Los horns - Materiaalit - Primitiivijousi.fi\nJMenna Maaliskuu 10, 2018, 12.22pm #1\nIso paketti rysähti postista. Alkaa jousikurssilla sarvien vääntö.\nKuva1802.jpg1813×1422 531 KB\nTuomoReiniaho Maaliskuu 10, 2018, 4.49pm #2\nJuha - teettekö te tosiaan jousikurssilla jo komposiitteja?? Aika pro-meininkiä!\nMistä tilasit, mikä on laatu ja mikä on hinta?\nJMenna Maaliskuu 11, 2018, 7.19am #3\nTehdään tietty sarvijouset, miksei? tekihän Patiskin Jurin jousipajalla sarvijousen.\nMoni on niin innokas. Toki sarvijousi on haaste aina ja varsinkin jos tekee vasta kolmatta-neljättä joustaan, mutta kun porukalla veivataan voidaan jotain uutta aina oppia.\nPro meiningistä en tiiä…\nEi nämä kesälle ihan ehdi ellei joku tee kotitöitä oikein kunnolla. Jousipajalla on kiva meininki. Tulee pitkäjousta, lyhäriä, Californian jännejousta ja ehkä nyt sitten sarvijäkkäriäkin.\nOikaistaan sen verran että liimoina käytetään teollisuuden jalosteita. Saavat sitten kalaliiman kanssa tehdä jos oikein äityvät myöhemmin. Mongol ja Unkarityyppisiä jousia tuloillaan kunhan kaverit saa laadukasta vaahteraa nurin. Ekat mitä paikalle kannettiin oli vähän niin ja näin… Oksaton vaahtera vailla mitään kiharoita löytyy kyllä kun vähän hakee.\nHIgh Land Hornista tilasin. Parille rahteineen tuli hintaa n.50e. Sarven laadusta voi vain uumoilla. Hyväkin sarvi pinnasta voi omata halkeaman sisällään ja unelmasarvi saatta osoittautua surkeaksi kun sen saa sahattua mittoihinsa ja raspaaminen paljastaa ties mitä. Mutta pinnoiltaan ihan ok materiaalilta näyttää. Otettiin kokosarvet kun sitten saa nokki ym rojua noista myös.\nS.Sipila Maaliskuu 13, 2018, 8.25pm #4\nD2B30515-11BB-41B8-9949-2C745BB8B246.jpeg3024×4032 1.87 MB\nJMenna Maaliskuu 15, 2018, 8.23pm #5\nVaikka apuna on vannesaha ei sarvien leikkuu ole aivan pala kakkua. Pitää väistellä monttuja ja halkeamia, klommoja ja epämuodostumia. Helpommalla oltais päästy tilaamalla valmiit slaissit kuten Patis teki. Sellasiakin ebayssa myydään. Hinta on n. 20e kalliimpi, mutta siinä on sitten vaan ne slaissit. Toki pääsee helpommalla, mutta jää työilosta paitsi. Nyt on edessä ensin sahaus, sitten sarven tasaiseksi raspaus, keittäminen, puristus ja mittojen fiilaamiinen tismalleen. Eli karkeasti duunia 3-4 tuntia per sarvi, ainakin.\nJNystrom Maaliskuu 15, 2018, 10.21pm #6\nOn tosiaan duunia. Seuraaviin jousiin tosissaan pitää miettiä tarvitseeko off-cutteja vai tilaako pelkät slaissit. Epäkeskohiomakoneella pitää vielä ohennella omat sarvet ja meneehän niihinkin hiomalappuja jotka maksaa rahaa nekin…\nJMenna Maaliskuu 16, 2018, 9.00am #7\nKavioraspilla ohenee nopiaan ja saa suoraa pintaa. Sarvi kiinni pöytään keittämisen jälkeen ja siinä sweep sweep sweep, lastua lattialle.\nJNystrom Maaliskuu 16, 2018, 6.30pm #8\nMutta eikös tuossa touhussa tylsy raspi aika kovasti? Jos useamman sarven vetelee niin silloin viimestään. Jason Beever sanoi käyttävänsä halpoja raspeja. Siihen nähden tuo hiomakone on oiva peli. Sarvipöly on kuitenkin aika paha keuhkoille, joten paras tehdä ulkona.\nHiomakonetta käyttää myös Chuck Loeffer:\nTsekkasitko muuten tämän ketjun, mihin linkkasin chuckin jousia? Saattaa olla sun silmään nättiä kepukkaa…\nChuck Loefflerin intiaanityylisiä jousia Historia ja nykyaika\nPrimitive archerille kirjoitteleva loefferchuck pitää vaikuttavaa kuva galleriaa sivuillaan, tekemistään inkkarijousista. On muuten jos minkälaista keppiä ja hienoa!\nTuomoReiniaho Maaliskuu 17, 2018, 6.24pm #9\nKarkea iso raspi päihittää pienen nauhahiomakoneen milloin tahansa, vaikka hiki siinä tuleekin. Ja kyllä ne nauhatkin maksavat jotain. Isoa konetta en ole vielä päässyt testaamaan, kun pitäisi ensin valaa perusta ja kutsua sähkäri paikalle… Raspilla karkea työstä ja koneella siloittelu ja pinnat tasaisiksi.\nJMenna Maaliskuu 17, 2018, 9.10pm #10\nToki jere. Et tainnu olla kuvioissa tai et muista kuvaa jossa hiomakoneeni on miltei peittynyt sarvipölyyn kun tein ottoman II sarvien pohjatyötä. Tasohiomakone, ei mikään rälläkkälaikka.


Develop-ohjelma järjestää keskustelut - Suomen Akatemia\nDevelop-ohjelma järjestää keskustelutilaisuuden tutkijoille ja virkamiehille Tieteiden talolla 6.5.2019\nOnko tietoa? Keskustelua tiedolla johtamisesta, tiedon kysynnästä ja\ntutkimustiedon hyödynnettävyydestä Suomessa ja kehitysmaiden omassa\nPaikka: Tieteiden talo (Kirkkokatu 6, Helsinki), kokoushuone 505\nAika: Maanantaina 6.5.2019 klo 13–16\nTervetuloa Kehitystutkimuksen akatemiaohjelman 2018–2022 (DEVELOP) järjestämään virkamiehille ja tutkijoille suunnattuun keskustelutilaisuuteen, jossa pohditaan mm. seuraavia aiheita:\n1. Tulokselliset kumppanuudet kehitysmaiden kumppaniyliopistojen kanssa: taloudelliset, sosiaaliset ja etäisyyteen liittyvät reunaehdot ja kipupisteet (esim. kohdemaan politiikka ja byrokratia).\n2. Tutkijoiden mahdollisuus tuottaa tiedettä popularisoivia julkaisuja ja kehitysmaiden ei-akateemisille toimijoille relevantteja raportteja: käytännölliset tekijät ja popularisointi kehitysmaaympäristössä, tutkijan henkilökohtainen kiinnostus vs. institutionaaliset paineet.\n3. Akateemisen tutkimustyön suhde konsulttitoimintaan ja kaupalliseen yhteistyöhön kehitysmaissa: tutkijoiden näkemyksiä avoimista ja laajoista rinnakkaisista urista.\nTilaisuuden tavoitteena on edistää tiedonvaihtoa tutkijoiden aja alalla toimivien virkamiesten, rahoittajien ja muiden toimijoiden välillä ja edistää tiedon hyödynnettävyyttä mm. päätöksenteossa ja ohjelmavalmistelussa.\n13:30 Alkusanat: ohjelmapäällikkö Mikko Ylikangas (Suomen Akatemia) & Pekka Seppälä (UM)\n13:40 DEVELOP-ohjelman vaikuttavuustavoitteet Suomessa ja kehitysmaissa (Mikko Ylikangas)\n13:50 Alustukset aiheesta:\nPetri Pellikka, geoinformatiikan professori (Helsingin yliopisto)\nAnja Nygren, kehitysmaatutkimuksen professori (Helsingin yliopisto)\n14:15 Kommenttipuheenvuorot: UM-näkökulma ja tutkijanäkökulma\n14:35 Moderoitu keskustelu päivän teemoista\nIlmoittauduthan mukaan tilaisuuteen osoitteessa www.academyevents.fi koodilla kehitys\nSuomen Akatemian ja ulkoministeriön yhteisrahoitteisessa kehitystutkimuksen ohjelmassa rahoitetaan monitieteistä ja ongelmalähtöistä tutkimusta, jonka kohteena ovat globaalin kehityksen kysymykset, ja joka hyödyttää kehitysmaiden kehitystä sekä suomalaista osaamista: www.aka.fi/develop.\nPetri Pellikan johtaman tutkimuskonsortion (Petri Pellikka, Timo Vesala, Laura Alakukku) Kestävien maankäyttötapojen kehittäminen ruokaturvan parantamiseksi Afrikassa ekosysteemipalvelujen ja ympäristön toiminnan mittaamisen kautta (SMARTLAND) -hanke DEVELOP-ohjelmassa: Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, maatalousmaan raivaaminen, luonnonsuojelu ja kaupungistuminen aiheuttavat maankäytön ja maanpeitteen muutoksia, jotka vaikuttavat ekosysteemipalveluihin, maan pinnan säteilytaseeseen, kaasujen vaihtoon, veden kiertoon ja luonnon monimuotoisuuteen. Tällä on negatiivisia vaikutuksia ruokaturvaan, elinkeinoihin ja ilmastoon. SMARTLAND pyrkii kehittämään ilmastoälykästä, maisematason lähestymistapaa, joka edistäisi sekä ilmaston muutokseen sopeutumista ja sen vaikutusten hillitsemistä että maataloustuotannon kestävää kehitystä. Projektissa tutkitaan maanpeitteen muutoksia,\nmaanpinnan ja ilmakehän välisiä vuorovaikutuksia, maaperän ja viljelykasvien välisiä yhteyksiä ja\nilmastoälykkäiden maisemien mahdollisuuksia edistää kestävää kehitystä sekä vahvistetaan kapasiteettia parhaiden ilmastoälykkäiden käytäntöjen osalta. Tutkimusalue on Taita Tavetan piirikunta Keniassa mutta tavoitteena on malli, jota voidaan soveltaa laajemmin Keniassa ja Afrikassa.\nAnja Nygrenin johtaman tutkimuskonsortion (Anja Nygren, Matti Kummu) hanke Vesi ja haavoittuvuus hauraissa yhteiskunnissa DEVELOP-ohjelmassa: Luonnonkatastrofit ovat voimistuneet ilmastonmuutoksen myötä. Vaikka näitä katastrofeja pidetään usein luonnonmullistuksina, tutkimuksemme peräänkuuluttaa radikaalisti uusia näkökulmia, joissa veteen liittyviä uhkia, ja ihmisten haavoittuvuuksia niille, tarkastellaan monimutkaisina ympäristöllis-sosiaalisina kysymyksinä. Tutkimus analysoi vesihaavoittuvuuteen liittyviä\nbiofyysisiä ja sosiopoliittisia prosesseja 1) Mekong-joen tulva-alueilla Kambodzassa; 2) Kalimantanin suoalueilla Indonesiassa; ja 3) Grijalva-joen valuma-alueella Meksikossa. Työssä tarkastellaan, miten sosiaalisesti eriytyneet haavoittuvuudet linkittyvät monitasoiseen resurssihallintaan. Samalla hydrologiset mallinnukset ja vesi-ilmastolliset analyysit ilmastonmuutoksen, ekstraktivismin ja veden käytön yhteisvaikutuksista selvittävät hydrologisten järjestelmien herkkyyttä ihmisen aiheuttamille muutoksille. Etnografinen tutkimus auttaa ymmärtämään ihmisten kokemuksia ympäristöllisten ja sosiaalisten olojen muutoksista.\nViimeksi muokattu 16.4.2019


Internettikasino listasi parhaat kasinot | Internettikasino\nInternettikasino listasi markkinoiden parhaat kasinot. Miksikö? Siitä yksinkertaisesta syystä, ettei sinun tarvitse tuhlata aikaasi käymällä läpi satoja nettikasinoita – löydät kaiken tarvittavan infon täältä.\nKatso alta kaikki Internettikasinon listaamat parhaat kasinot. Listauksessa on huomioitu kokonaisvaltainen kasinokokemus. Suurimmat tervetuliaisbonukset, pienimmät kierrätysvaatimukset, laadukas asiakaspalvelu sekä sivuston ulkoasu ja helppokäyttöisyys ovat kriteereitä, joista kasinoiden tulee saada hyvä arvio päästäkseen Internettikasinon tiukan arvostelun läpi.\n- 1 000 € + 200 IK\n20 IK 1000€ + 180 IK\n- 3500€ + 200 IK\n- 1000€ + 200 IK\n450 IK 1000€ + 150 IK\n20 IK 600€ + 180 IK\nVäh. 10 IK 150€\n- 300 € + 100 IK\n- 100€ + 200 IK\n22 IK 1 000 € + 200 IK\n- 200€ + 200 IK\n20 IK 1200 € + 180 IK\nKasinoiden tervetuliaisbonukset ovat meidän pelaajien näkökulmasta yksi tärkeimmistä seikoista, miksi avaamme pelitilin kyseiselle kasinolle. Kasinot ovat tästä hyvinkin tietoisia, ja senpä vuoksi tervetuliaispaketit ovat nettikasinoiden kovin kilpailuvaltti. Mitä paremmat edut saamme talletuksillemme, sitä todennäköisemmin valitsemme kyseisen kasinon pelipaikaksemme.\nAlta löydät Internettikasinon suosittelemat suurimmat tervetuliaispaketit, mitä kasinot uusille pelaajilleen tarjoavat.\nSpinland: 3 500 euroa bonusta ja 200 ilmaiskierrosta\nSpinland avasi ovensa vuonna 2017. Markkinoiden uutena tulokkaana kasino asetti kilpailijoilleen kovan vastuksen massiivisella tervetulobonuksellaan: kolmiportainen bonuspaketti on maksimissaan 3 500 euron ja 200 ilmaiskierroksen arvoinen. Eivätkä kierrätysvaatimuksetkaan säikäytä; ilmaiskierrosten voitot sekä bonusraha tulee kierrättää 35-kertaisesti.\nSpinland-kasinolla saat ensimmäisille talletuksillesi bonusta seuraavasti:\ntalletus: 200 % bonus 3 000 euroon asti + 50 ilmaiskierrosta\ntalletus: 50 % bonus 250 euroon asti + 100 ilmaiskierrosta\ntalletus: 100 % bonus 250 euroon asti + 50 ilmaiskierrosta\nCasumo: 1 200 euroa bonusta ja 200 ilmaiskierrosta\nCasumo-kasinolla painotetaan hauskanpidon tärkeyttä. Vuonna 2012 perustettu kasino on jo vanha tekijä pelimarkkinoilla, ja mitä tulee tervetuliaisbonuksiin, he todellakin ovat perillä siitä, kuinka pitää asiakkaat tyytyväisenä. Saat 1 200 euron ja 200 ilmaiskierroksen paketin käyttöösi näin:\ntalletus: 200 % talletusbonus 50 euroon asti ja 200 ilmaiskierrosta (20 ilmaiskierrosta per päivä 10 päivän ajan)\ntalletus: 50 % talletusbonus 150 euroon asti\ntalletus: 50 % talletusbonus 200 euroon asti\ntalletus: 25 % talletusbonus 400 euroon asti\nNYSpins: 1 000 euroa bonusta ja 200 ilmaiskierrosta\nIhana, trendikäs, moderni NYSpins… Tämä kasinotulokas kurkottaa tähtiin niin sivustoa koristavilla pilvenpiirtäjillään kuin tervetuliaispaketillaankin. Tuhannen euron bonuspaketti 200 ilmaiskierroksen kera on sinun, kun avaat pelitilin ja teet ensimmäiset talletuksesi.\ntalletus: 100 % bonus 100 euroon asti + 180 ilmaiskierrosta\ntalletus: 100 % bonus 300 euroon asti\ntalletus: 50 % bonus 300 euroon asti\nLisäksi saat 20 ilmaiskierrosta ilman talletusta, kun avaat pelitilin.\nMikäli etsit laatua määrän sijaan, kannattaa lukaista seuraava. Pienten kierrätysvaatimusten bonukset ovat usein euromäärältään pienempiä kuin normaalit tervetulobonukset, mutta toisaalta saat voitot kotiutettua ilman, että kulutat aikaasi bonusten kierrättämiseen. Pelaajien kannalta voitokkaimmat bonukset ovat tottakai sellaiset, joille ei ole asetettu lainkaan kierrätysvaatimuksia – alta löydät Internettikasinon listauksen pienet kierrätysvaatimukset omaavista tervetuliaispaketeista.\nRizk: 200 % talletusbonus 150 euroon asti + 50 käteiskierrosta\nRizk-kasinon tervetuliaispaketti koostuu 200 prosentin bonuksesta sekä 50 ilmaiskierroksesta. Bonusrahalla on 45-kertaiset kierrätysvaatimukset, mutta syy, miksi nostimme Rizkin pienten kierrätysvaatimusten listalle tulee tässä: kasinon ilmaiskierroksilla ei ole lainkaan kierrätysvaatimuksia. 50 ilmaiskierroksesta saamasi voitot ovat siis kotiutettavissa välittömästi pelaamisen jälkeen.\nLisäksi saat pyöräytyksen Wheel of Rizkissä pelitilin avaamisen yhteydessä. Voitat vähintään 10 ilmaiskierrosta ja enintään 25 euroa ilmaista pelirahaa. Wheel of Rizkin kaikki voitot ovat kierrätysvapaita.\nAnna Casino: 100 % talletusbonus 200 euroon asti + 200 käteiskierrosta\nAnna Casino on erityisesti hameväelle suunnattu pelipaikka, mutta yhtälailla Annalla viihtyvät miespuoliset kasinoharjatkin. Kasinon tervetuliaisbonukseen kuuluvalla bonusrahalla (100 prosentin bonus 200 euroon asti) on 30-kertaiset kierrätysvaatimukset. Ilmaiskierrokset sen sijaan tulevat täysin ilman kierrätysvaatimuksia, eli se, mitä kierroksilla voitat, on välittömästi sinun.\nDunder: 600 euroa bonusta ja 200 ilmaiskierrosta\nDunder on kahden ruotsalaisen vuonna 2016 perustama nettikasino, joka vannoo helpon ja huolettoman pelaamisen nimeen. Tervetuliaispaketti on kolmiportainen, josta maksimissaan voit napata 600 euroa bonusta ja 200 ilmaiskierrosta. Ensimmäiset 20 ilmaiskierrosta saat heti, kun avaat peliitilin. Ensimmäiselle talletuksellesi saat bonusta 200 prosenttia 50 euroon asti + 180 ilmaiskierrosta, toiselle talletuksellesi 50 prosenttia bonusta 150 euroon asti, ja kolmannelle talletuksellesi 25 prosentin bonuksen 400 euroon asti.\nDunder on asettanut sekä bonuksille että ilmaiskierrosten voitoille vain 25-kertaiset kierrätysvaatimukset, mikä saa ison peukun Internettikasinolta.


