Kohti tasapainoa : helmikuuta 2010\nValtionvarainministeri Katainen kaipasi äskettäin kokonaista tarinaa verotukseen.\nKataisen ja Suomea johtaneiden puolueiden tarinat verotuksesta on nähty ja koettu, joten uutta tarinaa tarvitaan.\nVerotuksen nykytilaan on tultu ratkaisuilla, jotka ovat siirtäneet verorasitusta yhä enemmän pienituloisten maksettavaksi. Valtion vetäytyessä vastuustaan kuntien järjestämien peruspalvelujen rahoituksessa ovat kunnat nostaneet verojaan ja maksujaan, jotka eivät huomioi kuntalaisten maksukykyä. Pääomaverotuksen progression puute ja suurituloisimpia eniten hyödyttäneet veronalennukset, huippuna varallisuusveron poistaminen, ovat kasvattaneet voimakkaasti eriarvoisuutta.\nItsenäisyyspuolue haluaa suunnanmuutoksen yhteiskunnalliseen kehitykseen. Oikeudenmukaisuutta on lisättävä, eriarvoisuutta ja köyhyyttä vähennettävä. On turvattava kunnolliset peruspalvelut kaikille kansalaisille.\nTarvittava suunnanmuutos vaatii paljon muutakin kuin verotuksen uudistamista. Markkinoiden ylivallasta on päästävä kansanvaltaan, demokratiaan. Tarvitsemme ennen pitkää oman rahan, keskuspankin ja itsenäisen talouspolitiikan. EU:n johtama linja nimittäin tarkoittaa verokilpailua, julkisen sektorin alasajoa, peruspalvelujen yksityistämistä ja siis eriarvoisuuden kasvua.\nItsenäisyyspuolueen tarjoama verotuksen uudistaminen lähtee oikeudenmukaisuuden vaatimuksesta. Pääomatulojen verotus on muutettava progressiiviseksi. Suuria pääomatuloja on siis verotettava nykyistä selkeästi enemmän.\nLipposen ja Vanhasen johtamien hallitusten aikana on verotusta kevennetty vuositalolla noin seitsemän miljardia euroa. Näiden kevennysten purkaminen tarkoittaisi verotuksen kiristymistä erityisesti suurituloisimmilla. Nykyisessä talouskriisissä näin on syytä tehdä.\nPienituloisimpien asemaa on parannettava mm. tekemällä alle 1000 euron kuukausitulot kokonaan verovapaiksi. Tarvitaan myös perustulojärjestelmä joka rohkaisee toimeliaisuuteen ja turvaa kohtuullisen toimeentulon kaikissa elämän tilanteissa.\nJulkisen vallan, eli kuntien ja valtion on huolehdittava siitä, että kaikki työttömät saavat työtä. Sitä varten on luotava uusi työllistämistukijärjestelmä. Erityisesti nuorten työllistymisen jättäminen markkinoiden armoille on kestämätöntä.\nLähettänyt Antti Pesonen klo 12.58 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: eriarvoisuus, oikeudenmukaisuus, pääomatulojen verotus, verotus\nKeskustelu siitä, mitä markan vaihtaminen euroksi tarkoittaa, jäi Suomessa torsoksi 1990-luvulla. Päähuomion vei menettelytapa jolla euroon siirryttiin.\nLipposen hallituksen oikeusministeri Sauli Niinistö sanoi 90-luvun puolivälissä, että päätös EU-jäsenyydestä teki Suomen perustuslakiin EMU:n, siis myös euron mentävän aukon. Niinpä päätös markan vaihtamisesta euroksi tehtiin ilman eduskunnan säätämää lakia hallituksen luottamuslauseäänestyksen yhteydessä. Se, että Suomen perustuslakiin oli kirjattu, että ”Suomen rahayksikkö on markka”, ei tahtia haitannut.\nPerustuslaki uusittiin myöhemmin ja maininta rahasta jätettiin siitä kokonaan pois.\nEuron piti tuoda vakautta. Ruotsissa, jossa järjestettiin kansanäänestys eurosta, keskusteltiin voimakkaasti ns. epäsymmetristen shokkien vaikutuksista euromaihin.\nNuo shokit ovat nyt muuttuneet todellisuudeksi.\nKeskusteleva Ruotsi hylkäsi euron ja piti kruununsa. Nyt Ruotsista tuodaan Suomeen mm. maitoa, lihaa ja puutavaraa, joita meillä on yllin kyllin, mutta joiden vientiä euron kalleus on haitannut ja tuontia helpottanut.\nSuomi saatiin eurokuntoon 1990-luvun lopulla, kun valtion kunnille maksamat valtionosuudet leikattiin puoleen. Näin synnytettiin jatkuva kuntien talouskriisi ja peruspalvelujen kriisi. Suomi toimi EU-oppien mukaan mallikelpoisesti.\nMonet EU-maat, mukaan lukien monet suurimmista eivät ole piitanneet mitään EU:n euro-määräyksistä. Kreikassa on valtion taloustilastoja väärennetty järjestelmällisesti. Nyt Kreikan keinottelu on paljastunut ja suuret julkisten menojen leikkaukset ovat edessä.\nSamalla lisääntyy väkivalta kaduilla.\nKreikkalaisten lisäksi hölmöilyn maksajiksi tarvitaan hyväuskoisia hölmöjä muista euromaista.\nOman rahan puolustajia on Suomessa julkisuudessa pilkattu impivaaralaisiksi. Pääasiassa heistä ei tosin ole tarvinnut välittää. Vaikeneminen on riittänyt. Jää nähtäväksi, pitääkö oman rahan ja talouspolitiikan tarpeellisuus opetella Suomessa kokonaan kantapään kautta vai voiko siitä käydä keskustelua.\nLähettänyt Antti Pesonen klo 11.39 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: epäsymmetrinen shokki, euro, markka, perustuslaki\nTalousjärjestelmämme pitää uusia\nMeneillään oleva talouskriisi on myös talousjärjestelmän kriisi. Siitä, missä vaiheessa kriisiä ollaan, esitetään hyvin erilaisia arvioita. Kokonaisuus on tuskin minkään tahon hallinnassa. Tämä antaa aihetta kysyä taloustieteen realismin ja tieteellisyyden perään.\nKenelläkään tuskin on oikeita vastauksia kaikkiin taloutta ja talousjärjestelmää koskeviin kysymyksiin. Oikeita kysymyksiä sen sijaan voidaan ja pitää vaatia.\nMonet itsestäänselvyyksinä pidettävät nykymallisen talouden oletukset eivät kestä kriittistä tarkastelua. Se, mikä ei kestä kritiikkiä, tuskin kestää myöskään todellisuuden painetta.\nOn harhaanjohtavaa ja sen vuoksi vakava virhe käyttää bruttokansantuotetta pääasiallisena kehityksen mittarina. BKT kertoo tavara- ja palvelutuotannon määrän. Se ei kuitenkaan mittaa esim. tulonjakoa, ympäristön pilaantumista, luonnonvarojen liikakäyttöä ja monia muita ihmisten hyvinvointiin keskeisesti vaikuttavia tekijöitä.\nEsim. Genuine progress indicator (GPI), eli aidon kehityksen mittari, jota suomalaistutkijatkin ovat esitelleet, mittaa paljon paremmin kestävää taloudellista hyvinvointia. On hyvin paljastavaa yhteiskunnallisen kehityksen ja nykyisen talousjärjestelmän kannalta, että sen jälkeen kun BKT ja GPI nousivat 1980-luvun lopulle asti, GPI-käyrä on laskenut samalla kun BKT on noussut. Tavara- ja palvelutuotannon kasvu on siis aiemmin lisännyt hyvinvointia, mutta ei lisää enää. Itse asiassa monet taloutta kasvattavat toimet vievät pohjaa hyvinvoinnilta.\nPalvelujen osuuden lisääntymisestä huolimatta talouskasvu tarkoittaa käytännössä aineellisen kulutuksen kasvua tavalla tai toisella. Tällä hetkellä maailmanlaajuinen kulutus ylittää luonnonvarojen uusiutumisen arviolta 40 prosentilla. On arvioitu, että viime vuosien vauhdilla kulutuksen tyydyttämiseen tarvitaan vuosisadan puolivälissä viiden maapallon luonnonvarat. Lienee selvää, että ollaan umpikujassa.\nKoska luonnonvarojen kulutuksen jatkuva lisääminen johtaa katastrofiin, on luovuttava taloudellisen kasvun vaatimuksesta. Tämä on sekä yksinkertaista että vaikeaa.\nOn syytä pohtia niitä tekijöitä, jotka aiheuttavat kasvun vaatimuksen. Ovatko ne jotenkin ylittämättömiä, vai onko kysymys sopimuksista, jotka ovat muutettavissa?\nKun puhutaan talouden kasvusta, on kysymys luonnonvarojen kulutuksen lisäksi tietenkin rahasta. Mielenkiintoisen vertailukohdan taloudellisen kasvun vaatimukseen tarjoaa se yleinen käsitys ja kokemus, että rahaa on niukasti. Yleisesti uskotaan, että talouden pitää kasvaa eli käytännössä luonnonvaroja pitäisi voida kuluttaa yhä enemmän. Samalla uskotaan, että rahaa on niukasti – tämä myös näkyy ainakin leipäjonoissa ja peruspalvelujen rahoituksessa. Todellisuudessa luonnonvaroja on rajallinen määrä, mutta rahan määrä on sopimuksenvarainen asia.\nTässä on yksi keskeinen tekijä, joka pakottaa talouden kasvuun. Velat on maksettava ja vieläpä korkojen kanssa. Samanlaista kasvua lisäävää vaatimusta merkitsee pääomien tuottovaatimus.\nYksi keskeinen kysymys on: miten rahoitetaan peruspalvelut kun talous ei kasva.\nVastaukseksi ei välttämättä riitä, että julkisen sektorin osuutta taloudesta kasvatetaan tai peruspalvelujen tarvetta vähennetään.\nOn syytä kysyä, miksi pankeille on annettu oikeus luoda rahaa ja päättää mihin tarkoituksiin sitä jaetaan.\nMiksi keskuspankkien liikkeelle laskema uusi raha – halventavasti sanoen setelirahoitus – olisi jotenkin huonompaa ja enemmän inflaatiota aiheuttavaa kuin voittoa hakevien pankkien tyhjästä luoma raha? Miksi rahaa voidaan luoda liikepankeissa esim. erilaista keinottelua varten, mutta ei valtion keskuspankissa vaikkapa terveydenhoitoa tai ihmisten perustuloa varten?\nPankkien ja rahoitusjärjestelmän toiminta saa nyt aikaan oravanpyörän, jossa velkojen maksamiseksi pitää kasvua kiihdyttää, tuottavuutta lisätä, työttömyyttä pahentaa ja turvattomuutta kasvattaa. Tässä talous ei vaikuta olevan ihmistä varten vaan päinvastoin.\nMeille on kerrottu, että kasvua ja työllisyyttä parannetaan tuottamalla ja kuluttamalla enemmän. Käytännössä suurempi tuotanto saadaan helpoimmin aikaan automatisoimalla ja tehostamalla tuotantoa. Tämä on aiheuttanut jo ennen nykyistä talouskriisiä rakenteellisen työttömyyden, joka on noin kaksinkertainen virallisiin työttömyyslukuihin verrattuna. Mainittakoon, että Suomessa tehtyjen työtuntien määrä väheni vv. 1990-2008 vaikka kokonaistuotanto kaksinkertaistui ja vienti kolminkertaistui. Toki kulutuksen supistuminen heikentää työllisyyttä nykyisessä järjestelmässä, mutta mekanismi ei siis välttämättä päde toisin päin.\nTuotannon ja työn yhteys on siis katkennut. Eikö tämän pitäisi johtaa siihen ajatukseen, että ihmisten toimeentulon erillisyys tuotannosta on hyväksyttävää, ja että ihmisiä ei saa nöyryyttää tai rangaista siitä, ettei heillä ole palkkatyötä? Ja eikö työn vähenemisen hyväksyvän järjestelmän tule huolehtia siitä, että jokaisella ihmisellä on silti mielekästä tekemistä ja paikka yhteiskunnassa? Jokaiselle työkykyiselle löytyy kyllä tekemistä, mutta nyt ei kaikelle tarpeelliselle työlle löydy maksajaa.\nOnko aika luopua työn rasittamisesta sivukuluilla ja kerätä vastaavat maksut esim. tuotannon jalostusarvon perusteella? Näin työllistämisen kuluja siirrettäisiin automaatiotuotannon kannettavaksi. Sata vuotta sitten pyrittiin 8 tunnin työpäivään. Onko nyt aika pyrkiä neljän päivän työviikkoon?\nTalouden jatkuva kasvu ei ole mahdollista. Ellei muita rajoituksia oteta huomioon, luonnon kestokyky asettaa rajat joka tapauksessa. Jos tämä tunnustetaan, on korkea aika tarkastella itsestäänselvyyksinä pidettyjä uskomuksia tavallista tarkemmin ja yrittää ajatella toisin. Nyt, kun talouden lama merkitsee tuotannon ja kulutuksen vähenemistä, on otollinen hetki miettiä toisenlaista tulevaisuutta.\nVaikka jatkuva kasvu ei ole mahdollista, sen vaihtoehtona ei välttämättä ole jatkuva kulutuksen aleneminen. Kysymys on tasapainon löytämisestä. Työllisyyden, hyvinvoinnin ja ympäristön tasapaino on löydettävissä ilmeisesti helpoimmin kun tuotanto on valtioiden tasolla mahdollisimman omavaraista.\nOn paradoksaalista, että talouden kasvun ja nykymuotoisen ns. markkinatalouden loistoaikojen ollessa ehkä takana päin, tarjoavat nykyiset kriisit mahdollisuuden eräänlaiseen markkinatalouden intiaanikesään. Historian suurin investointitarve odottaa toteuttamistaan. Kyse on energiajärjestelmän uudistamisesta. Monista syistä on siirryttävä pois fossiilisesta energiasta. Riittävän laaja ja kestävä ratkaisu löytyy vain hajautetusta uusiutuviin energialähteisiin perustusvasta energiantuotannosta.\nKvartaalitaloudelle – jonka oppeja noudatetaan edelleen, vaikka termistä ei juuri enää puhuta – tyypillinen ajatus lyhyen tähtäimen voittojen maksimoimisesta sopii huonosti yhteen energiajärjestelmän uudistamisen kanssa. Samalla tuo uudistus on välttämätön. Tämä herättää kysymyksen voidaanko yhteiskunnan pitkän tähtäimen edut alistaa talouden pelureiden välittömälle tarpeentyydytykselle – vai olisiko yhteiskunnan otettava suurempi rooli investoinneista ja niiden edellyttämien resurssien keräämisestä?\nJos energiantuotannon uudistamisen haaste otetaan tosissaan, se tarjoaa lisäaikaa valmistautua sellaisen talousjärjestelmän rakentamiseen, joka ei tarvitse talouden kasvua ja täyttää ihmisten perustarpeet kaikkialla. Aineellisen kulutuksen väheneminen on syytä nähdä edellytyksenä inhimillisen hyvinvoinnin pelastamiselle.\nOn syytä kysyä, voidaanko nykyinen taloudellinen järjestelmä uudistaa niiden – ns. markkinavoimien, käytännössä taloudellisen eliitin - ehdoilla, jotka siitä elävät ja hyötyvät vai onko uudistamisessa syytä nojata kansalaisiin, demokratiaan.\nOnko poliittisessa päätöksenteossa syytä kysyä mikä on oikein ja mikä väärin? Onko ahneudelle asetettava rajoja? Kuka niitä voisi asettaa? Onko parempi antaa kansalaisille suoraa päätösvaltaa vai luottaa siihen, että taloudellinen ja poliittinen eliitti löytävät yhdessä kestävät ratkaisut?\nKun yhteistä kakkua ei voida rajattomasti kasvattaa, on pakko keskittyä sen sisältöön ja jakamiseen. Onko kestävää kakun jakoa se, että joillakin on mahdollisuus miljoonatuloihin ja monet anovat itselleen murusia, vai olisiko parempi, että suurin käteen jäävä tulo voisi olla enintään 10-kertainen pienimpään tuloon verrattuna?\nKilpailu, jossa väistämättä on vähän voittajia ja paljon häviäjiä, ei ole ratkaisu suuriin ongelmiimme. Lähivuosien keskeinen haaste on löytää tasapaino ihmisen tarpeiden ja luonnon kestokyvyn välille. Se on löydettävissä, mutta ei ilman kritiikkiä eli tosiasioiden kattavaa punnitsemista.\nLähettänyt Antti Pesonen klo 10.50 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: bkt, finanssikriisi, gpi, peruspalvelut, raha, talousjärjestelmä, talouskasvu\nPääministerin eduskunnalle 9.2. tekemä ilmoitus hallituksen politiikasta vuonna 2010 ei sisältänyt yllätyksiä. Pääministerin mukaan hallituksen keinoja hyvinvoinnin pelastamiseen ovat pidemmät työurat, rakenteellisen työttömyyden vähentäminen ja tuottavuuden nosto.\nEsitettyjä keinoja on syytä hieman avata. Työn tuottavuuden paraneminen, joka sinänsä on mielekäs tavoite, johtaa työn vähenemiseen. Samat ihmiset tekevät yhä enemmän tai entistä vähemmät ihmiset saman verran. Työn tuottavuuden nousu on rakenteellisen työttömyyden yksi perussyy. Hallitus siis haluaa lisätä rakenteellista työttömyyttä aiheuttavaa työn tuottavuutta ja samalla vähentää rakenteellista työttömyyttä. Miten tämä tapahtuisi, ei selviä pääministerin puheesta.\nTyöurien pidentämisestä on tullut hallitukselle pakkomielle. Se on ymmärrettävää, sillä jotainhan hallituksen on esitettävä, jotta näyttäisi toimivalta. On pakko kysyä, miten työurien pidentäminen sopii yhteen todellisuuden kanssa. Nuorista jo liki neljäsosa on ilman työtä, kaikkiaan todellinen työttömien määrä on jo yli 400 000 ja monet työssä olevat eivät jaksa töissä edes nykyiseen eläkeikään asti.\nHallitus ja pääministeri ovat ikävä kyllä täysin pihalla siitä, mitä hyvinvoinnin pelastaminen vaatii.\nSe vaatii mm. sitä, että suomalaisen työn ja tuotannon tulokset saadaan hyödyttämään koko yhteiskuntaa. Tuottavuus ja viennin vetokaan eivät meitä auta, jos pääomat viedään pois maasta. Pääomien liikkeisiin on puututtava. EU kieltää sen. Mikä on johtopäätös? Alistumme nykyiseen tilanteeseen tai alamme valmistella eroamista.\nMeidän on suojeltava omaa työllisyyttämme ja talouttamme. Kun nyt ostamme koulujen ruuat Keski-Euroopasta, junat Välimeren maista ja melkein kaiken muun Kiinasta, ei tarvitse ihmetellä että emme pärjää. Pääministeri sanoi ”Viime kädessä ratkaisemme itse sen, että tuotantomme laatu ja hinta käyvät kaupaksi maailmalle”. Jos kerran ratkaisemme sen itse, miksi kauppa ei käy? Tarkoittaako pääministeri, että täälläkin pitäisi tehdä töitä alle euron tuntipalkalla kuten halpamaissa tehdään?\nTodellisuudessa ratkaisemme itse yhä vähemmän. EU-Suomella ei ole omaa rahaa eikä itsenäistä talouspolitiikkaa. Ne me tarvitsemme hyvinvoinnin pelastamiseksi.\nHyvinvoinnin pelastamiseksi on tehtävä täyskäännös politiikassa. Se tapahtunee joko nykyisen politiikan perusteellisen romahduksen jälkeen tai hallitummin eri vaihtoehtojen punnitsemisen jälkeen. Viimeksi mainittu on parempi tie ja vaatii sitä, että Suomessa opetellaan avointa julkista keskustelua myös niistä aiheista, jotka eivät vallanpitäjiä miellytä.\nLähettänyt Antti Pesonen klo 10.47 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: rakenteellinen työttömyys, työn tuottavuus, työurien pidentäminen\nLähes 40 vuotta raskasta työtä tehnyt mieshenkilö haluaisi eläkkeelle. Hänen työkykynsä on käytännössä mennyt. Päätä ei juuri voi kääntää alas eikä ylös, sivuillekin vain hitaasti. Vakuutusyhtiön lääkäri on miestä näkemättä kuitenkin todennut tämän olevan työkykyinen. Lääkärin mukaan entistä työtä voi jatkaa, kun katselee suoraan eteenpäin eikä tee äkillisiä liikkeitä.\nSamaan aikaan on voimassa laki, jonka mukaan kansanedustaja pääsee seitsemän edustajavuoden jälkeen sopeutumiseläkkeen piiriin. Näin on, vaikka eläkeläinen olisi alle 30-vuotias ja täysin työkykyinen. Täydelle eläkkeelle pääsee 15 kansanedustajavuoden jälkeen. Näin ovat kansanedustajat itse päättäneet.\nMuutamia vuosia sitten kansanedustajien kuukausipalkkoihin tehtiin 1000-2000 euron kuoppakorotukset. Tätä ja kansanedustajien merkittäviä eläke-etuja on perusteltu sillä, että näin saadaan maan parhaat voimat päätöksentekoon. Jokainen voi itse arvioida, onko saatu. Joka tapauksessa meillä siis lienee parhaat edustajat mitä rahalla saa.\nMitä rahalla houkutellut edustajat ovat saaneet aikaan? Eduskunnan luottamusta nauttivan Vanhasen hallituksen politiikan arvioidaan hyödyttäneen etenkin hyvätuloisia suomalaisia. Näin arvioivat Yleisradion haastattelemat sosiaalipolitiikan ja talouden asiantuntijat.\n”Hallituksen lähtökohtanakin on ollut tukea niitä, joilla on jo”, sanoi sosiaalipolitiikan professori Juhani Laurinkari Ylelle. Hallituksen veronkevennyslinjasta ovat tutkijoiden mukaan kärsineet huonoimmassa asemassa olevat suomalaiset. Professori Laurinkarin mukaan häviäjiä ovat vähän koulutetut, pitkäaikaistyöttömät ja erityisryhmiin kuuluvat, kuten vammaiset.\nJoidenkin tutkijoiden mielestä työn verotuksen alentamisella ja arvonlisäverotuksen muutoksilla ei ole ollut selvää muutosta tulonjakoon. Kansantaloustieteen professori Heikki Loikkasen mukaan suomalaisten eriarvoisuutta on ylläpitänyt se, että hallitus ei ole kajonnut pääoma- ja ansioverot eriyttävään järjestelmään.\nMaamme nykyisen hallituksen hallitusohjelman otsikko on ”Vastuullinen, välittävä ja kannustava Suomi”. Hallituksen politiikan tulokset poikkeavat otsikosta aika tavalla.\nEi näy mitään merkkejä siitä, että todellista muutosta Suomessa harjoitettavan politiikan suuntaan olisi tulossa nykyisistä hallituspuolueista tai SDP:sta. Suunnan muuttaminen vaatii sitä, että irtisanoudutaan taloudellisen eliitin etujen ajamisesta ja ryhdytään ajamaan oikeudenmukaisuutta. Sen ajaminen taas vaatii irtisanoutumista yhtiövallan johtaman EU:n politiikasta. Nykyisille eduskuntapuolueille tämä näyttää olevan mahdotonta.\nEnemmistö suomalaisista haluaa oikeudenmukaisempaa yhteiskuntakehitystä. Muutos kohti sellaista tulee kun riittävän moni äänestää sitä vaaleissa.\nLähettänyt Antti Pesonen klo 1.11 1 kommentti: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: eriarvoisuus, hallitus, kansanedustajat, muutos\nValtiovarainministeri Jyrki Katainen vaatii ryhtiliikettä suomalaiseen yhteiskuntaan. Kataisen mukaan jokainen, joka ei ole valmis työurien pidentämiseen, vihaa hyvinvointiyhteiskuntaa.\nOnkohan ministeri nyt ajan tasalla? Kataisen mukaan ihmisten pitää tehdä enemmän töitä. Miten he tekisivät enemmän töitä, kun työpaikkojen määrä vähenee voimakkaasti? Todellinen työttömien määrä on Suomessa jo yli 400 000, kun virallisiin työttömyystilastoihin lisätään erilaisten tukitoimenpiteiden piirissä olevat työttömät.\nEikä työn vähenemisessä ole kysymys vain nykyisestä lamasta. Työn ja tuotannon side on katkennut monessa kohtaa. Tuotannon lisääminen voidaan nykyisin toteuttaa yleensä helpoimmin hankkimalla tehokkaampia koneita ja samalla vähentämällä ihmistyötä. Eikö tästä pitäisi keskustella myös julkisuudessa, ministeri Katainen? Miksi yrittäjien puolueena esiintyvä Kokoomus ei aja työn tarjoamisen helpottamista ja työn sivukulujen siirtämistä enemmän automaatiotuotannon maksettavaksi? EU:ko kieltää?\nNykyinen hallitus on edeltäjiensä tavoin ajanut voimakkaasti veronalennuspolitiikkaa. Se on merkinnyt mm. tuloerojen kasvua ja peruspalvelujen rahoituskriisiä. Kun valtio on vetäytynyt vastuustaan peruspalvelujen rahoituksessa, ovat kunnat joutuneet korottamaan erilaisia maksuja ja kunnallisveroa. Verorasitusta on siis siirretty yhä enemmän pienituloisten maksettavaksi.\nNäin ollen on irvokasta, että Katainen esiintyy hyvinvointiyhteiskunnan puolustajana. Köyhyys ja eriarvoisuus ovat lisääntyneet Suomessa juuri sen politiikan ansiosta, jota Kataisen, Vanhasen ja aiemmin Lipposen johdolla on tehty.\nHyvinvointiyhteiskunnan pelastamiseksi tarvitaan täyskäännös politiikassa. Suuryritysten ja –sijoittajien etujen ajamisen sijasta on ryhdyttävä ajamaan ihmisten asiaa, oikeudenmukaisuutta. Talouden ja markkinoiden on palveltava ihmisiä eikä päinvastoin.\nKansalaisillakin on oma vastuunsa. Kun politiikkaan halutaan muutosta, on myös äänestettävä sitä. Ei pidä mennä halpaan eikä uskoa tyhjiä lupauksia. On vaadittava avointa julkista keskustelua, jotta kaikki tarjolla oleva tieto ja ajatukset pääsevät kilpailemaan tasavertaisesti kun ratkaisuja tehdään.\nLähettänyt Antti Pesonen klo 23.39 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: lama, muutos, pääomatulojen verotus, tulonjako, työnjako, työttömyys\nItsenäisyyspuolue vastaa Kataiselle – pääomatuloil...\nHyvinvoinnin pelastamiseksi on tehtävä täyskäännös...\nHallituksen politiikan tulokset poikkeavat lupauks...


