LAUSUNTOPYYNTÖ LUONNOKSESTA VALTIONEUVOSTON ASETUKSEKSI MAATILAN IN VESTOINTITUEN KOHDENTAMISESTA ANNETUN ASETUKSEN 3 :n MUUTTAMISESTA - PDF Free Download\nDownload "LAUSUNTOPYYNTÖ LUONNOKSESTA VALTIONEUVOSTON ASETUKSEKSI MAATILAN IN VESTOINTITUEN KOHDENTAMISESTA ANNETUN ASETUKSEN 3 :n MUUTTAMISESTA"\n1 A mmm.fi LAUSUNTOPYYNTÖ 1(2) 121/01.02/ Jakelussa mainitut LAUSUNTOPYYNTÖ LUONNOKSESTA VALTIONEUVOSTON ASETUKSEKSI MAATILAN IN VESTOINTITUEN KOHDENTAMISESTA ANNETUN ASETUKSEN 3 :n MUUTTAMISESTA Maa-ja metsätalousministeriö pyytää lausuntoanne liitteenä olevasta luonnoksesta. Lausunnot pyydetään toimittamaan viimeistään ensisijaisesti sähköpostilla osoitteeseen tai kirjeitse osoitteeseen maa-ja metsätalousministeriö, PL 30, VALTIONEUVOSTO. Sähköiset lausunnot tulee toimittaa pdf-, word- tai rtf - tallennusmuodossa. Tämä lausuntopyyntö on lähetetty vain sähköisenä. Lisätietoja antavat lainsäädäntöneuvos Mika Saari, p ja maatalousylitarkastaja Sanna Koivumäki, p , sähköposti: Apulaisosastopäällikkö Taina Aaltonen Lainsäädäntöneuvos Mika Saari LIITTEET: Luonnos valtioneuvoston asetukseksi ja muistio Ministeriön lausuntopyynnöt löytyvät myös intemet-sivustolta MMM:n vireillä olevat lausuntopyynnöt A MAA- JA METSÄTALOUSMINISTERIÖ * PL 30,00023 VALTIONEUVOSTO (Helsinki) puh * faksi (09) JORO- OCH SKOGSBRUKSMINISTERIET * PB 30, STATSRÄDET (Helsingfors). tfn fax (09) * MINISTRY OF AGRICULTURE AND FORESTRY. PO Box 30, FI GOVERNMENT, Finland (Helsinki). tel fax\n2 2(2) JAKELU Valtiovarainministeriö Maaseutuvirasto Elinkeino-, liikenne-ja ympäristökeskukset Luonnonvarakeskus Maa-ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK ry Svenska Lantbruksproducentemas Centralförbund SLC rf ProAgria Maaseutukeskusten liitto iy Suomen Eläinlääkäriliitto ry Valio Oy Elintarviketeollisuusliitto/Suomen Meijeriyhdistys ry Suomen Maitoyrittäjät ry SEY Suomen eläinsuojeluyhdistysten liitto ry Eläinsuojeluliitto Animalia ry Tuotantoeläinten hyvinvointiyhdistys TEH ry Allekirjoitettu lausuntopyyntö on maa-ja metsätalousministeriön arkistossa.\n3 Valtioneuvoston asetus maatilan investointituen kohdentamisesta annetun valtioneuvoston asetuksen 3 :n muuttamisesta Valtioneuvoston päätöksen mukaisesti muutetaan maatilan investointituen kohdentamisesta annetun valtioneuvoston asetuksen (241/2015) 3 seuraavasti: 3 Lypsy- ja nautakarjatalous Tukea voidaan myöntää lypsy-ja nautakarjataloudessa tarvittavaan rakentamisinvestointiin. Parsinavettaan kohdistuvassa rakentamisinvestoinnissa tukea voidaan myöntää vain peruskorjaukseen. Tukea ei kuitenkaan myönnetä kustannuksiin, jotka aiheutuvat parsinavetan pinta-alan tai tilavuuden lisäämisestä. Tämä asetus tulee voimaan 16 päivänä lokakuuta Tukihakemukseen, joka on tullut vireille ennen tämän asetuksen voimaantuloa, sovelletaan tämän asetuksen voimaan tullessa voimassa ollutta 3 :ää. Helsingissä päivänä kuuta 2018\n5 MAA- JA METSÄTALOUSMINISTERIÖ Muistio EHDOTUS VALTIONEUVOSTON ASETUKSEKSI MAATILAN INVESTOINTITUEN KOHDENTAMISESTA ANNETUN VALTIONEUVOSTON ASETUKSEN 3 :n MUUT TAMISESTA 1 Yleistä Kuluvalla ohjelmakaudella kaikki maatilan investointituet sisältyvät Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmaan riippumatta siitä, rahoitetaanko tuki kokonaan kansallisista varoista vai osaksi EU:n maaseuturahaston varoista. Ohjelma ja sen toimenpiteet perustuvat Euroopan unionin lainsäädäntöön (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1306/2013 sekä niiden nojalla annetut komission delegoidut asetukset ja täytäntöönpanoasetukset). Kansallisesti maatilan investointituista säädetään maatalouden rakennetuista annetussa laissa (1476/2007) sekä lain nojalla annetuilla asetuksilla. Valtioneuvoston asetuksella maatalouden rakennetuesta (240/2015) säädetään investointituessa noudatettavista ehdoista ja menettelyistä tukea myönnettäessä, maksettaessa ja seurattaessa. Valtioneuvoston asetuksella maatilan investointituen kohdentamisesta (241/2015) säädetään tuettavien investointien kohteista ja niiden tuen määrästä. 2 Ehdotus valtioneuvoston asetukseksi Suurin osa lypsy- ja nautakarjataloutta harjoittavien tilojen eläimistä on pihattonavetoissa. Kuluvalla ohjelmakaudella lypsy- ja nautakarjatalouden investointituki on haettuja myönnetty lähes kokonaan pihattonavetoiden investointeihin. Parsinavettoihin kohdistuneen investointituen osuus on ollut noin kaksi prosenttia navettainvestoinneista. Uusien parsinavettojen rakentamiseen ei ole haettu lainkaan investointitukea. Parsinavetta on tuotantorakennus, jossa naudat ovat kytkettyinä parsiin. Parsinavetoiden käyttö on Euroopassa melko harvinaista. Esimerkiksi Ruotsissa uusien parsinavetoiden rakentamista ei ole tuettu vuodesta Myöskään Norjassa tai Tanskassa ei tueta uusia parsinavettoja ja niistä on tarkoitus luopua kokonaan siirtymäajan jälkeen. Maatilan investointituen kohdentamisesta annetun asetuksen 3 :ää ehdotetaan muutettavaksi siten, että parsinavettainvestoinnissa tukea voitaisiin myöntää vain peruskorjaukseen. Peruskorjauksen yhteydessä tukea ei voitaisi myöntää kustannuksiin, jotka aiheutuvat navettarakennuksen pinta-alan tai tilavuuden lisäämisestä. Navetan parsipaikkamäärälle ei kuitenkaan asetettaisi rajoitteita investointituen kohdentamisesta annettavilla säädöksillä, vaan peruskorjatunkin tuotantorakennuksen eläinpaikkamäärän tulee täyttää eläinten hyvinvointia koskevassa Euroopan unionin ja kansallisessa lainsäädännössä asetetut vaatimukset. Parsinavetan peruskorjausta koskisivat edelleen voimassa olevan asetuksen 2 :n säännöt rakentamisinvestointien tukemisesta sekä muut voimassa olevat investointituen myöntämisen edellytykset.\n6 2 3 Vaikutukset valtion talouteen (Maatilatalouden kehittämisrahasto ja valtion talousarvion momentit ja ) Kuluvalla ohjelmakaudella parsinavettoihin kohdistuneen investointituen osuus koko lypsy- ja nautakarjatalouden investointituesta on ollut noin kaksi prosenttia. Hankkeet ovat olleet olemassa olevien parsinavettojen peruskorjauksia ja niiden yhteydessä toteutettuja pieniä laajennuksia. Parsinavetoiden laajentamishankkeita on ollut alle kymmenen kappaletta vuosittain. Tukea uusien parsinavettojen rakentamiseen ei ole haettu. Ehdotetuilla muutoksilla ei ole suoraa vaikutusta valtion menoihin tai Maatilatalouden kehittämisrahaston varojen kokonaistarpeeseen, sillä rakennetuet myönnetään valtion talousarviossa ja Makeran käyttösuunnitelmassa tarkoitukseen käytettävissä olevien varojen rajoissa. Jos haettu tukimäärä ylittäisi käytettävissä olevien varojen määrän, rahoitettavat hakemukset valittaisiin valintamenettelyä käyttäen varojen rajoissa. Tukijärjestelmän toimenpanosta vastaavat Maaseutuvirasto ja ELY-keskukset. Tukijärjestelmää on tarkoitus toteuttaa hallinnonalan menokehyksen sekä vaikuttavuus-ja tuloksellisuusohjelman tai vastaavan tulevan ohjelman asettamien henkilöresurssien rajoissa. 4 Voimaantulo ja soveltaminen Asetus on tarkoitettu tulemaan voimaan 16 päivänä lokakuuta Vuoden 2018 investointituen kolmas hakujakso päättyy 15 päivänä lokakuuta Tämä hakujakso on viimeinen, jonka aikana vireille tuleviin tukihakemuksiin tehdään päätökset ennen vuoden vaihtumista ja vuoden 2018 varoista. Näin ollen muutos koskisi siirtymäajan jälkeen vuoden 2019 alusta lähtien myönnettäviä investointitukia. Siirtymäaika olisi perusteltu, jotta jo suunnitellut investoinnit olisi mahdollista toteuttaa loppuun ilman viivästyksiä ja lisäkustannuksia. 5 Valmistelu ja tarkastus Asetusehdotus on valmisteltu maa-ja metsätalousministeriössä. Valmistelun aikana ehdotusta on käsitelty kokouksessa Maaseutuviraston, Maa-ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK ry:n ja Svenska Lantbruksproducentemas Centralförbund SLC rf:n edustajien kanssa. Ehdotuksesta pyydettiin lausunnot valtiovarainministeriöltä, Maaseutuvirastolta, elinkeino-, liikenne-ja ympäristökeskuksilta, Luonnonvarakeskukselta, Maa-ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry:ltä, Svenska Lantbruksproducentemas Centralförbund SLC rf:ltä, ProAgria Maaseutukeskusten liitto ry:ltä, Valio Oy:ltä, Suomen Meijeriyhdistys ry:ltä, Suomen Maitoyrittäjät ry:ltä, Suomen Eläinlääkäriliitto ry:ltä, SEY Suomen eläinsuojeluyhdistysten liitto ry:ltä, Animalia ry:ltä sekä Tuotantoeläinten hyvinvointiyhdistys TEH ry:ltä. Lisäksi lausuntopyyntö oli saatavilla maa- ja metsätalousministeriön verkkosivuilla. Lausunnoissa...


Tuomas Sammelvuosta Venäjän mj-valmentaja | Sivu 6 | Verkkovirhe.com - lentopallon keskustelufoorumi\nPasi Sydänlammi on laittanut itsensä likoon. Muistaakseni Köpin ja liiton sopimuksen purkamisesta piti saada liitolle 200.000,- euron korvaus. Saa nähdä miten tuon summan kanssa käy.\nKyseisen summan muistaakseni Sydänlammi kiisti heti tuoreeltaan.\nNiin teki. Se oli Ylen esittämä summa, ja sen puulaakin arvioihin luotan yhtä paljon kuin pahvihousuun käytetyn auton kaupassa.\nTämähän näyttää vallan lupaavalta.Maajoukkuekausi on aivan oven takana eikä meiltä puutu kuin päävalmentaja miehistä ja toimitusjohtaja liitosta. Ja rahatkin on tulematta Köpin irtipäästämisestä tilille.\nSanotaan vaan että on hankala ajankohta neuvotella kun seurajoukkueiden pelit ovat kesken.Hoh hoijaa tätä touhua\nReaktiot: tora, brdgl, Ronald ja 2 muuta\nPuuhastelua, tässä tämä ongelma onkin, toimintaa johtaa henkilöt jotka tekee oikeasti töitä muissa organisaatioissa. Tätä tehdään sitten viikonloppuisin....ja iltaisin jos ehtii ja jaksaa. Siihen nähden menestys on ollutkin hyvää. Ja siitä saa kiittää niitä harvoja huippu valmentajia jotka seuroissa tekevät pyyteetöntä työtä junnujen kanssa. Nekin tosin vähenevät kovaa vauhtia.\nVähenevät kyllä. 50 luvulla ja 60 luvun alkuvuosina syntyneet lentiksen suuret ikäluokat alkavat vetäytyä Lentiksen tuottajista Lentiksen kuluttajiksi. Tämä näkyy ja viiden vuoden kuluessa räikeästi. Jäljelle jää va muutamat i vankat junioriseurat ja se on liian vähän.\nReaktiot: tora, metriheikki ja Ronald\nUgis Krastins nostettu vahvasti esiin spekulaatioissa uudeksi päävalmentajaksi.\nIsä-poikakerho tähän vielä tarvitaankin. Vai toimisiko kui Brasseilla.\nMiksei toimisi. Toimi VaLepassakin.\nOlisko se sitten Krastins taikka Kuoksa.\nps toimi Ranskassakin (Tilliet)\nLentopalloliitto on viimeksi itse tiedottanut julkisuuteen päävalmentajan tai toimitusjohtajan tilanteesta 1.3.2019. Median mukaan toimitusjohtajan tilanteesta on liitossa tiedotettu sisäisesti. Kun kuitenkin molempien asioiden ympärillä median mukaan tapahtuu koko ajan, niin saattaisi olla aiheellista tehdä liiton suunnalta virallinen tiedote liiton sivuille. Siinä voi esimerkiksi kertoa mikä on kummankin pestin suhteen tilanne.\nReaktiot: tora, jampsula, Jussi Juonio ja 2 muuta\nKannatan, vaikka henkilöitä ei tarvitsekaan kannattaa.\ntietääkö ne itsekkään , mutta jos aikataulun antaisivat milloin olisi jotain tiedotettavaa?\nHMTT kertoi, että tj lähti kun Köpi päästettiin vaikka liiton kanssa Venäjä ei ole tehnyt sopimusta. Myös liiton tulos ei kuulema hallitusta oikein mielyttänyt\nSammelvuo matkalla Pietariin\nJaha, miehestä käydään oikein kisaa jo. Pietaristahan olis jonkin verran sujuvampaa käväistä Suomen puolellakin välillä...\nKova juttu, mutta mikäs järki tässä siirrossa ois? Ensin tehty monta vuotta työtä yhden joukkueen kanssa josta tuli mestari ja nyt ensi kaudella pääsevät vielä pelaamaan Mestareiden liigaa. Luulis, että sielläkin on rahkeet menestyä, jos joukkue pysyy hyvin kasassa ja ehkä saa vähän lisävahvistusta.\nKyllähän Köpi vois ruveta Zenit Kazania joskus valmentamaan ja aloittaa taas uuden dominoinnin Euroopassa.\nOlis kemerovolla mahkut aika pitkälle Champion liigassakin joten en usko että kesken jättää?! Entä jos Zenit Pietari pistääkin sellaisen lapun eteen ettei voi kieltäytyä!?\nTämä voi olla toki mahdollista ja Pietarin Zenitillä taitaa olla pelaajabudjetti sitten isompi, että sitä kautta on parempi rakentaa joukkuetta, vaikka se tosin ei tarkoita vielä mitään. Varsinkin, kun nyt Köpi on saanut monella samalla pelaajalla tahkoa useamman kauden, niin kemiat jne kohtaa ja on Köpin systeemit hyvin tiedossa muutenkin.\nTuomas Sammelvuo on siirtymässä Pietarin Zenitiin - luvassa hurja vuosiliksa\nTulee ainakin ihan hyvin rahaa, jos tämä pitää paikkansa. Toki ois ollu kiva nähdä, mitä Köpi saa Kermisen kanssa aikaan Kemerovossa. Kerminen tuskin tässä kaupassa siirtyis Zenitiin?\nVoisin kuvitella että Kerminen ei viihtyne Kemerovossa Sammelvuon lähdön jälkeen, olisi mainio nähdä Late Puolassa tai Italiassakin.\nMoney...money...money... Rahalla on taivaallinen voima. Pietarin Zenit taisi tarjota samanlainen sopimuksen Köpille, kuin Kummisedän Don Corleole, josta ei voinut kieltäytyä.\nMaantiedekin voi olla apuna. Köpin perhe asuu edelleen Kuopiossa. On toista lähteä pikavisiitille Pietarista Kuopioon, kuin Kemerovosta. Sieltä Siperiean ja Uralin takaa.\nMielenkiinnolla odotan mitä tekee Kerminen. En pidä mahdottomana, että Köpi hommaa luottoliberonsa Laten Zenitiin.\nKauankohan menee, että Sammelvuo on Venäjän kansalainen? Vuosi, ehkä kaksi, vai kolme?