Päätaso ›› Pingispallot\nDHS:n uusi erinomainen kisapallo on käytössä kansainvälisen huipputason WTT-kisoissa. Pallo on uuden muoviseoksen myötä todella kova, minkä lisäksi sen kestävyys ja peliominaisuudet ovat erittäin korkealla tasolla. Pallossa on kaksi leimaa, joista toinen on DHS:n ja toinen WTT:n.\nUudessa kauden 2021-2022..\nHinta: 11.90 € - 39.90 €\n1 pakkaus, 6 palloa 11.90 €\n4 pakkausta, 24 palloa 39.90 €\nPaljon kehuttu ja toivottu Japanissa valmistettu Nittaku Premium muovipallo. Kaikista palloista eniten selluloidipalloa muistuttava Nittaku on todella kestävä ja pyöreä, minkä lisäksi se on muita muovipalloja selvästi kierteisempi. Pallo on jo pitkään ollut Suomen suosituin, pidetyin ja arvostetuin kilpatason..\nHinta: 7.95 € - 169.00 €\n1 pakkaus, 3 palloa 7.95 €\n4 pakkausta, 12 palloa 29.90 €\n24 pakkausta, 72 palloa 169.00 €\nStiga Perfrom 40+\nStiga Perform on ABS muovista valmistettu erinomainen kolmen tähden kisapallo. Uuden muoviseoksen ansiosta pallo on nyt paljon kestävämpi ja muutenkin todella tasalaatuinen. Perform on toistaiseksi saatavilla vain valkoisena ja myydään kolmen pallon pakkauksessa tai 100 pallon laatikkona.\nHinta: 5.95 € - 149.00 €\n3 palloa (1 x 3 pallon pakkaus) 5.95 €\n18 palloa (6 x 3) 29.95 €\n100 palloa 149.00 €\nDHS D40+ harjoituspallot\nDHS:n yhden tähden harjoituspallo on hyvä ja edullinen vaihtoehto mm. junioriryhmille, syöttötreeniin sekä pallolaatikkoharjoitteluun. Pakkauksessa on 120 valkoista palloa.\nNittaku J-top harjoituspallo\nNittaku J-Top on treenipallojen kuningas, joka päihittää jopa monet kolmen tähden kilpapallot. Pallo on tasalaatuisen pyöreä ja kestävä. J-Top onkin valmistettu samalla tehtaalla kuin Nittaku Premium huippupallot, joten laatuun on todella panostettu! Nittaku J-Top on erinomainen valinta seurojen treenipalloksi..\nStiga Training harjoituspallo\nStiga Training on ABS-muovista valmistettu laadukas ja edullinen harjoituspallo. Erinomainen valinta mm. junioriharjoituksiin tai pallolaatikkoharjoitteluun.\nHinta: 5.00 € - 50.00 €\n6 pallon laatikko 5.00 €\n72 pallon laatikko 50.00 €


Bo Hager -niminen ikäihminen ärtyy milloin mistäkin – blogisti Kasper Strömman kirjoittelee salanimellä Kallio-lehteen | Sarjakuvat | HS\nBo Hager -niminen ikäihminen ärtyy milloin mistäkin – blogisti Kasper Strömman kirjoittelee salanimellä Kallio-lehteen\nKirjojen ja tv-sarjan tekijän huumoria on verrattu muun muassa Monty Pythoniin ja Pahkasikaan.\nPäivitetty: 22.3.2016 7:08\nGraafikko Kasper Strömman tunnetaan muun muassa blogistina. ”Minulla ei ole blogiin mitään ohjekirjaa. Se on vähän kuin päiväkirja kaikesta, mikä minua kiinnostaa.”\nKaupunginosalehti Kallion yleisönosastoon on kirjoittanut jo vuoden verran joka toinen viikko Bo Hager -niminen ikäihminen. Miekkonen ärtyy milloin mistäkin.Paitsi, ettei koko Bo Hageria ole olemassa. Hänen kirjoituksensa tulevat Kasper Strömmanin kynästä. ”Hager on noin seitsemänkymppinen, vanhoillinen, mutta ei rasisti”, Strömman kuvailee.\nKirja-arvostelu: Kasper Strömmanin Tallipiällikkö on miellyttävästi sulava kokonaisuus\nStrömman on noin nelikymppinen, graafikko ja näyttää punavihreältä hipsteriltä. Hagerin hahmo syntyi jo 1990-luvulla Strömmanin tekemässä Esteban-pienkustannelehdessä. Se on herännyt henkiin yleisönosastossa, koska Strömman rakastaa painomustetta.”Olen printtiromantikko. Rakastan kaupunginosalehtien joutavia pikku-uutisia. Vain yksi Hagerin kirje on jätetty julkaisematta. Kallio-lehti ei taida paljon karsia. Oikeiden ihmisten jutut ovat pahempia”, Strömman sanoo.Strömman tunnetaan paremmin verkosta, jossa hän pitää suosittua Kasper Diem -blogia. Sen hän aloitti vuonna 2013. Aiemmin hän oli pitänyt englanninkielistä designblogia.”Mutta kuinka paljon designista voi kirjoittaa? Ajattelin ensin, että kirjoitan hyvinvoinnista ja sen sellaisesta, mutta tajusin pian, etten tiedä siitä mitään. Minulla ei ole blogiin mitään ohjekirjaa. Se on vähän kuin päiväkirja kaikesta, mikä minua kiinnostaa.”Lukijoita on kiinnostanut varsinkin politiikka ja ajankohtaiset kommentit. Niissä Strömmanilla on yksinkertainen kaava: ”Käännän asian päälaelleen, että siitä tulee hauska.”Strömman sanoo, ettei rakasta politiikkaa ja että se ei ole hänen bloginsa ensisijainen aihe. Mutta hän myöntää, että siitä ihmiset innostuvat ja puhuvat.Moni saattaa luulla Bo Hagerin mielipidekirjoituksia oikeiksi. On harvinaisempaa, että kukaan ottaa Kasper Diemin uutisparodioita tosissaan, mutta sitäkin on sattunut.\n”Se on huumoriblogi. Tarkoitus on olla hauska, mutta pokerinaamalla ja vähäeleisesti”, Strömman painottaa. ”Kaikkien pitäisi oppia tajuamaan, ettei kaikki verkossa ole totta.”Strömman vertaa Kasper Diemiä amerikkalaiseen Onion-sivustoon, jonka tarjonta on parodiaa uutisista. Senkin jutut joku ottaa aina joskus tosissaan, mutta se ei ole varsinainen tarkoitus.Jotkut muut ovat verranneet Strömmanin huumoria Monty Pythoniin ja Pahkasikaan, mutta hän sanoo, ettei ole koskaan tutustunut niihin kunnolla. ”Mutta luin 80- ja 90-luvuilla Mad-lehteä.”Mad on amerikkalainen sarjakuvalehti, joka erikoistui jo 1950-luvulta lähtien parodioimaan elokuvia ja muita sarjakuvia. Sen pohjoismaisissa versioissa oli mukana paikallista materiaalia.Strömman on julkaissut myös sarjakuvakirjan, Tallipiällikön, jossa tontut ja eläimet putkahtelevat ihmisten maailmaan.Aiemmin Strömman on tehnyt Tiikerikonttori-sarjaa Voimaan ja Hufvudstadsbladetiin. Tallipiällikön hahmot periytyvät Turbo rullalle -sarjasta, jota Strömman teki Tuulilasiin.”Piirrostyylini on yksinkertainen, mutta hioin käsikirjoitusta pari vuotta ennen kuin aloin piirtää. Halusin siitä teksti- ja tarinapainotteisen”, Strömman korostaa.Yksi hänen esikuvansa on ruotsalaisen Martin Kellermanin Rocky, jossa tulvii tekstiä epätyypillisen paljon.”Rockyn muutamassa ruudussa on usein kolme vitsiä, kun monissa sanomalehtisarjoissa tuntuu olevan vain puoli vitsiä. Tykkään tiiviydestä. Enemmän on enemmän!”Myös Tallipiällikköön hiipi ajankohtainen satiiri, vaikkei Strömman niin aikonut. Puutarhatontut osoittautuvat populismille alttiiksi laumasieluiksi ja etana kärsii työelämän kiristyessä.Tuottelias Strömman on kuvittanut myös siskonsa Noran lastenkirjoja. Ensi kuussa alkaa Strömmanin juontama tv-sarja Stugor, jota hän on myös kirjoittanut. Hän julkaisee tänä vuonna vielä toisenkin kirjan Kaspervisio 2020.”WSOY on luokitellut Kaspervisio 2020:n tietokirjaksi, mutta sekin on omaa huumoriani. Puhun siinä asumisen, saunomisen, sauvakävelyn ja muiden asioiden tulevaisuudesta.” Strömman myös kuvittaa ja taittaa kirjan, jossa ennustaa paisuttelemalla nykytilannetta.Tv-sarja Stugor alkaa Ylen Fem-kanavalla 3. huhtikuuta. Siinä Strömman kiertää Suomea etsimässä erikoisia kesämökkejä. ”Olen vastahakoinen mökkeilijä, mutta lähestyn mökkejä arkkitehtuurin kautta ja sitä rakastan.”\nTallipiällikkö on Kasper Strömmanin ensimmäinen kokonaan oma täyspitkä sarjakuvaromaani. Sen yhtenä hahmona nähdään Norsu.\nKaupunginosalehti Kallion yleisönosastoon on kirjoittanut jo vuoden verran joka toinen viikko Bo Hager -niminen ikäihminen. Miekkonen ärtyy milloin mistäkin.Paitsi, ettei koko Bo Hageria ole olemassa. Hänen kirjoituksensa tulevat Kasper Strömmanin kynästä. ”Hager on noin seitsemänkymppinen, vanhoillinen, mutta ei rasisti”, Strömman kuvailee.Strömman on noin nelikymppinen, graafikko ja näyttää punavihreältä hipsteriltä. Hagerin hahmo syntyi jo 1990-luvulla Strömmanin tekemässä Esteban-pienkustannelehdessä. Se on herännyt henkiin yleisönosastossa, koska Strömman rakastaa painomustetta.”Olen printtiromantikko. Rakastan kaupunginosalehtien joutavia pikku-uutisia. Vain yksi Hagerin kirje on jätetty julkaisematta. Kallio-lehti ei taida paljon karsia. Oikeiden ihmisten jutut ovat pahempia”, Strömman sanoo.Strömman tunnetaan paremmin verkosta, jossa hän pitää suosittua Kasper Diem -blogia. Sen hän aloitti vuonna 2013. Aiemmin hän oli pitänyt englanninkielistä designblogia.”Mutta kuinka paljon designista voi kirjoittaa? Ajattelin ensin, että kirjoitan hyvinvoinnista ja sen sellaisesta, mutta tajusin pian, etten tiedä siitä mitään. Minulla ei ole blogiin mitään ohjekirjaa. Se on vähän kuin päiväkirja kaikesta, mikä minua kiinnostaa.”Lukijoita on kiinnostanut varsinkin politiikka ja ajankohtaiset kommentit. Niissä Strömmanilla on yksinkertainen kaava: ”Käännän asian päälaelleen, että siitä tulee hauska.”Strömman sanoo, ettei rakasta politiikkaa ja että se ei ole hänen bloginsa ensisijainen aihe. Mutta hän myöntää, että siitä ihmiset innostuvat ja puhuvat.Moni saattaa luulla Bo Hagerin mielipidekirjoituksia oikeiksi. On harvinaisempaa, että kukaan ottaa Kasper Diemin uutisparodioita tosissaan, mutta sitäkin on sattunut.”Se on huumoriblogi. Tarkoitus on olla hauska, mutta pokerinaamalla ja vähäeleisesti”, Strömman painottaa. ”Kaikkien pitäisi oppia tajuamaan, ettei kaikki verkossa ole totta.”Strömman vertaa Kasper Diemiä amerikkalaiseen Onion-sivustoon, jonka tarjonta on parodiaa uutisista. Senkin jutut joku ottaa aina joskus tosissaan, mutta se ei ole varsinainen tarkoitus.Jotkut muut ovat verranneet Strömmanin huumoria Monty Pythoniin ja Pahkasikaan, mutta hän sanoo, ettei ole koskaan tutustunut niihin kunnolla. ”Mutta luin 80- ja 90-luvuilla Mad-lehteä.”Mad on amerikkalainen sarjakuvalehti, joka erikoistui jo 1950-luvulta lähtien parodioimaan elokuvia ja muita sarjakuvia. Sen pohjoismaisissa versioissa oli mukana paikallista materiaalia.Strömman on julkaissut myös sarjakuvakirjan, Tallipiällikön, jossa tontut ja eläimet putkahtelevat ihmisten maailmaan.Aiemmin Strömman on tehnyt Tiikerikonttori-sarjaa Voimaan ja Hufvudstadsbladetiin. Tallipiällikön hahmot periytyvät Turbo rullalle -sarjasta, jota Strömman teki Tuulilasiin.”Piirrostyylini on yksinkertainen, mutta hioin käsikirjoitusta pari vuotta ennen kuin aloin piirtää. Halusin siitä teksti- ja tarinapainotteisen”, Strömman korostaa.Yksi hänen esikuvansa on ruotsalaisen Martin Kellermanin Rocky, jossa tulvii tekstiä epätyypillisen paljon.”Rockyn muutamassa ruudussa on usein kolme vitsiä, kun monissa sanomalehtisarjoissa tuntuu olevan vain puoli vitsiä. Tykkään tiiviydestä. Enemmän on enemmän!”Myös Tallipiällikköön hiipi ajankohtainen satiiri, vaikkei Strömman niin aikonut. Puutarhatontut osoittautuvat populismille alttiiksi laumasieluiksi ja etana kärsii työelämän kiristyessä.Tuottelias Strömman on kuvittanut myös siskonsa Noran lastenkirjoja. Ensi kuussa alkaa Strömmanin juontama tv-sarja Stugor, jota hän on myös kirjoittanut. Hän julkaisee tänä vuonna vielä toisenkin kirjan Kaspervisio 2020.”WSOY on luokitellut Kaspervisio 2020:n tietokirjaksi, mutta sekin on omaa huumoriani. Puhun siinä asumisen, saunomisen, sauvakävelyn ja muiden asioiden tulevaisuudesta.” Strömman myös kuvittaa ja taittaa kirjan, jossa ennustaa paisuttelemalla nykytilannetta.Tv-sarja Stugor alkaa Ylen Fem-kanavalla 3. huhtikuuta. Siinä Strömman kiertää Suomea etsimässä erikoisia kesämökkejä. ”Olen vastahakoinen mökkeilijä, mutta lähestyn mökkejä arkkitehtuurin kautta ja sitä rakastan.”