Uunin muuraus piirustukset – Hiljainen pyykinpesukone\nTältä sivulta löydät ohjeet tyypillisten tulisijojen muuraukseen. Ohjeiden lisäksi tiedostosta löytyy lista tarvittavista . Varaava takka T12Lataa ohje (PDF), Varaava takka T10Lataa ohje (PDF), Varaava takka T9Lataa ohje (PDF).\nAloittelijan ei ole välttämättä helppo hahmottaa miltä uuni näyttää sisältä. Esimerkkitapauksessa on vanhan hirsitalon tuvan puuhella, jonka . Paikalla on ollut joskus muurattu hella,. Mistä löytyisi uunin muuraukseen ohjeita ja tarkat piirustukset työvaiheista?\nSaisi olla mielellään ilmaisia netissä tai sitten jos löytyisi joku tilatta. Mistä saisin piirustukset yhteen hormiin liitettävästä takkaleivinuunista. Katselin Tulikiven uunia ja haluaisin tehdä samanlaisella rakenteella . Molemmissa yläliittymä myös muutettu alaliittymäksi ja kesäpelti poistettu piirustuksista.\nTakkaleivinuunin piirustukset – Muuraus – SuomiKeskustelutMistä saisin piirustukset yhteen hormiin liitettävästä takkaleivinuunista. Olen muurannut kaksi savupiippua, kaksi takkaa ja puuhellan. Puinen Savustinkaappi, vinkkejä kaivataan17. Etusivu › Yleistä keskustelua › SekalaistaNuo kannattaa varmaan unohtaa, että muuraus pysyy hallussa jotenkin.\nToisessa uunissa on ollut öljykamiina, joten takaseinään on tehty reikä.\nMuuraus on voitu tehdä myöhemminkin, mutta nyt näen parhaaksi että uuni . Leivinuunin kuoren muuraukseen voidaan käyttää poltettua Terca -tiiltä. Tämän jälkeen elementit kootaan takkasydämeksi oheisen piirustuksen mukaisesti ja. Leivinuunit -kuvasto, leivinuunimallit, perinteiset leivinuunit. Tilaa muurattu leivinuuni uunimuurari Petteri Stubb Tmi 0400643490.\nSavilaastilla muurattu uuni on vaivattomasti purettavis- sa. Poltetuista tiilistä muurattu takka on olohuoneeseen sopiva vaihtoehto. Tiilerin myyntipisteistä on saatavissa suosittujen tulisijojen yksityiskohtaiset piirustukset ja tarvikeluettelot. Tulisijan runko muurataan poltetuista tiilistä savilaastilla.\nKermansavi-uunien osat ovat aitoa kotimaista käsityötä. Kaikkien uunien kaakelit tehdään juuri kyseistä uunia . Puuteline muurattu samoilla tiilillä kuin takka. Tämän vuoksi uunissa saavutetaan yli 3asteen lämpötila.