Sami Ärilä Eteran henkilöstöjohtajaksi - Etera\nSami Ärilä Eteran henkilöstöjohtajaksi\nUutinen • Touko 23, 2016 15:00 EEST\nEteran hallitus on nimittänyt OTK Sami Ärilän Eteran henkilöstöjohtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi 23.5.2016 alkaen. Ärilän vastuualueena on henkilöstö ja viestintä.\nSami Ärilällä on pitkä kokemus erilaisista henkilöstöjohtamisen ja henkilöstön kehittämisen tehtävistä. Hän on työskennellyt aiemmin mm. SSAB Ab:llä, Rautaruukki Oyj:ssä ja TietoEnator Oyj:ssä.\n”Uskon, että Sami Ärilä tuo Eteraan monipuolista kokemusta ja osaamista”, Eteran toimitusjohtaja Stefan Björkman sanoo.\n”On erittäin mielenkiintoista siirtyä asiakkaiden puolelta katsomaan maailmaa työeläkeyhtiön näkökulmasta. Työelämä muuttuu kohti epätyypillisiä työsuhteita, ja Eteralla on kokemusta nimenomaan tällaisista työsuhteista yli 50 vuoden ajalta. Tämä antaa Eteralle poikkeuksellisen aseman ymmärtää muuttuvan työelämän haasteita myös tulevaisuudessa”, Sami Ärilä sanoo.\n”Uskon, että monipuolinen kokemukseni yhdistettynä eteralaisten vahvaan osaamiseen antaa hyvät lähtökohdat eteenpäin. Odotan innolla, että pääsemme yhdessä viemään Eteraa kohti mielenkiintoista huomista”, Ärilä jatkaa.


Nettikasinoala pullistelee uusia ominaisuuksia – Oulu Tech\nBy Sophia Jesse\t On huhti 1, 2022\nNettikasinoiden olemassaolon aikana on tullut tutuksi, että ne ovat pystyneet löytämään aina uusimmat ja parhaimmat teknologiset innovaatiot osaksi kasinopelaamisen maailmaa. Kasinoita on tänä päivänä markkinoilla todella hurja määrä ja niiden joukossa on pitkään markkinoilla olleita pelipaikkoja kuin myös valtaisa määrä uutuuksia. Uudet kasinot ovat monien pelaajien mielenkiinnon kohteina, koska niissä on tarjolla uudet bonukset, uudet pelit sekä uudet ominaisuudet. Uutuuden viehätys on vetävä voima tälläkin alalla.\nTässä artikkelissa esittelemme kasinoalan vuoden 2022 uutuuksia. Tarkastelemme kasinoiden kehitystä ja uusia ominaisuuksia viiden eri syyn kautta. Tässä artikkelissa käsittelemme myös uusien kasinoiden etuja vanhoihin kasinoihin verrattuna. Tämän jälkeen lukija voi itse päättää, ovatko nämä uudet ominaisuudet houkuttelevia ja hyödyllisiä kasinopelaamista ajatellen.\nUusien nettikasinoiden suosio on ollut valtaisaa viimeisten vuosien aikana. Monet kasinot saavatkin hyvän startin markkinoilla, mutta sitten ne painuvat unholaan uusien kasinoiden viedessä niiden asiakkaat. Tämä pätee varsinkin kasinoihin, jotka eivät pysty tuomaan tarpeeksi mielenkiintoista uutta pelaamisen tueksi. Monet näistä asioista ovat kasinoilla olleet jo aiemmin, mutta vuonna 2022 moni asia on tehty entistä paremmin.\nUudet kasinot tarjoavat mielenkiintoisia bonuksia\nUusi kasino tuo mukanaan aina uudet bonukset. Uusien kasinoiden pitääkin taikoa kani hatustaan, jotta asiakkaat kiinnostuvat uusista tulokkaista. Uudet kasinot vastaavat tähän monesti isojen bonusten muodossa. Perinteisimpiä bonusten muotoja on jaettu kasinoilla jo pitkään. Tähän listaan kuuluvat muun muassa:\nTätä nykyä uudet kasinot tarjoavat kuitenkin näiden lisäksi myös ihan uudenlaisia bonuksia. Näitä ovat muun muassa cashback- bonukset, reload-bonukset ja non-sticky bonukset. Cashback-bonuksella tarkoitetaan bonusta, jossa pelaaja saa käteispalautusta esimerkiksi viikon ajalta häviämiensä varojen mukaisesti. Tällainen bonus on mielekäs varsinkin enemmän pelaavalle pelaajalle. Reload-bonuksessa talletukseen lisätään bonusta tarjousprosentin mukaisesti. Non-sticky bonus on saanut pelaajilta todella kovan vastaanoton, sillä se toimii eräänlaisena toisena mahdollisuutena. Mikäli pelaaja ei voita omilla rahoillaan, saa pelaaja omien rahojen loppumisen jälkeen bonusprosentin mukaisesti bonusrahaa, joilla voi jatkaa pelaamista. Non-sticky bonuksessa omien rahojen avulla saatavilla voitoilla ei ole kierrätysvaatimusta, joten se on pelaajan kannalta todella mehukas bonus.\nUudet kasinot eivät yleensä heti iske markkinoille alan laajimmalla kasinopelivalikoimalla, mutta yleensä niiden valikoimista löytyy tuoreimmat ja mielenkiintoisimmat tapaukset. Uusissa kolikkopeleissä on tätä nykyä huimiin summiin kasvaneet päävoitot, joten uusista peleistä voi koitua suurikin voitto. Monesti uudet kasinot myös päivittävät ahkerasti omaa valikoimaansa klassikoilla ja tyylikkäimmillä uutuuksilla. Vaikka pelivalikoiman koko ei ratkaisekaan kaikkea, on se yleensä hyvä merkki kasinosta, että tarjolla on laaja kattaus eri valmistajien tekemiä pelejä.\nPay N Play sekä muut pikakasinot\nPikakasinoiden suosio ei ota laantuakseen ja yhä useampi uusi nettikasino toimii verkkopankkitunnistuksen avulla. Tämä on varsin hyvä uutinen suomalaisille pelaajille, sillä käytännössä jokaiselle kasinoista kiinnostuneella nuorella aikuisella on olemassa verkkopankkitunnukset. Nämä kasinot ovat siis kattavasti kaikkien näiden pelaajien käytössä nopeasti ja vaivattomasti.\nTrustlyn luoma ja rekisteröimä Pay N Play teknologia on siis tullut lähtemättömästi kasinomarkkinoille. Pelaajat pääsevät pelaamaan vain muutamissa kymmenissä sekunneissa uudella kasinolla, sillä rekisteröityminen ja tilin luominen on näillä kasinoilla muisto vain.\nPay N Play ja muilla pikakasinoilla pelaamisen jatkaminen on myös helppoa. Salasanoja ja käyttäjätunnuksia ei tarvita, koska kirjautuminen kasinolla tapahtuu jatkossakin verkkopankkitunnusten avulla. Tämä on johtanut myös siihen, että pelaaminen useammilla kasinoilla ja useampien bonusten kanssa on helpottunut, kun pelaamisen aloittaminen ja jatkaminen on niin helppoa.\nEntisestään nopeutuneet kotiutukset\nMaksaminen verkossa on nopeutunut rahansiirtomenetelmien kehittymisen myötä ja myös kasinot ovat hyötyneet tästä. Vaikka monilla perinteisilläkin kasinoilla rahansiirrot ovat nopeutuneet, kun pankkipäiväkäsite alkaa olla vanhentunut, ovat kasinot myös kehittäneet omia toimintojaan taatakseen pelaajille nopeammat kotiutukset. Uusilla kasinoilla on käytössään automaattiset kotiutusten hyväksynnät tunnistetuille pelaajille, joten hyväksyntöjä ei enää tarvitse välttämättä odotella.\nVarsinkin pikakasinot ovat tällä saralla erittäin hyvin edustettuja, kun tunnistautuminen hoidetaan verkkopankkitunnusten avulla. Enää pelaajan ei tarvitse kotiutuksen hetkellä olla lähettämässä dokumentteja henkilöllisyystodistuksesta, laskusta ja pankkitiliotteesta, vaan maksutapahtuma hoitaa kaiken tämän todentamisen pelaajan puolesta.\nHauskat teemat sekä kanta-asiakasohjelmat\nKun uusilla kasinoilla pelaaminen on helpompaa kuin koskaan, ovat kasinot myös joutuneet kehittelemään keinoja saada pidettyä asiakkaat ominaan. Tähän tarkoitukseen uudet kasinot ovat tuoneet entistä näyttävämpiä verkkosivuja ja hauskempia teemoja. Käytännössä kasinon voi löytää melkein millä tahansa aihealueella varustettuna, joten jos esimerkiksi hevoset ovat lähellä pelaajan sydäntä, löytyy teemakasino varmasti.\nMyös kanta-asiakas- ja vip-ohjelmat ovat menneet uusilla kasinoilla hurjasti eteenpäin. Kasinoilla pysyttelevät asiakkaat palkitaan mitä mielenkiintoisimmilla bonuksilla ja pelaaja saa näin lähes yhtä paljon palkintoja kuin uudelle kasinolle liittymällä.\nKasino tulee valita huolellisesti\nVaikka uudet kasinot ovat lähtökohtaisesti kaikki tätä nykyä hyvin turvallisia luotettavia, alalta löytyy edelleen valitettavia poikkeuksia. Kasinon valintaan kannattaa siis edelleen kiinnittää huomiota ja pysyä poissa sivuilta, joissa homma ei toimi ja joilla ei ole kunnollista lisenssiä.\nLisenssi onkin kasinon yksi tärkeimmistä ominaisuuksista. Suomalaiselle pelaajalle parhaita vaihtoehtoja ovat ETA eli Euroopan talousalueen kasinot. Tällaisia kasinoita ovat esimerkiksi Maltan peliviranomaisen sääntelyn alla toimivat kasinot. Näiltä kasinoilta saatavat voitot ovat verovapaita Suomessa. Ne on helppo tunnistaa kasinon sivuilla olevasta MGA leimasta, joka osoittaa, että kasinolla on kyseinen lisenssi. Toki kannattaa myös tarkistaa, että sivuilta löytyy lisenssinumero, jonka avulla saat MGA:lta apua mahdollisten riitatilanteiden selvittämiseen.\nParhaimmat uudet kasinot tarjoavat myös pelaajilleen tukea peliriippuvuustilanteissa. Hyvällä kasinolla panostetaan vastuullisen pelaamiseen ja sieltä löytyy työkaluja, joilla omaa pelaamista voi hallita, mikäli omat voimavarat eivät siihen tunnu riittävän. Kasinoa valitessa täytyykin aina muistaa, että pelaaminen on ensisijaisesti aina viihdettä, ei tapa hankkia rahaa.