Chicago avokulmasohva / TV-tasot ja sohvapöydät / Tuotteet / Masku.com\nEtusivu Tuotteet TV-tasot ja sohvapöydät Chicago avokulmasohva\n382601 Chicago avokulmasohva https://www.masku.com/tuotteet/sohvat-ja-rahit/382601-chicago-avokulmasohva/ https://www.masku.com/storage/cache/img/MTIvbWVkaWEvMjAxOS8wNy8/2000x2000/myy04258-chicago-avokulma-vasen-harmaa-musta-sylinteri-40mm-4.jpg InStock 679 EUR 1612 /Sohvat ja rahit /Sohvat ja rahit/Divaanisohvat /Sohvat ja rahit/Kulmasohvat ja moduulisohvat Sohvan kokonaisilme on kevyt ja ilmava matalan rungon sekä korkeiden jalkojen ansiosta, ja voit viimeistellä sohvan myös mukavalla niskatyynyllä. Myös väri- ja jalkavaihtoehtoja löytyy muutamia. Chicago avokulmasohva on ihanteellinen valinta suurempiin tiloihin ja isommalle perheelle. Lisäksi se on helppo sijoittaa niin huoneen kulmaan kuin vaikka keskelle huonetta, sillä sen kätisyyden voi valita tilausvaiheessa omaan tilaan sopivaksi. Retrohenkisen sohvan muotokielessä on ripaus modernia twistiä, joka tuo ajatonta ilmettä kotiin. Pehmeä kangasverhoilu on miellyttävän tuntuista ja kankaiden kaikki värivaihtoehdot ovat skandinaaviseen sisustukseen helposti yhdistettävissä. Korkeat ja mustat sylinterijalat sekä kapeat käsinojat tekevät lisäksi sohvasta siron sekä kepeän näköisen. Jalkojen kiinnitys tapahtuu vaihtoehtoisesti joko suoraan käsinojan tai sohvan rungon alle. Keveydestä huolimatta sohva on rakenteeltaan tukeva. Sohvan runko on valmistettu massiivipuusta, kestävästä vanerista sekä kalustelevystä, ja istuimissa on käytetty Zig Zag –jousitusta. Kaikki verhoilupinnat ovat pehmustettuja ja pehmusteena on käytetty hyvin muotonsa säilyttävää vaahtomuovia sekä vanukerrosta lisäämässä istumisen mukavuutta. Selkänojatyynyissä on pehmusteena vaahtomuovi- sekä silikonirouheseos. Chicago-sohvasarjaan kuuluu: 2- ja 2,5-istuttavat sohvat 3-istuttava sohva divaanisohva avokulmasohva kulmasohva U-kulmasohva sohvakalusto (3+2)


Päivän Piristys – Alienin näköinen eläin | Paranormaali Blogi\nPäivän Piristys – Alienin näköinen eläin\nVideolla esiintyy kummituseläin niminen otus. 🙂\n« Päivän Piristys – Kummitus kämppiksenä Episodi 1 Destination Truth – JIM 9.11. kello 20:00 »\nPäivämäärä : 08.11.2008\nAvainsanat: eläin, isot silmät, luonto\nvJe (00:14:31) :\nRepesin tälle enemmän ko tolle kumitussketsille. :D:D:D\nvJe (00:14:53) :\ngh0stb0y (00:29:52) :\nHahaha!!! Kaveri näytti tän joskus! xD\nDee (01:19:12) :\nKummituseläin se vaan on mutta söpö elukka. :3\nGHOSTHUNTER (01:22:53) :\nPhantom (02:34:30) :\nOIKEA VASTAUS =kummituseläin voitte vaikka googlettaa\nWespa (02:51:46) :\nAika sopiva nimi otuksella. 😀\nEmolys (08:05:30) :\nMä haluun tollasen lemmikiksi.\nSalenka (10:09:12) :\nihana 😀 hanipuppeli :3\nninjani (10:09:17) :\nOli se veikeä.\nNipletius (11:17:53) :\nOon nähny tän ennenki. Ihan paras:D\nTommonen kamu^^ Kivat varpaat:D\nk-vuohi (11:46:34) :\nKovasti kummituseläimen näköinen eläin otsikon viittaaman sijaan.\nSantsebaaah (12:28:49) :\noi, söpö otus :D:D\nMadventures (13:34:34) :\nSehän on Lemur\nVinokkio (14:57:25) :\nvoi kun on söpö 🙂 jos noi kerran on uhanalaisii niin mä voin ottaa itelleni pari.. 😀\nJapanlove (14:58:11) :\nMä oon nähny tän ennenkin mutta musta tää on karsee 😀 Varsinkin kun toi musa on tossa taustalla. Hyj!\nRockHill (15:40:19) :\nSiististi se avaa silmänsä kokonaa auki.\njup jup (21:24:07) :\nyodan ja alienin sekotus. kohtuu hypnoottiset silmät.. pikkasen hyvä!\njeppis (00:41:53) :\naluks ei oikeen narattanu, mut heti ku pisti äänet pääl ni nauro kyyneleet silmis :D:D\npamppu (12:33:55) :\nNo nyt alko tapahtumaan….\nKatti (12:57:46) :\nada (18:41:51) :\nkun katoin sitä sitte mun sisko tuöi ja se sen jälkee kumn se mun sisko tuli nii se heti aukas silmät: hirvvee näky!\nSkeptinen (00:22:01) :\nSiis mitä ihmettä? ”Alienin näköinen eläin”?\nVoisitko määritellä, miltä alien näyttää, ja miksi kummituseläin on juuri alienin näköinen, eikä esimerkiksi mustekala? Videolla näkemäni näyttää aivan tavalliselta kummituseläimeltä, eikä alienista – mikä sen yleismääritelmä sitten mahtaa ollakaan – ole tietoakaan.\nÖhmm… Tuo eläin nyt vaan on mielestäni tyypillisen alienin näköinen (silmät).\nPS. Alien = Vieras/Muukalainen ja kuvaa myös nimenä hyvin kyseisen eläimen ulkoasua verrattuna tyypillisiin eläimiin.\nPPS. En missään vaiheessa väittänyt, että kyseinen eläin olisi maan ulkopuolista rotua, mutta alienilta (vieraalta) se mielestäni näyttää.\nSkeptinen (01:33:39) :\nEnpä ole ennen mainitsemaasi määritelmää kuullut.\nTotuushan on, että kummallisen näköisiä elukoita piisaa, eikä kummituseläin ole poikkeus, eikä myöskään näytä vieraalta/muukalaiselta.\nWespa (01:41:29) :\nTotta, että muitakin kummallisen näköisiä elukoita löytyy, mutta ei olisi mitään järkeä niitä kaikkia mainita yhden videon otsikossa.\nHuom, otus ei näytä mielestäsi vieraalta, minun mielestäni taas kyllä. Tyypillinen alienihan (harmaa/vihreä) kuvataan isopäisenä ja isosilmäisenä otuksena, vaikka niitä on kuvattu olevan erilaisiakin.\nMielestäni tämä meni kuitenkin turhaan väittelyyn, sillä kyse on mielipideasioista. Tulen jatkossakin kertomaan omia mielipiteitäni, vaikka ne olisivatkin eriä kuin joidenkin muiden. 😉\nJoku (03:11:49) :\nfrost (10:19:46) :\nIhan ku se olis hämmästyny jotain :DD ”W00T!?” 😀\nLollero (16:25:15) :\nSe näki sun naaman ja säikähti!\nakba (16:38:44) :\nKaru eläin 😀 Hauskan näköistä, kun se aukasee silmänsä musiikin tahdissa 😀 Ihan Alienin näkäset silmät\nJätkän pätkä (13:21:51) :\nEi ois niin hauska ilman THX tunnaria XD.\nmelodia (14:08:42) :\nAAAAA hassun hauska >___<\nLich King (21:44:17) :\nHÖKIS (15:35:19) :\nIlman musiikkia, kuollettavan tylsä olisi ollut. 🙂\nIcyCold (12:27:14) :\nSuloinen pikku veitikka 😀


Lohjan Anttila vietti avajaisiaan kesäkuun alussa - nyt liikettä uhkaa alasajo konkurssin takia - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nNyt toistetaan: Lohjalaiset kommentoivat Anttilan konkurssia\nJulkaistu: 21.7.2016 5:48\nLohjan Anttilassa vietettiin avajaisia vasta muutama viikko ennen konkurssiuutisia. Nyt henkilökunnalta uhkaa loppua työt kokonaan. IS kysyi paikallisilta, mitä he ajattelevat myymälän kohtalosta.\nLohjan Anttilassa keskiviikkoiltapäivä on apea ja hiljainen. Tunnelmaa voi kuvailla kireäksi. Myymälän henkilökunta ei halua kommentoida konkurssiuutisia Ilta-Sanomille millään tavalla. Vasta kesäkuun alussa avajaisia viettäneen myymälän työntekijät ovat eilen saaneet kuulla tavarataloketjun konkurssista.\nYlehttp://yle.fi/uutiset/anttilan_kaikki_lahes_1300_tyontekijaa_irtisanotaan__tyota_jarjestetaan_jatkossa_mahdollisimman_monelle/9037898 kertoi tänään aamupäivällä, että lähes kaikki konkurssiin asetetun Anttilan työntekijät jäävät ilman töitä.\nMyös lohjalaiset ovat Anttilan konkurssista yllättyneitä ja ihmeissään.\nKatso yllä olevalta videolta, mitä paikalliset ajattelevat Lohjan myymälän ja sen työntekijöiden kohtalosta.\nSirpahttps://www.is.fi/haku/?query=sirpa ja Otso Turpeinen https://www.is.fi/haku/?query=otso+turpeinenovat asioineet kotikaupunkinsa Anttilassa vain kerran. Mukaan lähti Otso Turpeiselle uudet kesäjalkineet.\n– Löysin oikein laatukengät, hän kertoo.\nSirpa ja Otso Turpeinen toivovat, ettei liiketila Lohjalla jää tyhjilleen pitkäksi aikaa Anttilan konkurssin myötä. (KUVA: Joonas Salo)\nPariskunta toivoo, ettei liiketila jäisi tyhjilleen pitkäksi aikaa, jos Anttilan taru loppuu kokonaan. Heitä ihmetyttää se, että myymälä nousi paikalleen Lohjan keskustaan vasta alkukesästä ja nyt sitä uhkaa jo alasajo.\n– Ensin tehdään iso remontti ja saadaan liike pystyyn ja sitten firma ilmoittaakin, että se menee konkurssiin, Otso Turpeinen miettii.\nHän pitää Anttilan omistajan toimintaa työntekijöiden kannalta hyvin epäreiluna.\n– Tämä on ikävä esimerkki markkinatalouden negatiivisista puolista. Omistajat hakevat vain maksimaalisia voittoja.\nKari Ahola https://www.is.fi/haku/?query=kari+aholasitä vastoin uskoo, että Anttilalle löytyy uusi omistaja.\nKari Ahola arvailee, kuka on seuraava Anttilan omistaja. (KUVA: Joonas Salo)\n– Varmasti löytyy jatkaja, mutta jos liike lakkaa kokonaan, niin se on ikävää työntekijöiden kannalta, hän toteaa.\nMyös Päivi Suoveden https://www.is.fi/haku/?query=paivi+suovedenmielestä on omituista, että Lohjalle laitettiin vasta äskettäin pystyyn uusi Anttila ja nyt tavarataloketju on hakeutunut konkurssiin.\nSuovesi toivoo, että jos Anttila lähtee paikalta, tilalle tulisi vastaavanlainen liike tilalle.\n– Mielestäni tällaisia liikkeitä ei ole liikaa, hän sanoo.\nPäivi Suovedelle Anttilan konkurssi tuli yllätyksenä. (KUVA: Joonas Salo)\nSuovesi on Anttilan tilanteesta työntekijöiden puolesta harmissaan.\n– Säälittää vähän, että jos nuoretkin ihmiset ovat sieltä saaneet juuri työpaikan ja nyt se loppuu kuin kanan lento, Suovesi toteaa.\nAnttilan vanhojen kuvastojen hinnat vaihtelevat Turussa antikvariaattia pyörittävän Vesa Hörkön mukaan 5–20 euron välillä. Lue lisää ›\nAnttilan hurjat alet ennen konkurssia herättivät kuluttajien epäilykset: ”Onko tässä nyt vedätetty?”\nAnttilan verkkokaupassa on heinäkuun ajan myyty tuotteita houkuttelevilla alennuksilla. Kuluttajat epäilevät, että tarkoituksena oli kerätä viimeiset rahat ennen konkurssia. Anttila ei väitettä kommentoi. Lue lisää ›\nAnttilan konkurssi yllätti asiakkaat: ”Harmittaa, että tämä lähtee”\nEilinen konkurssiuutinen tuli monille asiakkaista yllätyksenä Lue lisää ›


Nielurisatulehdustesti netistä - Kotitestit - Quicktest\nKoti / Tuote / Nielutulehdus kotitesti\n96,4 % luotettavuus\nNielutulehdus kotitesti määrä\nOnko sinulla nielutulehdus joka on peräisin A-streptokokista? Nyt on vihdoin mahdollista testata nielutulehdusta kotona Quicktestin nielutulehdustestillä! Uuden tekniikan ansiosta on nyt mahdollista testata itse, johtuuko kurkkukipu Streptokokki-A bakteerista. Yleinen oire on, että sattuu uskomattoman paljon nieltäessä. Jos infektio johtuu Streptokokki-A bakteerista, sitä voidaan hoitaa antibiooteilla. Itsetestin luotettavuus on noin 96,4% ja saat tuloksen muutamassa minuutissa.\nNäin se toimii: Mukana oleva vanupuikko työnnetään suuonteloon/nielurisoihin. Vanupuikko asetetaan sitten erityiseen nesteeseen, tämän jälkeen testiliuska kastetaan ja nyt alkaa reaktio. 5 minuutin jälkeen tulos on valmis.\nNärvaro av LPS antigen\nOhjekirja - Nielutulehdus kotitesti