Adminet – monipuolisin ohjelmisto maanrakennusyrityksille | Admicom\nAdminet – monipuolisin ohjelmisto maanrakennusyrityksille\nTämä on maanrakennusalan tehokkaimman ohjelmiston koti. Tervetuloa helpottamaan arkeasi, tehostamaan toimintaanne, luomaan kilpailuetua automatisoimalla rutiineja ja vapauttamaan yrityksesi tuottamattomasta rutiinityöstä!\nLataa opas maarakennusyrityksille\nMiksi maarakennusyrityksen ohjelmistoksi kannattaa valita Adminet?\n"Näyttöpäätteen ääreltä niitä kuopankaivuutöitä on valitettavasti hemmetin vaikea tehdä"\nNiin on. Siksi Adminet kulkee kätevästi aina siellä missä sinäkin.\nTäysin paikasta ja ajasta riippumaton Adminet on maarakentajan paras kaveri. Se on aina paikalla kiltisti ottamassa vastaan kirjaukset niin työtunneista kuin kalustostakin, lähettää hyväksynnän saatuaan laskuja ja näyttää sinulle ahaa-elämyksiä tuottavia raportteja.\nEnemmän aikaa tuottavaan työhön\nYmmärrämme mikä on yrittäjälle tärkeää, eivätkä rutiinikirjaukset kuulu niihin. Adminettiin riittää kerran tietojen syöttäminen, jonka jälkeen tieto on saatavilla aina siellä missä sitä tarvitaan, oli kyse sitten laskusta, palkkakuitista tai kirjanpidosta.\nRaporteilta on mahdollista porautua tietoihin hyvin tarkalle tasolle, jolloin jokaisen tulleen ja menneen euron syy on selvillä. Muutoksiin on helppo reagoida, kun tiedetään tarkalleen mistä ne johtuvat.\nKaikki hoituu yhden ohjelmiston sisällä ilman papereita. Kuitit voi kuvata ja tunnit kirjata mobiilissa. Laskutkin lähtevät eteenpäin napin painalluksella.\nAjasta ja paikasta riippumaton\nKun kirjaus tallennetaan työmaalla Adminetin mobiiliin, samat tiedot ovat heti käytettävissä myös toimistolla – ja päinvastoin.\nJärjestelmä kehittyy jatkuvasti\nSaatavillasi on aina ajantasaiset työkalut, sillä me pidämme huolen, että ohjelmistoa kehitetään koko ajan toimialan vaatimuksia vastaavaksi.\nMaarakennusalan asiakkaidemme kokemuksia ohjelmistosta:\n"Saavuttamiamme hyötyjä yhdistävä tekijä on automatiikka. Kaikki sujuu helpommin ja aikaa jää muuhunkin kuin rutiinien pyörittämiseen."\n"Isoin asia on se, että olemme päässeet johtamaan tiedolla käynnissä olevia ja tulevia projekteja."\n"Maarakennusyrityksessä kalusto on suuri kustannuserä ja on tärkeää, että niillekin pystytään määrittelemään veloitushinta ja seuraamaan kuluja tarkasti."\nEmme ole turhaan tehneet työtä vuodesta 2004. Olemme auttaneet luomaan satoja suomalaisia menestystarinoita, joista osan voit lukea sivuiltamme.\nLataa tiivis tietopaketti maarakentamisen ratkaisuistamme\nOppaan avulla voit tutustua tehokkaisiin maarakennusalan täsmätyökaluihin.\nAdminet sujuvoittaa maarakennusyrittäjän arkea tuomalla kaikki toiminnot yhteen pitkälle automatisoituun toimialalle suunniteltuun toiminnanohjausjärjestelmään.\nPaljon sovelluksia, kuten:\nHallitse yrityksesi kaikki laitteet ja niiden toimenpiteet yhdellä sovelluksella.\nPoraudu raportilta tapahtumatason tietoihin, seuraa ja vertaile tavoitearviota ja toteumaa.\nVarmistat, että summat vastaavat sovittua ja voit olla varma, ettei samaa erää tule maksettua vahingossa kahteen kertaan.\nTehoa työmaille Adminetin mobiililla\nAdminetin mobiili on helppo työkalu työmaiden hallintaan. Sen avulla varmistat tietojen siirtymisen työmaan ja toimiston välillä tarkasti ja reaaliajassa. Tutustu ohjelmistomme mobiiliversioon videon avulla:\nTavoitteenamme on tuottaa merkittävää hyötyä liiketoiminnallesi. Siksi asiantuntijamme käy kanssasi tarkasti läpi yrityksesi prosessit ja Adminetin ratkaisut arkesi helpottamiseen.\nTukenasi on koko käyttöönoton ajan oma projektista vastaava yhteyshenkilösi, jotta siirtyminen uuteen ohjelmistoon olisi mahdollisimman vaivatonta. Käyttöönottovaiheen jälkeen asiakastukemme vastaa mieltäsi askarruttaviin kysymyksiin, joten et jää järjestelmän kanssa yksin.


Kestävyyslajien miniseminaarissa esiteltiin, miten huiput harjoittelevat triathlonin olympiamatkalle - Kestävyysurheilu.fi\nKestävyyslajien miniseminaarissa esiteltiin, miten huiput harjoittelevat triathlonin olympiamatkalle\nJulkaistu: 27.09.2017 16:26\nKuvituskuva: Kuva: Aapo Laiho\nMika Luoto kertoi triathlonistien harjoittelusta antaen sekä kotimaisia että kansainvälisiä esimerkkejä.\n”Kestävyyslajien huippu-urheilun keskeiset tekijät” -miniseminaarien ensimmäisenä maanantaina Kisakallion Urheiluopistolla Lohjalla esiteltiin suunnistus, triathlon, ratamelonta ja pikaluistelu.\nTriathlonin lajiesittelyn piti Mika Luoto. Hän kertoi muun muassa Kaisa Lehtosen (nyk. Sali) harjoittelusta, silloin kun Ironmanin MM-kisoissa lokakuun puolivälissä kilpaileva suomalainen panosti vielä lajin olympiamatkalle. Luoto kertoi myös Henrik Goeschin harjoittelusta ja hän näytti myös esimerkkiviikkoja molempien urheilijoiden harjoittelusta.\nAlistair Brownlee halusi nopeaksi juoksijaksi\nLuoto kertoi myös triathlonin olympiamitaleita kahmineiden Brownleen veljesten Alistairin ja Jonathanin harjoittelusta. Hän muistutti, etteivät veljesten harjoituskeskuksen olosuhteet melko kylmässä ja märässä Leedsin kaupungissa Iso-Britanniassa ole täydellisiä.\n- Siinä mielessä voi ajatella, että Suomessakin pystytään triathlonissa kehittymään, vaikkei täällä ihan aina aurinko paistakaan, Luoto muistutti.\nBrownleet ovat painottaneet harjoittelussaan muun muassa ryhmäharjoittelua, muilta oppimista, ja sitä, että sen pitää olla hauskaa. Lisäksi omaan systeemiin on luotettava, eikä muita kannata turhaan kadehtia.\nAlistair Brownleen harjoittelusta puolet on peruskestävyysvauhdeilla tapahtuvaa pyöräilyä. Kilpailuvauhtista pyöräilyä on 2 prosenttia kokonaismäärästä. Uintimäärät ovat vajaa neljännes kokonaisharjoittelusta ja kevyt juoksu ottaa toisen neljänneksen. Kovavauhtiset juoksut muodostavat pari prosenttia harjoitusmääristä.\nHarjoittelun yksi kultainen sääntö on se, että hitaassa vauhdissa mennään hitaammin kuin muut triathlonistit ja vastaavasti kovilla vauhdeilla mennään kovempaa kuin muut.\nLuodon mukaan olympiamatkalle panostavien triathlonistien harjoitusmäärät pyörivät keskimäärin 1000 tunnin paikkeilla.\nLuoto kertoi, että Alistair Brownleen tavoitteena oli juosta 10 000 metriä 28.30 tuntumaan, jotta hän olisi maailman paras triathlonisti juoksun osalta. Vuosi ensimmäisen triathlonin olympiakultansa vuonna 2013 hän juoksikin radalla 10 000 metriä aikaan 28.32,48, joten tavoite onnistui tai jäi parin sekunnin päähän näkemyksestä riippuen.\nLuodon esityksen triathlonista voi katsoa artikkelin lomassa olevalta videolta. Seminaarissa esitellyn materiaalin voi ladata tästä linkistä.\nSuunnistuksen, ratamelonnan ja luistelun esityksiin voi tutustua täältä.\nSeminaarit jatkuvat ensi maanantaina KIHU:lla Jyväskylässä. Seminaari on jälleen katsottavissa suorana Kestävyysurheilu.fi:n tv-kanavalta. Maanantaina 2. lokakuuta esitellään ampumahiihto, pyöräily, hiihtosuunnistus ja maastohiihto. Esityksistä vastaavat Jouni Kinnunen, Juho Suikkari, Tapani Partanen ja Reijo Jylhä.\nKaikki seminaariesitykset voi katsoa myös KIHU:n Youtube-kanavalta.