SKS ja itsenäisyyden juhlavuosi 2017 | Suomalaisen Kirjallisuuden Seura\nEtusivu — SKS — Yhteistyöhankkeet — SKS ja itsenäisyyden juhlavuosi 2017\nItsenäisyyden juhlavuosi 2017 muodostuu SKS:ssa pitkän katseen ympärille: teemme tulevaisuutta hyödyntäen menneisyyttä. Tavoittelemme yhteistyötä, koska siten muodostuu kokonainen kuva moninaisten kulttuurien Suomesta vuonna 2017.\nTieteellisestä julkaisutoiminnasta on viime vuosina keskusteltu Suomessa ja myös kansainvälisesti paljon. Open access -julkaiseminen on ollut keskustelun ytimessä. ”Tieto vapaasti verkossa” on kaunis tavoite, mutta monimuotoinen kysymys. Tieteellisten kustantajien, yliopistojen sekä opetus- ja kulttuuriministeriön tulee pohtia, miten edellytykset tieteelliseen kustantamiseen ja open access -julkaisemiseen järjestetään. Kyse ei ole vain rahoituksesta, vaan myös tieteellisten seurojen ja kustantajien organisoitumisesta nykyistä paremmin, mm. julkaisujen laadun, jakelun ja markkinoinnin parantamiseksi.\nSuomen toiseksi vanhimpana tieteellisenä seurana ja suurimpana humanistisen tieteen kustantajana SKS aloitti syksyllä 2014 selvityksen open access -julkaisemisesta. Selvityksessä käydään läpi sähköisten julkaisujen tuotantoon, kustannusrakenteeseen, säilyvyyteen ja levitykseen liittyviä kysymyksiä. Tavoitteena on taata vapaa pääsy tietoon turvallisesti sekä käyttäjien, tiedon tuottajien että jakelijoiden tarpeet huomioiden.\nNykyistä vapaampi pääsy tietoon ja tiedon tuottaminen yhdessä kansalaisten kanssa, toteutuu myös internet-vastausalustassa, jota SKS kehittää perinteen ja muistitiedon keruita varten. Tämä mahdollistaa keruiden kohdentamisen erilaisille kansalaisryhmille ja tukee erityisesti vuorovaikutuksellista verkon käyttöä. Myös SKS:n arkistojen aarteita tullaan itsenäisyyden juhlavuonna avaamaan vapaaseen käyttöön.\nSuomi ei ole enää yhden kulttuurin maa, jos on koskaan ollutkaan. Kulttuurimme koko kuva muodostuu erilaisista enemmistö-, vähemmistö-, ala-, nuoriso- jne. kulttuureista. Millainen on suomalaisten kulttuuri vuonna 2017? Millaisena meidät näkevät ihmiset sadan vuoden päästä?\nSuomi sata nolla on SKS:n arkiston keruuhanke, joka toteutetaan vuosina 2016–2017. Keruussa tavoitellaan laajasti eri-ikäisiä, erilaisista kielellisistä, kulttuurisista ja sosiaalisista taustoista tulevia ihmisiä, joilla on jokin kytkös Suomeen tai suomalaisuuteen. Keruuseen voi osallistua verkossa Muistikko-alustalla, joka julkaistaan loppuvuonna 2016 suomen lisäksi arabiaksi, englanniksi, ruotsiksi, saameksi ja venäjäksi. Muistikkoon voi tallentaa tekstiä, kuvia ja linkkejä liikkuvaan kuvaan, ja siinä pääsee myös heti näkemään oman tarinansa osana kokonaisuutta. Vastaajien tavoittamisessa hyödynnetään kulttuuri- ja kansalaisjärjestöjen verkostoja. Näin saadaan aikaan aikalaiskartoitus elämästä Suomessa 2010-luvulla ja suurempaa ymmärrystä yhteisestä, monimuotoisesta kulttuuriperinnöstämme. – Suomi sata nolla kuuluu Valtioneuvoston kanslian Suomi 100 -hankkeisiin.\nMinusta jää jälki -hankkeen tarkoituksena on lisätä koululaisten ymmärrystä kulttuuriperinnöstä ja tietoisuutta arkiston merkityksestä. Hankkeen lähtökohtana on ajatus siitä, että kulttuuriperintö on yhteistä, kaikilla on siihen omistusoikeus ja se muodostuu kansalaistoiminnan tuloksena. Yhteistyössä koulujen kanssa luodaan toimivia, uuden opetussuunnitelman tavoitteiden mukaisia työpajakonsepteja. Työpajoissa keskitytään uuden oivaltamiseen, tiedon käsittelyyn sekä tekstitaitoihin SKS:n kirjallisuus- ja kansanperinneaiheista arkistomateriaalia hyödyntäen. Tarkoituksena on myös tuottaa verkkoon uusia oppimisaineistoja, jotka yhdistävät sisältöjä erityisesti historian, äidinkielen ja katsomusaineiden oppiaineista.– Minusta jää jälki kuuluu Valtioneuvoston kanslian Suomi 100 -hankkeisiin.\nMenneisyyteen perehtyjä löytää usein yllättäviäkin samankaltaisuuksia historian ja nykyisyyden tapahtumien välillä. Historiasta voisi ehkä oppiakin jotain. SKS on vanhin Suomessa edelleen toimiva kustantaja. Julkaisemme kirjoja sekä painettuna että verkossa.\nItsenäisen Suomen kulttuurihistoria ilmestyy syksyllä 2016\nItsenäisen Suomen kulttuurihistoriassa historiaamme lähestytään kansalaisten kokemusten kautta. Suomalaisten suosimien ja inhoamien asioiden ja ilmiöiden kautta muodostuu uudenlainen ja valaiseva kuva itsenäisyyden ajasta. Aiheet liikkuvat alkoholista pitkänmatkan juoksuun, maastamuutosta kesämökkeilyyn ja Satumaasta Ryysyrantaan.\nI Tunteva yhteisö (toim. Hannu Salmi)\nNuoren valtion avohaavat (Hanne Koivisto)\nKorpikuusen kyyneleet ja itsenäisyyden alkutaival (Hannu Salmi)\nElämää maalla ja kaupungissa (Hanne Koivisto)\nModerni rakkaus ja kuolema (Maarit Leskelä-Kärki ja Anu Salmela)\nIntohimoja isänmaasta (Hanne Koivisto)\nUrheilukansan synty (Lauri Keskinen)\nRadio, gramofonikuume ja Hollolan Hollywood (Paavo Oinonen)\nKotiseudusta isänmaahan (Silja Laine)\nII Menetetty maa, uusi elämä (toim. Marja Tuominen)\nKuoleman ja elämän rintamat (Veli-Pekka Lehtola)\nSota joka ei koskaan päättynyt (Marja Tuominen)\nKaunis koti (Maija Mäkikalli)\nTaakse jäänyt kotimaa (Keijo Virtanen)\nYstävyysseurat kaksinapaisessa maailmassa (Hanne Koivisto)\nKesäksi maalle (Marjo Kaartinen)\nIII Vallaton kansa (toim. Marjo Kaartinen)\nSatumaa ja ryysyranta (Paavo Oinonen)\nSusirajalla ja metsäkiistoissa (Heta Lähdesmäki)\nKamppailu mediakulttuurista (Petri Laukka ja Maiju Kannisto)\nKekkonen ja rock’n’roll (Kari Kallioniemi, Kimi Kärki & Rami Mähkä)\nPuhuuko Suomi suomea? (Juhana Saarelainen)\nLaman jakama kansakunta (Anu-Hanna Anttila)\nTulevaisuuden Suomi (Hannu Salmi)\nItsenäisen Suomen kulttuurivaikuttajia -verkkojulkaisu ilmestyy 2017\nItsenäisyyden 80. juhlavuonna aukaistiin suomalaisia vaikuttajia tuhannen vuoden ajalta esittelevä Kansallisbiografia-verkkojulkaisu. Kahdessa vuosikymmenessä siitä on tullut henkilöhistorian laajasti käytetty perusteos, jonka tietoja päivitetään ja täydennetään. 2017 julkaistaan kokoelma nykykulttuurin eri alojen vaikuttajien elämäkertoja. Täydennystyö alkaa 1940- ja 1950-luvulla syntyneistä kirjailijoista, kääntäjistä ja sarjakuvantekijöistä.\nSKS:n viestintäjohtaja Sirkka-Liisa Mettomäki, sirkka-liisa.mettomaki@finlit.fi, 040 580 4964.\nItsenäisyyden satavuotisjuhlavuoden pääteema on Yhdessä\nSuomi 100 etusivu


Hotel & Suites Country Valladolid alk. 42 € - vertaa huoneiden hinnat - KAYAK\nCalle 42 Num 184 Entre 33 y 35, 97780 Valladolid, Yucatán, Meksiko\nTietoja Hotel & Suites Country\nHotel & Suites Country sijaitsee keskustassa, ja San Gervasion tuomiokirkko ja Casa de los Venados 10 minuutin kävelymatkan päässä. Käytössäsi on ilmaiset sanomalehdet aulassa, matkatavarasäilytys ja pyykinpesutilat. Palveluihin kuuluu ilmainen pysäköinti.\nKuvat: Hotel & Suites Country\nSaatavilla olevat huoneet: Hotel & Suites Country\nDeluxe-huoneet(57 € - 65 €)\n61 € yhteensäroomsXXL\nHotellin Hotel & Suites Country palvelut\nArvostelut: Hotel & Suites Country\nCathedral of San Gervasio0.5 km\nCasa de los Venados0.6 km\nCenote Zaci0.7 km\nCacao Factory1 km\nDestileria Artesanal de Agave3.5 km\nUseimmin kysytyt kysymykset Hotel & Suites Country varaukselle\nMissä Hotel & Suites Country sijaitsee?\nHotel & Suites Country osoite on Calle 42 Num 184 Entre 33 y 35, ja sen etäisyys kaupungin Valladolid keskustasta on 0,8 km. Hotellin Hotel & Suites Country lähin maamerkki on Cathedral of San Gervasio.\nMitkä ovat hotellin Hotel & Suites Country sisään- ja uloskirjautumisajat?\nHotellin Hotel & Suites Country sisäänkirjautumisaika on 15:00 ja uloskirjautumisaika 12:30.\nTarjoaako Hotel & Suites Country ilmaisen WiFi-yhteyden?\nKyllä, Hotel & Suites Country tarjoaa ilmaisen WiFi-yhteyden.\nTarjoaako Hotel & Suites Country ilmaisen pysäköinnin?\nKyllä, Hotel & Suites Country tarjoaa ilmaisen pysäköinnin.\nTarjoaako Hotel & Suites Country ilmaisen lentokenttäkuljetuksen?\nEi, Hotel & Suites Country ei tarjoa ilmaista lentokenttäkuljetusta.\nKuinka kaukana Hotel & Suites Country on lentokentältä?\nHotellin Hotel & Suites Country etäisyys on 133,6 km kentältä Cozumel. Hotellin Hotel & Suites Country etäisyys on 142,8 km kentältä Cancún.\nOnko hotellissä Hotel & Suites Country uima-allas?\nKyllä, hotellissa Hotel & Suites Country on uima-allas.\n6 % halvempiHotel Colonial Zaci by GuruHotel8.6 Erinomainen (465 arvostelua)0,04 kmHuonepalvelu, Ilmainen langaton internet, Ilmainen pysäköintialk. 39 €\n15 % halvempiHotel Peregrina8.8 Erinomainen (342 arvostelua)0,05 kmUlkouima-allas, Ilmainen langaton internet, Ilmainen pysäköintialk. 36 €\nLa Casa Natural9.1 Erinomainen (88 arvostelua)0,06 kmNäkymä kaupunkiin, Keittiö, keittokomeroalk. 58 €\n45 % halvempidepartamento economico cerca del centro8.9 Erinomainen (9 arvostelua)0,07 kmNäkymä kaupunkiin, Terassi/patio, Parvekealk. 23 €\n74 % halvempiHostel Candelaria9.1 Erinomainen (760 arvostelua)0,15 kmLangaton internet, Ilmaisia kylpytuotteitaalk. 11 €\n51 % halvempiHospedaje Sofia7.3 Hyvä (12 arvostelua)0,16 kmKeittokomero, Terassi/patio, ilmastointialk. 21 €\n43 % halvempiOrchid Guesthouse0,09 kmalk. 24 €\nHotel Kiin Wayeb9.3 Erinomainen (60 arvostelua)0,09 kmLangaton internetalk. 47 €\nLe Muuch Hotel9.1 Erinomainen (918 arvostelua)0,17 kmUlkouima-allas, Sisäuima-allas, Ravintolaalk. 81 €\nEtsi Hotel & Suites Country alennushintoja Valladolid KAYAK-sivustolta. Etsi halvin Hotel & Suites Country hotellitarjous Valladolid. KKAYAK hakee sadoilta matkailusivustoilta auttaakseen löytämään ja varaamaan sinulle parhaiten sopivan Hotel & Suites Country tarjouksen. Lue arvosteluja ja kokemuksia ja nappaa halvin hinta! alk. 42 € per yö (Viimeisin hinta tälle hotellille).


Www Seksi Mies Panee Miestä\nelokuu Olen jo vuosia sitten päättänyt, että miehet ja seksi saa riittää Käsityksen, että miehelle on aivan sama ketä panee olen saanut siitä, että. Mies haluaa hiplata klittaani koko ajan samalla kun panee. Miten on seksielämä lähtenyt käyntiin uuden miehen kanssa? Kyllähän tämä. 3. kesäkuu Nauttiiko mies, jos ei saa olla hallitsevassa asemassa seksin aikana? Juttusarjassa miehet vastaavat joka viikko lukijoiden kysymyksiin.\n: Www seksi mies panee miestä\nKuvakasa pillu seuraa kaikille 10\nWww seksi mies panee miestä Hot ladies ilmaiseksi sinkkuja\nAAMIAISMAJOITUS ILMASIA PORNO VIDEOITA 2\nmaaliskuu Kovasti töitä naiselta vaativa asento, nainen päällä, tarjoaa toki miehelle silmänruokaa, mutta mitä liikkuu miehen mielessä seksin aikana. 1. lokakuu Nyt en halua vastauksia tyyliin miehet panee kerran viikossa Minua on alkanut tökkiä koska haluaisin seksiä kuin silloin ennen, intohimoa ja. Vierailija: "Tykkäättekö jos mies levittää persettään ja toinen mies työntyy sisään ja naida Vierailija: "tänään juuri panin miestä ja toinen pani mua ja oon hetero" .\nWww seksi mies panee miestä -\nJos kumppani vain on oikea. Se voi olla aivan sama jos on niin tunnekuollut että todellakaan ei halua muuta kuin seksityydytyksen, mutta kyllä useimmat miehet varmasti haluavat muutakin elämänsä aikana. Viesti rikkoo tai kehottaa rikkomaan Suomen lakia, tai sisältää loukkaavaa sisältöä. Mä täällä meiän isiä vähän vaklaan.\nAdult porno pillun tyydytys\nVarattujen deitti persepanot\nMatu porno lothar