Sisällysluettelo 3/2015 - Ydinlehti\nLehdessä haastatellaan myös Afganistanin presidentin puoliso Rula Ghania ja kehitystutkimuksen pioneeri Marja-Liisa Swantzia. Entinen suurlähettiläs Mikko Pyhälä muistelee Latinalaisen Amerikan karismaattisia populistijohtajia. Lehti käsittelee myös hallituksen leikkauksia rauhantyöhön, pilapiirroksia Latviassa, sopimusta Iranin ydinohjelmasta ja keinoja saada Suomen talous nousuun.\n4 Pääkirjoitus: Nyt on aika – Rise Against\n11 Kolumni: Anni Lahtinen Miksi hallitus leikkaa rauhantyöstä?\n12 Kolumni: Ilkka Lehdonmäki Jos haluat rauhaa, valmistaudu rauhaan\n14 Arja Alho Musiikilla vihaa vastaan\n20 Eeva Koskinen Afganistanin naisten toivo\n25 Tarja Cronberg Onko Iranilla oikeus ydinaseisiin?\n29 Mikko Pyhälä Latinalaisen Amerikan kansanmiehet\n34 Ydinhenkilö Gustav Hägglund Pommittajat eivät voi turvata rauhaa\n36 Heidi Höök Kehitys lähtee ihmisistä\n40 Telle Virtanen Tango painuu maan alle\n46 Mary Kaldor Euroopan demokratian käännekohta\n53 Pertti Haaparanta Eliittien Eurooppa\n57 Eero Suoranta Kiinan johto haluaa kuunnella kansaa – riittääkö se?\n61 Jussi Pakkasvirta Kansakunta muuttaa muotoaan\n66 Kalevi Suomela Historia ei lopu\n74 Venla Toivonen Venäjältä puhaltaa kylmä tuuli\n77 Arto Vilkko Rautalangan nousu ja uho\n80 Simo Ortamo Kielikiistoja ja kieroja poliitikkoja\n82 Aarni Tuominen Näyttääkö Kreikan kriisi tietä?\n84 Pertti Joenniemi Afganistan opettaa\n92 Simo Ortamo Havannan yönmusta taivas\n93 Kolumni: Tiina Rosenberg Fasismi nousee Pohjoismaissa\n96 Kolumni: Ozan Yanar Suomen on katsottava tulevaisuuteen\n← Voiko Venäjää ymmärtää? Pääkirjoitus 3/2015: Nyt on aika – Rise Against →\nYdinlehti > Numero 2015-3 > Sisällysluettelo 3/2015


Tummien perhosten koti | Kirjasampo.fi - kirjallisuuden verkkopalvelu\neristys : saaret\nKalevi Jäntin palkinto: 1992\nKiitos kirjasta -mitali: 1992\nSiinä se on. Menneisyys.\nJuhani Johansson palaa lapsuuteen. Isoon taloon, jossa pitää koko ajan olla varuillaan. Perheeseen, jossa viisivuotias ei voi tehdä pahemaa rikosta kuin kertoa totuuden. Hän palaa Saareen, jossa pojat ovat liittoutuneet jättimäiseksi petoeläimeksi. Jossa poikakodin johtaja vannoo selkäsaunan ja unelmien ihmeitätekevään voimaan. Jossa johtajan vaimo ja tyttäret säteilevät naaraan viekasta vetovoimaa. Ja jossa tapahtuu se, minkä täytyy tapahtua. Se, mistä poika osaa nyt vaieta. Vaikka hän tietää, että jonain päivänä jokaisen on vastattava. Myös hänen on vastattava.\nTummien perhosten koti kahmaisee elämää suurella kädellä. Se näyttää maailman, joka antaa lapselle tummat siivet jo ennen kuin hän on ehtinyt kotelostaan kuoriutua. Se kysyy ravisuttavalla tavalla, mistä kaikesta ihmisen pitää maksaa? Omista teoistaanko vain?\nLeena Landerin Tummien perhosten kodissa lukija pääsee seuraamaan Juhani Johanssonin elämää pienestä lapsesta aikuisikään. Pääasiallisesti Juhani on tapahtumien kertoja, mutta myös muut henkilöt pääsevät ääneen Juhanista ja itsestään. Lander on rakentanut kirjan taitavasti. Mitä pidemmälle kirjassa edetään sitä enemmän menneet tapahtumat avautuvat ja saavat uusia merkityksiä.\nTeoksen päätapahtumapaikka on ”Saari”. Se on yhteiskunnan viimeinen toivo saada kurittomat, väkivaltaiset tai muuten vain vaaralliset nuoret miehet ruotuun. Saarta asuttavat poikien lisäksi ainoastaan laitoksen johtaja Olavi Virta perheineen sekä saaren tilan- ja karjanhoitaja Tyyne, jonka murhasta kirja lähtee liikkeelle. Olavi uskoo ankaran työn, ankaran kurin ja vielä ankaramman Jumalan parantavan pojat. Mutta miten on Juhani joutunut Saarelle itseään vanhempien ja paljon vaarallisempien poikien keskelle? Se selviää pikkuhiljaa Juhanin muistojen kautta, jotka henkilöiden kysymykset päästävät liikkeelle. Muistojen kautta Juhani käy läpi koko traumaattisen elämänsä.\nJuhanin koiran hautajaisissa isä on taas juonut liikaa. Hän kehuu vaimoaan Mairea niin hienoksi naiseksi, että jos Maire hänet jättää, hän tappaa Mairen, pojat ja itsensä. Seurauksena tästä Juhanin ollessa viitisen vanha, Maire upottaa Juhanin pikkuveljen Saulin läheiseen jokeen uskoen sen olevan vauvalle parempi paikka kuin sisällä miehensä kanssa. Juhani tietää kuitenkin tehdä oikein ja pelastaa veljensä vedestä. Rannalla hän halaa murtunutta, sairasta äitiään.\nJuhanin naapuri todistaa tapahtumat ja pian on Juhani sijaiskotikierteessä, jonka viimeinen asuntola Saari on. Matkalla aikuisuuteen Saarella, Juhani joutuu kohtaamaan monta pelottavaa asiaa. Muitten poikien vihan ja lopulta hyväksynnän ja isänsä tyhjät sanat paremmasta huomisesta: Jäljelle jää vain musta matkalaukku todistamaan luvattujen sanojen haihtumisen. Välillä tuntuu siltä, että ainoastaan raskas ruumiillinen työ ja johtajan hullujenkin suunnitelmien seuraaminen pitää Juhanin henkisesti tasapainoisten kirjoissa.\nVaikka kirjassa on paljon tapahtumia, Lander on sijoittanut painopisteet kuitenkin Juhanin ajatuksiin ja havaintoihin ympärillä olevasta maailmasta niin nykyisenä, menneenä ja tulevana hetkinä. Toinen tärkeä asia on poikien yhteinen kasvu. Miten yhdestä ”pedosta” kasvaa monta itsenäistä henkilöä, jotka ovat kuitenkin tärkeitä toisillensa.\nTummien perhosten koti on erittäin antoisa teos heille, jotka pitävät synkemmistä kasvukertomuksista ja menneiden läpikäymisestä tulevaa varten. Myös salapoliisiromaanien tyyppinen murhan selvittely löytyy teoksesta.\nTyynen murhan ohella Leena Lander on niputtanut kansien väliin yhden vielä tärkeämmän mysteerin. Miten käy Juhanin ja muiden poikien ja seisooko lopussa kiitos ja kenelle?\n-K.K.(koululaisharjoittelija)/ Sanojen aika-\nJa nyt se on valinnut rääkättäväkseen hänet, Juhani Johanssonin, joka alusta asti on käyttäytynyt vikapään tavalla.\nKun peto on päättänyt uhrinsa, katse muuttuu raukeaksi ja välinpitämättömäksi kuin kissalla, joka on havainnut ramman linnun, mutta poika vaistoaa miten sen ruumis tempoilee tulevan saalistuksen tuomasta jännityksestä.\nTyöpäivien aikana poika tietää olevansa kutakuinkin turvassa, sillä kaikki paha tapahtuu yöllä.\nHän jää tahallaan kiinni kiroilusta päästäkseen rangaistukseksi sementtitöihin karjasuojan perustuksille. Se on tällä haavaa kaikkein raskain työtehtävä Saarella, yhtä hiekan lapiointia ja fillerin työntelyä niin että käsivarsia ja selkää kivistää pitkälle yöhön. Sementtityön paras puoli on se, että siinä on aina mukana ainakin yksi katsastaja ja työn ohjaaja. ja herra Seebaot, hän seuraa sementtitöitä erityisen tarkkaavaisesti, koska rakennuksessa on perustus kaikkein tärkein.\nMutta sielläkin, työntäessään täpötäyttä hiekkakuormaa kuopalta ylös betonivaloksia kohti, hän tuntee pedon katseen selässään.\nHän ei näe työn touhussa ahertavia poikia, nopeampia ja hitaampia, vahvoja ja heikkoja, oman taakkansa alla tuskailevia. Hän näkee vain että kaikki liikehdintä tapahtuu yhden pään alaisuudessa, yhden pään joka silmänräpäyksessä pysäyttää erillään toimivat ruumiinosat, pään joka pystyy pelkällä ajatuksella nytkähdyttämään siihen näkymättömin hermosäikein sidottuja jäseniä. Kun pää tyrskähtää nauruun, se tietää muille samaa herpaantumatonta hilpeyttä. Kun pää leikkaa naurun poikki, se on täydellistä hiljaisuutta.\nPää kuuluu sille, joka on vahvin ja julmin. Sille jolla on tarpeeksi vihaa rusentamaan rikki muut esille pyrkivät päät.\nLander, Leena(henkilö, kirjailija tai muu tekijä)\nKallion kundi ei kuole(romaanit)\nPostmodernismi 1900-luvun loppu


Liikunta on ihmelääke kaatumisten ehkäisyssä\nIäkkäiden kaatumisia voidaan ehkäistä tehokkaasti. Kaikkien ehkäisyohjelmien täytyy sisältää monipuolista liikuntaharjoittelua ja harjoittelua tulee jatkaa läpi elämän.\nSuomen Fysioterapeuttien Kaatumisten ja kaatumisvammojen ehkäisyn fysioterapiasuositus perustuu tutkimuksiin kaatumisten ehkäisystä, jossa on käytetty fysioterapeuttien ammatilliseen osaamiseen kuuluvia menetelmiä. Nyt päivitettyyn suositukseen koottu tutkimustieto edelleen vahvistaa tietoa siitä, että kaatumisia ja kaatumisvammoja pitää ja niitä voidaan ehkäistä tehokkaasti.\nKaatumisvaarassa olevien henkilöiden tunnistaminen ja ehkäisytoimien suunnittelu sekä toteutus ovat moniammatillista yhteistyötä. Kaatumisia ja kaatumisvammoja ehkäistään arvioimalla iäkkään liikkumis- ja toimintakykyä, sen ylläpitoa ja parantamista. Fysioterapeutilla on keskeinen rooli liikkumis- ja toimintakyvyn arvioinnissa sekä liikuntaharjoittelun suunnittelussa, soveltamisessa, toteutuksen koordinoinnissa, arvioinnissa ja seurannassa.\nKotona asuvien, hyväkuntoisten iäkkäiden kaatumisten ja kaatumisvammojen ehkäisyssä olennaista on monipuolinen liikuntaharjoittelu. Myös yksilöllisesti suunnitellut ja toteutetut asumisen sekä elinympäristön muutostyöt ovat tärkeitä.\nPitkäaikais- tai sairaalahoidossa olevien iäkkäiden kaatumisia voidaan parhaiten ehkäistä yksilöllisiin vaaratekijöihin kohdennetuilla, useampia ehkäisytoimia sisältävillä ohjelmilla. Ohjelmien tulee sisältyä myös liikuntaharjoittelua. Toistaiseksi tutkimusnäyttö neurologisten potilaiden ja muistisairaiden iäkkäiden kaatumisten ehkäisystä on puutteellista, mutta hekin hyötyvät liikuntaharjoittelusta. Haurailla iäkkäillä harjoittelun turvallisuuteen tulee panostaa.\nMonipuolista liikuntaharjoittelua kaikille\nKaiken kuntoisten iäkkäiden kaatumisia ja kaatumisvammoja voidaan tehokkaimmin ehkäistä monipuolisella liikuntaharjoittelulla. Harjoittelun pitää sisältää tasapainoa parantavia ja lihasvoimaa lisääviä harjoitteita ja sitä tulee jatkaa läpi elämän.\nUKK-instituutin erikoistutkijan ja suositustyöryhmän jäsenen Saija Karinkannan mukaan harjoittelu voi tapahtua joko yksin tai ryhmässä.\n– Puolen vuoden ajan kaksi tuntia viikossa tehdyllä harjoittelulla voidaan jo vähentää kaatumisia. Liikuntaharjoittelun tulee kuitenkin olla säännöllistä ja luonteeltaan nousujohteista.\nSuosituksesta tukea käytännön työhön\nKaatumisen ehkäisyn näkökulma, etenkin turvallinen liikkuminen ja hyvän toimintakyvyn säilymisen turvaaminen, on oltava keskeinen osa iäkkäiden henkilöiden hoitoa ja kuntoutusta. Ehkäisyn perusta on kaatumisvaaran arvioinnissa. Tämän jälkeen ehkäisytoimenpiteet tulee kohdistaa havaittuihin kaatumisten vaaratekijöihin.\nPäivitetty suositus on luettavissa:\nsuositustyöryhmän puheenjohtaja Satu Havulinna THL, puh. 029 524 8434\nkehittämisasiantuntija Hanna Häkkinen Suomen Fysioterapeutit, puh. 0207 199 593


Arvokompassi | Ilottelua ja vilauttelua\nIlottelua ja vilauttelua\nKoska… Miksi ei?\nJulkaistu: 3 helmikuun, 2019 | Kirjoittanut: admin\nKun kompassi on kunnossa, matkanteko taittuu kuin pitkospuilla (kuva Karhunkierrokselta lokakuuslta 2018 – palaan siihen myöhemmin)\nOlen viime vuoden aikana valinnut elämääni ohjaavat suuret arvot:\nLempeys. Kunnioitus. Totuudellisuus. Rakkaudellisuus.\nAluksi minulla oli liuta muitakin arvoja, mutta nämä neljä jäivät kun typistin listan pienimpään mahdolliseen muotoonsa.\nNämä ovat arvokompassini neljä ilmansuuntaa tässä elämässä ja näitä edellytän itseltäni muita kohtaan, mutta myös muilta itseäni kohtaan. Paitsi rakkaudellisuutta, joka on käsitteenä niin henkilökohtainen ja ainakin minulla sisältää niin paljon, etten voi vaatia sitä muilta.\nLempeys on listan kärjessä, koska kun mahdollista, pyrin olemaan lempeä muita kohtaan. Yleensä tämä onnistuu lähes aina. Jos voin valita kahden vaihtoehdon väliltä, joista kumpikin on minulle yhtä helppoja toteuttaa, pyrin valitsemaan lempeämmän. Joskus epäonnistun, ja silloin toivon, että se, joka ei koe tekoni olevan lempeä, myös mainitsee minulle asiasta, sillä hänen intressissään on olla silloin ennen kaikkea totuudellinen.\nTotuudellisuus on rehellisyyttä. Se on suoraa palautetta itselle ja joskus muillekin, jos he mielestäni tekevät väärin itseään tai muita kohtaan. Välillä on todella vaikea olla totuudellinen, koska haluaisi olla vain lempeä ja kannustava. Mutta pidemmän päälle suora puhe ja rehellisyys ovat ne, jotka antavat rauhan.\nJoskus en siis voi olla lempeä, koska minun on oltava ennen kaikkea totuudellinen, mutta voin silti olla kunnioittava. Kun kerron omista ajatuksistani, kunnioitan toisen ihmisarvoa, kunnioitan hänen vapaata tahtoaan, kunnioitan hänen tunteitaan. Näen hänet ja hyväksyn hänet sellaisena kuin hän on.\n… Ja rakkaudellisuus, voi pojat, se on kaikki mitä kukaan tarvitsee. Se sisältää kaikki muutkin arvoni, mutta on myös jotain paljon laajempaa, ja uskon, että jokaisella on oma käsityksensä rakkaudellisesta elämästä. Siksi en lähde kuvailemaan sitä suuremmin. Totean vain, että muistatteko Kapteeni Jack Sparrowin kompassin Pirates of the Caribbean-elokuvissa? Sen, joka vie sydämen todellisen halun/intohimon luokse? Rakkaudellisuus on juuri se kompassi. Kun oppii kuuntelemaan sydäntään ja kokemaan rakkaudellisuutta, reitti on yhtäkkiä niin selvä, että sen voi vetää vaikka sokkona.\nSuunta selvillä… (Kompassi-GIF GIPHYn kautta)\nUsein kaikki neljä ilmansuuntaa ovat mahdollisia samanaikaisesti ja se on myös tila, jota tavoittelen.\nSuurin onneni tässä maailmassa on, että lähimmät ihmiseni ovat kaikkien arvojeni mukaisia ihmisiä ja olen niin kiitollinen siitä, että olen löytänyt juuri heidät 7 miljardin ihmisen joukosta.\nKategoria(t): Elämänfilosofiaa, Hörhöily. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.