NAISTEN KRIISIKESKUSYHTEISTYÖ BARENTSILLA uudet haasteet rajat ylittäville hankkeille - PDF\nNAISTEN KRIISIKESKUSYHTEISTYÖ BARENTSILLA uudet haasteet rajat ylittäville hankkeille\nDownload "NAISTEN KRIISIKESKUSYHTEISTYÖ BARENTSILLA uudet haasteet rajat ylittäville hankkeille"\n1 Turvallisuusuhkana naisten heikko asema lähialueillamme voiko Pohjoinen ulottuvuus vastata haasteeseen? Turvallisuuspoliittinen seminaari osana "the 16 Days of Activism against Gender Violence" kampanjaa, STETE, Helsinki Aino Saarinen (Oulun yliopisto) NAISTEN KRIISIKESKUSYHTEISTYÖ BARENTSILLA uudet haasteet rajat ylittäville hankkeille Olisi monessa mielessä aiheellista aloittaa sillä että läheisväkivaltaan kuolevien naisten ja aborttien määrät näyttävät Venäjällä olevan suhteellisesti katsoen noin kaksikymmenkertaiset pohjoismaisiin lukuihin verrattuna; ja jatkaa niillä yksityiskohtaisemmilla tiedoilla, jotka löytyvät NCRB:n tänään Internetissä julkaistusta projektiraportista, venäläisten kriisikeskustoimijoiden artikkeleista (http://wwwedu.oulu.fi/ktl/ncrb/). Väkivallan ilmeinen lisääntyminen on yhteydessä makrotason kehityskulkuihin. YK:n yleisten ja sukupuolisensitiivisten kehitysindeksien mukaan Neuvostoliitto kuului korkealle kehittyneiden maiden joukkoon noin sijaluvulla 30; Venäjä on pudonnut kakkosryhmään eli vain kehittyneiden maiden joukkoon sijaluvuille Venäjällä tapahtuneiden muutosten sanotaan olevan laajimpia, syvimpiä ja nopeimpia mitä koskaan on tilastollisesti rekisteröity. Pohjoismais-venäläinen kehitysprojektimme kriisikeskusten verkoston rakentamiseksi Barentsille ( ) on käynnistetty ja toteutettu keskellä tätä turbulenssia, jota lännestä käsin kutsutaan "demokraattiseksi transitioksi". Se on samalla osa sitä moniteräistä problematiikkaa, josta voi kehittää sekä kurjuus ja uhrinäkökulmaa kuin vahvuus ja toimijanäkökulmaakin. Yhtäältä sukupuolistunut väkivalta eristää ja kohteistaa naisia ja sulkee heidät yksityisen piiriin; toisaalta se myös kokoaa heitä yhteen, kollektiivisiksi julkisiksi toimijoiksi niin paikallisesti, transnationaalisti kuin globaalistikin; tästä"16 päivän toimintajakso" samoin kuin koko väkivaltaa koskeva toiminta YK:n piirissä erityisesti Nairobista Wieniin ja Pekingiin ja niistä eteenpäin ovat erinomaisia esimerkkejä. Meidän näkökulmamme on luonnollisesti tuo jälkimmäinen - NCRB järjesti sekä koulutusta että kampanjointia. Projektin kakkosvaihe ( ) jatkuu parhaillaan henkilöstövaihdolla ja venäläisiin keskuksiin keskittyvällä kurssituksella; toinen loppuseminaari on vuonna Kaikkiaan olemme nyt taitekohdassa, jossa haasteena on yhteistoiminnan luonteen muuttaminen niin että tilaa tulee venäläisten naisten omalle toimijuudelle. Tärkeää ei ole vain mitä tehdään vaan myös miten tehdään juuri lähialueilla kyse on kansalaisuudesta ja demokratiasta, jota voi ja tulee harjoitella myös ruohonjuuritasolla, naisten mittasuhteiltaan pienissä ja vähätellyissä (ja aina alirahoitetuissa) hankkeissa. 1. NCRB verkostoprojekti ja sen sisäiset jaot 1990-luvulta lähtien on aiheellista puhua suoranaisesta kehitysinvaasiosta lännestä post-sosialistiseen itään. Osana sitä Luoteis-Venäjälle on viime vuosina perustettu kiihtyvässä tahdissa naisten kriisikeskuksia joko moninaisten läntisten kehitysprojektien tuella tai suoraan sikäläisten naisaktivistien toimesta, kiitos länsimaisista naisliikkeistä saatujen uusien virikkeiden. Tämä transnationaali yhteistoiminta on paljolti ollut kuten suuri osa tuosta muustakin kehitysinvaasiosta - bi-lokaalia, pisteittäistä ja yhdensuuntaista. Seurauksena on ollut, että uudet venäläiset yksiköt ovat olleet toisistaan eristettyjä. Toisaalta myöskään länsimaisilla toimijoilla ei ollut keskinäisiä yhteyksiä, ei edes niin rajatulla alueella kuin Pohjoiskalotilla. Kaikkiaan sekä arvot, toimintakäytännöt ja institutionaaliset rakenteet, joita itään on ollut tarjolla, ovat\n2 olleet monella tavoin erilaisia mikä ei ole ihme, koska naisliikkeen tiedostamisryhmistä lukujen taitteessa alkunsa saanut kriisikeskusliike on itsessään hyvin heterogeeninen ja jakautunut. Kun siis Pohjoismaisen ministerineuvoston tasa-arvovastaava Marianne Laxén talvella 1998 pyysi Barentsilla toimivan pohjoismais-venäläisen Femina Borealis-verkoston aktivisteja tekemään ehdotuksen tasa-arvoprojektiksi Luoteis-Venäjälle, katsoimme että uusien hankkeiden sijasta meidän tulisi rakentaa jo olemassa olevalle. NCRB verkosto kriisikeskukselle Barentsilla kehitysprojekti kertoo jo nimellään, että valitsimme toimintakeinoksemme verkostoitumisen, erillään olevien toimijoiden kokoamiseen yhteen sekä Venäjällä että yli Pohjoismaisten rajojen. Mukaan kutsuttiin kaikki silloiset luoteis-venäläiset kriisikeskukset sekä yksi keskus jokaisesta Barents-läänistä Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa niin että kaikkiaan jäsenyksiköitä oli 19 (nyt 23). Minkäänlaista institutionaalista rajaustyötä ei tehty. Siksi verkostoon kuului toimijoita paitsi neljästä kansallisesta myös kolmesta institutionaalisesta yhteydestä autonomisia, liitännäis- ja julkisia yksiköitä seuraavasti: Taulukko: NCRB yksiköt kansallisten ja institutionaaliset jakojen mukaan Kansalliset/ Autonomiset Liitännäiset Julkiset Yht. institutionaaliset jaot L-venäläiset Suomalaiset Ruotsalaiset Norjalaiset Yht Kaikki keskukset antavat välitöntä apua väkivallan uhreille ja tekevät pitkän tähtäimen muutostyötä yhteiskunnassa. Mutta samalla niiden kesken on sekä monenlaista erilaisuutta, merkittävää erisuuntaisuutta että perustavia jakoja ja vastakkaisuuksia. NCRB kyselylomakkeen avulla on mahdollista tehdä typologia, joka osoittaa miten perustavat ideologiset jaot ytimessään peruskäsitteet naisiin kohdistuva väkivalta ja perheväkivalta - aineellistuvat päivittäisiksi käytännöiksi ja rakenteiksi: Kalvo: Taulukko 2: NCRB yksiköt institutionaaliset jakojen mukaan: ideologiat, käytännöt, rakenteet Institutionaalinen tyyppi Autonomiset yksiköt Liitännäis- ja julkiset yksiköt * Peruskäsite naisiin kohdistuva väkivalta perheväkivalta Avun kohde naiset, lapset naiset, lapset, miehet\n3 Avun luonne naiselta-naiselle ammatillinen Henkilökunta vapaaehtoisia, vain naisia palkattuja, myös miehiä Muutostyö (myös) painostus informaatio, valistus Organisaatio formaali tai epäformaali formaali * Erottaa feminismi "kyllä" feminismi "ei" * Yhdistää naisten ja lasten oikeudet naisten ja lasten oikeudet Typologia sopii parhaiten pohjoismaisiin yksiköihin ja siis niihin malleihin, joita lähialueille on ollut tarjolla. Sen sijaan se ei sovi yhtä hyvin venäläisiin keskuksiin, mihin palaan puheenvuoroni lopussa. 2. Moninaisuus; transversalismi NCRB oli siis avoin verkosto, eräänlainen koalitio tai allianssi. Sen sisäinen kehitysstrategia nojasi kahteen toisiinsa liittyvään periaatteeseen, 1) osallistumiseen ja 2) moniäänisyyteen. Tavoitteena oli muuttaa edeltävässä, bi-lokaalissa vaiheessa luotua yhteistoiminnan luonnetta. Mikään kriisikeskusmalli ei voinut eikä saanut muodostua normiksi. Samalla oli tärkeää kyseenalaistaa itä/länsi- liikenteen yksisuuntaisuus. Projektilla haluttiin antaa panos siihen, että se arvoväritteinen kahtiajako, josta transitiomaiden naisaktivistit puhuvat nyt aika katkeraan sävyyn edistyneet feministit lännessä vs. takapajuiset sisaret idässä saisi edes murtumia. Tämäntapaista toimintaa olimme harjoitelleet jo taustalla olevassa Femina Borealis-verkostossa, mutta haasteet olivat nyt suuremmat, olihan NCRB Feminan ensimmäinen kehitysprojekti ja sellaisena jotain enemmän kuin yksittäiset seminaarit tai yhteisjulkaisut. Omalta kannaltani oli tärkeää, että tutustuin suunnitteluvaiheessa keskusteluihin niistä kokemuksista, joita italialainen naisliike oli saanut yhteistyössään yli eteläisimmin itä/länsi-jaon tai transregion - entisessä Jugoslaviassa (Naiset mustissa-liike). Niissä puhutteli etenkin italialaistermi transversalismi, joka kirkasti ennakkosuunnitelmiamme ja muodostui metodologiseksi ohjenuoraksemme. Termi viittaa näkökulmien vaihtamiseen. Osanottajat kertovat aluksi avoimesti omista arvoistaan, kokemuksistaan ja tavoitteistaan ja antavat toisille saman tilaisuuden. Kaavio: Transversalismi NCRB:ssä RAKENTEET bilateraalinen koordinaatio (Oulu, Arkangeli) monikansallinen ja institutionaalinen koulutustyöryhmä kaikkia NCRB yksiköitä edustava ohjausryhmä (kurssien yhteydessä; IT:n kautta) IT - avoin, kontrolloimaton ja monensuuntainen tiedonvälitys ja kommunikaatio TOIMINTA\n4 kurssien rotaatio alueelta toiselle (Murmansk; Nordland; Karjala; Norrbotten; Arkangeli; Oulu- Rovaniemi) vierailut kriisikeskuksissa yhteistyökumppaneiden, median, poliitikkojen ja naisaktivistien tapaaminen * : kaikki kansalliset ja institutionaaliset mallit kurssiemäntinä Kaikki toimintatapamme, sekä projektirakenteet että toiminnalliset käytännöt pyrittiin rakentamaan transversalismin periaatteiden ja tekniikoiden mukaisiksi. 1) Projektiorganisaatio oli kaikilla tasoilla pohjoismais-venäläinen. 2) Sitä tuettiin IT-ohjelmalla, joka mahdollisti avoimen ja monensuuntaisen tiedonvaihdon ja kommunikaation. 3) Koulutusohjelma ja loppuseminaari toteutettiin rotaatiolla niin että tapahtumat kiersivät alueelta toiselle. Ne järjestettiin paikallisten yksiköiden kanssa niin että ne osallistuivat myös sisällölliseen suunnitteluun ja toteutukseen. Samalla tavattiin paikallista mediaa, yhteistyökumppaneita julkisella sektorilla ja kansalaisyhteiskunnassa. Projektin ykkösvaiheen päättyessä kaikki kansalliset ja institutionaaliset variaatiot olivat toimineet emäntinä, kertoneet toiminnastaan omasta näkökulmastaan muiden ollessa kuulijoina ja kyselijöinä. Samoja periaatteita noudatettiin myös toteutettaessa 100 naista 10 maasta koonnut katumielenosoitus loppuseminaarin yhteydessä Oulussa juuri 25. marraskuuta 2001 tänä naisiin kohdistuvan väkivallan vastaiselle kamppailulle omistettuna päivänä. Se huipensi kampanjaohjelmamme, jota olimme toteuttaneet paikallisesti kahtena vuosittaisena jaksona, perinteisenä kansainvälisenä naistenpäivänä ja uuden kampanjajakson eli "16 päivän" aikana Kaavio: NCRB IT ohjelma : Kohti interaktiivisuutta, virtuaalista yhteisöä 1. vaihe kyselylomake: välineistön ja taitojen kartoitus (Internet yhteys yksiköittäin kaikilla suomalaisilla ja ruotsalaisilla; puolella venäläisistä; kaikilta norjalaisilta) varainhankinta kampanjoinnilla (Femina Borealis), lähtien; venäläiskeskusten varustaminen (norjalaiset hankkivat itse) kaikille Internet yhteys vaihe IT kurssit (pääkurssien yhteydessä - Nordland; Norrbotten) konsultaatiokäynnit keskuksissa (kaikki venäläiset, osa pohjoismaisista) 3. vaihe 2001 Pilotti web kurssi IT TelsiPro oppimisympäristö\n5 Manuaali (englanniksi, venäjäksi, ruotsiksi) Kurssi, kevät ja syksy 2001 (väliarviointi, kesä, Arkangeli) Kollektiivinen muistelutyö: Seksuaalisuus, identiteetti, valtaistaminen (empowerment) Muistojen kirjoittaminen; keskustelu paikallisryhmissä Kääntäminen englanniksi; NCRB kotisivuille (TelsiPro suojattu yksikkökohtaisilla salasanoilla) on-line tunnut yli kansallisten ja institutionaalisten rajojen Ne ohjasivat myös kunnianhimoista IT ohjelmaamme, jonka oli määrä palvella sekä verkostoitumista että koulutus- ja kampanjointihakkeita. Kolmivaiheinen ohjelma lähti liikkeelle 1) välineistön ja taitojen kartoituksesta, eteni 2) varainhankintaan jotta kaikki venäläiskeskukset saatiin liitetyksi Internetiin ja seminaarien yhteydessä toteutettuun kurssitukseen jotta tarvittavat perustaidot olivat jokaisen keskuksen hallussa ja päättyi 3) pilottikurssiin. IT:n näkökulmasta kyse oli siirtymisestä pelkästä vastaanottamisesta osallistumiseen ja moniääniseen interaktiivisuuteen. Sitä harjoiteltiin on-line tunneilla, joille osallistui yhtä aikaa valikoima sekä venäläisiä että pohjoismaisia ryhmiä. Chattingin aiheina olivat lyhyet kirjalliset muistelut ja valokuvat seksuaalisuuden, sukupuolistuneen kehon ja tyttö/naisidentiteetin muodostumisesta. Tämä saksalaisten naistutkijoiden luoma kollektiivisen muistelutyön metodi kehittää edelleen sitä käytäntöä, josta länsimainen kriisikeskusliike sai alkunsa vaiettujen ja haavoittavien, usein juuri sukupuolistuneeseen väkivaltaan liittyvien kokemusten kertomisesta intiimeissä tietoisuuden kohottamisryhmissä. NCRB:n TelsiPro oppimisympäristö muuttui yksikkökohtaisten salasanojen avulla eräänlaiseksi virtuaaliseksi tiedostamisryhmäksi. 3. Dialogien rajat mies-, mielenosoitus- ja muistelutyökysymykset; deliberatiivinen erimielisyys Naisliikkeessä ja tutkimuksessa puhumme nykyään siitä, että tietoinen rakentaminen moniäänisyydelle ja erilaisuudelle mahdollistaa uudenlaatuisten ajatusten, suhteiden ja asemien luomisen. Kuulostaa hyvältä mutta onko aina helppoa ja saavutettavissa? Tietenkään ei meidänkin kehitysprojektissamme oli yhtä aikaa tilaa ja rajoituksia dialogeille. Tässä kohdin on palattava aiemmin esitettyyn typologiaan, erojen, erisuuntaisuuksien ja suoranaisten jakojen tuottamaan verkostodynamiikkaan esimerkkeinä mieskysymys, joka nojasi alussa esiteltyyn perusjakoon; mielenosoituskysymys, jota voi luonnehtia jakoa lievemmäksi erisuuntaisuudeksi ja viimein muistelutyökysymys, jonka luonnetta olen parhaillaan pohtimassa; joka tapauksessa sitä voi pitää erilaisuutena, jolla on paljon tekemistä länsimaisen ja venäläisen kriisikeskusliikkeen historiallisen eriaikaisuuden kanssa. Tässä yhteydessä voin ajan puutteen vuoksi puhua vain mieskysymyksestä. Kaavio: Miehet asiakkaina NCRB yksiköissä; NCRB kurssikäytännöt\n6 Keskus autonomiset, Ruotsi autonomiset, Norja autonomiset ja julkiset (osa), Venäjä liitännäiset, Suomi Asiakkuus ei-asiakas etäasiakas kontaktiasiakas täysasiakas Kurssikäytännöt suhteessa miehiin Norrbotten: - ei miehiä osanottajina tai luennoijina Nordland: - miesluennoija Murmansk, Karjala, Arkangeli: - miesosanottaja Oulu, Lappi: - miestyön workshop; vierailut miestyötä tekeviin keskuksiin; suom-venäläinen oheisseminaari (tukea Murmanskin mieskeskukselle) `Mieskysymys palautui ennen muuta institutionaalisiin jakoihin, jotka kiteytyvät jo peruskäsitteisiin naisiin kohdistuva väkivalta vs. perheväkivalta. Keskuksista on mahdollista hahmottaa miesasiakkuutta koskeva jatkumo ääripäinään ruotsalainen ei-asiakkuus vs. suomalainen täysasiakkuus. Projektin seminaarijärjestelyt mukailivat näitä paikallisia käytäntöjä. Mieskysymystä ei hämärretty eikä vaiennettu vaan jokainen osanottaja oli jaoista selvillä mutta toisaalta sitä ei suoraan haastettu yleisistunnoissa tai ohjausryhmän kokouksissa. Me projektihenkilöstössä katsoimme, että sen nostaminen pääagendalle olisi johtanut ruotsalaisten yksiköiden poisjäämiseen, ei vain yhdeltä kurssilta vaan ehkä koko verkostosta. Yhteistyökumppaninamme ollut Kvinneuniversitet Nord totesi kuitenkin projektiarvioinnissaan, että asia olisi tullut kohdata avoimemmin yhdessä. Mitä sanoa nyt, kaksi vuotta myöhemmin? Transversalistit korostavat että kyse ei ole toisten näkemysten ja tavoitteiden hyväksymisestä vaan niiden ymmärtämisestä ja varoittavat, että transversaali dialogi ei ole takuu yhteisymmärryksen saavuttamisesta. Juuri siksi he painottavat kahta asiaa: 1) näkökulmien vaihdossa on osoitettava empatiaa ja kunnioitusta toisenlaisten arvojen ja tavoitteiden edustajille ja 2) kaikkien on vältettävä toisten ryhmien homogenisointia, muuttamista toisiksi. NCRB:ssä katsomme, että pääosin onnistuimme tässä arviointien mukaan osanottajat tunsivat olonsa turvalliseksi ristiriidoista huolimatta. Esimerkiksi innostus jota osoitettiin ruotsalaisissa vain-naisille-keskuksissa esitellylle feministiselle itsepuolustukselle on mielestäni osoitus siitä, että myöskään toisistamista ei tapahtunut. Aikaa ei kuitenkaan ollut riittävästi niin perustavan jaon käsittelyyn kuin mieskysymys oli. On muistettava, että arvot ja ideologiat eivät ole vain ajatusmuotoja vaan myös aineellistuneet arkisiksi käytännöiksi ja rakenteiksi. Uusien miestyötä koskevien periaatteiden toimeenpano vain-naisille-yksiköissä olisi edellyttänyt niiden kaikkien käytäntöjen ja rakenteiden uudelleenarviointia. Edelleen, autonomisetkin yksiköt toimivat osina valtakunnallisia järjestöjään, jotka puolestaan tekevät tuota alussa mainittua\n7 rajaustyötä. Se että ruotsalaiset ja/tai norjalaiset NCRB-yksiköt olisivat ryhtyneet aktiivisesti perehtymään miestyöhön ja toteuttamaan sitä, olisi aivan varmasti johtanut ristiriitoihin suhteessa niiden valtakunnallisiin kattojärjestöihin. Yhteen vetäen, mieskysymys voidaan NCRB:ssä nähdä demokratian teoreetikkojen deliberatiiviseksi erimielisyydeksi kutsumaksi kysymykseksi, mikä tarkoittaa, että ristiriita on tunnistettu ja todettu ratkaisemattomaksi mutta samalla edellytykset siitä jatkuvalle keskustelulle ja lähentymiselle ovat - kiitos kunnioituksen ja ei-homogenisoinnin - edelleen olemassa. Tätä tukee se, että keskukset eivät ole sisäisesti yhtenäisiä. Ne ryhmähaastattelut, joita olen NCRB-yksiköissä, kertovat, että esimerkiksi miestyön aatteelliset juuret ovat ainakin joissakin suomalaisissa liitännäisyksiköissä profeministisessä miesliikkeessä. Tästä käsin löytyy siis eräänlaisia välittäviä arvoja, joista voi tulla siltoja vastaisessa dialogissa. 5. Kohti transitionaalia tilaa itä/länsi-suhteissa Mitä oppia tästä kaikesta on mahdollista ottaa? Olen edellä painottanut ehkä vähän hämmentävästi kysymystä, joka liittyy ennen muuta läntisiin toimijoihin, vaikka yleensä kai näissä yhteyksissä on tavattu kertoa ongelmista, jotka liittyvät itäisiin toimijoihin. Kuvattu äärimmäisesimerkki eli mieskysymys on kuitenkin mielestäni tärkeä, koska se osoittaa, miten ennen muuta pohjoismaisia toimijoita jakanut kysymys vaikutti perustavalla tavalla verkostodynamiikkaan ja työlistaan. Venäläisille yksiköille tämä merkitsi sitä, että vaikka monet niistä olivat kiinnostuneita miestyöstä ja itse asiassa jo tekivät sitä, ne eivät saaneet paljoa ravintoa ajatuksilleen tässä mielessä. Tuki jota annettiin rakenteilla olevalle ensimmäiselle miesten kriisikeskukselle lähialueella, tarkemmin sanottuna Murmanskissa jäi oheiseksi. Kaavio: Osallistuvuus ja moni/eriäänisyys (transversalismi) - hyödyt venäläiskeskusten vahvistuminen ei auktorisoitua mallia lännestä - oma malli? keskinäisyhteyksien vahvistuminen (verkosto jatkuvasti avoin uusille keskuksille) aseman muutos suhteessa pohjoismaisiin: koulutettavista kanssakouluttajiksi pohjoismaisten keskusten kriittinen itsereflektio itä/länsi vuorovaikutuksen kahdensuuntaistuminen Mutta mennäkseni itä/länsi-akseliin yleisemmin voimme väittää, että verkoston sisäinen moninaisuus ei ollut vain ongelma vaan että sillä oli myös myönteisiä vaikutuksia. Aivan varmasti se vapautti venäläiset keskukset ajatuksesta, että lännessä olisi tarjolla jokin yksi ja auktorisoitu malli kriisikeskukseksi. Erilaisuudelle rakentaminen tuotti siis jotakin uutta. Edelleen, sen ansiosta kaikki tahot joutuivat arvioimaan kriittisesti omia lähtökohtiaan, toimintaansa ja tavoitteitaan. Kiistatonta on myös, että venäläisyksiköiden asema ja itä/länsi-vuorovaikutuksen luonne muuttui. Tällä kertaa venäläisyksiköt saattoivat nimittäin pitää itseään - ei niinkään koulutuksen ja muun toiminnan kohteina vaan - kanssatoimijoina, jotka kouluttivat kirjaimellisesti jopa niitä pohjoismaisia yksiköitä, joilta ne edeltävässä,\n8 bi-lokaalissa vaiheessa olivat itse saaneet tukea. Monet pohjoismaiset yksiköt antoivat omissa projektiarvioinneissaan kiitosta niille vaikutteille, joita ne olivat venäläisyksiköiltä saaneet. Olimme siis ottaneet askeleen siihen suuntaan, että arvojen ja institutionaalisten käytäntöjen siirtäminen lännestä itään oli muuttumassa niitä koskevien kokemusten vaihtamiseksi. Lyhyesti, kehitysinvaasion aika on yleisemminkin ohitse, olemme astumassa eräänlaiseen siirtymätilaan. Mainitsin jo aiemmin, että alussa esitetty typologia ei sovi yhtä hyvin venäläisiin kuin pohjoismaisiin keskuksiin. On syytä korostaa, että venäläiset kriisikeskukset eivät ole kanssakäymisen yksisuuntaisuudesta huolimatta mitään jäljennöksiä pohjoismaisista tai yleisemmin länsimaisista malleista vaan usein jopa omaperäisiä sovellutuksia äiti-instituutioistaan. NCRB:n kakkosvaiheessa venäläiset yhteistyökumppanimme puhuvat nyt yhä enemmän siitä, millaisia olisivat venäläiset kriisikeskusmallit, mikä on toivottavaa ja mahdollista heidän omalta kannaltaan. Nyt ne ovat vapaita pohjoismaisesta vetosta - ja ovatkin päättäneet käsitellä mieskysymystä, joka tulee esille myös vuonna 2004 toteutettavassa henkilöstövaihdossa sekä mitä todennäköisimmin vuonna 2005 järjestettävän toisessa loppuseminaarissa. Muut aiheet (ryhmätyö jne.) voidaan nekin tulkita venäläisten mallien kehittelyksi, jotka tässä resurssien puuttumisvaiheessa eivät voi rakentua länsimaiseen tapaan turvakotikeskeiseksi vaan enemmänkin eräänlaisiksi avopalveluyksiköiksi. Kaiken kaikkiaan yhteistoimintaa olisi hedelmällistä lähestyä aatteiden ja instituutioiden siirtämisen sijasta niiden diffuusiona, leviämisenä. Tämä jättää tilaa paikallisille olosuhteiden, mahdollisuuksien ja esteiden pohdinnalle. Viittaan puheeni alkuun ja korostan, että en halua lainkaan vähätellä ongelmia lähialueilla mutta on tärkeää, että venäläisiä sovellutuksia ei nähdä vain epäonnistumisina ja puutteina, tiedon, ymmärryksen ja resurssien vajeina vaan myös paikallisina innovaatioina. Ehkäpä meille, jotka työskentelemme paitsi muodollisissa akateemis-julkisissa rakenteissa myös osana sosiaalisia liikkeitä, on helpompaa mitata toiminnan tuloksellisuutta tähän liittyvästä valtaistumisen näkökulmasta. Pitkällä tähtäimellä parhaita ja kestävimpiä tuloksia ovat niitä, jotka johtavat tuettavien oman toimijuuden lujittumiseen. Se vahvistaa yhteistyökumppaneita heidän omissa ympäristöissään ja antaa meille mahdollisuuden oppia - ja voi pitkällä tähtäimellä johtaa tasavertaisuuteen ja vastavuoroisuuteen perustuvien yhteisöjen syntymiseen. Tämä prosessi on samalla tärkeä panos demokratian ja kansalaisyhteiskunnan vahvistamisessa lähialueilla. Demokratia ei ole jotakin joka nojaa johonkin erilliseen ohjelmaan vaan sitä tulisi toteuttaa kaikissa hankkeissa kuten totesin, tärkeää ei ole vain mitä tehdään vaan myös miten tehdään. Tähänastisten hankkeiden arviointikriteereihin tulisikin liittää tämä kysymyksenasettelu nykyistä keskeisemmin. Länsimaiselta kannalta on kiireellistä purkaa länsi - edes yhdessä maassa ei ole olemassa yhtä kriisikeskusmallia. Tämä johtaa myös meihin itseemme kohdistuvaan kritiikkiin kuten mieskysymys osoitti, itäisille yhteistyökumppaneillemme ei ole helppoa navigoida länsimaisten ristiriitojen keskellä. Kaikkiaan on vaikeaa tehdä pitkäjänteistä kehitystyötä oloissa, joissa länsimaiset tukijat esittävät jatkuvasti muuttuvia priorisointilistoja ongelmista ja ohjelmatyypeistä, joita nyt rahoitetaan. Tästä muuten monet venäläistoimijat kertovat projektiraportissamme. Samoja arviointeja kuulin myös vieraillessani viime kesänä muutamissa kroatialaisissa ja slovenialaisissa kriisikeskuksissa. Oman kenttäkokemukseni pohjalta voi todeta myös, että moni lähialueelle tuleva toimija näyttää haluavan aivan oman korvamerkityn hankkeen sen sijaan että jatkaisi ja tukisi jo tehtyä työtä. Luonnollisesti on edelleen annettava tilaa ruohonjuuritason uusille aloitteille ja omatoimisuudelle, todelliselle lähialueyhteistyölle, josta erinomaisia esimerkkejä ovat tässä seminaarissa esiteltävä hankkeet\n9 Sortavalassa ja Svetogorskissa. Samalla olisi tarpeen luoda sille kokoavaa vastantendenssiä, mihin Pohjoisen ulottuvuuden ohjelma tarjoaa tilaisuuden. Ehkä tätä kaikkea voisi tarkastella myös oheisen, kriisikeskusliikkeestä ja NCRB projektista kehitellyn kaavion avulla: Kaavio: Itä/länsi - yhteistoiminnan jaksotus, NCRB & kriisikeskusliike Aikajakso Yhteistoiminnan luonne pisteittäinen alku verkostomainen siirtymävaihe yhteisömäinen tavoitetila yhdensuuntainen yksisuuntaisuuden purkaminen monensuuntainen Näkökulma siirtäminen leviäminen vuorovaikutus länsimaiset keskukset normina huomio paikallisiin tekijöihin paikalliset mallit NCRB kirjallisuutta Crisis Centres and Violence against Women. Abstracts of reports at the seminar November 2001, Oulu-Rovaniemi, Finland. Eds. Aino Saarinen, Olga Liapounova, Maria Novikova, Vappu Sunnari. Series "Gender research: methodology and practice". Volume 1. Centre for Women s Studies and Gender Research, Pomor State University, Arkhangelsk 2002 (170 p.) Women s Strategies and Politics in Transition. Dialogue across the East-West Divide. Eds. Irina Yukina, Aino Saarinen, Elena Kudriashova. Series "Gender research: methodology and practice". Volume 4. Centre for Women s Studies and Gender Research, Pomor State University, Arkhangelsk 2003 (187 p.) NCRB A Network for Crisis Centres for Women in the Barents Region. Report on the Nordic-NW Russian Development Project, Eds. Aino Saarinen, Olga Liapounova, Irina Drachova. Series "Gender research: methodology and practice". Volume 5. Centre for Women s Studies and Gender Research, Pomor State University, Arkhangelsk 2003 (247 p.) Forthcoming: Crisis Centres and Violence against Women. Research report from the NCRB closing seminar, Oulu University, November Ed. Aino Saarinen. Femina Borealis 7. ( )