Keskustelu - Pillerillä eroon kuukautisista ? | Lääketiede ja terveys | Tiede\nPillerillä eroon kuukautisista ?\nklo 23:30 | 13.9.2007\nAkuutin uusimmassa jaksossa kerrottiin uudesta markkinoille tulevasta e-\npilleristä, jota syödään ilman taukoja. Tämä johtaa ennen pitkää siihen, että kuukautiset loppuvat kokonaan. Nykyisten valmisteiden kanssa pidetään taukoviikko, jonka aikana kohtu tyhjenee vuodosta, mutta jos haluaa siirtää kuukautisia, voi syödä pari pakkausta yhteen menoon. Mutta jossain vaiheessa kohdun on kuitenkin tyhjennyttävä, joten miten nämä uudet e-pillerit oikein toimivat? Eikö niiden käyttäjillä kohdun limakalvo kasva lainkaan?\nklo 23:32 | 13.9.2007\nNo kun se lääke pitää sisällänsä iilimatojen munia, niin kun popsit niitä, ne menee kohtuun ajan kanssa ja alkaa imemään verta sieltä, joten vauvarasia ei rupea vuotamaan.\nklo 23:42 | 13.9.2007\nAkuutin uusimmassa jaksossa kerrottiin uudesta markkinoille tulevasta e-pilleristä, jota syödään ilman taukoja. Tämä johtaa ennen pitkää siihen, että kuukautiset loppuvat kokonaan. Nykyisten valmisteiden kanssa pidetään taukoviikko, jonka aikana kohtu tyhjenee vuodosta, mutta jos haluaa siirtää kuukautisia, voi syödä pari pakkausta yhteen menoon. Mutta jossain vaiheessa kohdun on kuitenkin tyhjennyttävä, joten miten nämä uudet e-pillerit oikein toimivat? Eikö niiden käyttäjillä kohdun limakalvo kasva lainkaan?\nJuu, ei uutta auringon alla, pitkäkestoiset progestiiniehkäisymenetelmät (hormonikierukka, -implantit, jossain määrin depot-ruiskeetkin) ovat jo pitkään saaneet aikaan vastaavan vaikutuksen, esim. hormonikeirukalla muistaakseni noin 80% on vuoden käytön jälkeen vuodottomia. Yhdistelmäehkäisypillerit on jaksotettu perinteisesti likimain keskimääräisen periodin mukaisesti. Syynä tähän on paitsi epäilys kohdun limakalvon hyperplasiasta mahdollisuudesta (minkä syntyminen voidaan ehkäistä sopivalla estrogeeni/progestiini -suhteella), niin myös käyttäjien mielipide: halu säilyttää "luonnollinen" kuukautisrytmi, jatkuva epäily mahdollisesta raskaudesta vuodottomassa ehkäisyssä.\nklo 0:17 | 14.9.2007\nEikö ehkäisypillereitä käyttävillä oikeasti kasva kohdun limakalvo?\nMitä taukoviikon vuoto sitten on? Olen saanut sen käsityksen, että normaalisti kuukautisvuodon mukana poistuu munasolu ja kohdun limakalvo, johon mahdollisen alkion olisi pitänyt kiinnittyä. Ehkäisypillereiden käyttäjillä näin ei siis käy?\nklo 0:52 | 14.9.2007\nJaa, ja minä kuulin taas että homot haluavat pillereillä itsellensä kuukautiset.\nklo 7:50 | 14.9.2007\nKuulostaa aika uskomattomalta että pillerien voimalla pääsisi eroon kuukautisista ilman, että se aiheuttaisi terveydellisiä ongelmia a'la hormonitoiminta sillä tuolloin kehossa on jotakin sellaista ylimääräistä jota siellä ei normaalisti olisi.\nKohdunpoisto on yksi radikaaleimmista keinoista päästä kuukautisista eroon, joskin siihen keinoon turvautuessa kyse on usein erittiäin tuskallisista ja/tai runsaista kuukautisista.\nEi e-pillereitäkään suositella kuukautisten jatkuvaan siirtelyyn.\nNiiden vaikutus kun on lähinnä se, etteivät munasolut irtoa sekä kohdun limakalvon paksuntaminen mikä hankaloittaa siittiöiden kulkua.\nMikäli joku pilleri tosiaan olisi kehitteillä siten, ettei limakalvoa muodostuisi lainkaan, olisi tulehdusalttiuskin huomattavan suuri milloin mihinkin sillä limakalvo myös suojaa.\nEn myöskään usko että pillerit olisivat niin hyvin täsmäohjattuja, etteivätkö ne vaikuttaisi myös muihin limakalvojen alueisiin kuten suu, nenä ja vatsa?\nklo 8:48 | 14.9.2007\nKlassinen markkinoiden laajentamiskikka: Lääkkeeksi kehitettyä tuotetta markkinoidaan "elämänlaadun" nostajana, jotta myynti kasvaisi. Luodaan mielikuva että tuotteen avulla on "fressi ja aina valmiudessa".\nSivuhaittana on hormoonitoiminnan häiriöt (keho, psyyke) ja mahdollinen syyllisyydentunto, kun asettaa naiseutensa menestyksen alttarille ja lääkitsee tervettä elimistöään. Toimii ehkä edelleen samoin kuin kuukautiskierto olisi.\nklo 9:06 | 14.9.2007\nNo, ei yhdistelmäehkäisypillereiden käyttö ehkäisyyn nyt ylipäätään ole sairauden hoitoa (ja näin ollen ehkäisyindikaatiolla niistä ei saa kela-korvausta). Niitä voidaan toki sairauden hoitoonkin käyttää, mutta se on toinen asia.\nklo 9:11 | 14.9.2007\nPillereiden hormonipitoisuudet voidaan virittää tavalla, jossa endometrium ei proliferoidu ollenkaan, vaan on 'atrofisessa' tilassa.\nOvulaatiota ei luonnollisesti tapahdu, muutoinhan pillerit eivät ehkäisisi. Tuo kohdun limakalvon proliferaatio (ja sitten taukoviikon lopulla vuoto) saadaan aikaan vaiheistamalla valmisteen hormonikoostumus.\nVoidaanhan noita nykypillereitäkin syödä useita kuukausia tauotta yleensä ilman haittoja.\nklo 13:37 | 14.9.2007\nNiin, on myös olemassa ihon alle laitettavia ehkäisykapseleita, jotka uusitaan n. 3-5 vuoden välein.\nSivuvaikutuksissa mainitaan mm. kuukautiskierron muuttuminen, epäsäännöllisyys, välivuodot tai kokonaan pois jääminen mutta vain väliaikaisesti, samoin päänsärkyä, aknen pahenemista ja mielialan vaihteluita.\nItse asiassa, historiallisesti ei ole mitenkään tavallista että naisilla olisi ollut kovinkaan monet kuukautiset elämänsä aikana. Raskaudet, aliravitsemus ja muu vastaava ovat aika tehokkaasti vähentäneet kuukautisvuotoja ennen e-pillereitä. Ehkä pillerit ovat vain jossakin määrin "turvallisempi" tapa palata takaisin kuukautisettomuuteen?\nTai no, määrittele turvallinen. Kaikki mikä vaikuttaa kehon hormonieritykseen, oli se rasvakudoksen puute, jonkin vitamiinin tai hivenaineen vajaus tai ylimääräiset hormonit muodossa missä hyvänsä, on aina puuttumista johonkin määrittelemättömään ideaaliin tai normaalitilaan. Joskus kadehdin miehiä, ihan tosissaan. Mutta vain joskus.\nklo 14:03 | 14.9.2007\nOhessa lainaus väläyksen laittamasta linkistä:\nViime kädessä naisen elimistö sanoo, kuinka hyvin luvattu vuodottomuus toteutuu, sillä tauotonta pilleriä testattaessa suurimmalla osalla naisista ilmeni epäsäännöllistä vuotoa tai tiputtelua ensimmäisen vuoden aikana. Kahdestoista testikuukausi oli kuitenkin noin 60 prosentilla täysin vuodoton, kertoo amerikkalaistutkimus.\nJos mukavuuden halusta tahtoo kuukautisensa pois, saattaa homma mennä etenkin ensinmäisen vuoden aikana joksikin ihan muuksi.\nTiputtelujen ja yllättävien vuotojen vuoksi olisi lopulta pidettävä aina sidettä tai muuta kuukautissuojaa ihan vain sen vuoksi, että "jos sittenkin".\nPäivästä päivään ja kuukaudesta toiseen sen sijaan, että ainakin tietää milloin se riesa taas alkaa.\nklo 18:53 | 16.9.2007\nJa ei kannata myöskään unohtaa sitä seikkaa, että ne kuukautistarvikkeet on ostettava itse ja vaikka tuon tyyppisessä tapauksessa ostaisi halvinta ja epämiellyttävintä laatuakin, niin silti tulee vuoden mittaan melko "mukava" summa kuluina siitä. Vaikuttaa myös mielialaan melko varmasti, kun kuukautiset tulevat milloin tulevat ja väliin sitten vielä epämääräisiä vuotoja eikä varmuutta milloin tulee, mitä tulee ja tuleeko mitään. Lisäksi vielä parisuhteessa olevalla sitten saattaa olla siinä vonkaava ja kiukutteleva mies lisäämässä stressiä, että parisuhdekin ehkä kärsii moisista sivuvaikutuksista.\nOnkohan tässä kuukautisten pysäyttämisessä takana sitten se naisen aina valmiina olo siihen sukupuoliyhdyntään yhtenä syynä ja kuitenkin yritetään myydä sitten helpotuksen tuojana kuukautisten tuomasta kurjuudesta kipujen yms. poistattajana. Itse olen ns. luonnollinen siinä mielessä, etten mielelläni lääketeollisuuden valmistein sitten hormonitasoani menisi räpläämään. Tietenkin eri asia sitten, jos on ongelmia hormoninerityksessä ja siinä mielessä ehkä sen tyyppisistä ongelmista kärsivälle ovatkin hyödyllisiä hormonitasoa normalisoivat tuotteet. Jos kyse ei ole hormonitason ongelmista, vaan vain tahtoo sitten jotenkin manipuloida omaa ruumistaan, niin kannattanee myös olla valmis kestämään sivuvaikutukset yms. ja ottaa niistä selvää etukäteen.\nOmasta ruumiista kuitenkin on kysymys, joten sen verran täytyisi itsestään tykätä, että miettii ennen minkään kemiallisesti valmistetun aineen käyttämistä sitä mikä on itselle tärkeintä ja mitä itse haluaa. Pysäyttääkö ne kuukautisensa jotain muuta kuin itseään miellyttääkseen esim. seksipuolen ollessa kyseessä. Ymmärrän kyllä täysin sellaisia ihmisiä, joilla ne kuukautiskivut ovat sitä luokkaa, että ilman kipulääkkeitä taju lähtee ja sitten pyörtyillään väliin aivojen katkaistessa virran kivun voimakkuuden vuoksi. Kipulääkkeillä voi tietenkin auttaa taas tuossa puolessa paljon ja liikunnallakin on toisinaan hieman kipua lieventävä vaikutus. Itseäni kuitenkin tuollaisissa kuukautiset pysäyttävissä tuotteissa epäilyttää juuri sen limakalvoalue, joka on tarkoitettu uusiutumaan tietyin väliajoin. Onko tehty tutkimusta siitä, että miten vaikuttaa se vuodottomuus pidemmällä ajalla kohdun limakalvoon?\nklo 19:23 | 16.9.2007\nMiehen kastrointi on paras ehkäisykeino. Ellei sitten puhuta vain naisen kuukautisten aiheuttamasta "suunnattomasta kärsimyksestä" naiselle.\nklo 20:07 | 16.9.2007\nHelppohan se on sanoa mitä tahansa asioita kokemattomana. On tietenkin niitä, jotka tekevät kuukautisistaan yliampuvan draaman, mutta ei ole kivaa silloin, kun todella koskee niin paljon alavatsan alueelle, ettei käveleminenkään onnistu. Iho menee turraksi ja sen jälkeen alkaa näkyä savuspiraaleja ja seuraavaksi huomaat makaavasi maassa, lattialla yms. joukko ihmisiä ympärilläsi. Tämä silloin, kun ei ota kipulääkettä olettaen, että on helpompaa sillä kertaa. Aika noloa selitellä, ettei kyse ole vakavammasta kuin voimakkaista kuukautiskivuista, jotka sen voimakkuutensa vuoksi katkaisevat virran aivoista silloin, kun kipu menee yli aivojen sietokyvyn. Itselle sattunut kolmisen kertaa, joten kipulääkkeiden suhteen olen "niinä aikoina" kyllä ottanut lääkkeet ihan ennakolta, jos alkaa merkit osoittaa siihen suuntaan. Viime aikoina kyllä olen saanut hieman nauttia vähemmän kivuliaista kierroista, joten vähemmän mielellään lääkkeitä käyttävänä olen tilanteesta hieman iloinnutkin.\nMiehet usein haluavat naisten hyväksyvän sen sukupuolisen halunsa ja intonsa touhuun luonnollisena, mutta miten moni mies ottaa naisen kuukautiset luonnollisena ja hyväksyttävänä juttuna? Miten moni on käynyt ostamassa kuukautisvälineitä niitä tarvittaessa ja ilman mitään purnailuja yms. Jos tykkää naisesta kokonaisvaltaisesti, niin silloin kyllä tykkää silloinkin, kun sitä seksiä ei ole tarjolla ja ihmisenäkin ajatellen se todella välittävä on rinnalla silloinkin, kun ei ole mitään näennäistä hyötyä siitä rinnalla olosta. Eiköhän se parisuhteessakin ole tiettynä suhteen vakavuuden määriteltmänä se, että tykkää silloinkin, kun ei ole toinen parhaimmillaan ja samaten hyväksytään toinen sellaisena kuin hän on sekä hyvine, että huonoine puolineen. Sitä paitsi kuukautiset ovat luonnollinen osa naisen elämää, että jotenkin outoa sitten niitten perusteella kylmästi kohteleminen. Mies joka ei halua tietää mitään tästä naisellisuuden puolesta ei ole koskaan todella kiinnostunutkaan naisista, vaan haluaa vaan naisten täyttävän luomansa kuvan naiseudesta ja mitä sen pitää hänelle olla.\nklo 20:52 | 16.9.2007\nSitnger: Minullakin oli nuorempana kovat kuukautiskivut, joten ymmärrän hyvin että ne voivat olla vaikea ongelma. Kipulääkkeet ei niihin koskaan kunnolla tehonneet, mutta liikunta auttoi paljon, vuotoa tuli myös vähemmän, kun harrastin raskasta urheilulajia. Hyppiminen auttaa ainakin minulla, se kait edesauttaa limakalvon irtoamista. Nykyisin kivut ovat hieman helpottaneet, varmaan iän myötä, kun elimistö on tottunut kuukautisiin. Olen miettinyt, mikä kivut aiheuttaa, tapahtuuko kuukautisten aikana synnytystä muistuttava avautumisvaihe, jossa kohdunsuu aukeaa ja se aiheuttaa kipua? Vai aiheuttaako hormonitoiminta kivut, kuten päänsäryn?\nklo 7:42 | 17.9.2007\nJa ei kannata myöskään unohtaa sitä seikkaa, että ne kuukautistarvikkeet on ostettava itse ja vaikka tuon tyyppisessä tapauksessa ostaisi halvinta ja epämiellyttävintä laatuakin, niin silti tulee vuoden mittaan melko "mukava" summa kuluina siitä. Vaikuttaa myös mielialaan melko varmasti, kun kuukautiset tulevat milloin tulevat ja väliin sitten vielä epämääräisiä vuotoja eikä varmuutta milloin tulee, mitä tulee ja tuleeko mitään.\nMaksaisi sekä vaivoja aiheuttavista pillereistä että niiden aiheuttamista vaivoista.\nOnkohan tässä kuukautisten pysäyttämisessä takana sitten se naisen aina valmiina olo siihen sukupuoliyhdyntään yhtenä syynä ja kuitenkin yritetään myydä sitten helpotuksen tuojana kuukautisten tuomasta kurjuudesta kipujen yms. poistattajana.\nNiin, eikös niiden ehkäisypillereiden pitäisi niitä kipuja vähentää muutenkin, ainakin niitä niin mainostetaan joten kyllä tuo kuukautisten pois jätättäminen kemiallisilla aineilla ajaa jotain ihan muuta asiaa.\nItse en usko että esim. juuri limakalvoihin vaikuttava lääke olisi kuin täsmäohjus ja vaikuttaisi ainoastaan kohdun limakalvoon.\nEiväthän ehkäisypilleritkään sivuoireitta toimi, ainakin alkuun ne aiheuttavat jos vaikka mitä eivätkä välttämättä sovi lainkaan.\nAi, sitä on varaa kirjoittaa kärsimyksestä oikein lainausmerkeissä?\nHienoa että meillä on joukossamme mies, jonka kuukautiskivut eivät ole sen laatuisia että sängyssä niiden vuoksi liikuntakyvyttömänä tai ainakin erittäin huonovointisena pyörisi.\nOsaatko kuvitella, että perseeseesi työnnettäisiin kalvopäällysteinen, supon kokoiseen tilaan pakattu erittäin isokokoinen pesusieni ja josta kalvo poistuisi lämmössä sulaessaan?\nTuon tapahduttua alkaa pesusienen laajeneminen ja suoliston kosteuden vuoksi siihen tulisi myös painoa niin, että se on kovasti pyrkimässä alaspäin ja aiheuttaa kipua niin tehdessään, sillä se "repisi" tottakai suolistoakin.\nKumppanisi katsoisi sinua epäluuloisena ja ainakin vähätellen ja paskat piittaisi siitä, kuinka sinuun sattuu koska et ole kykeneväinen seksiin ja valittaminenkin on vastenmielistä kuultavaa...\nOlen miettinyt, mikä kivut aiheuttaa, tapahtuuko kuukautisten aikana synnytystä muistuttava avautumisvaihe, jossa kohdunsuu aukeaa ja se aiheuttaa kipua? Vai aiheuttaako hormonitoiminta kivut, kuten päänsäryn?\nSilloin kun olin synnyttämässä ainokaistani, supistukset olivat kuin niissä kovimmissa kuukautiskivuissa.\nKohtu tekee supisteluliikkeitä irroittaakseen limakalvoa paremmin ja ne vaihtelevat yksilöllisesti joten mistään kohdun avautumisvaiheesta ei ole kyse.\nJos kohtu olisi kiinni kuin pankkiholvin ovet, ei hedelmöitystäkään pääsisi tapahtumaan .\nMuistan kun minullekin sanottiin, että synnytyksen jälkeen kuukautiskivut vähenevät.\nIlmeisesti tuolla tarkoitettiin vain vertauksellisesti vähenevää kipua sillä perusteella, että supistukset synnytyksessä olisivat niin paljon kovemmat etteivät kuukautiskivut enää miltään tuntuisi?\nNo, eipähän pätenyt minuun ainakaan tuossa järjestyksessä.\nJoskus on seesteisiäkin kertoja jolloin ei tunne mitään, joskus vähemmin ja joskus enemmin... Ja joskus tuntuu kuin synnytyksen supistukset olisivat meneillään. Onneksi harvemmin kyllä.\nMyös myoomat ja endometrioosi saattavat aiheuttaa helvetillisiä kipuja.\nklo 13:45 | 18.9.2007\nJos kipeetä tekee niin laittakaa morfiinia suoneen.\nklo 14:01 | 18.9.2007\nÖhöm. Tarkoittanet sterilointia? Kastrointi miehelle voisi olla aika turhan perustavaa laatua oleva toimenpide...\n(Kastrointi on siis sitä mistä seuraus kulkee nimellä eunukki: kivesten poisto tykkänään, joskus jopa peniksen. Sterilisaatiossa pätkäistään vain siemenjohtimet.)\nNuppuseni, juurikin niin.