TS: Jäänmurtajatilaus Helsinkiin - Turun telakan tilanne näyttää synkältä\nTorstai 23.1.2014 klo 08.21\nVaikeuksissa olevalle Turun telakalle ei ole vielä löydetty uutta ostajaa, kertoo Turun Sanomat.\nLehden mukaan Liikenneviraston jäänmurtajakilpailu päättyi keskiviikkona ja tilaukset menivät Arctech Helsinki Shipyard Oy:lle. Kyseinen telakan tarjous oli ainoa, jossa tarjousehdot täyttyivät.\nMyös STX Finlandin Turun telakka esitti tarjouksen, mutta se ei täyttänyt tarjousehtoja pankkitakuiden osalta.\nLiikennevirasto pidensi kilpailutuksen aikaa kaksi kertaa ja antoi telakoille lisäaikaa hankkia tarjouspyynnön mukaiset pankkitakuut hankkeelle. Talvimerenkulkuyksikön päällikön Jarkko Toivolan mukaan Archtech onnistui hankkimaan pankkitakuut.\nTyö- ja elinkeinoministeri Jan Vapaavuori (kok) kertoi TS:lle, että Turun telakan omistuksesta on käyty paljon keskusteluja, mutta tulokset ovat olleet vaatimattomat.\n- Mitään läpimurtoa ei ole vielä saavutettu, Vapaavuori kommentoi lehdelle.


Huomio! Tässä julkaistaan automaattinen käännös tietosuojakäytännöstä omalla kielelläsi. Tietosuojakäytännön englanninkielinen versio on saatavilla ja sillä on oikeudellinen vaikutus. Voit vaihtaa kieltä lukemaan englanninkielisen version.\nSuojelemme aina käyttäjien henkilökohtaisia tietoja. Käyttäjiltä kerättyjä tietoja tallennetaan kaikkien tarvittavien turvatoimenpiteiden mukaisesti. Otamme käyttöön tarvittavat tekniset ja organisatoriset toimenpiteet käyttäjän tietojen suojaamiseksi.\nPalvelumme esitetään useilla sivustoilla. Tutkimme huolellisesti kaikki käyttäjien lähettämät linkit, haitallisen sisällön läsnäolon ja useimpien maiden lakien noudattamisen. Emme kuitenkaan ole vastuussa käyttäjien lähettämästä sisällöstä. Jos uskot, että käyttäjät rikkovat oikeuksia tai lakeja, ota yhteyttä lakiasiainosastoon..\nKeräämme tietoja käyttäjistä, jotka he saapuvat rekisteröinnin aikana ja käyttävät palveluamme. Voimme siirtää käyttäjätietoja kolmansille osapuolille ilmoittamatta heidän identiteettitietojaan. Lisäksi keräämme automaattisesti tietoja selaimista, käyttäjien maantieteestä sekä tietoa vierailijamme IP-osoitteesta ja evästeistä. Kolmansilla osapuolilla ei ole pääsyä automaattisesti kerättyihin tietoihin, ellei palvelun ominaisuuksissa toisin mainita (esimerkiksi käyttäjän IP-osoitteen esittäminen kommenteissa käyttäjän asetusten mukaisesti).


UV-C light FAQ - Karjalan Valaistuspalvelu Oy\nVastauksia ultraviolettisäteilyä koskeviin kysymyksiin, joita asiakkaamme usein kysyvät.\nMikäli et löydä vastausta kysymykseesi, ota yhteyttä meihin tästä.\nOnko luonnossa UV-C-säteilyä?\nMitä ultraviolettivalo on?\nSe on osa sähkömagneettista spektriä välillä 100 - 400 nm, näkyvän valon ulkopuolella. Näkyvän valon aallonpituus on noin 400 - 700 nm.\nSähkömagneettisen spektrin ultraviolettiosa on jaettu kolmeen tyyppiin:\nUV-A, jonka aallonpituus on 315 - 400 nm. Olet alttiina UV-A-säteilylle, kun olet suojaamatta auringossa.\nUV-B, jonka aallonpituus on 280-315 nm. Pieni osa auringonvalosta sisältää UV-B-valoa.\nUV-C, jonka aallonpituus on 100-280 nm. Maan ilmakehän otsonikerros absorboi kaiken auringonvalon UV-C-säteilyn. UV-säteilyä voidaan tuottaa erilaisilla keinotekoisilla UV-säteilylähteillä.\nOnko ultraviolettisäteily valoa?\nUltravioletti on näkyvän valospektrin ulkopuolella, joten se ei ole valoa, vaan sähkömagneettista säteilyä.\nUltraviolettisäteily deaktivoi virukset ja bakteerit vahingoittamalla niiden nukleiinihappoja ja proteiineja. Tämän vuoksi taudinaiheuttajat eivät kykene lisääntymään ja kuolevat.\nMitkä ovat UV-lähteet?\nUltraviolettisäteilyn lähteitä on useita:\nMatalapaineiset ja keskipaineiset elohopeahöyry-valokaarilamput\nMikroplasmaa lähettävät ja\nMitä ovat matalapaineiset elohopeahöyry-valokaarilamput?\nMatalapaineiset elohopeahöyry-valokaarilamput ovat pääasiassa suoria tai pienikokoisia loistelamppuja. Niissä ei ole fluorisoivia pinnoitteita ultraviolettisäteilyn muuntamiseksi näkyväksi valoksi.\nNe lähettävät yksiväristä UV-C-säteilyä, jonka aallonpituus on 254 nm.\nMitä ovat keskipaineiset elohopeahöyry-valokaarilamput?\nKeskipaineiset elohopeahöyry-valokaarilamput ovat samanlaisia kuin suuritehoiset purkauslamput (HID), mutta niiden tuottama uv-säteily on noin 250 nm alueella. Niitä käytetään pääasiassa veden desinfiointiin.\nMitä ovat pulssi-ksenonlamput?\nPulssi-ksenonlamput ovat suuritehoisia, elektronisia salamavalolamppuja, jotka lähettävät voimakasta laajakaistasäteilyä koko ultravioletti-spektrissä ja niiden huippu on lähellä 230 nm. Niitä käytetään yleisesti sairaaloiden liikkuvissa desinfiointilaitteissa.\nMitä ovat eksimeerilamput?\nEksimeerilamput tai krypton-kloori (KrCl) -eksimerilamput lähettävät ultraviolettisäteilyä, jonka suurin aallonpituus on 222 nm ja ne ovat turvallinen vaihtoehto matalapaineisille elohopeahöyry-valokaarilampuille.\nMitä ovat ultravioletti-ledit?\nUV-LEDit lähettävät ultraviolettivaloa, jonka aallonpituus on 265-280 nm.\nEksimeerilampuilla, joiden aallonpituus on 222 nm, on täsmälleen samat bakterisidiset ominaisuudet kuin elohopea-purkauslampuilla, mutta lyhyempi säteilyn aallonpituus ei tunkeudu silmien ja ihon soluihin. Excimer-lamppuja käytetään ihmisten läsnä ollessa desinfioimaan ilmaa ja pintoja. Elohopealamppuja voidaan käyttää vain tyhjissä tiloissa, joissa ei ole ihmisiä, eläimiä tai kasveja.\nKuinka suunnitellaan oikea ultraviolettisäteilyn käyttö?\nSuunnitellakseen bakteereja tuhoavan UV- järjestelmän oikein, on tiedettävä UV-lähteiden voimakkuus jakauma desinfiointiajan määrittämiseksi. Ja säteilyn tason säätämiseksi oikeaksi on tarpeen käyttää annosmittareita.\nMillä yksiköillä ultraviolettisäteilyn voimakkuutta mitataan?\nMitä ovat säteilyn raja-arvot?\nSääntelyviranomaiset ja standardointivirastot seuraavat maailmanlaajuisesti tämän tekniikan turvallisuutta, ja rajoitusten lievennyksiä UV-C-altistuksen suhteen on jo havaittu.\nMikä on sallittu UV enimmäisannos?\nSuurin sallittu UV-altistus nykyisten EU-säädösten mukaan on 30 mJ/cm² 8 tunnin aikana. Huolimatta siitä, että tämä normi on vahvistettu koko säteilyn UV-spektrille, se on riittävä desinfiointiin.\nFar-UV-C Usein kysyttyä