Pyöräsi kuva Vol III - Sivu 266\nNäyttää tulokset 7.951 - 7.964 / 7964\n13.07.2018, 09.24 #7951\nEi mitään noin ylevää. Oli hyvä diili, ja kauppias tarjosi lounaan. Tie munkkimiehen kukkaroon kulkee vatsan kautta. Ja satavitonen on ihan hyvä, mulla on toinenkin 105-pyörä... Sähköt ois toki eri juttu sit.\nVäristäkään en aluksi niin hirveästi innostunut, mutta täysmustilla pisteosilla ja noilla kiekoilla tosta tuli ihan nätti.\n13.07.2018, 09.44 #7952\nJoo kyllä minäkin voisin ajatella "tyytyväni" 105-pyörään jos uutta pyörää olisin nyt ostamassa. Voisin jopa väittelyn vuoksi ruveta argumentoimaan että mekaaninen Ultegra on nyt se väliinputoaja, joka ei toisaalta tuo parempaa käytettävyyttä tai kestävyyttä, mutta toisaalta ei kestä vertailua sähkövaihteiden kanssa jos halutaan 105:sta parempaa.\nAjatus siitä että oli haettu nimenomaan tämä pyörä tai runko taisi tulla sen kommentin johdattamana jossa arvostettiin panostusta kalliimpiin kiekkoihin osasarjan kustannuksella.\nMuuten olen siinä käsityksessä että väri tai yleensäkin muotoilu josta ei aluksi ole niin hirveästi innostunut (mutta jota ei nyt sentään aktiivisesti inhoa) on usein osoittautunut juuri siksi johon ei kovin äkkiä ole kyllästynyt ja johon loppujen lopuksi on ollut tyytyväisin.\n13.07.2018, 09.48 #7953\nTämmönen on sit vielä Nizzassa. Satavitosilla ja RS80-kiekoilla.\nUntitled by Matti Ouvinen, on Flickr\n13.07.2018, 20.45 #7954\nSerious cedar Hypridi\nEnsimmäinen kunnon pyörä\n13.07.2018, 21.50 #7955\nEi paha! Sijainista paljon lisäkateutta\n14.07.2018, 14.38 #7956\nEdellinen überhieno maantiekulkineista oli tämä Shamuksen Colnaakkeli. Plussan Fetska on toki myös upea mutta viimeisin kuva siitä kolmen-neljän sivun takaa autoa vasten ei tehnyt pyörälle oikeutta.\nKiitos kehuista. Festka on pajalla, mutta laitetaan kuva Colnaakkelista...\n14.07.2018, 20.45 #7957\nNo kyllä tuokin kelpaa. Ja näköjään Festkan olin kirjoittanut väärin.\nJaa-a, kai minäkin vielä joskus Colnagon taas hankin. Hetken niitä oli kolme vuotta sitten kaksikin talossa. Vanhemman myin sitten pois ja sen jälkeen vaimo tuhosi uudemman yrittämällä mahduttaa sitä auton katolla parkkihalliin. Sen jälkeen on ajettu pari vuotta sinänsä hienolla ja täysin käypäsellä Cannondalella kun kesken kesää ei uutta Colnagoa olisi saanut alle.\nEilen, 12.53 #7958\nEmonda sai uudet kiekot:\nPlanet X:n kuitukiekot ja pienellä vapaarattaan työstöllä huoli 11-lehtisen pakan. Pyörä keveni 400 grammaa...\nEilen, 16.41 #7959\nLaitetaanpa tämä kalusto taas tänne näytille, kun ainakin jotain osia olen vaihtanut sitten viime kuvien.\nYT Industries Jeffsy CF Pro 29 2016, 11,96kg.\nTämä on minun ykköspyörä maastokäyttöön, jolla on ajettu niin enduro-kisoja kuin xc-maratoonejakin. Ulkomaillakin käyty ajelemassa vuoria alas. Todella monipuolinen pyörä, joka sopii erittäin hyvin omaan ajotyyliini. Mielestäni loistava pyörä myös PK-seudun tyypillisille maastopoluille. Tolppa tekisi mieli vielä vaihtaa Foxin Transferiin, kun tuo uudempi Reverbikin on osoittautunut aika kehveliksi.\nCanyon Exceed CF SLX 8.9 2016, 9,52kg.\nTälle pyörälle tulee itselläni kaikista eniten kilometrejä. Tämä on mulla työmatkapyöränä, gravel grinderinä ja lisäksi ajan tällä talvisin aika paljon polkuja, koska mulla on tähän toiset kiekot joissa ISP:t. Testissä nyt nuo Vittorian renkaat, aikaisemmin olen ajanut Svalpen Rocket Roneilla / Racing Ralpheilla. Tähän tekisi mieli kokeilla jotain ihan överisti miinuskulmalla olevaa stemmiä, jotta saisi ajoasennon vieläkin aerodynaamisemmaksi soratieajeluita varten.\nWhite 3Fat Lite 2016, 15,40kg.\nTälle pyörälle on itselläni kaikista vähiten käyttöä, koska ajan tällä vain lumessa. Lumisina talvina käyn avaamassa lähipolkuja ja otan tuon 29er jäykkäperän alle heti kun polut taas kantavat. Säännöllisesti haaveilen jostain kevyemmästä läskipyörästä, mutta enpä tiedä tulisiko sillä silti ajettua sen enempää. Vähäisen käytön vuoksi en ole nähnyt tarpeelliseksi päivittää.\nEilen, 16.49 #7960\n....Pyörä keveni 400 grammaa...\nHieno pyörä vielä kevenee ja hienonee jos selkä kestää ottaa spacerit pois stemmin alta.\nElaston kokoelmalle tankkerillinen peukalon kuvia.\nEilen, 17.11 #7961\nAvaruudettimet poistuvat jossain vaiheessa. Edellisessä pyörässä oli droppia aika paljon enemmän. Nyt on vaan niin mukavan leppoisa geometria\nEilen, 17.43 #7962\nElaston YT on kyllä sen näköinen, että polku maittaa varmasti. Ajaisin.\nEilen, 18.32 #7963\nMutta miksei Elaston Whitessä ole Nextin kampia?\nEilen, 18.43 #7964\nEi kuulunut 599 euroa maksavan pyörän vakiovarusteluun, enkä muutenkaan ostaisi erikseen tuon hintaisia kampia, kun ovat vielä jokseenkin kehvelit. Canyonissa on jo toiset kyseiset kammet, kun ensimmäiset antautuivat. Aika paljonhan olen kaikkia varaosalaatikon ylijäämäosia tuohon Whiteen ripustanut, se on vähän niin kuin kaiken ylimääräisen roinan loppusijoituspaikka. Yksi ehjä Nextin kampi laatikon pohjalta löytyy, joten odotellaan että tarpeeksi monta Nextiä kyrvähtää, niin ehkä saan jäljelle jääneistä palasista kasattua yhden setin Whiteenkin.\nSivu 266 / 266 Ensimmäinen ... 166216256264265266


Muottitimpuri Kemiin, Maximus Oy\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1506354\nAsiakasyrityksemme hakee ammattitaitoisia muottitimpureita rakenteilla olevaan Kemin biotuotetehdasprojektiin. Metsä Groupin biotuotetehdas on valmistuessaan pohjoisen pallonpuoliskon tehokkain puuta jalostava laitos. Ympäristö-, energia- ja materiaalitehokas tehdas toimii täysin ilman fossiilisia polttoaineita.\nTähän projektiin haussamme olevien muottitimpureiden työnkuvaan kuuluu mm. seinien, perustuksien ja pohjalaattojen valutyöt. Hiertopintojen osaaminen ei välttämätöntä. Reipas ja oma-aloitteinen työasenne tärkeä. Valutöiden välissä työnkuvaan kuuluu muita rakennusmiehen / rakennusapumiehen työtehtäviä oman osaamisen mukaan.\nKohteessa mahdollisuus tehdä töitä 58 tuntia / viikko.\nEduksesi katsomme aikaisemman kokemuksen vastaavista työtehtävistä, ongelmanratkaisu- ja keskittymiskykyä sekä valmiutta itsenäiseen työhön.\nSinulle maksetaan myös päiväraha, majoitus ja km-korvaukset.\nAloitus mahdollisimman pian ja töitä tarjolla arviolta pitkälle kevääseen 2022 asti.


