECOmo-teknologialla ja älykkäällä laihaseostekniikalla varustettu BF50 on kevyt, päästöiltään puhdas ja ääneltään hiljainen. Siinä on myös todella pieni polttoaineenkulutus – erityisesti matka-ajossa.\nNettivene ID 708413