Suvaitsetko suvaitsemattomia? Kohtaavan keskustelun edellytyksiä – Dialogi\n8.6.2022 Avainsanat Kieli ja kommunikaatio, Kirkko ja diakonia\nSuvaitsetko suvaitsemattomia? Kohtaavan keskustelun edellytyksiä\nKirkkohistoriaan kuuluu – niin Diakin opinnoissa kuin ylipäänsä – pitkiä jaksoja uskonnollisen suvaitsemattomuuden historiaa. Nykykeskustelua suvaitsemattomuudesta ja esimerkiksi uskonnonvapaudesta ei voi ymmärtää ilman tätä taustaa. Osittain samoilta juurilta nousee myös kohtaavan keskustelun ideaali.\nKirjoittaja Ville Päivänsalo\nKeskiajan katolilaisuudessa oli hyvinkin suvaitsemattomia piirteitä. Näitä löytyi toki myös varhaisesta protestanttisesta kristillisyydestä, mukaan lukien varhainen luterilaisuus. Puhdasoppisuuden kaudella uskonnollinen suvaitsemattomuus innoitti jopa sotaretkiä.\nSittemmin valistuneet länsimaalaiset ovat tottuneet näkemään itsensä suvaitsevaisina. Monet globaalit mittaustavat myös tukevat länsimaiden suhteellista suvaitsevaisuutta tai vapautta. Pew-tutkimuskeskuksen (Baronavski ym., 2021) mukaan uskontoja rajoittaa nykyvaltioista eniten Kiina. Sosiaalista vihamielisyyttä uskontoja kohtaan on puolestaan eniten Intiassa. Esimerkiksi Syyriassa asiat ovat huonosti näissä molemmissa suhteissa. Silti Pohjoismaatkaan eivät ole aivan kärkipäätä kummallakaan asteikolla.\nSekä suvaitsevaisuus- että kohtaamishaasteet ovat edelleen ajankohtaisia.\nYhdysvaltalainen filosofi John Rawls (2001) on muistuttanut, ettei länsimaiden kehityskulkua entistä suvaitsevaisemmiksi ja vapaammiksi yhteiskunniksi tule pitää itsestään selvänä. Esimerkiksi Ranskan vallankumouksessa valistus kääntyi suvaitsemattomuudeksi uskontoa kohtaan. Sivistyneet saksalaiset joutuivat puolestaan yllättävän nopeasti umpisuvaitsemattoman natsismin pauloihin syistä, joita on vieläkin vaikea ymmärtää.\nNyky-yhteiskuntien sanotaan usein olevan poliittisesti ja ideologisesti jakautuneita. Sekä suvaitsevaisuus- että kohtaamishaasteet ovat edelleen ajankohtaisia.\nKolme haastetta suvaitsevaisuuden sosiaalietiikassa\nSuvaitsevaisuuden sosiaalietiikan yksi haaste on suvaitsevaisuuden hauraus: suvaitsevaisuus näyttää voivan kääntyä suvaitsemattomuudeksi joskus yllättävän nopeasti. Esimerkiksi Jonathan Gloverin (2010) Ihmisyys-kirjassa juutalaisviha 1930-luvun Saksassa ei ole läheskään ainoa katastrofaalinen suvaitsemattomuusaalto. Osansa saavat myös esimerkiksi neuvostovalta sekä Jugoslavian ja Ruandan tapaukset. Sittemmin erilaisten seksuaalisten suuntautumisten suvaitseminen on noussut länsimaissa entistä näkyvämmäksi teemaksi, samoin suvaitsemattomien suvaitseminen sanavapauden alueella.\nSuvaitsevaisuuden sosiaalietiikan yksi haaste on suvaitsevaisuuden hauraus: suvaitsevaisuus näyttää voivan kääntyä suvaitsemattomuudeksi joskus yllättävän nopeasti.\nToisena hankaluutena voisi mainita, että enemmän suvaitsevaisuutta ei ole aina parempi. On vastustettava sortoa, riistoa, laittomuutta, rasismia, kiusaamista ja syrjintää. Emme kai voi suvaita petollisuutta, manipulointia, valehtelua, ulkokultaisuutta, uuskolonialismia, kulutusjuhlia, päihteiden liikakäyttöä, vapaamatkustajuutta tai moukkamaisuutta? Jossain asioissa paras ratkaisu voi olla nollatoleranssi – mutta missä asioissa? Suvaitsevaisuuden hyveellisyys riippuu vahvasti sen sovelluskontekstista.\nTämän kirjoituksen keskeisin kysymys liittyy lopulta suvaitsevaisuuden sosiaalietiikan kolmanteen haasteeseen, nimittäin suvaitsevaisuuteen liittyvään kohtaamattomuuteen. Ehkä onnistumme välttämään ennakkoluuloisen suvaitsemattomuuden (koskien erilaisten uskontojen, kulttuureiden ja seksuaalisten suuntautumisten edustajia) ja liiallisen suvaitsevaisuuden (koskien vääryyksiä). Jos kuitenkin ratkaisemme haasteitamme liiaksi pelkän suvaitsevaisuuden avulla, emme ehkä opi toisistamme mitään uutta.\nSamalla saatamme sortua ylimieliseen, ylhäältä alaspäin katsovaan suvaitsevaisuuteen. Katsomme, että ”me” olemme oikeassa ja suvaitsevaisia. ”Nuo toiset” ovat puolestaan väärässä ja suvaitsemattomia. Eräänlainen minimietiikka toteutuu: koska suvaitsemme suvaitsemattomiakin, emme sentään vahingoita heitä. Toisaalta emme heitä myöskään kohtaa.\nTai ehkä emme ole edes ylimielisiä, vaan vain välinpitämättömiä. Erilaisuus tai edes ”toisten” oleminen väärässä ei ehkä häiritse meitä, mutta siihen se jääkin. Tällöinkään ei tapahdu ihmisten välistä kohtaamista. Laajemmin katsoen yhteiskunnalliset epäkohdat eivät ehkä pahene, mutta eivät myöskään parane.\nJoskus ylimielisen suvaitsevaisuuden olettamat voivat olla tosia. ”Nuo toiset” voivat olla melkoisia änkyröitä. Toisaalta väärässä voivat olla – joiltain osin – myös ylimieliset tai välinpitämättömät suvaitsevaiset itse. Suvaitsevaisuuden etiikka sellaisenaan, ilman pyrkimystä kohtaavaa keskusteluun, on kovin rajallista.\nSuvaitsevaisuuden hauraus ja totuudellinen inhimillisyys\nSuvaitsevaisuuden haurauden haasteeseen voidaan yrittää vastata monella keinoin. Uskonnollisen suvaitsemattomuuden historiassa yksi tärkeimpiä on teologinen ja filosofinen sivistys. Kun opimme näiden myötä ymmärtämään, että uskon, totuuden ja etiikan kysymyksiä voidaan katsoa monesta näkökulmasta, emme enää kiivaile kovin helposti vain jonkin tietyn näkemyksen puolesta.\nUskonasioissa suvaitsevaisuus on tavallaan jopa helpompaa kuin totuuskysymyksissä tai etiikassa. Eihän siitä, että henkilö uskoo jollakin tavalla, ole sinänsä toisille mitään haittaa. Kukin uskokoon tavallaan. Suvaitsevaisuushaasteet uskonasioissa ovat kuitenkin usein kietoutuneita totuuskysymyksiin ja eettisiin kysymyksiin. Voi olla vaikeaa suvaita toisinuskovia, koska heidän nähdään samalla elävän valheessa tai väärin.\nTotuudellisuuden ja eettisyyden kysymykset johtavat puolestaan meidät yllä mainitun suvaitsevaisuuden sosiaalietiikan toisen haasteen äärelle. Enemmän suvaitsevaisuutta ei ole aina parempi. Valheellisuutta on vaikea suvaita paljon, vaikka täysi totuus olisikin saavutettavissa vain harvoin. Eikä ole itsestään selvää, millaisissa etiikan kysymyksissä moninaisuuden suvaitseminen on hyvä. Onnistummeko esimerkiksi aina erottamaan kulttuurisen moninaisuuden ja kestävät eettiset arvot kuten pitääkin?\nKristilliseen traditioon on kuulunut ajatus, että täydellinen eettisyys ei ole ihmisille saavutettavissa. Tämä opetus voi lisätä suvaitsevaisuutta. Jeesuksen aikaan fariseukset katsoivat päässeensä ainakin melko lähelle oikeaa lainmukaista elämää. Jeesus haastoi heitä kuitenkin kysyen, kuka heittäisi ensimmäisen kiven. Totuudellisuus omasta eettisestä vajavaisuudesta voi vahvistaa toisen suvaitsemista.\nVastaava opetus voi toki toimia myös kristillisen perinteen ulkopuolella, osana yleisinhimillistä totuudellisuuden etiikkaa. Jos tunnustamme olevamme itse eettisesti vajavaisia, kynnys tuomita muita nousee korkeammaksi. Oman vajavaisuuden huomaamisesta nouseva suvaitsevaisuus ei ole ylimielistä.\nPerustuslaillinen vapaus minimitasona\nLänsimaisissa yhteiskunnissa suvaitsevaisuuden haurauden haasteeseen on vastattu vahvasti myös lainsäädännöllisellä tasolla, lähtien perustuslaillisesta vapaudesta. Tällöin päähuomio ei ole siinä, onko jokin henkilö suvaitsevainen tai suvaitsematon. Lähtöoletuksena on pikemminkin, että kussakin uskonnollisessa yhteisössä on omat käsityksensä siitä, millaista uskonnollisuutta tai elämäntapaa halutaan suvaita. Näin on muissakin yhteisöissä.\nToki muutkin perusoikeudet kuin vapausoikeudet määrittävät suvaitsevaisuuden reunaehtoja. Yhtäläisten perusoikeuksien loukkaamisia ei voi suvaita. Perusoikeuksien puitteissa voidaan puolestaan käydä keskustelua yksityiskohtaisemmista oikeudenmukaisuuden kysymyksistä kuten taloudellisesta oikeudenmukaisuudesta (Päivänsalo, 2017). Myös suvaitsemattomia voidaan suvaita näissä rajoissa.\nTällainen lähestymistapa seurailee yllä mainitun John Rawlsin käsitystä. Se tarjoaa lähtökohtia myös kunnioittavan ja reilun keskustelun etiikkaan. Rawlsilaisen teorian sisällöllinen anti muihin kuin oikeudenmukaisuuskysymyksiin jää kuitenkin niukanlaiseksi.\nKunnioitus, tunnustaminen ja ymmärtäminen\nSuvaitsevaisuuden etiikasta kohti kohtaavan keskustelun etiikkaa on monia polkuja. Yksi lähtee kunnioituksesta (respect). Suvaitseva kiinnittää huomioita toisessa johonkin mielestään negatiiviseen seikkaan, vaikka onkin valmis sietämään tätä. Toisen ihmisen kunnioitus voi puolestaan perustua joko tämän kunnioitukseen ihmisenä tai johonkin myönteiseen seikkaan hänessä.\nVoimme kunnioittaa ihmistä, vaikkemme suvaitsisi läheskään hänen kaikkia tekojaan tai luonteenpiirteitään.\nVaikka suhtaudumme ihmisarvoisella kunnioituksella lähimmäisiimme, saatamme joutua myös suvaitsemaan tai sietämään heitä samanaikaisesti. Ihmisarvoisen kunnioituksen etiikka ei siten tee turhaksi suvaitsevaisuuden etiikkaa. Se voi kuitenkin korjata suvaitsevaisuuteen liittyvää ylenkatseen riskiä. Ihmisarvoinen kunnioitus ei riipu lähimmäisemme hyveistä eikä edes paheista. Jokainen meistä on paheineenkin äärimmäisen arvokas. Voimme kunnioittaa ihmistä, vaikkemme suvaitsisi läheskään hänen kaikkia tekojaan tai luonteenpiirteitään.\nHelsingin yliopistossa on tutkittu viime vuosikymmeninä melko paljon tunnustamisen (recognition) etiikkaa. Tunnustamisessa – tai hyväksyvässä tunnustamisessa – ei ole kyse vain kunnioituksesta, vaan toisen tunnustamisesta myös jotenkin muuten, esimerkiksi yhteisön jäseneksi (ks. esim. Haara & Palmén, 2017). Kansainvälisessä laissa, diplomatiassa ja korkean tason ekumeniassa tunnustamiskäytännöt voivat olla hyvinkin tarkkaan määriteltyjä.\nArjessa tunnustamisessa kyse voi olla vain suopeasta katseesta ja tervehtimisestä. Näemme toisen ihmisen kuuluvan jotenkin merkityksellisesti samaan yhteyteen. Voimme myös tunnustaa toisen yhteisön jäsenen esimerkiksi keskustelukumppaniksemme, vaikka muuten säilyisimme kumpikin täysin omien yhteisöjemme jäseninä.\nJos sitten yritämme aidosti ymmärtää toisenlaista käsitystä, kuten uskonnollista tai eettistä käsitystä, olemme tulleet jo pitkän matkan pelkästä toisen suvaitsemisesta eteenpäin. Voimme esimerkiksi oppia ymmärtämään paljon siitä, miten lähimmäisemme on kasvanut erilaisessa kulttuuripiirissä tai millaisia vaikeuksia hän on kokenut elämässään.\nTekojen ymmärtämisestä ei seuraa automaattisesti sen enempää niiden suvaitsemista kuin tuomitsemistakaan. Mitä paremmin kuitenkin ymmärrämme sekä tekoja että niiden kontekstia, sitä paremmat edellytykset meillä on reagoida niin hyviin tekoihin kuin vääryyksiinkin oikeasuhtaisesti. Näin kunnioittavan, tunnustavan ja ymmärtävän keskustelun ideaa voidaan kehittää edelleen suhteessa oikeudenmukaisuuteen.\nSamalla kunnioitus, tunnustaminen ja ymmärtäminen ovat aivan oleellisia askeleita kohti kohtaavaa keskustelua. Kohtaavan keskustelun edellytyksenä ei ole, että ymmärtäisimme toista täysin tai että suvaitsisimme hänen tekojaan tai ajatuksiaan täysin. Aitoja erimielisyyksiä nimenomaan saa olla. Olemme kuitenkin pitkällä, jos perustasoisen suvaitsevaisuuden lisäksi kunnioitamme lähimmäistämme, tunnustamme hänet keskustelukumppaniksemme (vaikka jollain pienellä arkisella eleellä) ja pyrimme ymmärtämään hänen näkökulmaansa.\nKohtaavan keskustelun kannalta on oleellista, ettemme suhtaudu toisiin vain joinakin aivan toisenlaisina ihmisinä, pysähtymättä kunnioittamaan ja kuuntelemaan heitä. Kunnioituksen, tunnustamisen ja ymmärtämisen kautta voimme myös itse oppia lisää niiltäkin, jotka ovat mielestämme joissain asioissa väärässä ja joiden paheet vaatisivat meiltä sietämistä. Ja tietenkin voimme oppia lisää kaikilta niiltä, jotka tulevat erilaisista kulttuurisista tai muista taustoista ilman, että mitään perusteltuja eettisiä jännitteitä olisi edes näköpiirissä.\nBaronavski, C., S. Majumdar, V. Villa, & B. Webster (30.9.2021). Religious Restrictions around the World. The Pew Research Center. https://www.pewresearch.org/religion/interactives/religious-restrictions-around-the-world/\nGlover, J. (2010). Ihmisyys. 1900-luvun moraalihistoria (suom. Petri Stenman). Like.\nHaara, H. & R. Palmén (toim.) (2017). Uskonto ja kamppailu tunnustamisesta. (Suomalaisen Teologisen Kirjallisuusseuran julkaisuja 285.) Suomalainen Teologinen Kirjallisuusseura.\nPäivänsalo, V. (2017). Tolerating Human Fragility and Strengthening Socio-Economic Justice. Teoksessa V. Päivänsalo, T. Kalliokoski, & D. Huisjen (toim.), Tolerance: Human Fragility and the Quest for Justice (s. 111–132). (Theorizing the Postsecular, Vol. 3). LIT Verlag.\nRawls, J. (2001). Justice as Fairness: A Restatement (toim. Erin Kelly). The Belknap Press of Harvard University Press.\nPysyvä osoite: http://urn.fi/URN:NBN:fi-fe2022050933832\nKirjoittaja on teologisen etiikan ja sosiaalietiikan dosentti sekä Diakin kirkon alan lehtori, joka on kiinnostunut sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen, moninaisuuteen ja kestävään kehitykseen liittyvistä haasteista.


Ota yhteyttä - Four Reasons\nKysy, kerro, jaa mielipiteesi\nTuotteemme on tehty sinua varten. Ne luodaan parhaista raaka-aineista vastuullisesti, ja ne täyttävät tiukat laatukriteerit. Meille on tärkeää kuulla mielipiteesi. Jos sinulla siis on kysyttävää tuotteistamme, haluat antaa palautetta tai sinulla on kysyttävää tilauksestasi, laita meille viestiä oheisella lomakkeella.\nJos asiasi koskee tuotepalautuksia, katso ohjeet täältä.\nJos tahdot Four Reasons -vaikuttajaksi, täytä hakemus täällä!\nJätä puhelinnumerosi jos haluat, että otamme sinuun yhteyttä puhelimitse.\nJätä sähköpostiosoitteesi jos haluat, että otamme sinuun yhteyttä sähköpostitse.\nHalutessasi voit liittää viestiisi tiedoston. Maksimikoko 5 Mb.\nFour Reasons -toimisto\npuh. 0201 410 405\nMiraculos Oy varasto\nJuvan teollisuuskatu 25, rakennus 4, halli 49\npuh. 0201 410 400\nHuom! Paperilaskujen käsittely on hitaampaa ja käsittelyaika on pidempi kuin verkko- tai sähköpostilaskussa. Suosimme verkkolaskuja tai sähköpostilaskuja.


Uusi hätkähdyttävä farmari PEUGEOT 508 SW on saanut ennakkohinnat - Peugeot Finland\nto, huhti 25, 2019 10.53 CET Report this content\nAuton tyyliin hienosti integroiduilla kattokaiteilla varustettu 508 SW on lähes yhtä matala kuin uusi 508 Sedan. Korkeutta sillä on vain 1.42 m - lähes 6 cm vähemmän kuin edeltäjällään. Pituutta uudella 508 SW:lla on 4.78 m - vain 3 cm enemmän kuin uudella 508 Sedanilla ja 5 cm vähemmän kuin edeltäjällään. Rohkea uusi PEUGEOT 508 SW on suunniteltu aerodynamiikan ehdoin. Se on linjakas ja pehmeästi muotoiltu mutta samaan aikaan silmiinpistävän dynaaminen. Muotoilua korostavat kehyksettömät ovet.\nPeugeot: Auto-Bon Oy maahantuo, markkinoi ja myy jälleenmyyjäverkostonsa välityksellä Citroën, DS ja Peugeot -merkkisiä henkilö- ja tavara-autoja, niiden varaosia, tarvikkeita ja niihin kytkeytyviä palveluita kuluttajille. Auto-Bon Oy on Bassadone Automotive Groupin tytäryhtiö ja sillä on sekä koko Suomen että Baltian kattava jälleenmyyjäverkosto. Lisätietoa Peugeot-mallistosta: www.peugeot.fi\nUusi PEUGEOT 508 SW ennakkohinnat - mediatiedote 25 4 2019


SuomiGo: Ehdotus Luokitustyökaluksi\n1. Tehdään PäänahkaAnalyysi pelaajan kaikille turnaustuloksille (tasa-alkuturnauksissa).\n2. Rajataan analysoitava turnausten joukko EGF:n vähintään B-luokkaan kelpaaviin tasa-alkuturnauksiin - ei välttämättä tarvitse olla lähetetty. Analysoitavaksi turnausten joukoksi kelpaavat kaikki katkeamattomat turnausten jonot päättyen viimeisimpään. Kokeillaan vuorotellen tarpeen mukaan kaikkia sallittuja jonoja kohdassa 3.\n3. Lasketaan likelihood-funktion arvot nykyluokitukselle, kohdeluokitukselle ja sitä kovemmille. Verrataan nykyluokituksen likelihood-funktion arvoa kohdeluokituksen ja vahvempien luokitusten likelihoodeihin. Jos jokin nykytasoa vahvemman luokituksen likelihoodeista on tarpeeksi monta kertaa suurempi kuin nykytason, seuraa korotus. Jos suhdeluku ylittää kynnyksen, korotusta voidaan harkita. Laskettaessa likelihood-funktiota eri luokituksilla (20k-7d) käytetään todennäköisyyksiä, jotka saadaan EGF:n luokitusjärjestelmän teoreettisista voittamistodennäköisyyksistä eriluokituksisten pelaajien välisissä peleissä. (Kiitokset #go.fi -kanavan väelle vinkeistä. Erityiskiitos Tankerolle.)\nPelaajan tai vastustajien todelliset vahvuudet poikkeavat nominaaliluokitusten mukaisista vahvuuksista; esimerkiksi vahva 2 dan ei ole todellisuudessa yhtä luokkaa heikompi kuin heikko 3 dan.\nOlemassaolevia luokituksia ei ole tuotettu EGF:n teoreettiseen voittamistodennäköisyysjakaumaan perustuvalla laskennalla. Eri maissa ja eri aikoina luokituksia on annettu erilaisin perustein. Päänahka-analyysi kuitenkin korjaa pahimmat yksittäiset virheet.\nYllä mainituista syistä luokittajille jätetään systeemissä harkinnanvaraa.\n-- Markku, 27.6. 2005\n« This page (revision-12) was last changed on 29-Jun-2005 13:27 by 194.157.96.130


036 Kevään merkkejä ja ennustus\nKeskiviikko 14.5.2014 klo 13:34 - yrjöpoeka\nÄitienpäivä on aina toukokuun toisena sunnuntaina ja se tietyllä tavalla avaa kevään. Niin se teki tänäkin vuonna. Ilmassa oli lupausta lämmöstä, joka juuri tänään tuntuu unelta. Maa on valkoisena ja pohjoistuuli syytää räntää. Äitienpäivä oli tänä vuonna erityisen juhlava, koska meillä oli koossa oma äitini, vaimoni ja kaksi tytärtäni. He kaikki ovat äitejä. Äitienpäivään kuuluvat myös lasten äänet ja niistä ei tullut pulaa. Vävypoikamme Lauri lupautui valmistamaan äitienpäivä menyyn. Se oli ehkä liiankin hyvää, koska koko loppupäivä meni ähkyä potiessa. Mutta siitä selvittiin.\nKaikki minulle rakkaat!\nKevään merkkejä on myös se, että tulee levoton olo kauppojen multasäkkien ja muiden puutarhatuotteiden kohdalla. On suorastaan pakko hankkia kukkia ja erilaisia mukuloita ja sitten säkkikaupalla multaa. Pihan ruopsuttaminen puhtaaksi on aina se ensimmäinen vaihe, jossa suunnitelmat kesäkukkia varten kasvavat. Aikasemmin tauti vaivasi vain vaimoani. Nyt se on iskenyt myös minuun. Olisiko se yksi merkki ikääntymisestä?\nKevääseen kuuluu myös outo levottomuus kalastustarvike hyllyjen kohdalla. Se levottomuus vaivaa vain minua, vaimoni on siitä vapaa. Levottomana on aloitettava varusteiden huolto ja niiden hipalailu. Pahin levottomuus toki katoaa, kun käy välillä pienellä kalaretkellä sulien vesien kohdalla. Hauki on onneksi sellainen kala joka on syönnillään heti vesien sulettua. Valon lisääntyessä päivä päivältä enemmän, ajatus kääntyy kokoajan enemmän virtaaviin vesiin. Netin ihmeellinen maailma lisää poltetta ja Teno- ja Lakselv-joen tilannetta on seurattava enemmän tai vähemmän aktiivisesti.\nTulevat EU-vaalit ovat myös osa kevättä. On todella mielenkiintoista nähdä, ketkä ovat parhaiten ennustaneet Suomen tulevien MEP:n lukumäärän puolueittain. Media yrittää epätoivoisesti tehdä uutisia vanhoista tekijöistä ja oma maakuntalehtemme Kainuun Sanomat on tässä erittäin hyvä esimerkki. Lehdessä toitotetaan vain Kyllösestä ja hänen mahdollisuuksistaan. Lehden mukaan Kainuulle on tärkeää saada oma meppi. Eikö Suomen eduskunnan kansanedustajana toimiminen ole huomattavsti tärkeämpää? Mikäli lehden ennustus toteutuisi, Kainuu menettäisi yhden kansanedustajan.\nMielestäni loistava esimerkki edellisen blogi päivityksen osalta oli, kun maakuntalehtemme julkaisi ison uutisen vihreiden Tarja Cronbergin Kajaanin keikasta. Lehdessä iso juttu ja todella iso kuva Raatihuoneen torilta. Kuvaan oli saatu yksi kaupungin asukas pysähtymään, jotta kuvaaja sai kuvan suuresta väenpaljoudesta. Sama tilanne on muidenkin pienten puolueiden osalta. Lehti ei julkaise yhtään haastattelua maakunnassa sankoin joukoin liikkuvista perussuomalaisista. Medioiden mukaan vanhat säilyttävät asemansa vaaleissa.\nPerussuomalaisten virallinen tavoite on 3 meppiä. Olen itse alusta asti puhunut 4 mepistä ja se siitä syystä, että Perussuomalaiset ovat suuri puolue. Oma ennusteeni on kasvamassa, seuratessani vaalien lähestymistä. Perussuomalaiset ovat paras toripuolue ja kasvun tuntee parhaiten sieltä. Perussuomalaisille ehdokkaille on todella kysyntää. Kaiken lisäksi äänestysaktiivisuus on kasvamassa ja se kasvaa nimenomaan perussuomalaisille. Hyvällä työllä se kunnon brytky on tulossa. Oman ennusteeni mukaan paikkoja saavat vain suuret puolueet. Perussuomalaiset, kokoomus, keskusta ja sosdemit. Pienet häviävät parlamentista.\nUskottava ja paras vaaliohjelma. Parhaat ehdokkaat. Hyvä vaalityö toreilla.\nNäistä tulevat perussuomalaiset mepit (4-5) on tehty.\nAvainsanat: äitienpäivä2014, kalastuskuume, eu-vaalit2014,