Joe Lynn Turner esittää akustisen keikan Helsingin Golden Classics Bar & Cafessa 7.12.2017 - Metalliluola\nKoti Metalliluolan ennakot ja tiedotteet Joe Lynn Turner esittää akustisen keikan Helsingin Golden Classics Bar & Cafessa...\nJoe Lynn Turner esittää akustisen keikan Helsingin Golden Classics Bar & Cafessa 7.12.2017\nBrittiläisen Rainbow-yhtyeen riveissä 1980-luvun alussa tunnetuksi tullut yhdysvaltalaislaulaja Joe Lynn Turner, 66, osallistuu tänä vuonna Raskasta joulua -kiertueeseen. Rainbown lisäksi muun muassa Deep Purplessa vuosina 1989–1992 laulanut amerikkalaistähti on mukana seitsemässä konsertissa.\nEnnen Hartwall areenalla pidettävää pääkonserttia (9.12) on Goldenilla ilo ja kunnia vastaanottaa Joe Lynn Turner omalle stagelleen pienimuotoiseen, kotoiseen fiilistelyiltaan.\nIllan aikana Joe Lynn Turner esiintyy akustisesti yhdessä Jorge Salanin kera läpikäyden uraansa tarinoiden sekä musiikin avulla..unohtamatta isoimpia hittejään Rainbown ja Deep Purplen ajoilta.\nOhjelmiston aikataulu sekä muut mahdolliset esiintyjät lisätään tapahtumaamme heti niiden selvittyä.\nJoe Lynn Turner (acoustic)\nLiput myynnissä Tiketistä.\nEdellinen artikkeliGene Simmons julkaissut ”Hand Of Fate” kappaleen tulevalta ”The Vault”- boksilta\nSeuraava artikkeliMyrkur: Folkesange-konsertti Helmikuussa Konepajan Brunossa.\nCorpsessed julkaisee albumillisen musertavaa death metalia marraskuussa


UKK-instituutin väestötutkimukset - UKK-instituutti\nEtusivu » Tutkimukset ja hankkeet » Tutkimus- ja kehittämisalueet » UKK-instituutin väestötutkimukset\nMittaamme säännöllisesti eri väestöryhmien fyysistä aktiivisuutta ja kuntoa.\nLiikkumista, paikallaanoloa ja unta sekä fyysistä kuntoa mittaavat väestötutkimuksemme tavoittavat peruskoululaiset ja toisen asteen opiskelijat sekä työikäiset ja ikäihmiset. Toteutamme väestötutkimuksia neljän vuoden välein, joten teemme mittauksia joka vuosi jollekin ikäryhmälle. Kaikki väestötutkimuksemme suunnitellaan ja toteutetaan laajassa yhteistyössä tutkimuslaitosten, yliopistojen ja kaupunkien kanssa.\nKuva 1: Väestötutkimusten aikajana.\nVäestötutkimuksemme perustuvat liikemittarimittauksiin. Liikemittarimenetelmällä kerättävää tietoa suomalaisten liikkumisesta ja paikallaanolosta tarvitaan, koska kyselemällä tai haastattelemalla kerätty tieto ei kuvaa luotettavasti lyhyitä liikuntapyrähdyksiä, kevyttä liikkumista, paikallaanolon muotoja (makaaminen, istuminen, seisominen) ja niiden muutoksia. Liikemittareilla saatavan tiedon avulla pystytään selvittämään myös liikkumisen ja paikallaanolon yhteyksiä keskeisiin kansansairauksiin aiempaa tarkemmin ja monipuolisemmin.\nLiikkumisen ja paikallaanolon mittaamiseen on viime vuosina liitetty myös uni, jotta voidaan huomioida koko vuorokausi. Riittävä uni on tärkeää levon ja palautumisen kannalta. Riittävä liikkuminen parantaa puolestaan unenlaatua.\nTutkimuksillamme pystytään seuraamaan väestön liikkumisen, paikallaanolon sekä unen tilaa ja muutosta. Väestötutkimusten mittauksia täydennetään laajoilla kyselyillä ja luotettavilla kuntotesteillä.\nPeruskoululaiset ja toisen asteen opiskelijat\nLasten ja nuorten liikuntakäyttäytyminen Suomessa (LIITU)* (2014)\nLIITU-tutkimuksen tavoitteena on luoda Suomeen koko maan kattava 7–19-vuotiaiden lasten ja nuorten liikuntakäyttäytymisen tietojärjestelmä. Tutkimuksessa kootaan tietoa suomalaisten lasten ja nuorten liikuntakäyttäytymisestä sekä liikuntaan liittyvistä asenteista, arvoista ja kokemuksista sekä sähköisen kyselyn että liikemittarin avulla.\nLIITU-tutkimus toteutetaan eri puolilla Suomea kahden vuoden välein. Joka toisella tutkimuskerralla tutkimus kohdennetaan peruskouluikäisiin lapsiin ja nuoriin ja joka toisella kerralla toisen asteen opiskelijoihin.\nLIITU-tutkimus on yhteistyötutkimus*, jota johtaa Jyväskylän yliopiston Terveyden edistämisen tutkimuskeskus. Tutkimuksen johtajana toimii apulaisprofessori Sami Kokko. Liikkumisen ja paikallaanolon liikemittarimittauksista vastaa UKK-instituutti johtaja Tommi Vasankarin johdolla. Mittaukset toteutetaan yhdessä alueellisten yhteistyökumppanien kanssa.\nKunnonKartta -väestötutkimus (2017)\nKunnonKartta-väestötutkimuksen tarkoituksena on koota liikemittarilla mitattua tietoa suomalaisten aikuisten (20–69-vuotiaiden) kestävyys- ja lihaskunnosta, paikallaanolosta, fyysisestä aktiivisuudesta ja unesta.\nKunnonKartta-tutkimukseen kuuluu terveydentilaa ja liikuntatottumuksia kartoittava kysely, verinäyte ja fyysisen kunnon testit sekä liikkumisen, paikallaanolon ja unen mittaaminen liikemittarilla viikon ajan.\nKunnonKartta-väestötutkimus toistetaan joka neljäs vuosi.\nIkäihmisten liikunta ja liikkuminen, vaihe 1 (2019)\nIkäihmisten liikunta ja liikkuminen -väestötutkimuksen tavoitteena on mitata yli 70-vuotiaiden suomalaisten liikkumis- ja suorituskykyä sekä liikkumista, paikallaanoloa ja unta. Lisäksi tutkimuksessa kerätään tietoa osallistujien terveydestä, toimintakyvystä, hyvinvoinnista, elämänlaadusta, kaatumisista sekä liikkumista selittävistä ja ohjaavista tekijöistä.\nIkäihmisten liikunta ja liikkuminen -tutkimukseen sisältyy terveydentilaa ja liikuntatottumuksia kartoittava kysely, liikkumis- ja suorituskykytestit sekä liikkumisen, paikallaanolon ja unen mittaaminen liikemittarilla viikon ajan.\nIkäihmisten liikunta ja liikkuminen -väestötutkimus toistetaan neljän vuoden välein uudessa väestöotoksessa.


KK 223 | Etsitkö maatalouskoneita tai –palveluja? Koneareenasta maa- ja metsätalouden työkoneet ja vaihtokoneet. Lisäksi urakointipalvelut, polttopuut ja rehut.\n[Other], KK 223\n16 470 € (sis. alv 24%)\n13 282 € (sis. alv 0%)\nIlmoitus julkaistu 04.12.2013 00:00, Katsottu 446 kertaa ja lisätty suosikkilistaan 0 kertaa\nNyt CE-merkinnällä! Hydraulinen seisonta/hätäjarru. Hiekkapuhallettu ja maalattu runko, jarrut etuakselilla, uusi lava pit.6m, uusi kippi, hydraulinen perälauta, lokasuojat, äärivalot, LED-valot. Lisävarusteena veivillä operoitava pressu +1500,- sis.alv24% (kts.kuva)


Taitoluisteluliitto: Mirjami Penttisen hyllytys koskee myös seuran uutta hallitusta - Urheilu | HS.fi\nHSK:n uusi puheenjohtaja Mikael Nyberg toivoo seuransa luistelijoille työrauhaa.\nTaitoluisteluliiton toiminnanjohtaja Outi Wuorenheimo muistuttaa, että seuran jäsenet päättävät viime kädessä millaista valmennusta he seuraansa haluavat. (KUVA: Mika Ranta / HS)\nJulkaistu: 12.2. 11:13 , Päivitetty: 12.2. 16:51\nHelsingfors Skridskoklubbin (HSK) uuden hallituksen ensimmäisiin tehtäviin kuuluu lisäselvityksen toimittaminen https://www.hs.fi/urheilu/art-2000006386556.htmlTaitoluisteluliitolle siitä millaisiin käytännön toimiin se aikoo ryhtyä valmentaja Mirjami Penttisen https://www.hs.fi/haku/?query=mirjami+penttisentapauksessa.\nHSK:n uuden johdon on määrä olla Taitoluisteluliiton kuultavana torstai-iltana.\nHSK valitsi tiistaina ylimääräisessä kokouksessaan uuden hallituksenhttps://www.hs.fi/urheilu/art-2000006404249.html, koska edellinen oli eronnut luottamuspulan ja erimielisyyksien takia koskien seuran muodostelmaluistelijoiden päävalmentajan Mirjami Penttisen asemaa.\nTeam Uniquen valmentajana tunnetuksi tullut Penttinen sai kuukausi sitten Suomen Taitoluisteluliitolta vuoden kilpailukiellon https://www.hs.fi/urheilu/art-2000006376520.htmlepäasiallisesta käyttäytymisestä ja urheilun eettisten sääntöjen rikkomisesta. HSK on hyllyttänyt Penttisen toistaiseksi.\nEdellinen hallitus jätti kaksi viikkoa sitten eronpyyntönsä https://www.hs.fi/urheilu/art-2000006386556.htmlennen lisäselvityksen antamista ja tehtävä siirtyi siten uudelle hallitukselle.\nTaitoluisteluliiton toiminnanjohtajan Outi Wuorenheimon https://www.hs.fi/haku/?query=outi+wuorenheimon mukaan liitto edellyttää, että Penttinen pysyy hyllytettynä seuran toiminnasta koko kilpailukiellon ajan eli ensi vuoden tammikuuhun.\n”Liitto on edellyttänyt, että seura suhtautuu asiaan riittävällä vakavuudella ja niin se on tähän asti tehnyt [hyllyttämällä Penttisen]. Sama koskee uutta hallitusta”, Wuorenheimno sanoi HS:lle.\nRangaistuksensa kärsittyään Penttinen voi palata HSK:hon valmentamaan.\n”Jäsenet muodostavat seuran ja on sitten heidän asiansa päättää millaista valmennusta he seuraan haluavat. Liiton puolesta Penttinen on vapaa valmentamaan kun hän on rangaistuksensa on kärsinyt.”\nTutkinta Penttisen toimista käynnistyi, kun joukko hänen entisiä valmennettaviaan otti yhteyttä Väestöliiton Et ole yksin https://etoleyksin.fi/-palveluun. Suomen urheilun eettinen keskus Suek tutkii asiaa puoli vuottahttps://www.hs.fi/urheilu/art-2000006383616.html, jonka jälkeen asia meni Taitoluisteluliiton käsiteltäväksi.\nHSK on tällä hetkellä pahoin jakautunut Mirjami Penttisen tukijoihin ja häneen tyytymättömiin jäseniin. Tiistaina valittu uusi hallitus koostuu pääosin Penttisen tukijoistahttps://www.hs.fi/urheilu/art-2000006404249.html.\nHelsingfors Skridskoklubbin uusi puheenjohtaja Mikael Nyberg kokouspaikalla Pirkolan uimahallissa. (KUVA: Mikko Stig / Lehtikuva)\nHSK:n uusi puheenjohtaja Mikael Nyberg https://www.hs.fi/haku/?query=mikael+nybergpitää hallituksen tärkeimpänä tehtävänä huolehtia, että luistelun harrastajat ja luisteluun vahvalla intohimolla suhtautuvat huippu-urheilijat saavat seuralta ja valmennustiimiltä kaiken tarvitsemansa tuen.\n”Vetoamme nyt voimakkaasti, että saisimme työrauhan sekä uudelle hallitukselle että ennen kaikkea luistelijoille, jotka haluavat keskittyä kauden päätavoitteisiinsa”, Nyberg toteaa tiedotteessahttps://hsk.fi/uutinen/hskn-uusi-hallitus-vetoaa-luistelijoiden-tyorauhan-puolesta/.\nNyberg toivoo myös hyvässä yhteistyössä käytäviä keskusteluja Taitoluisteluliiton kanssa tilanteen ratkaisemiseksi.\nPenttinen voi valittaa Taitoluisteluliitolta saamastaan tuomiosta Urheilun oikeusturvalautakuntaan. Hänellä on aikaa valituksen tekemiseen vielä noin viikko ja päätös siitä tulisi noin kahden kuukauden päästä.\nTiedotteen mukaan HSK:n hallitus aikoo keskittyä huolellisesti valitusprosessiin.\n”Hallituksen tiedossa on, että Suomen Taitoluisteluliiton kurinpitolautakunnan tekemän päätöksen valitusaika on käynnissä, minkä johdosta päätöstä ei voida pitää lopullisena”, hallitus toteaa tiedotteessaan.\nPenttinen on ilmoittanut aiemminhttps://www.hs.fi/urheilu/art-2000006380856.html, että ei tyydy saamaansa rangaistukseen.\nNyberg kritisoi HSK:n ympärillä vellonutta uutisointia ja keskustelua.\n”Viime viikkoina on lyöty rajuja leimoja ihmisiin, seuraan ja jopa koko lajiin hyvin vajaan tiedon varassa, nimettömiin lähteisiin nojaten ja asiasta tietämättömien tahojen toimesta. HSK:n uusi hallitus ei aio tällaiseen sortua. Meidän tavoitteemme on rakentaa uudestaan seura, joka on nyt kokenut kovia”, hän sanoo tiedotteessa.\nHSK:n hallituksella on työlistallaan myös toinen selvityspyyntö. Helsingin kaupunki haluaa selvittää onko HSK rikkonut urheiluseuroille myönnettävien toiminta-avustusten kriteerejä.\n”Selvityksellä pyydetään selkeää vastausta, millaisiin toimenpiteisiin seura ryhtyy sen korjaamiseksi, että Reilun Pelin kriteerit täyttyvät, ja että kiusaamiseen ja häirintään puututaan heti”, Helsingin liikuntajohtaja Tarja Loikkanenhttps://www.hs.fi/haku/?query=tarja+loikkanen sanoi HS:lle tammikuussahttps://www.hs.fi/urheilu/art-2000006382227.html.\n”Halusimme reagoida, sillä otamme tilanteen vakavasti. Jos meidän avustuskriteereissä lukee tiettyjä asioita, niin rahan vastineeksi niitä täytyy noudattaa.”\nHSK sai viime vuonna kaupungin avustuksia yhteensä 70 000 euroa.\nMuodostelmaluistelujoukkue Team Uniquen päävalmentaja Mirjami Penttinen on tällä hetkellä hyllytettynä tehtävästään. (KUVA: Juhani Niiranen / HS)\nHyllytetyn luisteluvalmentajan Mirjami Penttisen tukijat veivät seuran hallituspaikat jännittävässä kokouksessa\nPeli luisteluvalmentaja Mirjami Penttisen ympärillä kävi kovaksi: Penttistä arvostelleen auto töhrittiin ulosteella ja vastustajia nimettiin sosiaalisessa mediassa