Maanantai 17.4.2006 klo 09.30\nPoliisi ampui pihoille pyrkineen ja ihmisiä säikkymättömän karhun Oulaisissa Pohjois-Pohjanmaalla sunnuntai-iltapäivällä.\nOulaisten häirikkökarhusta ilmoitettiin poliisille sunnuntaina iltapäivällä sen asteltua pihapiiriin Hopeasaarentien varressa. Poliisi yritti ajaa karhun metsään käyttämällä koiria ja ampumalla ilmaan. Karhu siirtyikin syrjemmälle, jolloin poliisi päätti jättää sen rauhaan ja lähti pois.\nPian virkavalta joutui kuitenkin palaamaan, sillä karhu ilmestyi omakotitalon pihalle Vaiekankaantiellä.\nJuoksi ihmisiä kohti\nPihaan oli kertynyt myös parikymmentä ihmistä karhua katselemaan. Karhu ei pelästynyt joukkoja vaan lähti juoksemaan ihmisiä kohti.


Protan InfraPlan Veden Suojausjärjestelmä\nProtan InfraPlan on täydellinen vesien suojausjärjestelmä tunneleihin ja maanalaisiin rakenteisiin. Hyötyjä ovat alhaiset elinkaarikustannukset, helppo asennus ja ympäristöhyödyt.\nElämme maailmassa, joka on riippuvainen liikkuvuudesta. Tunneleilla ja muulla maanalaisella infrastruktuurilla on tärkeä rooli hyvin toimivassa yhteiskunnassa. Tämän elintärkeän infrastruktuurin on kestettävä kovaa rasitusta vuosikymmeniä ja jopa vuosisatoja.\nVedenpaine, myrkylliset kemikaalit ja bakteerit, kaasun diffuusio, geostaattinen rasitus, liikennetärinä, äärimmäiset lämpötilanvaihtelut, muut sää- ja ilmastorasitukset - luettelo niistä tekijöistä, joita maanalaisen infrastruktuurin on kestettävä, on pitkä. Siksi on tärkeää, että käytetään korkealaatuisia materiaaleja ja suojausjärjestelmiä, joiden käyttöikä on pitkä.\nProtanilla on yli 80 vuoden kokemus kermien valmistuksesta. Samaan aikaan meillä on lähes yhtä pitkä kokemus tunnustettujen tuotteiden ja ratkaisujen toimittamisesta tunneleiden ja kaivosten ilmanvaihdossa käytettäviin järjestelmiin. Olemme yhdistäneet tämän osaamisen ja markkinatuntemuksen luodaksemme kestävän ja erittäin vahvan veden suojausjärjestelmän kaikentyyppisiin tunneleihin.\nProtan Infraplan lanseerattiin vuonna 2021, ja se on suunniteltu toimivaksi ja monipuoliseksi. Tämä kestävä, homogeeninen, joustava ja vesitiivis yksikerroksinen kermi on tehty kestämään.\nProtanin tunnelikermi on vakiinnuttanut asemansa Turkin tunnelimarkkinoilla jo useiden vuosien ajan, ja sitä käytetään muun muassa laajasti Istanbulin maanalaisessa raidejärjestelmässä. Se täyttää Norjan tielaitoksen ja muut eurooppalaiset vaatimukset.\nProtan InfraPlan on yrityksille helppo käyttää ja asentaa. Protan-vesikatteet tunnetaan pitkästä käyttöiästään ja alan pienimmästä hiilijalanjäljestään, ja nämä tärkeät pitkäikäisyyttä ja kestävyyttä koskevat arvot pätevät myös tunnelikermeihimme.\nTunnelin suojaamisen lisäksi Protan-tunnelikermit auttavat myös suojaamaan tunnelissa ja sen ympäristössä olevaa aluetta, esimerkiksi estämällä pohjaveden pilaantumisen ja öljyn tai kemikaalien vuotamisen tunnelista luontoon.\nOsittaiseen vedeneristykseen tunneleissa, käytetyin sovellus on ”sateenvarjo-” / salaojitusjärjestelmä. Tämä järjestelmä on suunniteltu erityisesti tunneleihin, joissa on tippuvaa vettä.\nYksi-/kaksikerrosjärjestelmä - louhittu tunneli\nYksikerrosjärjestelmä on tarkoitettu hydrostaattisiin vedenpaineolosuhteisiin, mukaan lukien osastoinnit ja injektointimahdollisuudet. Kaksikerrosjärjestelmä on myös suunniteltu hydrostaattista vedenpainetta varten, ja siinä yhdistyvät testaus- ja injektointijärjestelmät.\nTunnelien vuoraustyyppi lll (Norjan käsikirjat) – Louhittu tunneli\nNorja, maa, jossa on maailman pisin maantietunneli, on suunnitellut oman vedeneristysstandardinsa, joka on luotu Norjan ankariin sääolosuhteisiin sopivaksi.\nInfraPlan - Muut järjestelmät\nLouhittujen tunneleiden lisäksi, Protan voi toimittaa monipuolisia vedeneristysjärjestelmiä monenlaisiin maanalaisten rakenteiden sovelluksiin.


Versio 31. joulukuuta 2006 kello 19.19\nVersio 19. heinäkuuta 2006 kello 17.35 (muokkaa)\nVersio 31. joulukuuta 2006 kello 19.19 (muokkaa) (kumoa)\nWesterlund valmistui diplomi-insinööriksi 1935 [[Teknillinen korkeakoulu|Teknillisestä korkeakoulusta]]. Valmistuttuaan hän aloitti pitkän Nokia-uransa Suomen Kaapelitehtaalla laboratorioinsinöörinä 1936-1940, osastoinsinöörinä 1940-1947, teknisenä johtajana 1947-1956 ja [[Verner Weckman]]in seuraajana toimitusjohtajana 1956-1967. Westerlundin päätöksellä Kaapelitehtaalle perustettiin elektroniikkaosasto 1960, joka oli ensimmäiset 15 vuotta tappiollinen.\nKun Suomen Kumitehdas, [[Suomen Kaapelitehdas]] ja puunjalostus- ja voimayhtiö Nokia fuusioituivat Oy Nokia Ab:ksi, tuli Westerlundista sen ensimmäinen pääjohtaja 1967. Hän jäi eläkkeelle 1977, mutta toimi vielä kaksi vuotta hallituksen puheenjohtajana. Hän vaikutti myös keskeisesti [[Teollisuuden Voima]]n perustamiseen 1969 ja sen [[Olkiluoto|Olkiluodon]] ydinvoimalahankkeeseen. Ydinvoimala saatiin tilattua lännestä, kun Neuvostoliitto painosti tilaamaan idästä.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/wiki/Toiminnot:MobileDiff/2123442”


2014 5 Kaakkurin suuralueen yhteistyöryhmän kokouksen muistio. - Muistiot - Yhteisötoiminta - Oulun kaupunki\n2014 5 Kaakkurin suuralueen yhteistyöryhmän kokouksen muistio.\nAika: Tiistaina 2.12.2014 kello 17.15 – 19.10\nKirsti Keskitalo, MLL Kaakkurin paikallisyhdistys\nRiitta Pohjola, Kaakkurin Martat\nToni Myllyaho, Kaakkurin kirjasto\nSeppo Meriläinen, Karjasillan srk\nRataliikenteen aiheuttaman tärinäongelman käsittelyn ajan paikalla olivat\nedellisten lisäksi seuraavat henkilöt:\nSatu-Maaria Karjalainen, asukas\nElli Ohtamaa, asukas\nSakari Piirainen, asukas\nAimo Jaakkola, asukas\nVirpi Rajala, Oulun kaupunki, asemakaava-arkkitehti\nPasi Heikkilä, Oulun kaupunki, kaupungösininsinööri\nKari Ruohonen, Liikenneviraston ylijohtaja\nAnne Helaakoski, Sanomalehti Kaleva\nJarmo Kontiainen, Sanomalehti Kaleva\nSirpa Laitala, Oulun kaupunki, yhteisötoiminta, sihteeri\nKäytiin läpi edellisen kokouksen muistio ja tehty aloite pukukopista Metsokankaan luistelukentän yhteyteen. Aloitteeseen on vastattu, ja siinä on luvattu tutkia mahdollisuus, löytyykö Metsokankaan koululta tilaa, jossa voisi vaihtaa luistimet. Selvitetään onko löytynyt tiloja koululta.\n4. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan valinta vuodelle 2015.\nPuheenjohtajaksi valittiin Mervi Hyvärinen ja varapuheenjohtajaksi Toni Myllyaho.\n5. Toimintasuunnitelma 2015.\nYhteistyöryhmän toimintasuunnitelma täydentyy vuoden mittaan, kun kuulemme, mitä ajankohtaisia asioita nousee käsittelyyn Kaakkurin suuralueella ja Oulun kaupungissa. Ensi vuonna kokoonnumme asioiden niin vaatiessa viisi kertaa.\n1. Tammikuun kokouksessa teemme esityksen alueellisten toimintarahojen jaosta lähidemokratiatoimikunnalle.\n2. Nuorten syrjäytymisen ehkäisy. Syrjäytyneet nuoret ovat suuri riskiryhmä. Pyydetään kokoukseen luennoitsija, joka tuntee asian.\n3. Pyritään tiivistämään yhteistyötä alueella toimivien yhdistysten kanssa, niin että kaikilla olisi edustus yhteistyöryhmässä.\n6. Yhteisötoiminnan alueellinen toimintaraha, haku 2015 vuodelle.\nToimintaraha on tarkoitettu Oulun kaupungin suuralueilla tapahtuvaan kuntalaistoiminnan tukemiseen. Toimintarahaa voivat hakea suuralueen aluetoimintaan osallistuvat, voittoa tavoittelemattomat yhdistykset ja yhteisöt (esim. vanhempaintoimikunnat, asukasryhmät).\nToimintaraha vuodelle 2015 on haettavissa 10.–31.12.2014 välisenä aikana. Hakemukset on toimitettava hakuajan viimeiseen päivään klo 16 mennessä. Määräajan jälkeen saapuneita hakemuksia ei käsitellä.\nLisätietoja, hakuohje, sekä haku- ja raportointilomakkeet: http://www.ouka.fi/oulu/yhteisotoiminta/yhteisotoiminnan-avustussaanto\n- asukastuvalla on aloitettu maanantaina 1.12. euron ruokailu.\n- ensimmäisen adventtisunnuntain perinteisessä Lyhty tapahtumassa Pyhän Andreaan kirkossa oli ollut noin 400 osallistujaa. Tapahtuman järjestivät yhdessä seurakunta, MLL Kaakkurin paikallisyhdistys ja Kaakkurin suuralueen asukasyhdistys.\n- MLL Kaakkurin paikallisosasto jakaa Hyvä joulumieli -lahjakortteja 25 kpl ja SPR:n Ouluntullin kautta jaetaan 10 kpl 70 euron kortteja Kaakkurin suuralueella. Korttien saajat valikoituvat neuvolan ja seurakunnan kautta.\n8. Raskaan junaliikenteen aiheuttama tärinä.\nAsiantuntijoina paikalla olivat Liikenneviraston ylijohtaja, hankejohtaja Kari Ruohonen, Oulun kaupungin kaavoitusarkkitehti Virpi Rajala ja Oulun kaupungin insinööri Pasi Heikkilä.\nAlueen asukas Esa Katajamäki alusti asiaa. Hän esitteli kuvin ja sanoin raskaan junaliikenteen aiheuttamia ongelmia. Talojen perustuksissa ja sisäseinissä esiintyy halkeamia ja ratkeamia, jotka eivät ole normaalia talon elämistä. Lisäksi alikulkutunneleiden lähellä olevissa taloissa esiintyy tärinäaalto vielä jälkikäteenkin, junan jo mentyä ohi. Onko alikulkutunneleiden yhteydessä liian vähän pehmentävää maa-ainesta?\nLiminka–Oulu-välisen raiteen perusparannustöitä tehtiin kesän 2014 aikana Kaakkurin kohdalla. Korjausten jälkeen raskas liikenne radalla aiheuttaa entistä enemmän tärinää. Asumishäiriöiden lisäksi tärinä on vaurioittanut rakennuksia.\nJunien nopeudet ovat koventuneet aikaisemmasta. Kun rataa korjattiin ja junat ajoivat alhaisemmilla nopeuksilla, niin tärinäongelmia ei esiintynyt. Junien nopeuksilla on iso vaikutus aiheutuviin asumishäiriöihin.\nLiikennevirasto on teettänyt Finnrockilla kesäkuussa 2014 tärinämittauksia Limingan ja Oulun välisellä rataosuudella lähialueen kiinteistöille. Tärinämittaukset ovat osa Limingan ja Oulun välisen rataosuuden perusparannustöiden valmisteluja. Liikenneviraston sivuilla voi tutustua raporttiin.\nMittausten mukaan tärinät eivät ylitä vaarallisia raja-arvoja. Mittausten mukaan tärinä on niin pientä, ettei pitäisi aiheutua ongelmia tai vaurioita taloille. Mutta käytännössä vaurioita ilmenee. Suurin osa tärinää aiheuttavista junista on venäläisiä malmijunia, jotka kuljettavat rautamalmia välillä Kostamus – Kokkolan satama. Malmia kuljetetaan joka päivä 3-4 kertaa. Eli alueella esiintyy maanjäristys 3-4 kertaa/vuorokaudessa.\nRautamalmia kuljettava juna painaa noin 4000 tonnia. Kevyet, matkustaja- tai muut tavarajunat, eivät aiheuta mitään häiriöitä alueen asukkaille tai taloille.\nJunien nopeuksilla on iso vaikutus tärinään. Riippuu junankuljettajista, mitä nopeutta he ajavat Kaakkurin kohdalla. Toiset ajavat maltillisesti, kun taas toiset paahtavat täysillä.\nJo kolme vuotta sitten, vuonna 2011, Oulun kaupunki on vaatinut, että nopeusrajoitus on saatava Oulu-Kempele välille. Asiasta on kirjelmöity Liikennevirastoon. Vastausta ei ole saatu vieläkään. Onhan liikennevirastollakin vastaamisvelvoite olemassa? Miksei liikennevirastossa kuunnella ollenkaan isoa kaupunkia?\nAlun perinhän kyse on ollut poikkeusluvasta kuljettaa painavaa rautamalmia. Saako se jatkua aina vaan?\nIsoin ongelma on junan kokonaiskuorma ja sen paino, sekä nopeus, jolla radalla ajetaan.\nOnko niinkin, että poliitikot eivät ole myöntäneet riittävästi rahaa ratahankkeeseen? Kaikkiin alueen kansanedustajiin on oltu yhteydessä, mutta kukaan ei ole vastannut mitään. Ainoastaan Risto Kalliorinne on järjestänyt tapaamisen silloisen liikenneministeri Merja Kyllösen kanssa. Hyvä Risto!\nAlustuksen lopuksi Esa kysyi paikalla olleilta asiantuntijoilta, mitä aiotaan tehdä ongelman ratkaisemiseksi? Ja tilaisuudessa olleilta asukkailta, mitä vaurioita tärinä on aiheuttanut alueen asukkaille ja heidän taloilleen?\n• rataliikenne on lisääntynyt vuodesta 2005. Eli malmia kuljetetaan enemmän kuin aikaisempina vuosina.\n• Ideakujalla on asuttu jo vuodesta 1948. Tärinät ovat alkaneet, kun venäläisten vaunut aloittivat malmin kuljetuksen, aikaisemmin ei ollut mitään ongelmia. Astiat helisevät ja taulut seinillä eivät pysy suorassa. Välillä paukkuu ja paukahtelee niin, että tuntuu kuin hirret katkeilisivat. Toiset kuljettajat ajavat nopeammin kuin toiset. Jos ajetaan varovaisen hitaasti, ei tärinää aiheudu. Kevyet junat eivät aiheuta mitään haittoja.\nKesällä, radan korjausrakentamisen aikaan, kun ajettiin hiljaa, ei ollut mitään ongelmia.\n• Automuseon ravintolassa lautaset helisevät.\n• Maanteillä on paino- ja nopeusrajoitukset, jotta tiet eivät kärsi. Eikö rautateillä voisi myös sopia rajoituksia. Suomessa rautatiet suunnitellaan tietyille akselipainoille. Junien painoa kuorman kanssa on hankalampi suoraan määritellä.\n• Kyseessä on VR:n liiketoiminta. Kaikille taataan tietynlaiset nopeudet, millä voi tehdä liiketoimintaa ja kuormat saadaan perille. EU:n lainasäädäntökin määrittelee ratojen nopeuksia.\n• Toivon mukaan asiassa ei mennä EU:n taakse. Sieltä ei tule ketään mittaamaan eikä käsittelemään ongelmaa.\n• Tärinämittaus on tehty vanhan Jaakolan ulkopuolella. Talo on ollut jo ennen rautatietä paikallaan. Talo on kengitetty uudelleen pari vuotta sitten, mutta jo nyt havaittavissa ihmeellisiä rakoja, kun työn pitäisi kestää kuitenkin vuosikymmeniä muuttumattomana. Työn on tehnyt urakoitsija, joka on alansa huippuosaaja. Häneen on oltu yhteydessä aiheutuneista vaurioista. Missään muualla ei ole ollut tällaista ilmiötä.\n• Voidaanko mitata aiheutuvia tärinöitä myös talojen sisällä?\nHankejohtaja Kari Ruohonen vastasi, että tärinät johtuvat suurelta osin maaperäolosuhteista. Alue on merenpohjan suistoaluetta, jossa vesi kulkee. Maaperäolosuhteet vaikuttavat sekä kaava- että ratasuunnitteluun. Raskaat tavarajunat aiheuttavat tärinää. Hän sanoi, että nopeusrajoituksia on asetettava alueelle, jos niitä ei ole.\nKari Ruohonen kertoi, että esim. kaksikerroksisessa talossa tärinäongelmaa voi esiintyä toisessa kerroksessa, muttei ensimmäisessä. Lisäksi talojen perustukset vaikuttavat siihen, miten talo reagoi tärinään.\nValtion tutkimuskeskukselta on tilattu ohjeet ja ne ovat valmistumassa, joilla päästään paremmin mittaamaan tärinää sekä talojen ulko- että sisäpuolelta.\nKari Ruohonen kirjasi ylös asukkaiden toiveet vietäväksi liikenneviraston käsittelyyn. Liikennevirasto ja VR kokoontuvat säännöllisesti yhdessä pohtimaan ongelmia ja suunnitelmia. Hän ottaa siellä esille kiireellisenä asiana nopeusrajoituksen saamisen alueelle. Kuljettajien henkilökohtaiseen asenteeseen pyritään myös vaikuttamaan ja valistamaan heitä nopeuksista ja sen aiheuttamista ongelmista.\nTyön alla on Seinäjoki-Oulu välisen ratayhteyden parantaminen.\nKaupungin insinööri Pasi Heikkilä kertoi, että alueen junaradan pohjat on tehty alun perin 1800 –luvun lopulla. Radalla on nopeusrajoituksia, muttei Oulun kohdalla. Hänkin ihmettelee, miksei rajoituksia ole saatu alueelle.\nPasi Heikkilä kertoi, että tutkimuksia on tehty paljon tärinäongelman vuoksi. Eikä ole epäilystäkään siitä, etteikö tärinää olisi. Hän on kuullut puhuttavan kuitenkin, että jopa kuormien määrää vielä entisestään pyrittäisiin lisäämään ja nopeuksia nostamaan tehokkuuden lisäämiseksi.\nAsiaa ei käsitelty, koska paikalla ei ollut ketään asian esille nostaneista.\nKaakkurin suuralueen yhteistyöryhmän seuraava kokous on\ntiistaina 13.1.2015 kello 17.15 Kuukkelin päiväkodissa, Hippiäiskuja 4.\nAiheena alueellisen toimintarahan jako.