sunnuntai 28. huhtikuuta 2013\nOtimme ystävieni kanssa varaslähdön vappuun leipomalla munkkeja. Tavallisten rinkulamunkkien lisäksi kokeilimme sydämenmuotoisten mustikka-vaniljamunkkien tekemistä, ja hyvinhän nuo onnistuivatkin. Herkullisia!\nMustikka-vaniljamunkkeihin tarvitset puolen litran pullataikinan (voit tehdä taikinan jauhopussin ohjeen mukaan. Munkkitaikinaan ei tarvitse lisätä aivan yhtä paljoa jauhoja kuin pullataikinaan.). Lisäksi tarvitset sopivan kokoisen muotin; voit käyttää esimerkiksi piparimuottia, ja vaniljakreemijauhetta sekä mustikkamarmeladia. Käytä paistamiseen kookosrasvaa (500g), se antaa munkeille ihanan täyteläisen maun. Valmista jämäkkä vaniljakreemi sekoittamalla vajaa desilitra jauhetta puoleentoista desilitraan vettä.\nJaa kohotettu taikina kahteen yhtäsuureen osaan. Kauli molemmat hieman alle sentin paksuisiksi, samankokoisiksi ja -muotoisiksi levyiksi. Paina muotilla toiseen taikinalevyistä hellästi kuvioita, kuitenkaan leikkaamatta kuvioita irti. Laita jokaisen kuvion keskelle reilu teelusikallinen vaniljakreemiä ja reilu teelusikallinen mustikkamarmeladia. Aseta toinen taikinalevy täsmälleen juuri käsitellyn levyn päälle. Leikkaa nyt samalla muotilla irti munkkeja niin, että hillo-kreemikohoumat jäävät munkin keskelle. Voit painella munkin reunoja sormin, mikäli kerrokset harottavat. Paista kohotetut munkit kuumennetussa kookosrasvassa. Sopivan rasvan lämpötilan voi testata ensin pienellä taikinapallolla. Rasva ei saa olla liian kuumaa, etteivät munkit jää sisältä raaoiksi.\nLähettänyt Unknown klo 3.30\nTunnisteet: munkit ja donitsit\nKarsupilami 28. huhtikuuta 2013 klo 7.08\nOi että, nyt kadehdituttaa! :P\nUnknown 28. huhtikuuta 2013 klo 7.37\nNoi oli tosi hyvii :P mut äkkiäkös te Teemun kanssa leivotte kans munkkeja! :)\nKarsupilami 28. huhtikuuta 2013 klo 12.03\nEi taideta uskaltaa. Täytyy oottaa, et päästään koittaa leipurimestarin kanssa eka :D\nUnknown 29. huhtikuuta 2013 klo 7.11\nHerkut Aasta Ööhön\nasiaa aiheesta ja sen vierestä (4)\nmuffinit ja cupcaket (7)\nmuut kakut (1)\nSalainen leivontaystävä (9)\nSiinä missä rakkaani himoitsee traktoreita, kaivureita ja ties mitä vempeleitä, minä niin kovin kovin paljon tahtoisin itselleni hyvän yleis...\nKesä saapuu vauhdilla ja eipä kestä kauaa, kun kotimaista marjasatoa pääsee hyödyntämään leivonnaisissa. Tä...\nNiiskuneiti-kakku valmistui pikkutytön 3-v -synttäreille. Vasta autossa matkalla kakkua viemään huomasi...\nTällä ohjeella saat 15 pehmoista ja mehevää sämpylää! :) Tarvitset: 5 dl vettä tai maitoa 5 dl (pika)kaurahi...\nVaihdoin letitystaktiikkaa, ja kranssi onnistui tätä harjoitusversiota paremmin. ...\nViime viikonloppuna tein vadelmamoussekakun kaveriporukan illanistujaisiin. Kakusta tulikin aika raikas,...\nUudeksi vuodeksi tein tällaisia herkullisia, makeita, kuorrutettuja muffineja. Alunperin makuna pi...\nKesäinen raparperijuoma ja raparperipaistos\nRaparperimehusta tulee kauniin punaista. Kuvan mehua on laimennettu sitruunakivennäisvedellä. Tämä ihanan k...\nHeippa pitkästä aikaa! Blogi on taas jäänyt unholaan syksyn ja talven kiireiden vuoksi, mutta nyt on ...\nSuklaaspiraalit ja -lehdet\nTein valmiiksi seuraavaa kakkua varten suklaakoristeita (valmiit koristeet ja kakku seuraavassa postauksessa...\nHiivaleipä hunajalla ja auringonkukansiemenillä\nKinkku- ja lohivoileipäkakut\nVegegel - kakkua lasissa


Sähkö-/automaatioasentaja, Roal Oy\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1152377\nHaemme tehtaallemme Rajamäelle kunnossapitoon\nTuotantolaitoksen laajennuksen myötä haemme joukkoomme osaavaa ja reipasta tekijää vakituiseen työsuhteeseen. Kunnossapitoasentajien keskeisiin tehtäviin kuuluvat sähkö- ja automaatioasennukset, instrumentointi, korjaus-, ennakkohuolto- ja kunnonvalvontatyöt sekä määräaikaistarkastukset. Työllään he varmistavat prosessilaitteistomme häiriöttömän käytön. Työ on pääsääntöisesti arkisin tapahtuvaa päivätyötä.\nToivomme hakijalta soveltuvaa teknistä koulutusta ja aikaisempaa kokemusta prosessiteollisuuden kunnossapitotehtävistä. Työtehtävä käsittää monipuoliset kehittymismahdollisuudet sähkövoiman, instrumentointitekniikan ja automaation parissa. Tehtävässä menestyminen edellyttää teollisuusautomaation hallintaa, ongelmanratkaisukykyä ja sähkökaavioiden lukutaitoa. Positiivinen asenne, oma-aloitteisuus ja järjestelmällisyys ovat etuja. Yrityksessämme on käytössä SAP -kunnossapitojärjestelmä.\nTarjoamme itsenäistä ja haasteellista työtä kasvavassa ja kansainvälisessä yrityksessä mukavien ihmisten parissa. Työturvallisuus on meillä ykkösasia.\nLisätietoja antavat arkisin klo 8-16 kunnossapitoinsinööri Mikko Pääjoki, puh. +358 50 454 3336 sekä kunnossapitopäällikkö Timo Räsänen, puh. +358 46 851 6052.\nRoal Oy on voimakkaasti kasvava biotekniikka-alan yritys, jonka omistavat suomalainen Altia Oyj ja englantilainen elintarvikealan yritys Associated British Foods (ABF). Roal Oy on yksi maailman merkittävimmistä teollisuusentsyymien kehittäjistä. Tuotamme entsyymejä rehu-, elintarvike-, metsä- ja tekstiiliteollisuuden tarpeisiin. Tutkimus- ja kehitysosastomme, laadunvalvontalaboratoriomme, koetehtaamme ja tuotantolaitoksemme sijaitsevat Rajamäellä, Nurmijärven kunnassa. Henkilökuntamme määrä on noin 170. Tehtaamme tuotannosta yli 95 prosenttia menee vientiin.


Sini etsii lapselleen isää: ”Kumppanuusvanhemmuus tarkoittaa, että kaikkea ei tarvitse jaksaa yksin” | Raskauden yrittäminen | Vau.fi\nKoti Raskauden yrittäminen Sini etsii lapselleen isää: ”Kumppanuusvanhemmuus tarkoittaa, että kaikkea ei tarvitse jaksaa yksin”\n"Joskus mietin, että mitä muut sanovat jos onnistunkin saamaan lapsen näin – vaikkapa vanhemmat sukulaiset tai naapurit. Mutta sitten nostan leuan ylös. Tämä on mun elämäni."\nSini etsii lapselleen isää: ”Kumppanuusvanhemmuus tarkoittaa, että kaikkea ei tarvitse jaksaa yksin”\nMillaisia ajatuksia käy läpi ihminen, joka etsii kumppanuusvanhempaa? Tavoitteena on tehdä yhteinen lapsi, vaikka parisuhde ei ole toivomuslistalla.\nKun Sini Luukkonen, 25, sai neljä vuotta sitten kuulla, että hänellä saattaa olla endometrioosi, hän sai samalla lääkäriltä saatesanat: ”Jos olet miettinyt lapsen hankintaa, kannattaa pistää sen suhteen töpinäksi”. Sanat saivat parikymppisen naisen miettimään elämäänsä eteenpäin hyvin tarkasti.\n”Tiesin, että haluaisin lapsen, mutta en silloin vielä ajatellut että kumppanuusvanhemmuus olisi siihen vaihtoehto. Mutta kun vuosia kului ja sopivaa kumppania ei löytynyt, muistan että 2018 törmäsin ajatukseen kumppanuusvanhemmuudesta ja se tuntui itselle mahdolliselta ajatukselta”, Sini muistelee.\n”Se oikea” toinen vanhempi\nSini lähti etsimään tietoa internetistä, ei aluksi kovin aktiivisesti, mutta vuosi sitten hän liittyi samalla tavoin ajattelevien ja kumppania etsivien suomalaisten Facebook-ryhmään. Sen myötä suunnittelu muuttui toimeliaammaksi.\n”Olen jo saanut ryhmän kautta pari varteenotettavaa yhteydenottoa, mutta lopulta homma ei ole niiden suhteen edennyt. Vielä ei ole kolahtanut ketään, jonka kanssa haluaisin tehdä näin ison päätöksen”, Sini miettii.\nSini on miettinyt joitakin tarkkoja kriteereitä sille, millainen hän haluaisi vanhemmuuden toisen osapuolen olevan.\n”Ensinnäkin henkilön oman elämäntilanteen pitää olla riittävän tasapainossa, jotta hän pystyy olemaan lapselle vanhempi. Toisekseen hänen tulisi asua riittävän lähellä, jotta välimatka ei muodosta liian isoa estettä arkiselle näkemiselle – 200km säde nykyiseen asuinpaikkaani Kuopioon tuntuu vielä ihan mahdolliselta. Myös iän pitäisi olla suurin piirtein samoissa omani kanssa, tuntuu vaikealta lähteä tällaiseen projektiin vaikkapa viisikymppisen kanssa. Ja kyllä pitää tuntua siltä, että tuon ihmisen kanssa haluan jakaa näin ison asian elämässäni.”\nYhteistä onnea lapsesta\nSini toivoisi saavansa olla lapsen lähivanhempi, mutta odottaa myös toiselta osapuolelta aktiivista osallistumista kaksikon elämään.\n”Minun asunnossani saisi mieluusti olla ja käydä usein, ja lapsen myöhemmästä ajankäytöstä saadaan varmasti sovittua. Viikonloput, loma-ajat ja sellaiset, toivoisin että lapsi saisi muodostaa läheisen ja omanlaisen suhteen isäänsä.”\nAjatuksena on, että hän saisi jakaa vanhemmuuden ilot ja surut toisen osapuolen kanssa mahdollisimman hyvin, eikä kaikkea tarvitsisi jaksaa yksin. Yhteisiä juttuja perheenä voisi olla mukavaa tehdä, vaikka vanhempien välillä ei rakkaus roihuaisikaan.\n”Monet itkut itketty – kelpaanko?”\nSinin tukiverkosto kannustaa häntä kumppanuusvanhemmuuden suhteen: ystävät vinkkailevat sopiviat mahdollisia isäehdokkaita ja lähellä asuva äiti oli itse asiassa yksi niistä, jotka alunperin alkoivat puhua Sinille kumppanuusvanhemmuudesta vaihtoehtona.\n”Välillä iskee itselle silti epäusko, että onko tämä nyt fiksua ja mitä jos en kelpaa kenellekään. Olen monet itkut itkenyt, että ovatko kriteerini liian korkeat ja mitä jos en löydä ketään ennen kuin aika kuluu loppuun ja raskautuminen ei enää onnistukaan”, Sini miettii.\nTelevisiossa pyörivä uutuusohjelma ”Lapsi tuntemattoman kanssa” tekee kumppanuusvanhemmuutta tunnetuksi ja Sini uskoo myös, että yhteiskunta muuttuu koko ajan monipuolisemmaksi ja avoimemmaksi.\n”Joskus mietin, että mitä muut sanovat jos onnistunkin saamaan lapsen näin – vaikkapa vanhemmat sukulaiset tai naapurit. Mutta sitten nostan leuan ylös. Tämä on mun elämäni.”\nTinder-treffeiltä kumppanuusvanhemmuuteen: ”Ydinperhe ei ole ainoa tapa saada lapsia!”\nSinkkumiehestä kolmen vauvan isäksi – sijaissynnytys ja kumppanuusvanhemmuus ratkaisuina\nKumppanuusvanhemmuus vaatii yhteistyötä ja sopimista\nPolyamorinen suhde ja lapsia perheessä – voiko se toimia?\n”En tiedä, kuka on lapseni isä”\nRaskaaksi tuleminen vaatii, että moni asia menee nappiin\nKuukautiset myöhässä, vaikka raskaustesti on negatiivinen? Syitä voi olla useita\nPidä siimahännät terveinä! Siittiöt ”suostuttelevat” naisen kehon hyväksymään raskauden\nMiksi lapsia syntyy niin vähän? Tutkija kertoo kolme syytä\nSyntyvyyden lasku taittui viimein! ”Koronasta huolimatta, ei sen ansiosta”, toteaa tutkija.\nReagoiko raskaustesti ovulaatioon?\nVoiko ovulaatiotesti reagoida raskauteen?\nVäärä positiivinen raskaustestistä – tässä 6+1 yleisintä syytä!