Freelancer.com kokemuksia 2019 – miksi 4.5 tähteä?\nWebsite Planet > Freelancer-sivustot > Freelancer.com\nARVIOITA JA ASIANTUNTIJOIDEN MIELIPITEITÄ Freelancer.com\nSijoitus 3/7 kategoriassa Freelancer-sivustot\nPerustuu 25 arvioon 3 eri kielellä\nFreelancer.com on yksi suosituimmista freelance-markkinoista verkossa - sillä on yli 25 miljoonaa rekisteröityä käyttäjää, jotka ovat onnistuneesti työstäneet yli 12 miljoonaa projektia. Alusta toimii provisio- ja kuukausimaksumallilla: sekä työnantaja että freelancer maksavat tunti- tai projektihintaa, ja provision määrä riippuu molempien osapuolten jäsenyystasosta. Eräs alustan rajoitus on, että freelancerit voivat hakea kuussa vain 8 työtehtävää ennen kuin heidän täytyy päivittää maksulliseen jäsenyyteen, mikä saattaa karkottaa aloittelevia freelancereita.\nMaailman suurin freelance-sivusto - ainakin toistaiseksi\nFreelancer on ehdottomasti yksi suurimmista freelancer-sivustoista, sillä sivustolla on miljoonia käyttäjiä. Suuri käyttäjäkunta tuo mukanaan vielä suuremman ongelman, joka on vaikuttanut olennaisesti Freelancerin suosion laskemiseen. Tämä tarkoittaa luonnollisesti spam-ilmoitusten määrää sekä spämmihakijoita, joita alusta näyttää houkuttelevan puoleensa voimatta hallita niitä lainkaan.\nTämä sanottuna Freelancer tavoittaa kuitenkin maailmanlaajuisen yleisön ja auttaa monia pieniä ja suuria yrityksiä saamaan työt hoidettua erittäin edullisesti.\nMiksi valita Freelancer?\nMaailman suurin freelance-sivusto\nPaljon päteviä ammattilaisia, jotka ovat valmiita työskentelemään edullisesti\nKätevät työkalut työn edistymisen seurantaan\nMietitkö, onko Freelancer paras vaihtoehto projektisi toteuttamiseen?\nMe kerromme sinulle siitä!\nKun määrä päihittää laadun\nFreelancer kertoo käyttäjäkuntansa koostuvan yli 7 miljoonasta käyttäjästä, mikä on erittäin vaikuttava luku. Vaikka tämä oli aiemmin erittäin positiivinen tekijä, vuosien varrella Freelancerin kykenemättömyys hallita spämmihakijoita ja -ilmoituksia on muodostunut yritykselle todelliseksi ongelmaksi. Vanha sanonta ”laatu korvaa määrän” pitää hyvin paikkansa täällä, sillä voit helposti eksyä keskelle miinakenttää, joka on täynnä huonolaatuisia ilmoituksia ja paljon töistäsi kilpailevia, epäpäteviä hakijoita. Jos vastaanotat mielellään satoja hakemuksia hämmästyttävän edullisilla hinnoilla, Freelancer voi toimia kohdallasi hyvin. Jos kaipaat kuitenkin selkeämpää käsitystä siitä, mitä tulet saamaan, Freelancer aiheuttaa ehdottomasti ongelmia.\nVoit löytää freelancereita ja työnantajia ympäri maailmaa, mutta Aasian invaasio freelance -markkinoilla on vahvimmin läsnä Freelancerilla. Suurin osa sivuston aktiivisista käyttäjistä on kotoisin Intiasta, Kiinasta ja Filippiineiltä. Lisäksi voit löytää pätevämpiä ja luotettavampia asiantuntijoita Itä-Euroopasta, jotka ovat myös valmiita työskentelemään minimipalkkoja huomattavasti edullisempaan hintaan.\nLoput 10% hakijoista koostuu niistä vähäisistä erittäin taitavista ammattilaisista, jotka ovat kotoisin Euroopasta ja Yhdysvalloista, ja jotka ovat työskennelleet Freelancerilla alusta alkaen eivätkä ole halukkaita jättämään uppoavaa laivaa. Näillä on korkeimman tason premium-käyttäjätilit ja kaikki mahdolliset merkit, jotka Freelancerilla on saatavilla. Useimmiten työnantajat palkkaavat kuitenkin mieluummin edullisempia työntekijöitä, joilla on vähemmän kokemusta. Nykyään huijaukset ja petokset saastuttavat myös osaltaan Freelanceria. Jos haluat palkata suhteellisen pätevän freelancerin, varmista että sinulla käytössäsi kokeneempi ulkopuolinen henkilö, joka on valmis tekemään lähes väistämättä edessä olevat korjaukset.\nHe keksivät nämä ominaisuudet\nFreelancerin ominaisuuksista ja käytännöistä voi olla montaa mieltä, mutta sitä tosiasiaa on hankala kiistää, että Freelancer itse asiassa kehitti ne tavat, joilla useimmat vastaavat alustat toimivat nykyään. Spämmin runsaasta määrästä ja epäpätevistä hakijoista huolimatta Freelancerin toiminta jatkaa kukoistamistaan ja vie huomiota vahvasti vähemmän liiketoimintaan keskittyneiltä kilpailijoilta.\nErilaiset merkit, tasot ja monimutkainen sijoitukseen käytettävä kokemusjärjestelmä ovat sivuston omia keksintöjä, jotka muut freelance-sivustot ovat ottaneet käyttöön parannellen niitä siten, että ne ovat lopulta jopa päihittäneet Freelancer.com:n.\nPainikkeiden ja ominaisuuksien viidakko\nFreelancerin navigaatio voi vaikuttaa aluksi hieman monimutkaiselta, mutta todellisuudessa se on erittäin intuitiivista. Lisäksi on syytä huomioida, että Freelancer tarjoaa asiakkailleen erittäin paljon erilaisia ominaisuuksia, ja tämä vaatiikin paljon valikoita ja painikkeita. Rekisteröityminen on yksinkertaista, ja voit jopa ohittaa sen kokonaan kirjautumalla sisään Facebook-tililläsi. Voit rekisteröityä töitä etsiväksi freelanceriksi, työntekijöitä etsiväksi asiakkaaksi tai tehdä käyttäjätilin, jonka kautta voit toimia sekä työntekijänä että työnantajana.\nKun olet rekisteröitynyt sivustolle, sinua pyydetään viimeistelemään profiilisi, lisäämään portfolion sekä tekemään monia muita toimenpiteitä, jotka saavat profiilisi sijoittumaan korkeammalle sekä näyttämään aidommalta ja houkuttelevammalta potentiaalisten asiakkaiden silmissä.\nTyönantajana tulet saamaan paljon hakemuksia jokaiseen työilmoitukseen, mutta pidä mielessäsi, että suurin osa näistä hakemuksista on automaattisia ja luotu koodien pohjalta. Näitä lähettävät freelancereita orjuuttavat yhtiöt, jotka vastaavat ilmoituksiin yksittäisinä työntekijöinä luvaten tehdä työn äärimmäisen halpaan hintaan. He myös täyttävät jälkimmäisen lupauksen – mutta useiden alipalkattujen työntekijöiden käyttäminen johtaa huonoon lopputulokseen.\nAsiakastuki on linjoilla, mutta ei täysin\nFreelancerilla on 24/7 palveleva live-chat, mutta tämä ei toimi välittömänä tapana ongelmien ratkaisemiseksi, sillä sinulle määrätty asiakaspalvelija voi helposti ollakin ”poissa paikalta”. Voit kuitenkin aina turvautua FAQ-sivuun, kattavaan ongelmanratkaisu -osioon, lähettää sähköpostia tai jättää palvelupyynnön.\n50 dollaria mistä?!\nFreelancer – erittäin rahanahneilla käytännöillään – ei ansaitse rahaa työntekijöiden ja freelancereiden välisistä rahansiirroista hyvin hoidetun työn jälkeen. Freelancer.com suhtautuu välinpitämättömästi toimintaasi sivustolla niin kauan, kun jatkat rahojesi syöttämistä sivustolle avataksesi uusia tasoja ja parantamalla sijoittumistasi freelance-listoilla. Toisin kuin iFreelance, joka veloittaa vain kuukausimaksun käyttäjiltä jättäen nämä sitten rauhaan, Freelancer.com ei unohda ottaa omaa osuuttansa rahoistasi. Ainut asia, mikä tekee tästä ja premium-tilien erittäin korkeista kustannuksista edes jollakin tasolla hyväksyttävää on se, että voit säästää paljon rahaa palkkaamalla halpaa työvoimaa Freelancerin kautta.\nSaat aloittaa aluksi täysin ilmaisella käyttäjätilillä, mutta sinun tulee maksaa voidaksesi avata lisää vaihtoehtoja sekä pienentää rahansiirroista veloitettavia kustannuksia. Freelancereiden käytössä olevat testit ovat hinnaltaan 5$ ylöspäin. Voit myös maksaa saadaksesi työilmoituksesi tai -tarjouksesi näkymään ensimmäisenä samankaltaisten tarjousten listalla.\nVoit maksaa ja nostaa rahaa useilla eri tavoilla Freelancerilla. Voit käyttää vahvistettua luottokorttia, PayPalia, Skrilliä tai Moneybookersia tallettaaksesi tai nostaaksesi varoja.\nMaksun suojauskäytännön avulla freelancer voi pyytää maksua etukäteen, ja vastaavasti asiakas voi vaatia vastineeksi täydellistä tyytyväisyystakuuta. Sivustolla on kokonainen osio, joka on omistettu freelancereiden ja asiakkaiden välisten ristiriitojen ratkaisemiseksi.\nYhden kuukauden ilmaisen kokeilujakson aikana sekä freelancerit että asiakkaat voivat kokeilla sivustoa joutumatta maksamaan palvelumaksuja. Luonnollisesti tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että saat työsi tehtyä ilmaiseksi, vaan sinun tulee maksaa normaalisti palkkaamallesi freelancerille.\nSo the site won't let you talk to the developers via video chat unless you decide to hire that team, and for some complex projects you can't just decide to hire which team by some brief chat msgs, and when you have a call with dev teams outside of the freelancers to discuss more details, your accounts got shut down without any warnings. This logic how it runs doesn't make sense, i will take my money to another platform\nVieraile Freelancer.com Vastaa omalla arviollasiReply\nLopullinen arvio aiheesta Freelancer.com\nFreelancer oli – ja on edelleen – merkittävä toimija verkkopohjaisilla freelancer-markkinoilla. Sivusto itsessään on erinomainen, mutta se on hieman rahanahne, mitä tulee ilmaistarjontaan tai profiilin mainostamiseen. Sivuston hehkutus ja häikäilemätön mainostaminen kääntyi Freelanceria vastaan – kyseessä on suosituin ja käyttäjämäärältään suurin sivusto, mutta juuri tämä on laskenut sen todellista arvoa asiakkaille. Niin kauan, kun ihmiset ovat valmiita turvautumaan halvimpaan mahdolliseen työvoimaan hyvältä näyttäviä profiileja varten, Freelancer tulee jatkamaan yhtenä merkittävimmistä freelance-sivustoista.\nRunsaasti päteviä ja edullisia freelancereita\nToimii useilla eri maksujärjestelmillä\nLuotettava tekninen tuki\nLiian paljon osaamattomia aloittelevia freelancereita\nPaljon spam-ilmoituksia ja tarjouksia\nVeloittaa maksuja jokaisesta toimenpiteestä\nVoit joutua palkkaamaan kokeneemman kehittäjän tai editorin tarkastamaan sinulle lähetetyt työt


riita betsistä. | Ylikerroin.com\nTänään on 15.12.2017, 02:36\nViestin otsikko: riita betsistä.\nLähetetty: 07.03.2013, 09:36\nStatus: JäsenLiittynyt: 28.09.2010, 11:46Viestit: 62Paikkakunta: Pyhäjoki\nMoikka, tulee vähä tyhmä ja vaikee kysymys mutta kokeillaan\nElikkä, löin kaverin kanssa vetoa että 21.2.2013 NBA pelistä\nLos Angeles Clippers - San Antonio Spurs.\nMinun piti pelata häntä vastaan San Antonio Spursia +3.5 kertoimella 1.952 pinnyltä. Soitin vaan nopeeta tälle ja homma oli ok ja peli otettu vastaan. Lähetin myös mailiin varmistuksen asiasta,\ntein kuitenkin mokan ja lähetin vedon tässä muodossa ;\nSan Antonia Spurs - Los Angeles Clippers * 2 +3.5 kerroin 1.952\tpanos; 200€\nEli merkkasin kotijoukkueen vierasjoukkueeksi ja vierasjoukkueen kotijoukkueeksi. Omasta mielestä betsi on void koska alunperäinen vetoni olisi mennyt oikein, mutta olinkin merkinnyt pelin väärin. Kaverin mielestä hän voitti koska vierasjoukkue voitti ja olin pelannut kotijoukkueen tasoitusta. Yritin selittää että eihän tuollaista kerrointa nyt peliin ollutkaan, kun Clipperssin +3.5 kertoimet pyöri siellä 1.30-1.40 hujakoilla, enkä heitä edes halunnut pelata.. Ei usko, kaipaa virallisia todisteita..... Itse siis olen valmis ottamaan pelin voidiksi, mutten kyllä maksamaan betsin kokoa (200€) tästä merkkausvirheestä joka itselleni tapahtui. Olen myös täysin varma että jos oma pelini olisi mennyt oikein olisi se vedetty heti voidiksi. Elikkäpäs, onko mitä keinoja saada pinnyltä tuosta matsista enään virallisia kertoimia jolla voisin todistaa varmuudella ettei tuo ole todellakaan oikein laitettu peli. Ärsyttää ja vituttaa kun vielä näin myöhään tuli asia ilmi, luulin että oli selvä homma ...... Yritin myös sanoa että hyhvä ihminen katso vaikka oddsportalista kertoimet mutta ei kelpaa ku saitin viralliset tulokset, vittu mitä hommaa\n07.03.2013 09:57 <Zpr> Suosittelen kysymään asiaa käräjäoikeuden tuomarilta :P\n07.03.2013 10:00 <Zpr> Mutta ite voidaisin, selkeä virhehän tuossa on käynyt..\nViestin otsikko: Re: riita betsistä.\nLähetetty: 07.03.2013, 10:31\nMinusta void on se mitä sinun on ehdotettava ja se on reilu tarjous, mutta reilu vastapeluri maksaisi sinulle tuosta kuitenkin, sillä kyllä hänkin tietää mistä on ollut kyse vaikka mailissa virhe.\nLähetetty: 07.03.2013, 10:35\nNiin vähän vaikea täältä on mitään neuvoa antaa. Kaverisi kuulostaa Munapäältä. Mitähän olisi tapahtunut jos vahingossa asetettu vetosi olisi mennyt oikein? Olisiko kaveri mukisematta maksanut? Ymmärrän kyllä miksi olet lyönyt hänen kanssaan vetoa, jos kaveri mukisematta olisi maksanut myös tuon väärin asetetun vedon, sillä hyvää ylikerrointa olisit saanut.\n07.03.2013 10:39 <Numerokeno_> En usko että olisi maksanut vaan voidia ois tarjonnu.\n07.03.2013 13:28 <palapaisti> jos veto olis napsunu, niin mistä kaveri olis nähnyt että\n07.03.2013 13:29 <palapaisti> kerroin oli virheellinen?\n07.03.2013 15:07 <Numerokeno_> kylläkai se sen nytkin tietää mutta esittää tyhmää...\n07.03.2013 16:46 <palapaisti> niinpä, tietenkin veto pitäisi olla mitätön\nLähetetty: 07.03.2013, 10:45\nToi menis nyt voidiksi jos voin jotakin kautta todistaa että tossa matsissa kertoimet on ollu toisinpäin. (Betsistä kuva joka on lyöty pinnaclelle, tai supportilta kertoimet.) jälkimmäinen ei onnistunu, ei supportin mukaan kuulemma ole enään noita kertoimia muistissa. Enkä tietty oo lyöny tota vetoa rahalla..... Mikäpä tässä auttaa? argh\nLähetetty: 07.03.2013, 10:58\nhttp://www.oddsportal.com/basketball/us ... 0126/#ah;1\ntuolta näkyy ainakin että pinnacle on avannut spurs +3,5 kertoimella 1,85 ja sulkenut 2,05:llä\nLähetetty: 07.03.2013, 12:11\nNs. tyhmä kysymys: Mitä järkeä on käyttää "kaveriaan" vedonvälittäjänä, jos Pinnacle tarjoaa saman kertoimen? Yritätkö vältellä veroja?\nMitä tulee velvollisuuteesi maksaa 200 euroa vedonvälittäjäkaverillesi, niin mikään suomalainen tuomioistuin ei tunnusta velkaa, joka on syntynyt vedonlyönnistä kahden yksityishenkilön välillä (muistelisin ainakin Jouni Laihon joskus todenneen näin). Tässä tapauksessa olisi kummankin osapuolen kannalta järkevintä sopia veto voidiksi ja jatkaa eteenpäin, koska riitelemisellä ei saavuta yhtään mitään.\nLähetetty: 07.03.2013, 12:17\nTuolta taitaa löytyä kaikki kerroinmuutokset. Kannattaa ainakin tarkistaa.\nLähetetty: 07.03.2013, 15:08\nLyön aina joskus hyviä kertoimia hänelle E tarvitse rahansiirtoja saiteille, vaikka joka toinen viikko aina maksu. Ja siis kaikki bookkerit käytössä. Ei sen isompaa etua\n07.03.2013 15:14 <JussiQ> Ei nyt kuulosta kovinkaan fiksulta pelata tuollaisen\n07.03.2013 15:14 <JussiQ> "kaverin" kanssa, jos alkaa tuollaisesta tappelemaan.\n07.03.2013 15:19 <Hese> case closed, aika turhaa höpinää\n07.03.2013 16:50 <karrhu> Joo, parempi pelata jatkossa vain kenoa. Suoraan kioskille.\nLähetetty: 07.03.2013, 20:20\nMitä tulee velvollisuuteesi maksaa 200 euroa vedonvälittäjäkaverillesi, niin mikään suomalainen tuomioistuin ei tunnusta velkaa, joka on syntynyt vedonlyönnistä kahden yksityishenkilön välillä (muistelisin ainakin Jouni Laihon joskus todenneen näin).\nMihinköhän tämä muuten perustuu? Sen uskon, että Jouni Laiho on sanonut näin, mutta sitä en ymmärrä, miksi näin olisi.\nSuomessa on sopimusvapaus, ja kyllä vedonlyönnistä kahden yksityishenkilön välillä voi ymmärtääkseni sopia, jos ja kun mikään laki ei tätä kiellä. Muistaakseni joku viranomainen (olisiko tämä samainen Laiho) on todennut, että keskinäinen vedonlyönti on kyllä sallittua, kunhan se ikäänkuin tapahtuu spontaanisti, eikä kumpikaan ole varsinainen pelinjärjestäjä. Kyse ei saa olla myöskään uhkapelistä (eli liian suurista summista vedonlyöjien taloudellinen tilanne huomioiden). Jos on näin, ja tapahtuma on todistettavissa tai molemmat sen myöntävät, niin en ymmärrä, mikä tekisi velasta tuomioistuimessa pätemättömän.\n(Tällaisesta keskinäisestä vedonlyönnistä saatu voitto lienee tulonveron alaista verollisesta tuloa, mutta se onkin sitten kokonaan toinen juttu.)\nLähetetty: 11.03.2013, 08:11\nkaveri on edelleen kovasti sitä mieltä että veto on väärin ja kerroin on muka ollut tämä hauska heppu, voiko kukaan kertoa onko oddsportalin kertoimet virallisia? Eli onko niillä velvollisuus olla oikeassa?\nLähetetty: 11.03.2013, 09:03\nYksikään kerroinvertailusivusto ei ota vastuuta kertoimiensa oikeellisuudesta.\nLähetetty: 11.03.2013, 09:36\nNo kun tilanne on tämä että ette pääse yhteinsymmärrykseen niin mitätöikää se veto ja tämän voit perustella helposti sanomalla että pinnacle ja todennäköisesti jokainen bookkeri mitätöi vedon mikäli kotijoukkueeksi merkattu olikin vierasjoukkue.