Muusikoiden.net - Keskustelu - Korg M50 ja kosketusherkkyys\nAihe: Korg M50 ja kosketusherkkyys\nsaako (ohjeita lukien keksi miten) Korg M50 synasta kosketus herkkyyttä pois?\ntoki en tiedä riittäisikö itselle ne erikoisemmat reagointi käyrät siihen että saa paljon ääntä irti kevyesti. ja osaako kukaan sanoa onko näppis parempi vai heikompi kuin Yamaha S30 siis näissä M50-61 ja M50-73 malleissa.\nen tiedä onnistuuko tuo millään globaaliasetuksella, mutta jokaiseen patchiin saa kyllä määritettyä tuon erikseen.\nSynastikki: en tiedä onnistuuko tuo millään globaaliasetuksella, mutta jokaiseen patchiin saa kyllä määritettyä tuon erikseen.\nHyvä sentäs jos noinkin vaikka hankalaa se on mutta oletan että vähitellen tottuu kosketus herkykyteen ei vielä tuota korgia mutta käyny mielessä.\nKyllä sen sieltä global-asetuksistaki saa pois mutta muistelisin sitä kerran kokeilleen ja se muutti kyllä sointia aika paljon. Tuli muistaakseni aika tunkkasen kuulosia kaikista soundeista tms. Ei oo just tällä hetkellä syna kotona niin ei pysty ihan heti testata =)\nNoh joskus se vaan helpottaa sequun syöttelyä täytyy varmaan vaan harjoitella ja lisää harjoitella.\nJPQ: Hyvä sentäs jos noinkin vaikka hankalaa se on mutta oletan että vähitellen tottuu kosketus herkykyteen ei vielä tuota korgia mutta käyny mielessä.\nno siis kyllähän niitä velocity curveja löytyy sellasiakin että soittaminen on kuin soittaisi ilman dynamiikkaa, mutta ei globaalisti ihan täysin sitä saa kyllä pois...\nSynastikki: no siis kyllähän niitä velocity curveja löytyy sellasiakin että soittaminen on kuin soittaisi ilman dynamiikkaa, mutta ei globaalisti ihan täysin sitä saa kyllä pois...\nTämä olikin ns loppupäätelmäni ohjeita kun katselin. Muuten demojen jne pohjalta aika pätevä laitos taitaa olla.\nrannanpa: Korg M50:ssa kosketusvoimakkuutta voi ainakin säätää joka soundille erikseen Amp Velocity Intensity toiminnolla, joka löytyy ainakin Tone Adjust Assign valikosta Combi modessa.\nTosin tuo auttaa vain omiin soundeihin entäs jos soittaisin jotain muuta laitetta joka ei salli kyseistä säätöä ?\nJPQ: Tosin tuo auttaa vain omiin soundeihin entäs jos soittaisin jotain muuta laitetta joka ei salli kyseistä säätöä ?\nMitä laitetta esimerkiksi tarkoitat?\nTaitaa olla enemmänkin varsinaisten midikontrollereiden (ei omia soundeja) ominaisuuksia jotenkin rajoittaa tai limitoida (tai fiksata, esim. pelkästään arvoa 127) uloslähtevän midi-signaalin velocity-arvoa. Nopean muistelun perusteella (Korgin laitteita v. 1998 asti) Korgeissa ei tuota mahdollisuutta ole, voin yrittää etsiä Triton Extremeltä (hyvin paljon samanlainen käyttis kuin M50:ssä) kun pääsen reissusta kotiin.\nJos vastaanottavassa laitteessa on äänigeneraattori, niin hyvin todennäköisesti siinä on joku sisääntulevan velocityn herkkyyssäätö, tai sitten se on patchikohtaisesti säädettävissä, mutta hiffaan ongelman, jos M50:llä pitäisi kontrolloida esim. Rolandin JV-1010:ä tai XV-2020:aa, jossa noihin parametreihin ei pääse kätevästi käsiksi ilman editorisoftaa tms. Kotistudio-olosuhteissa M50:sta ulostuvan midisignaalin kierrättäminen esim. jonkun sekkarin (vaikka Logic) kautta voisi auttaa: Logicissa on hyvin pätevät reaaliaikaiset säädöt sisääntulevan (ja midikanavasta eteenpäin lähtevän) signaalin muokkaamiseksi, Mainstagessa tietysti myös (hieman eri tavalla esitettynä). MidiOX, MidiPipe tms. softa voisi toimia myös.\n19.07.2013 14:36:02 (muokattu 19.07.2013 14:37:27)\nJanus: Taitaa olla enemmänkin varsinaisten midikontrollereiden (ei omia soundeja) ominaisuuksia jotenkin rajoittaa tai limitoida (tai fiksata, esim. pelkästään arvoa 127) uloslähtevän midi-signaalin velocity-arvoa. Nopean muistelun perusteella (Korgin laitteita v. 1998 asti) Korgeissa ei tuota mahdollisuutta ole, voin yrittää etsiä Triton Extremeltä (hyvin paljon samanlainen käyttis kuin M50:ssä) kun pääsen reissusta kotiin.\nYamahassa on tuo säätö monessakin minusta Motifit,ja S30 ainakin jälkimäisen omistan jopa ja valikoista ainakin Rolandin Juno-G tarjoaa tuon kuten myös Alesis Qs6.1. Pointti käyttää hardis synaa itselleni sellainen että Logicin laitto väliin on deal breaker. Joskin en varmaan näillä hinnoilla enään osta kovinmontaa rautasynaa. Tiedä vaikka vain yhden aniharvoin kontrolleriksi ja äänilähteeksi. Tuohonkin menenee itsellä viuosia saan paremmat soundit itselle softasta lisäksi Yamaha S30 toimii masterina paremmin kuin halvat rimpulat jota kävellyt vastaan. tuolla sentäs noin identtisten nuottien soitto onnistui kuin oikein keskityin toisin kuin tuolla Juno-Geellä jolla meni hapuiluksi..\nJanus: tajusit oikein pulmani. Lisäksi jossain ei edes vaikeasti saa tuota säätöä laitteesta itsestään. Lisäksi työlästä muokata vaikkapa 500 soundia tuollain ja kun tarttee joskus ilman sitä ja joskus sen kanssa.\n0.136 D33 0


Nato-kännit - Voima\nOn helmikuinen torstai-ilta ravintola Painobaarissa Helsingin ydinkeskustassa. Sormeaan kansan kollektiivisella pulssilla pitelevä kokoomus on ulottanut juottolaan Hei, me puhutaan ulkopolitiikkaa -kiertueensa.\nIllan vetonaulaksi saapuneen valtiovarainministeri Jyrki Kataisen mukaan suomalaiset eivät oikein osaa puhua ulkopolitiikkaa. Edelleen on vallalla vanhakantainen perinne, jonka mukaan ulkopolitiikka on ”herrojen herkkua”.\n”Tavallisella ihmisellä ei saa olla mielipiteitä – tai jos niitä on, niitä ei saa tuoda esiin”, puolueen puheenjohtaja Katainen valistaa kapakantäyteistä yleisöä, joka tuntuu koostuvan pääosin kauluspaitaisesta kokoomusväestä ja pahaa-aavistamattomista oluen siemailijoista.\nMutta nyt loppuu hyssyttely! Kokoomus on nimittäin sitä mieltä, että ulkopolitiikasta saavat puhua ihan kaikki. Muun muassa Turussa ja Tampereella kansan pariin laskeutuvat – kiertueen nettisivujen mukaan – ”Kanervan Ilkka ja Stubbin Alex”.\nEnsin illan emäntä Backlund käy kuitenkin läpi säännöt. Ilta on jaettu neljään paneelikeskusteluun, joissa turistaan kehitysavusta, Natosta, Yhdysvaltain asemasta maailmanpolitiikassa ja finanssikriisistä. Rahaministeri Katainen patsastelee itseoikeutetusti kussakin poppoossa, mutta muutoin sana on vapaa ja kuka tahansa saa istahtaa Jyrkin viereen tarinoimaan.\nBacklund kiertää yleisöä panelisteja metsästäen. Pian Kataiselle tekeekin seuraa kolme innokasta ja mikki alkaa kiertää baarin perukoille kootussa juttunurkkauksessa.\nKehitysavusta keskusteltaessa habermasilainen keskusteluideaali kuitenkin kariutuu käytännön ongelmiin: rupattelua on vaikea seurata, kun osa baarin pöytäseurueista kehtaa mölytä rahvaanomaisempien aiheiden parissa. Pian Backlund sitä paitsi viheltääkin jo pelin poikki ja panee jutustelijat vaihtoon. Johan tässä vartti kului, lisää kansaa lauteille! Lisää keskustelua!\nKun aiheena on Nato, korvat ovat höröllä. Katainen muistuttaa, että kaikki kaverimme ovat jo mukana. Hänen mukaansa Nato on vain työväline, jolla voidaan hoitaa kriisinhallintaa ja järjestää kollektiivista turvallisuutta. Paneeliin ängennyt eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja Pertti Salolainen (kok.) komppaa puoluetoveriaan.\nNato-keskusteluun mukaan uskaltautunut helsinkiläinen Kristo jättää eriävän mielipiteen.\n”Natoon liittyminen on myös poliittinen valinta”, Kristo toteaa. Hän muistuttaa myös Naton demokratiavajeesta.\nLoppuilta hymistään läpi vaarattoman samanmielisyyden vallitessa. Finanssikriisi ei heruta keskustelijoista analyysia kapitalismin tulevaisuudesta. Vapaan kaupan toiviotiellä on jatkettava, eikä moraalisia ratkeamisia protektionismin upottavaan suohon tule sallia.\n”Vapaa kauppa, globalisaatio ja markkinatalous ovat edistäneet hyvinvointia maailmassa”, summaa ministeri Katainen koko porukan tunnot.\nHäkämiehen Jyri 2.3. kello 18–19 Hämeenlinnan Olutravintola Birgerissä, Stubbin Alex 9.3. kello 18 Espoon Club Fenniassa, Vapaavuoren Jansku 10.3. Kouvolassa, aika & paikka vahvistetaan myöhemmin.