Ruokalasku pienenee syksyllä - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nRuokalasku pienenee syksyllä Kotimaa\nJulkaistu 04.07.2009 05:04\nRuuan arvonlisäveron alennus pienentää keskiverron kotitalouden ruokalaskua 15 eurolla kuukaudessa, kertoo Aamulehti. Lokakuun alussa voimaan tuleva veroalennus laskee hintoja runsaat neljä prosenttia.\nMaa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen professori Jyrki Niemi sanoo lehdessä, että ilman arvonlisäveron alennusta ruuan hinnan laskupaineet olisivat kauppaketjuille isommat kuin nyt. Niemen mukaan alv-alennukseen kiinnitetään niin suuri huomio, että sen suojissa kaupan ei tarvitse laskea hintojaan muuta kuin veronmuutoksen verran.\nS-ryhmän päivittäistavarakaupan johtaja Jukka Ojapelto kiistää Niemen väitteet. Hänen mukaansa muutokset kiristävät kilpailua ja näkyvät hinnoissa.Ruuan arvonlisävero laskee lokakuun alussa 17 prosentista 12 prosenttiin.\nVasta joka kymmenes hankkinut eurooppalaisen sairaanhoitokortin Paperikartat pysyvät hälytysajoneuvoissa


kertonut Heidi klo 23.03\naaa sun hiukset!!! rupee niin himottaa taas punaseks värjääminen. ja olet kaunis\nLisää näitä asukuvia tänne, tässäkin sulla on ihanat vaatteet!\nemi, apua olet ihanaihana, kiitos! onhan tää väri törkeen kiva, mutta kuten varmaan ex - punapäänä tiedät niin tässä on aika suurena huonona puolena se pirun nopea haalistuminen :(\nfiude, ihanaa kuulla että tykkäät :) pitäääääpi kattella jos näitä tulis joskus lisää!\net poista tätä postausta ja turha hölynpöly on just jees!\nupea asu ja ihana tukka !\nannina, no en mä nyt poista :) ja kiiiitos paljon, kiva kuulla että tykkäät!\nhanna voiiii kiitos suuresti :)


Jatkosarja: Reilu luokka ja kadonneen opettajan arvoitus, osa 20 - Koululainen.fi\nJatkosarja: Reilu luokka ja kadonneen opettajan arvoitus, osa 20\nJos sijaisopettajalla on jotain tekemistä opettajan asuntoon murtautumisen kanssa, mitä pitää tehdä? Suvi päättää ryhtyä toimeen.\nSeuraavana aamuna ensimmäisen tunnin puolivälissä Suvi viittasi, ilmoitti, että hänen oli käytävä rehtorin kansliassa ja poistui saatuaan Nilkiltä hajamielisen nyökkäyksen. Rehtorin oven takana tuntui, että happi loppui. Reksi oli ihan mukava tyyppi, mutta osasi olla myös ankara, eikä Suvi kauhean mielellään olisi tavannut häntä yhtään ylimääräistä kertaa. Mutta nyt oli pakko.\nSuvi koputti ovelle ja saatuaan sisältä murahduksen, astui rehtorin kansliaan. Rehtori katsoi papereistaan vähän hämmästyneenä pientä tyttöä.\n– Kas, huomenta. Mitä asiaa?\n– Minä… minä olen Suvi. Olen Pipun oppilaita.\nRehtori nyökkäsi kannustavasti.\n– Saimme eilen tietää tuosta meidän sijaisestamme yhden asian enkä tiedä, kenelle siitä pitäisi puhua. Niin ajattelin, että tulen puhumaan sinulle ja kysymään, mitä pitäisi tehdä.\nRehtorin katse oli nyt kiinnostunut.\n– Okei. No tuota, istuhan alas ja kerro koko juttu.\nSuvi asettui tuolille ja kertoi. Kun pääsi vauhtiin, puhumisesta tuli helpompaa. Hän puhui hieman kierrellen ja kaarrellen Kaikkosesta, mutta toisaalta, Sara oli eilen kertonut hänelle, miten oli itse ollut vähällä lähteä Kaikkosen porukan matkaan, ja antanut Suville luvan puhua siitä myös rehtorille. Niinpä Suvi antoi tulla koko tarinan.\n– Eli Kaikkosella on pientä närää jo valmiiksi Pipua kohtaan ja jos hän kuuli meidän sijaiseltamme, että Pipun asunto on tyhjillään, niin se saattoi olla hänen porukkansa, joka murtautui sinne.\nRehtori nojasi kyynärpäitä pöytään ja leikitteli kuulakärkikynällä.\n– No niin, näin meidän kesken sanottuna, tämä teidän sijaisopettajanne ei ole tehnyt kauhean hyvää vaikutusta sen enempää opetustaidoillaan kuin tyylillään muutenkaan. Me emme tietenkään voi määrätä, keiden kanssa opettajakunnan jäsenet ovat vapaa-ajallaan tekemisissä, mutta Kaikkosella on tässä kaupungissa tietty maine, eli sinänsä hyvä, että tulit puhumaan asiast. Minä mietin, miten tästä mennään eteenpäin, sopiiko näin?\n– Totta kai, Suvi sanoi ja kiipesi ylös tuolilta. – Minä menen takaisin tunnille.\n– Hyvä juttu. Ja kiitos, Suvi! Oli rohkeaa tulla tänne käymään.\nSulkiessaan kanslian oven takanaan, Suvia hymyilytti. He olivat viime aikoina tehneet asioita, mitkä olivat vaatineet aika paljon enemmän rohkeutta kuin rehtorin kansliaan meneminen. Mutta hyvä, että rehtori piti häntä rohkeana.


Iskelmälaulaja Päivi Paunu on kuollut | Yle Uutiset | yle.fi\n15.12.2016 klo 13:17päivitetty 15.12.2016 klo 13:35\nPäivi Paunu vuonna 1976.Yle\nNäyttelijäksi Teatterikoulussa opiskellut Päivi Paunu (1946-2016) houkuteltiin 1960-luvun lopulla levyttämään walesilaisen Mary Hopkinin menestyskappale Those Were the Days. Siitä tuli suomeksi Oi niitä aikoja ja Paunun suurin hitti, joka nosti hänet kertaheitolla parrasvaloihin.\nPaunu oli jo huomattu 1960-luvun puolivälissä helsinkiläisissä musiikkipiireissä. Hänen vahva, puhdas ja kuulas äänensä oli kuin luotu ajan virtauksen, folkin laulamiseen. Ensisingle Aamulla varhain vuodelta 1966 on herkästi ja koskettavasti tulkittu kansanlaulu.\nOi niitä aikoja -hitin menestyksen innoittamana Paunu hylkäsi haaveet teatterista. Hän alkoi keikkailla tanssilavoilla oman bändinsä kanssa.\nÄänilevyiltä jäivät elämään pääasiassa käännösiskelmät, myös Aarno Ranisen kanssa tehty duetto Mozart 40 menestyi radiossa.\nPaunun uran ollessa kuumimmillaan, hän pääsi edustamaan Suomea Eurovision laulukilpailuun Edinburghiin yhdessä Kim Floorin kanssa vuonna 1972. Slaavilaishenkinen kappale Muistathan menestyi kisoissa kohtalaisesti. Duo oli Nacke Johanssonin idea.\nPäivi Paunu ja Kim FloorYle\nPaunun levylaulajan ura alkoi kuitenkin hiipua jo 1970-luvun puolivälin jälkeen.\nAlituinen keikkailu ympäri Suomea rupesi väsyttämään. Paunu kertoi 1990-luvun alussa Radiomafian Tähdet Kuussa -ohjelmassa tympääntyneensä koko touhuun ajaessaan jälleen kerran räntäsateessa jostain päin Suomea kotia kohti.\nHän aloitti vuonna 1980 puheterapian opinnot Helsingin yliopistossa ja alkoi työskennellä puheterapeuttina ja viittomakielen opettajana. Paunu oli kasvanut kuurojen papin tyttärenä ja opetellut kotona viittomakieltä jo lapsena.\nMusiikkia Paunu ei jättänyt koskaan. Hän esiintyi vielä tämän vuosikymmenen alussa 1960-luvun artistien nostalgisissa yhteiskonserteissa.\nPaunu nähtiin myös esiintymässä silloin tällöin kesäpaikkansa Bromarvin kylillä yhdessä miehensä Lars “Lasse” von Hertzenin kanssa.\nKatso Elävän Arkiston Päivi Paunu kooste:\nPäivi Paunun kuolemasta uutisoi ensimmäisenä Iltalehti (siirryt toiseen palveluun).


Johanna Vehkoon kunnianloukkaustuomio hoviin – häirittyjen journalistien tueksi uusiakin keinoja - Journalisti\n19.9.2019 Manu Haapalainen, teksti Heli Saarela, kuva\nSarjakuvapiirtäjä Ville Ranta myi Junes Lokka -teoksensa Journalistiliitolle. Ranta sanoo, että provosoiva piirrostyyli ei ole juurikaan johtanut epäasialliseen palautteeseen. ”Se johtuu siitä, että en kuulu vähemmistöihin enkä ole nainen. Joskus palaute on häiritsevää, mutta se ei eskaloidu silla lailla kuin esimerkiksi Johanna Vehkoota tai Jessikka Aroa kohtaan.”\nToimittaja Johanna Vehkoolle on myönnetty jatkokäsittelylupa Oulun käräjäoikeuden langettamaan kunnianloukkaustuomioon. Käräjäoikeus katsoi huhtikuussa Vehkoon syyllistyneen häiriköinnistä ja kansanryhmää vastaan kiihottamisesta tunnetun kaupunginvaltuutettu Junes Lokan kunnian loukkaamiseen.\nTietoa Rovaniemen hovioikeuden pääkäsittelyn aikataulusta odotetaan syksyn aikana.\n”Kyse ei ole minusta henkilönä. Sananvapauden vastaiset voimat olisivat voittaneet, jos en olisi valittanut tuomiostani”, Vehkoo sanoo.\nJournalistiliitto ilmoitti viime huhtikuussa hankkivansa sarjakuvataiteilija Ville Rannan Lokka-aiheisen teoksen 7 588,80 eurolla. Ranta lahjoittaa summan Vehkoolle sakkojen ja Lokan oikeudenkäyntikulujen maksamista varten. Ranta pani teoksen myyntiin heti Vehkoon tuomiosta kuultuaan.\nRanta luovutti piirroksen Journalistiliitolle elokuun lopussa.\n”Tämä tapaus oli ilmiselvää Vehkoon työn häirintää eikä yhtään mitään muuta. Joskus häiriköt onnistuvat, niin kuin nyt, kun Vehkoolle tuli käräjäoikeudessa tuomio. Reagoin tunteella. Postasin myyntitarjoukseni Twitteriin heti samana päivänä”, Ranta sanoo.\nJournalistiliiton puheenjohtaja Hanne Aho sanoo Rannan ottaneen teoksellaan kantaa siihen, että ketään ei saa häiriköidä tai vainota.\n”Teos viestittää, että journalistien pitää saada tehdä työnsä rauhassa. Sen ostopäätös oli meille helppo.”\nPaljon julkisuutta vuosi sitten saanut MV-lehden taustahahmo Ilja Janitskinin ja Johan Bäckmanin rikosvyyhti etenee Helsingin hovioikeuteen lokakuun lopussa.\nJanitskin tuomittiin lokakakuussa 2018 yhden vuoden ja kymmenen kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen. Bäckmanin tuomio oli vuosi ehdollista vankeutta. Käräjäoikeus luki Bäckmanin syyksi muun muassa Ylen toimittajaan Jessikka Aroon kohdistuneen törkeän kunnianloukkauksen, yllytyksen törkeään kunnianloukkaukseen sekä vainoamisen.\nLisäksi kolmas syytetty sai kolmen kuukauden ehdollisen tuomion. Kolmikolle tuli maksettavaksi yhteensä 136 000 euroa vahingonkorvauksia ja hyvityksiä.\nKaikki kolme valittivat tuomioistaan. Jessikka Aro valitti tuomittujen maksettavaksi määrättyjen korvauksien määrästä.\nHäirityksi joutuneiden journalistien auttamiseksi on luvassa myös lisää keinoja. Journalistiliitto, Journalistisen kulttuurin edistämissäätiö, Medialiitto, Aikakauslehtien liitto, Sanomalehtien liitto ja suuret mediatalot tiedottivat ennen kesää Journalistien tukirahaston perustamisesta.\nRahaston ajatuksena on auttaa uhkailun, vainon ja muiden uusien häirinnän muotojen kohteeksi joutuneita journalisteja. Rahastolle on syksyn alussa nimetty hoitokunta ja sen on tarkoitus aloittaa toimintansa loppuvuoden aikana.\n7/2019 häirintä Hanne Aho Ilja Janitskin Jessikka Aro Johan Bäckman Johanna Vehkoo Journalistien tukirahasto Junes Lokka sananvapaus Ville Ranta


Kotimaisia designhuonekaluja - ETUSIVU - designvisio.fi\nDesignvisio verkkokaupasta löydät ajattomat, ekologiset ja kestävät tuotteet kotiisi. Yksinkertainen skandinaavinen muotoilu, laadukkaat materiaalit ja käytännöllisyys takaavat, että tuotteet toimivat arjessa vuosikymmenten ajan.\nKaikki tuotteemme ovat kotimaista käsityötä ja valmistettu Suomessa, Kaarinassa. Jokainen tuote valmistetaan vain tilauksesta juuri Sinua varten. Ostamalla tuotteitamme tuet paikallista työtä ja osaamista. Se on myös samalla arvovalinta eettisen ja ekologisen tuotteen puolesta.\nValitsemalla Designvision, valitset\nPenkki 2 hlö\nDesignvision tuotteiden muotokieli on skandinaavisen moderni, ajaton, ilmava ja silti rennon leikkisä. Uniikki taivutetun teräsputken ja vanerilevyn yhdistelmä on yksinkertaisuudessaan kaunis. Kaikki tuotteet ovat saatavilla mustalla tai valkoisella rungolla ja vanerilevyt joko valkoisella tai koivuisella pinnalla.\nDesignimme haluaa ennen kaikkea kunnioittaa käyttämiään materiaaleja. Teräsputkirakennetta ei ole haluttu piilottaa, vaan se tulee tasojen alta esiin; vanerilevyissä puun syyt ja kuviot ovat näkyvissä.\nYhtenäinen ja tunnistettava design jatkuu tuotteesta toiseen muodostaen helposti yhdisteltävän tuoteperheen. Designvision tuotteilla luot kotiisi tyylikkäitä ja aikaa kestäviä sisustusratkaisuja!\nTAPIO-klapiteline on kaunis ja toimiva säilytyspaikka polttopuille. Tuote toimii myös lehtitelineenä. Katso lisää: Designvisio – Laadukkaat kotimaiset designhuonekalut\nURHO-ylätaso on tyylikäs sivupöytä kotiisi. Yhdessä URHO-alatason kanssa voit käyttää pöytiä esimerkiksi tv-tasona tai isompana sivupöytäkokonaisuutena. Katso lisää: Designvisio – Laadukkaat kotimaiset designhuonekalut\nARVO-penkki on kotisi monikäyttötuote, joka löytää aina arvoisensa paikan. Katso lisää: Designvisio – Laadukkaat kotimaiset designhuonekalut\nVIENO-sohvapöytä on monikäyttöinen kaluste, jota on saatavilla eri koossa. Käytä pöytää yksinään sivupöytänä tai kokoa useammista pöydistä juuri sinulle sopiva kokonaisuus! Katso lisää: Designvisio – Laadukkaat kotimaiset huonekalut.\nLaadukkuus on yksi tärkeimpiä Designvision tuotteiden lähtökohdista. Laadukkuus näkyy materiaalivalinnoissa, tuotteiden valmistuksessa ja ennen kaikkea suunnittelussa. Toimiva, käytännöllinen tuote, joka on samalla esteettisesti kaunis, kestää aikaa yli sukupolvien. Uskomme, että laatuun kannattaa sijoittaa.\nKotimaisuus on läsnä tuotteissamme sen matkasta raaka-aineista valmiiksi tuotteeksi asti. Tuotteiden valmistuksen eri vaiheet tapahtuvat täysin suomalaisena käsityönä, yhdessä paikallisten yhteistyökumppaneiden kanssa.\nYksi kantava voima tuotteidemme taustalla on ekologisuus – halu valmistaa kestäviä tuotteita. Aikaa ja käyttöä kestävä tuote on ekologinen valinta. Kaikki käyttämämme materiaalit ovat vastuullisesti tuotettuja. Ostaessasi Desingvision tuotteen voimme taata Sinulle luotettavasti ja vastuullisesti valmistetun tuotteen.\nDesignvision väki haluaa toivottaa ihanaa, rentou\nIhanaa kesäkuun 15. päivää! Tämä viikko on m\nTänään 8.6. vietetään maailman merien päivä\nTuotteisiimme saa valittua joko valkoisen laminaat