SEX DATING. Mies Alasti Helsinki, Cupid Com Ylivieska\nYhtiön kapteeni puhalsi Helsinki-Vantaalla alkometriin promillelukemat.\nAlaston mies kylvi pelkoa Jakomäessä | Helsingin Uutiset\nElokuussa Helsingissä vieraillut sheikki Mohammad Al Qasimi illasti seurueineen ravintola Hookissa, eikä pihistellyt juomarahoista. Tampere Tampereen Kehräsaaressa sijaitsevassa ravintola Hookissa koettiin lauantaina erikoinen tilanne sulkemisajan jälkeen.\nPaljaita ylävartaloita ja jopa sukukalleuksiaan esittelivät voitonhurmiossa etenkin miehet. Matkustaja menehtyi - oli vaarassa imeytyä ulos kun Southwestin Helsingin poliisin partio sai torstaiaamuna kello 2.\nPoliisi selvittää tapahtumien kulkua. Sivusilmällä näin ja kuulin, kun sisään tuli sellainen äijäporukka, kertoo ratikassa matkustanut nainen Iltalehdelle. IS esittelee Pariisin autonäyttelyn uutuudet — murros näkyy monella tavalla.\nAlaston mies istui Helsinki-Vantaan TOKE-rakennuksen katon reunalla - hyppäsi alas | avitricks.info turku nuruhieronta\nFinnairin Airbus A -kone kolhiintui Chicagossa - kaukolentoja peruttu. Hän jäi sinne hillumaan alasti. NHL-seura kielsi videopelit pelimatkoilla — Patrik Laineelta napakka kuitti kuumaan keskusteluun. Talvirenkaille voi tulla jo käyttöä — ensi viikolla taas alasti käänne säässä. Vau, Serena Williamsilta mies yllätysveto - lauloi ja riisui hyvän asian helsinki Olen pyörinyt tällä alalla parikymmentä vuotta enkä muista, että viuhahtelua olisi juuri ollut.\nViranomaisoperaatio Helsinki-Vantaan lentoasemalla on ohi. Nelikymppinen kaksikko vietiin Pasilan poliisivankilaan. BB-Tero mukana kohutussa deittiohjelmassa — kuvailee itseään helpoksi kumppaniksi: Oliko Donald Trumpin voitto nöyryytys mielipidemittaajille? Ehkä halutaan osoittaa tässä yhteydessä myös se oma maskuliinisuus. Mielenilmaukseen lentoasemalla tarvitaan poliisilta hankittu lupa. Viime viikon torstaina hätäkeskukseen tuli ilmoitus Helsingin Vuosaaresta, että kaksi miestä tappeli asunnossa, josta ilmoittaja oli onnistunut pakenemaan.\nÄiti vaipui koomaan kesken Miss Universum -kisojen! Lähetä juttuvinkki ja tienaa tonneja!\nMinttu Räikkönen julkaisi supersuloisen kuvan tyttärestään: Käytämme palveluissamme evästeitä parantaaksemme palveluiden käyttökokemusta. Viileä sää ei hillinnyt paidattomia juhlijoita Helsingin kauppatorilla. Tulee mieleen vedonlyönti tai vähän överiksi mennyt polttaripila, hän toteaa. Brasilian vaaliehdokas lupaa naisille ilmaisia silkonirintoja ja -peppuja!\nLämpö villitsi? Mies riisuutui alasti ratikassa - tiedusteli naismatkustajalta palautetta stamd lansi turunmaa\nValvontakamera tallensi erikoisen tilanteen: Myös toinen riitapukareista käyttäytyi uhkaavasti sekä poliisia että ensihoitoyksikköä kohtaan. Vuonna syntynyt vantaalainen mies loukkaantui ja hänet on kuljetettu sairaalaan hoidettavaksi. Ilmiö on yleinen monissa tunteikkaissa hetkissä ja asiaa auttavat tietysti myös nautitut virvokkeet. Iltalehden haastatteleman silminnäkijän mukaan mies näytti olevan alasti. Suomi on Euroopan kärkimaita koulutusinvestoinneissa.\nPaikalla oli useita poliisin yksiköitä kuva ohessa. Työelämä Tiede Pääkirjoitus Kommentit.\nErittäin päihtyneet miehet uhkailivat poliisia alasti Helsingissä! | Seiska vaasa emo porn\nSama ilmenee lehden julkaisemasta kuvastajossa henkilö istuu TOKE-nimellä toimintakeskus tunnetun toimistotalon katon reunalla jonkin matkaa suuren Finnair-valomainoksen vasemmalla puolella. Tapauksesta kertoi ensin Iltalehti https: Horoskooppi Sarjakuvat Kamala luonto Nemi Dilbert. Poliisi kehotti miehiä pukeutumaan, mutta pyyntö kirvoitti toisessa miehistä aggressioita, ja hän uhkaili poliisia väkivallalla.\nKalle Palander kommentoi motariepisodia:\nSeksi Kamera Alaston\nhieronta naisen ejakulaatio\nMo c.: Mies alasti helsinki


Game Hunny Bun ja tohtori Ikuisesti. Pelaa verkossa ilmaiseksi\nPeli Hunny Bun ja tohtori Ikuisesti Online\nHunny Bun ja tohtori Ikuisesti\nPelin kuvaus: Tämän tyttö ajoi kaveri, erittäin suosittu koulussa, ja kutsui hänet elokuviin.Hän tarvitsi nopeasti pakata ja lähteä, koska hän odotti häntä.Auttaa häntä valita porukka ja tyylikäs hiustenleikkuun, tyylillisesti sopivat kova kaveri hänen puolellaan, hän näytti osan.\nTämän tyttö ajoi kaveri, erittäin suosittu koulussa, ja kutsui hänet elokuviin.Hän tarvitsi nopeasti pakata ja lähteä, koska hän odotti häntä.\n© playgame24.com - ilmainen online peli Hunny Bun ja tohtori Ikuisesti ().\nPelaa online flash peli Hunny Bun ja tohtori Ikuisesti ilmaiseksi. Älä unohda Arvioi tämä peli Hunny Bun ja tohtori Ikuisesti ja jakaa tämän pelin kanssa parhaita ystäviä.


Jämä Star 6 kW maalämpöpumpun hinta 7 599 €\nJämä Star 6 kW maalämpöpumppu vesikiertoisiin lämmitysratkaisuihin uudis- ja saneerauskohteissa\nSopii uudis- ja saneerauskohteisiin\nSoveltuu myös täydentämään muita lämmitysmuotoja, kuten öljy-, sähkö-, puu-, pelletti- tai aurinkolämmitystä\nJämä Star kytketään maalämpöpumpun käyttövesivaraajaan\nYhteensopiva esim. käyttövesivaraaja Jäspi VLM Star 300/500 kanssa\nMahdollisuus liittää pörssisähköön\nLisävarusteen avulla myös viilennys kesäksi!\nMaalämpöpumppu Jämä Star 6 kW; energiatehokasta lämpöpumpputekniikkaa jokaiseen kotiin\nJämä Star 6 kW kytketään maalämpöpumpun käyttövesivaraajaan esim. JÄSPI VLM Star 300/500.\nMaalämpöpumppu Jämä Star 6 kW on varustettu tehokkailla kompressoreilla ja alan parhailla komponenteilla. Näiden ansiosta JÄMÄ maalämpöpumpun lämpökerroin (COP) on jopa 5,03* (tuottaa viisi kertaa enemmän energiaa kuin laite kuluttaa).\nMaalämpöpumppu Jämä Star 6 kW on tyylikäs muotoilultaan, käyntiääneltään erittäin hiljainen ja tilantarpeeltaan kompakti. Jämä Star 6 kW maalämpöpumpussa on myös erittäin helppokäyttöinen värinäytöllinen säätöyksikkö.\nMaalämpöpumppu Jämä Star 6 kW on varustettu pehmokäynnistysreleellä, 9 kW:n sähkövastuksella ja tehovahtiautomatiikalla, joka tarkkailee talon sähkökuormitusta. Sähkövastus takaa lämmön ja lämpimän käyttöveden riittävyyden poikkeustilanteissa.\nJämä Star -maalämpöpumppumallisto mahdollistaa energiatehokkaan, ekologisen ja huolettoman lämmitysratkaisun pitkälle tulevaisuuteen. Mallistomme lämpöpumput soveltuvat vesikiertoisiin lämmitysjärjestelmiin niin uudis- kuin saneerauskohteissakin.\nJämä Star 6 kW maalämpöpumpun tekniset tiedot\nMalli Jämä Star 6 kW\nTeho 6,31 kW\nLämpökerroin COP* 4,93\n(tehdasasetus 7kW) 9kW\nMaalämpöpumppu Jämä Star 6 kW esite


2010 :: Taivaallisen Rauhan Majatalo\neli blueberry hill\nsijaitsee Savon sydämessä. Sitä pitää reipasotteinen Oili aikamiespoikansa Otto apunaan. Majatalon vieraat ovat värikästä porukkaa ja kahvila Kielletty Kaupunki kerää myös seutukunnan viäräleuat ja muut eksentrikot nauttimaan paikan erilaisista antimista. Kotona tehtyä kalakukkoakin on tarjon. Menossa mukana myös pappi ja poliisi. Huuli lentää ja romantiikka kukkii Suomen suvessa. Ja vierasmaja Taj Mahalissa kummittelee vai kummitteleeko?\nKangaslammin Teatteriyhdistys (silloin Näytelmäkerho) tilasi 10-vuotista toimintaansa juhlistaakseen näytelmän hevonlahtelaiselta Aki Luostariselta. Proosan, kuunnelmien ja runojen rustaajana tätä ennen tunnettu kirjailija tarttui tehtävään mielihyvin ja hurtilla huumorilla. ”Näytelmässä yhdistyvät vanha Suomifilmifarssi ja Shakespearen kuningastragedioiden kohtalonomaisuus, Felliniä unohtamatta”, luonnehtii Aki uutta aluevaltaustaan. Tuloksena on hulvaton savolainen kyläkomedia pikantein kansainvälisin maustein.\nOhjaajana vierailee kirjoittajan luottomies kokkolalainen Veikko Pohjonen, jolle kokenut varkautelaisporukka on ollut ”haasteellinen keissi” ja innostava työympäristö. Tuttuja, rakastettuja hahmoja nähdään taas Viljolahden Toukolan näyttämöllä, mutta myös uusia kasvoja on saatu näyttelijäkuntaan Leppävirtaa ja Helsinkiä myöten.\nKäsikirjoitus :: Aki Luostarinen\nOhjaus :: Veikko Pohjonen\nOILI, Taivaallisen Rauhan Majatalon pitäjä :: Sylvi Kuvaja\nOTTO, edellisen aikamiespoika :: Jorma Rouvinen\nHANNELORE, saksalainen suomenkielen opiskelija :: Tarja Tomperi-Tuovinen\nPIETARI, majatalon jokakesäinen vieras, entinen pappi :: Harri Koivistoinen\nJALO SALASUO, liikemies :: Pekka Kilpeläinen\nAATOS, paikallinen viäräleuka :: Raimo Kuvaja\nNATUNEN, maanviljelijä :: Veijo Natunen\nKONSTAAPELI KILPI :: Martti Tiilikainen\nTURO, kylänmies :: Onni Kettunen\nJUULIA, kylän asukkaita :: Päivi Rouvinen\nMINNA, työtön sihteeri :: Maiju Pohjonen\nMONIKA, Jalon vaimo :: Helmi Putkinen\nIMELDA, majatalon vieras :: Mervi Moisala\nUNELMA, vieras :: Ritva Osmala\nANELMA, vieras :: Helmi Putkinen