Mielenterveyskampanja Radio Rockin kanssa | MTKL\nAjankohtaista Julkaistu: 9.12.2020\n”Mielenterveys ja miehet aiheena on ollut perinteisesti vaikea yhdistää. Rockin kaltainen kanava, jolla uskottavuus on vahva omassa porukassaan, voi vaikuttaa yhteiskunnallisiin asenteisiin nostamalla keskusteluun vähemmän porukassa puhuttuja aiheita ja normalisoida niitä”, kiittää Mielenterveyden keskusliiton vaikuttamisviestinnän asiantuntija Henna-Riikka Myrskylä.\nMielenterveyden keskusliiton ja Radio Rockin yhteistyön tavoitteena oli puhua avoimesti ja rohkaisevasti mielenterveyteen liittyvistä asioista, tuoda esiin mielenterveysongelmia kokeneiden ääni, tavoittaa erityisesti mieskuuntelijoita ja vahvistaa viestiä siitä, että mielenterveyden ongelmia ei tarvitse hävetä. Kaikissa mielenterveyden ongelmissa tehokas apu on mahdollisimman varhainen hoidon saanti.\nMielenterveysasiat eivät välttämättä ole sellainen aihe, jonka tiedon pariin miehet varsinaisesti hakeutuisivat vapaa-ajallaan. Siksi pidän radiota erittäin tehokkaana välineenä välittää tietoa lyhyinä tietoiskuina – vähän kerrallaan, mutta tietoisuuteen hiipivästi.\nMielenterveydestä ei ole tapana puhua niitä näitä, ennen kuin joku lähipiirissä sairastuu, eikä välttämättä silloinkaan. Jokainen kerta, kun mielenterveydestä puhutaan, se lisää tietoisuutta ja madaltaa kynnystä hakea apua silloin, kun mieli ei voi hyvin.\nVuosittain 1,5 prosenttia suomalaisista sairastuu johonkin mielenterveyden häiriöön ja joka viides suomalainen sairastaa jotakin mielenterveyden häiriötä. 33 prosenttia mielenterveysongelmia kokeneista kertoo hävenneensä hoitoon hakeutumista.\nMyrskylän mukaan on tärkeää, että isot yritystoimijat tunnistaisivat vahvuutensa ja alkaisivat käyttää enemmän voimiaan yhteiskunnallisesti merkittävien asioiden parissa:\n”Yhteistyömme on malliesimerkki siitä, miten meille haastava asia, eli työssäkäyvien miesten tavoittaminen, voidaan ratkaista yhteistyön avulla. Vuosi 2020 on ollut kaikille raskas ja mielenterveysasiat koskettavat yhä laajempaa ryhmää. Tietoisuuden levittäminen, jotta ihmiset hakisivat apua mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, on ensisijaisen tärkeää.”\nTietoisuuden lisääminen vähentää stigmaa ja parantaa hoitoon hakeutumista\nRadio Rockilla kuultiin marraskuun aikana mielenterveysongelmia kokeneiden ajatuksia esimerkiksi siitä, mikä oli se hetki, kun he itse ymmärsivät hakea apua. Teema sidottiin vahvasti tukemaan Mielenterveyden keskusliiton hallinnoimaa, marraskuussa vietettävää Mielenterveysviikkoa, jonka vuoden 2020 teemana oli Mistä tietää? Puhujien joukossa olivat mm. Herra Ylppö, Toni Wirtanen, Henri Alén, Touko Aalto sekä Mikko Toiviainen. Radio Rock valmisti kampanjaa varten 42 erilaista äänispottia, jossa levitettiin tietoa mielenterveysongelmista ja avun saamisesta.\nLisäksi Radio Rock toteutti yhteistyössä Mielenterveyden keskusliiton kanssa Suplassa julkaistun podcast-sarjan mielenterveysteeman ympärille. Jone Nikulan luotsaamassa podcast-sarjassa keskustellaan mielenterveyden aiheista asiantuntijoiden ja kokemusasiantuntijoiden kanssa, ja podcastit ovat kuunneltavissa täällä.\n”Uskon, että kampanja vaikuttaa merkittävästi monen miehen elämään tulevaisuudessa: Joka viides suomalainen sairastaa jotakin mielenterveyden häiriötä, joten aihe tulee todennäköisesti ajankohtaiseksi jossain vaiheessa jokaisen elämää, joko läheisen tai oman itsensä kautta. Kun hoitoon hakeutuu ajoissa, mielenterveysongelmat eivät pääse syvenemään, niitä on helpompi hoitaa ja työkyky saadaan palautettua nopeammin verrattuna myöhäiseen heräämiseen sairauden suhteen”, Myrskylä pohtii.\nRadio Rock on Suomen kuunnelluin radiokanava 25–54 -vuotiaiden miesten keskuudessa, jonka viikkopeitto on 700 000 kuuntelijaa. Kampanjalla haluttiin tavoittaa erityisesti miehiä, jotka helposti jäävät yksin ongelmiensa kanssa. Radio Rock toteutti kampanjan Pro Bonona.\nHaluatko tehdä yritysyhteistyötä Mielenterveyden keskusliiton kanssa? Ole yhteydessä Henna-Riikka Myrskylään, henna-riikka.myrskyla(a)mtkl.fi tai tue mielenterveystyötä lahjoittamalla.


Matleena Kuusniemi sanoo Aku Louhimiehen tuntevan naisvihaa | Apu\nPitkään varjeltu salaisuus ohjaaja Aku Louhimiehen tavasta ohjata naisia tulee nyt julki Ylen uutisessa. Yksi hänen elokuviensa tähdistä on Matleena Kuusniemi, joka sanoo, että nyt on aika kuunnella naisia ja heidän vastenmielisiä ja jopa vaarallisia kokemuksiaan yhteistyöstä Louhimiehen kanssa.\nOhjaaja Aku Louhimies, 49, on mies monen menestyselokuvan takana. Hänen ohjaamansa Tuntematon sotilas rikkoo tällä hetkellä katsojaennätyksiä - elokuvalla on jo yli miljoona katsojaa. Hänet on palkittu Jussi-palkinnoilla, Venla-palkinnolla ja elokuvataiteen valtionpalkinnolla.\nYlen toimittajan Sara Rigatellin jutussa kerrotaan, millaisia metodeja Louhimies käyttää ohjaustyössään. Esimerkiksi näyttelijä Pihla Viitala joutui sietämään Käsky-elokuvan kuvauksissa torakan toukkia ihollaan ja syömään ruokaa, johon oli juuri oksentanut. Myös Pamela Tola, Jessica Grabowsky, Lotta Lehtikari ja Manuela Bosco avautuvat kokemuksistaan.\nLouhimiehen Paha maa -elokuvassa näytellyt Matleena Kuusniemi sanoo Avulle, ettei hän halua edes käyttää Louhimiehen yhteydessä sanaa metodi.\n- En voi puhua ohjaajan metodeista, sillä minusta kyseessä on silkka naisviha. Syy, miksi kerromme nyt kokemuksistamme, on #me too -kampanja, joka on mahdollistanut ympäri maailmaa sen, että naisia viimeinkin kuunnellaan. Kyseessä on puhtaasti sukupuoli-asia - naisten kokemukset, joista aiemmin ollaan vaiettu.\nPahan maan kuvauksissa Matleena Kuusniemi horjahti vaarallisesti juostessaan liikkuvan junan vierellä. Roolihahmon oli tarkoitus jäädä junan alle. Stunt-koordinaattori ja ohjaaja lähtivät tässä tilanteessa juoksemaan näyttelijän luo. Louhimies ehti paikalle ensimmäisenä.\n– Odotin, että hän kysyisi minulta, olenko kunnossa. Sen sijaan hän kuiskasi, "sano että teit sen tahallasi, muuten kuvaukset loppuvat", Kuusniemi kertoo Ylen jutussa.\nMatleena Kuusniemen kokemukset Aku Louhimiehen tavoista ohjata alkoivat jo vuonna 2000, kun Kuusniemi oli mukana Levottomat-elokuvassa. Sitä mainostettiin rohkeilla seksikohtauksilla.\n- Tapa, jolla Levottomia markkinoitiin, oli arveluttava. En ole sen jälkeen luottanut Aku Louhimieheen, Kuusniemi sanoo.\nAku Louhimies ja Matleena Kuusniemi ovat tänään molemmat A-studiossa TV1:ssä kello 21.


ESET Smart Security -sovelluksen henkilökohtaisen palomuurin toiminta ja käyttäjän toimenpiteet\nHenkilökohtainen palomuuri on laite, joka toimii verkkoliikenteen ohjaimena. Se valvoo paikallisverkko- tai Internet-liikennettä. Palomuuri analysoi tätä liikennettä ennalta määritettyjen sääntöjen mukaan ja päättää, sallitaanko liikenne vai ei. Palomuurin tärkein tehtävä on suojata yksityisiä verkkoja ja tietokoneita mahdollisesti vaarallisilta ulkopuolisilta verkoilta ja tietokoneilta.\nPalomuurissa on kolme toimintatilaa, joiden rajoitustaso vaihtelee. Palomuurin toimintaa voidaan muuttaa valitsemalla haluttu suodatustila. Suodatustila voidaan vaihtaa seuraavasti:\nAvaa ohjelman pääikkuna napsauttamalla ilmoitusalueella järjestelmän kellon vieressä olevaa ESET-kuvaketta tai valitsemalla Käynnistä – Kaikki ohjelmat – ESET – ESET Smart Security tai ESET NOD32 Antivirus.\nOta laajennettu tila käyttöön ohjelman pääikkunan vasemmasta alakulmasta tai painamalla näppäimistöllä CTRL + M.\nValitse Asetukset – Henkilökohtainen palomuuri ja sitten Henkilökohtaisen palomuurin lisäasetukset....\nLisäasetusikkuna aukeaa. Valitse avattavasta Suodatustila-valikosta oikealta haluttu suodatustila ja napsauta OK.\nLisätietoja kustakin tilasta on alla.\nAutomaattisessa tilassa verkkoliikennettä ohjataan automaattisesti käyttäjän määrittämien asetusten mukaan. Yhteyden muodostuksen jälkeen käyttäjä voi päättää, onko kyseessä luotettava vyöhyke. Luotettavan vyöhykkeen liikennettä ei rajoiteta kumpaankaan suuntaan. Rajoitetun vyöhykkeen (Internet-vyöhykkeen) liikenne sallitaan vain ohjelmille, jotka muodostavat lähteviä yhteyksiä. Näille ohjelmille sallitaan myös saapuvat yhteydet. Tämä tila ei edellytä käyttäjän toimenpiteitä (paitsi silloin, kun yhteys luodaan uuteen verkkoon).\nAutomaattinen tila ei siis käytä ennalta määritettyjä sääntöjä. Tietoliikenne analysoidaan automaattisesti. Sovellusten sallitaan muodostaa lähteviä yhteyksiä. Sovellukset, jotka ovat jo muodostaneet lähteviä yhteyksiä, voivat muodostaa myös saapuvia yhteyksiä.\nVuorovaikutteisessa tilassa tietoliikennettä hallitaan ennalta määritettyjen sääntöjen perusteella. Jos yhteydelle ei ole olemassa sääntöä, näyttöön avautuu valintaikkuna, jossa käyttäjä voi sallia tai estää yhteyden. Käyttäessään palomuuria tässä tilassa jonkin aikaa käyttäjä muodostaa kokoelman omia tarpeitaan vastaavia sääntöjä. Tätä tilaa tulee käyttää varoen yritysympäristössä, sillä jotkin käyttäjät voivat sivuuttaa säännöllisesti ilmaantuvat keskusteluikkunat ja sallia kaiken, mitä palomuurisovellus ehdottaa.\nKäytäntöön perustuva tila\nKäytäntöön perustuvassa tilassa verkkoliikennettä hallitaan järjestelmänvalvojan määrittämien sääntöjen mukaan. Jos sääntöä ei ole, yhteys estetään automaattisesti, eikä käyttäjä saa siitä erillistä varoitusviestiä. Suosittelemme, että käytäntöön perustuvaa tilaa käyttävät vain verkkoliikenteen valvonnasta vastaavat järjestelmänvalvojat. Heidän on tunnettava, minkä ohjelmien verkkoliikenne voidaan sallia ja minkä ohjelmien verkkoliikenne on estettävä


Viljelijät kertovat: Tapio Anttila, Myrskylä - Soilfood\nTapio Anttila Tattarin tilalta Myrskylästä on toiminut luomutilan isäntänä vuodesta 2014 lähtien. Hän on tilan 13:tta sukupolvea ja järjestyksessä 14. isäntä. Puolet tilan pelloista sijaitsee Myrskylässä ja loput Loviisassa. Luomutuotantoon Tattarin tilalla siirryttiin vuonna 1995 ja pelloilla viljellään syysvehnää, kevätvehnää, kauraa ja nurmea.\n“Maata ei ole hoidettu sen suuremmin muuta kuin nurmen kautta tietysti, mutta maahan ei ole lisätty mitään tai ajateltu talviaikaisia kasvipeitteisyyksiä,” Anttila avaa tilan historiaa. “Vaarilla oli pieni lypsykarja. Siitä on nyt 50—60 vuotta aikaa. Edellisellä sukupolvella ei ollut yhtään eläintä eikä ole meilläkään.”\nLoviisan pelloilla on liejusavi syvällä vastassa ja pellot ovat huomattavasti herkempiä kuivuudelle ja märkyydelle kuin Myrskylässä sijaitsevat maat. Äärisääilmiöt aiheuttavat Anttilalle eniten päänvaivaa. Välillä kun tulee kunnolla vettä ja välillä taas ei ollenkaan. “Niistä pitäisi selvitä ja sitten muutama kestorikkakasvi. Niihin täytyy lähivuosina paneutua hyvin vahvasti,” Anttila pohtii.\nKustannustehokkuus on ollut yksi merkittävä tekijä Soilfoodin tuotteissa ja sitten se kokonaisvaltainen palvelu, mikä siinä on tullut mukana.\nTattarin Tilalla panostetaan peltojen satotasojen nostoon kaikin tavoin. Anttilan tavoite on nostaa viljapinta-alan keskisato 5000 kiloon hehtaarilta. Tavoitteen saavuttamiseksi Anttila on ottanut avukseen Soilfoodin maanparannustuotteet. “Kustannustehokkuus on ollut yksi merkittävä tekijä Soilfoodin tuotteissa ja sitten se kokonaisvaltainen palvelu, mikä siinä on tullut mukana.” Anttila summaa. ”Sen takia lähtisin tätä suosittelemaan muillekin.”\nSoilfoodin Maanparannuskuiduilla peltoihin lisätään multavuutta ja ne auttavat myös maan vedenpidätyskykyyn. Kuivaan aikaan kuitu pidättää vettä ja taas märällä imee itseensä ylimääräistä kosteutta. ”Helpoin ja nopein tapa nostaa multavuutta. Yhdistettynä nurmeen se on kyllä tuottanut tulosta,” Anttila kertoo ja muistuttaa vielä: ”Kuitujenkaan vaikutus ei tule heti, mutta pitää olla viitseliäisyyttä ja uskallusta.”\nHelpoin ja nopein tapa nostaa multavuutta.\nSoilfood Ravinnekuitua Anttila on levittänyt pelloilleen neljässä vuodessa yhteensä 19 000 tonnia. “Viime syksynä levitettiin Ravinnekuitua ja se kasapaikka näkyy kaikkein vahvimpana tällä hetkellä siinä kaurapellossa, että kyllä se toimii. Sillä kohtaa kasvusto on selkeästi tummempi,” Anttila kertoo. Soilfoodin Ravinnekuidut soveltuvat erinomaisesti levitettäväksi nurmelle, ennen syyskasvien kylvöä tai sängelle mullattavaksi.\nSoilfood Boostit ja Ravinneseokset sekä Hivenlannoitteet taas tuovat maaperään kaivattuja ravinteita. “Ollaan Soilfoodin kanssa tehty lannoitussuunnittelua. Soilfoodin lannoitteet on olleet riittävän väkeviä, jolloin käyttömäärä on pysynyt riittävän pienenä ja niitä on tehokasta levittää,” Anttila kiittelee.\nKyllä se näkyy kasvustossa, kasvussa ja sadossa, että minne on panostettu niillä tuotteilla.\nEnnen Soilfoodin tuotteita Anttila olikin pattitilanteessa: “Ei ollut sopivia lannoitteita edes markkinoilla muutamia vuosia sitten. Soilfood tuli juuri sopivaan väliin ja ratkaisi sen ongelman. Ja niillä tuotteilla on jo osalla pinta-alalla päästy lähes satotavoitteeseen. Kyllä se näkyy kasvustossa, kasvussa ja sadossa, että minne on panostettu niillä tuotteilla. Kyllä tuotteet vastaavat kasvun tarpeeseen.”\nTapio Anttilan käyttämät luomutuotantoon sopivat Soilfoodin tuotteet:


Veikkausliigan taso - Sivu 48 - FutisForum2\n05.06.2020 klo 21:25:32\nKirjoittaja Aihe: Veikkausliigan taso (Luettu 230475 kertaa)\nVastaus #1175 : 04.02.2020 klo 12:53:45\nLainaus käyttäjältä: Lihis - 04.02.2020 klo 12:49:38\nOlihan Dunkku nuorena tosi kova, mutta meniskö kuitenkin taantuminen loukkaantumisten piikkiin?\nVastaus #1176 : 04.02.2020 klo 14:25:34\nLainaus käyttäjältä: Floppi - 04.02.2020 klo 11:17:39\nTiedotusministerit vauhdissa taas. Pointtini oli ja on, että omaan silmään on osunut paljon HJK-pelureita, jotka näyttivät aivan aluksi niiltä ylikylän pelaajilta Liigaan, mutta hyvin lyhyessä ajassa pudottivat tasoaan reilusti. Subjektiivista arviointia? Kyllä. Tapahtuuko muissa suomalaisissa seuroissa? Kyllä, mutta erityisesti HJK:ssa, koska suhteellisen vaatimustason pudotus on suuri. Aikasemmin mainitsemiini syihin mistä tämä johtuu voi vielä lisätä Banan filosofian, jossa temmon ja fysiikan rooli ruuvattiin minimiin.\nVastaus #1177 : 04.02.2020 klo 14:38:57\nLainaus käyttäjältä: sonny burnett - 04.02.2020 klo 14:25:34\nerityisesti HJK:ssa, koska suhteellisen vaatimustason pudotus on suuri.\nVoi toki hyvin olla. Tarvittaisiin muitakin seuroja joihin paperilla koviakin nimiä olisi isommin tulossa tai tullut, jotta voisi vertailla avoimesti kuinka iso osuus on seuralla, ja kuinka iso sarjalla tai muilla yhteisillä tekijöillä on pelaajan tason pitämiseen tai sen menettämiseen. Itseäni saattaisi futarina masentaa vaikkapa vaakasuunnassa lentävä räntä ja puolityhjät putkikatsomot.\nVastaus #1178 : 04.02.2020 klo 15:32:00\nTässä käytettiin samoja "kriteerejä" kuin mitä lainaamani kirjoittaja käytti.\nEli kun esimerkiksi Annan taantui viimeiselle Klubi-kaudelleen, niin vastaavasti Kandji taantui viime kaudelle. Jne. En siis oikeasti ole samaa mieltä, vaan tarkoitus oli osoittaa tämä analyysi hatusta reväistyksi (kuten kirjoittaja jo myönsikin). Loukkaantumisilla kun on kummasti vaikutusta kuten myös ikääntymisellä. Ja puhumattakaan epätasaisuudesta, jonka kirjoittaja laski Klubin tapauksessa osoitukseksi taantumisesta, mutta muualla ei.\nVastaus #1179 : 04.02.2020 klo 16:20:08\nLainaus käyttäjältä: Queerinho - 10.08.2018 klo 11:56:58\nEdellä esitetty ajatus Viron ja Suomen yhteisestä liigasta on mielenkiintoinen.\nOn kyllä aika rankasti ennenaikainen ajatus. Suomessa eletään nyt poikkeuksellisen tärkeässä tilanteessa lajin näkyvyyden ja oman liigan vahvistamisen kannalta. Täällä pitää saada ensin kotoinen malli toimimaan, ennenkuin aletaan vokottelemaan jotain Nomme Kaljua ja Levadia Tallinnaa (vaimitäniitänytoli). En lähtisi katsomaan yhtäkään tuollaista ottelua.\nLiiga tarvitsee Suomen parhaat voimat nyt markkinoimaan lajia ja vahvistamaan tekemisen tasoa ja kulttuuria aina ruohonjuuritasolta alkaen. Siihen jos aletaan sotkea toista jalkapallon kehitysmaata (joka on vielä Suomeakin alempana hierarkiassa), ollaan pahasti kujalla.\nTulevaisuutta ei voi ennustaa, mutta sen voi sanoa, että yhteisen liigan aika ei ole vielä nyt. Mieluummin silmät ja korvat auki siinä, miten jääkiekko on saavuttanut asemansa Suomessa ja myös silmät ja korvat auki esim. Norjan suuntaan. Siellä on luotu melko toimiva konsepti.\nVastaus #1180 : 04.02.2020 klo 16:45:55\nLainaus käyttäjältä: copa de kybä - 04.02.2020 klo 15:32:00\nLisätietoja Parran, Forselin, Taiwon, Oduamadin, Medon pahoista loukkaantumisista Klubi-stintin aikana? Annaniakaan ei ollut tarkoitus vertailla kahden kauden välillä, vaan jälkimmäisen sisällä. Ts. aloitti todella hyvin loukkaantumisen jälkeen, mutta lopuksi vaan hölkkäili lähinnä kyynärpäät ylhäällä.\nLihis osoitti hyvin yllä seikkaperäisesti ettei mainittujen Honka-pelaajien kohdalla ole ollut varsinaisesti laskevaa trendiä nähtävissä, joten esimerkkitapaukset eivät vertaudu toisiinsa.\nVastaus #1181 : 04.02.2020 klo 16:52:15\nLainaus käyttäjältä: sonny burnett - 04.02.2020 klo 16:45:55\nJa vaikka Parran tai Forsellin osalta sitten oli? Edelleen, näistä molemmat taisivat pelata Klubissa yhden hyvän pelin. Ja se hyvä peli ei ollut herrojen ensimmäinen. Epätasaisiksi voisi herrojen esityksiä hyvällä syyllä kutsua. Odu (uutena nimenä keskusteluun) menee tähän aivan samaan kastiin. Taiwon osalta ikä alkoi selvästi näkyä ja trendi oli laskeva niin Klubissa kuin Ropsissakin (joskin edelleen katson miehen pelanneen koko Klubi-aikansa tasolla, josta ei valitettavaa). Medolla taso sitten kyllä oli alempi hyvän alun jälkeen, joten ehkä tämä (jälleen uusi nimi keskusteluun) sitten todistaa väitteesi täysin todeksi.\n« Viimeksi muokattu: 04.02.2020 klo 16:54:27 kirjoittanut copa de kybä »\nVastaus #1182 : 04.02.2020 klo 23:29:41\nItse totuin siihen, että Banan kävely- ja siirtelyfutiksella voitettiin SJK kolme kertaa kaudessa 6-0. Nyt tätä ei ole enää tapahtunut ja olen erittäin pettynyt tähän taantumiseen. Vähempään kuin 6-0 en tyydy. Paskaa. Ja kaikki tämä taantuminen on tapahtunut sinä aikana kun SJK:ssa sekoilu on vain jatkunut.\nVastaus #1183 : 11.02.2020 klo 12:07:02\nVeikkausliigassa pelaa ensi kaudella sekä Real Madridin että FC Barcelonan entinen pelaaja. Joko mieshuoratkin alkavat myöntämään, että taso on kova?\nVastaus #1184 : 11.02.2020 klo 12:15:16\nLainaus käyttäjältä: jormakaariainen - 11.02.2020 klo 12:07:02\nUnohtamatta kivikovaa Turun Kutosta. Siellä ei ihan joka jätkä pelaa, ja sieltäkin voi tulla liigaan.\nVastaus #1185 : 11.02.2020 klo 13:23:09\nLainaus käyttäjältä: Monska - 11.02.2020 klo 12:15:16\nTämä on taivahan tosi: ottelutapahtumissa tarvitaan järkkäreitä ja myyjiä! Mutta itse asiaan: monia mielenkiintoisia nimiä on naarattu liigaan, toivottavasti ovat hyvässä pelikunnossa ja motivoituneita. Onko kaikkien aikojen kovin kausi tulossa?\nVastaus #1186 : 11.02.2020 klo 13:26:07\nHaka-Honka voidaan siis tällä kaudella markkinoida El Clasicona?\nVastaus #1187 : 11.02.2020 klo 23:39:24\nLainaus käyttäjältä: Kim Suomisen ponnari - 11.02.2020 klo 13:26:07\nHyvä idea, mutta Hongan puolelta vaikea markkinoida, kun markkinointia ei käytännössä ole.\nVastaus #1188 : 12.02.2020 klo 03:58:04\nLainaus käyttäjältä: tylerdurden - 11.02.2020 klo 23:39:24\nRiittää, että Honka markkinoi Honka - Haka matsia. Sehän pelataankin ensin. Hongalla lienee jokaisesta kotimatsista mainos Länsiväylässä, joka ilmeisesti on luetuin sanomalehti Espoossa.\nVastaus #1189 : 12.02.2020 klo 10:15:31\nMiksi markkinoida, kun ei ole fyrkkaa keltaliiveihin?\nVastaus #1190 : 12.02.2020 klo 19:01:24\nLainaus käyttäjältä: palloseura - 04.02.2020 klo 23:29:41\nVastaus #1191 : 12.02.2020 klo 19:12:46\nLainaus käyttäjältä: Ari Zwäng - 12.02.2020 klo 19:01:24\nEi ole tuolla luojan kiitos mitään tekemistä Rovaniemen kanssa. Veikkaisin alkuperäksi jotain Keravaa (tms.), josta on luontevaa siirtyä huoraamaan Klubia.\nVastaus #1192 : 12.02.2020 klo 19:26:20\nLainaus käyttäjältä: XTB - 12.02.2020 klo 19:12:46\nOttamatta kantaa viitattuun mahdolliseen keravalaisuuteen (sic) tai muuhun mahdolliseen sairauteen. Miten te siellä määritätte ihmiset ropsilaisiksi? Riittääkö 200km, kun harpin terän lyö kirkolle?\nT.Kuudennen polven stadilainen.\nVastaus #1193 : 12.02.2020 klo 21:02:18\nLainaus käyttäjältä: eepahh - 12.02.2020 klo 19:26:20\nMiten te siellä määritätte ihmiset ropsilaisiksi? Riittääkö 200km, kun harpin terän lyö kirkolle?\nEi mitään väliä, kunhan on sininen, lappilainen sydän.\nJa ei siinä mielestäni mitään kovin perverssiä ole, jos Uudeltamaalta, jossa jalkapalloilun taso on Kehä III:n ulkopuolella on lähinnä harrastetasoa, siirrytään kannattamaan HJK:ta. Sen sijaan siinä on, jos esim. maineikkaampien Palloseurojen riveistä tuo liike tapahtuisi.\nKeravalla ei muistaakseni ole Palloseuraa, joten joku muu Uudenmaan lähiö lienee ehkä sittenkin nimimerkki palloseuran kohdalla kyseessä...\nT. Itsekin (viimeksi) Hesoista Uudenmaan lähiöön muuttanut junantuoma.\nVastaus #1194 : 15.05.2020 klo 13:58:49\nTPS-ketjussa oli mielenkiintoinen pohdinta ja en nyt parempaakaan topaasia sille keksinyt (modet ruoskikoot ja käyttäkööt punakynää jos on tarvis?):\nTässähän voisi heittää ilmoille isompaakin yhteiskuntapohdiskelua siitä miten nykynuoret ovat täysin harhaisia mitä tulee työntekoon, siitä maksettaviin korvauksiin ja ylipäätään työuran aloituksiin, mutta uskon silti että jalkapalloileva nuori ymmärtää edelleen Veikkausliigan olevan se realistisin työpaikka tulevaisuudessa, jos vaan jaksaa tehdä hommia hyvin siitä päivästä alkaen kun pitää se valinta höntsän ja "isona futiksen pelaamisen ammatikseen" välillä tehdä. Buumi vähän laski pandemian myötä mutta uskon että Huuhkajien kisapaikka ainakin vähän ulkomaalaisten skouttien silmiä tännä peräpohjolaankin päin ja silloinhan vasta padot kunnolla aukeaakin jos Suomi sattuisi nousemaan siihen puolieliittijoukkoon joka aina karsinnoissa taistelee tasaiseen kisapaikasta. Eikä tarvitse mennä edes kovin kauas kotoa (Ruotsi ja Norja jonne tästä maasta on ollut ihan hyvin pelaajaliikennettä viime vuosikymmenellä) niin pääsee tienaamaan jo sen verran rahaa että sitä jää varmasti myös sukanvarteen.\nJos parikymppinen liigapeluri saa sen 1000-2000€ palkkaa bruttona per kuukausi tekemällä sitä mistä tykkää ja jota on koko elämänsä tehnyt, sekä siihen päälle vielä safkat liki päivittäin ja huippuolosuhteissa treenaamista, en usko että se kovin paskalta diililtä kuulostaa näin ensi alkuun.\nVastaus #1195 : 15.05.2020 klo 19:02:59\nLainaus käyttäjältä: Kim Suomisen ponnari - 15.05.2020 klo 13:58:49\nEihän se kuulostakaan. Samalla voit leppoiseen tahtiin opiskella vaikka yliopistossa tutkinnon nauttien ihan kivasta elämänlaadusta. Siinä on jo ihan hyvät lähtökohdat jalkapallouran jälkeiselle elämälle jos on esimerkiksi maisterin paperit kourassa.\nOngelma taitaa olla enemmän siinä, että pikkujunnut seuraavat sosiaalisessa mediassa huippufutareita, jotka brömistelevät maastokuvioiduilla Bentleyllä ja kainalossa on joku isohinkkinen missi. Sitten vastaan tulee se "oman" joukkueen puolustuksen kulmakivi jollain 25 vuotta vanhalla Civicillä. Siinä on monella motivaatio koetuksella kun ymmärretään että maastokuvioista Bentleytä ei tulla ikinä omistamaan, ainakaan jalkapallosta saaduilla rahoilla.\nVastaus #1196 : 15.05.2020 klo 19:18:34\nuskon silti että jalkapalloileva nuori ymmärtää edelleen Veikkausliigan olevan se realistisin työpaikka tulevaisuudessa, jos vaan jaksaa tehdä hommia hyvin siitä päivästä alkaen kun pitää se valinta höntsän ja "isona futiksen pelaamisen ammatikseen" välillä tehdä.\nEn ole ihan varma mitä sinä tuolla tarkoitat, mutta tuo valinta siitä "treenaan futista niin, että siitä voisi tulla mulle ammatti" tehtäneen viimeistään jossain B-junnuissa ja niistä, jotka valitsevat noin b-junnuiässä, 90% (karkea hattuarvio) ei pääse edes Veikkausliigaan. Toki tätä ei pitäisi koskaan kertoa kellekään futisjunnulle.\nVastaus #1197 : 15.05.2020 klo 19:50:23\nLainaus käyttäjältä: Tiksa - 15.05.2020 klo 19:18:34\n98% ehkä lähempänä totuutta. Itse asiassa nykyään jo kakkosta pelaava on jo ihan hyvä futari.\nVastaus #1198 : 15.05.2020 klo 20:17:27\nJep ei sitä noin vaan päästä edes Ykkösen tasolle tienaamaan pienempiä rahoja. Eli mitään "valintaa" ei useimmille edes tule, kun Kakkonen tai Kolmonen useimmissa tapauksissa ovat jo maksimi tai liian kovia sarjoja. Toki myös jokunen lahjakas pelaaja jättää leikin hyvissä ajoin kesken ja keskittyy täysin opiskeluun vaikka rahkeita olisi ylemmille tasoille.\nKeskimäärin pari prosenttia per ikäluokka lienee realismia ajatellen pelaajia, jotka tulevat elämässään jotain jalkapallolla tienaamaan. Jossain esim. HJK:ssa luku toki voi olla eri, kun sinne hakeutuu jo lähtökohtaisesti lahjakkaampaa ja motivoituneempaa porukkaa, mutta sekin on vain yksi seura sadoista.\n« Viimeksi muokattu: 15.05.2020 klo 20:26:16 kirjoittanut Pikka »\nVastaus #1199 : 16.05.2020 klo 00:00:35\nTäällä kun ollaan keskusteltu siitä, että moni pelaaja mieluummin lopettaa jalkapallon siitä syystä, kun opiskelemalla pääse paremmille liksoille, haluaisin nostaa tämän miten opiskelu ja Veikkausliigassa pelaaminen saman aikaisesti on hyvin mahdollista.