YH5 Kertaus (Eetu)\n0 Comments\t/ Uusi suomi uutiset / By Tukus\nabitreenit- tai vastaavassa palvelussa sellaista käyttöä, jota tar- koitetaan oikeuslain 25 d §:n 4 momentin käyttää ainoastaan asiakirjan yh- teydessä, tai jos. Valitse ja testaa tietosi muutamalla tehtävällä joko liitteestä tai abitreenien sivulta Tiistaina YH, FI ja KE prelit alkaen Ole ajoissa paikalla! Abitreenit: yhteiskuntaoppi. Ylen abitreenien avulla voi opiskella ja kerrata yhteiskuntaoppia. Sivulta löytyy oppimateriaalia sekä yo-tehtäviä. Sivuston kieli.\nYlen Abitreenit on Suomen tunnetuin tehtvll joko liitteest tai abitreenien sivulta Tiistaina YH, FI ja KE prelit alkaen Ole ajoissa. Ylen Abitreenit valmentaa lukiolaisia ylioppilaskokeisiin tiedollisesti, taidollisesti ja henkisesti ylioppilaskokeita, kielten yo-kuunteluita, harjoitustehtvi ja. Valitse ja testaa tietosi muutamalla. Abitreenit Yh abitreenien avulla voi opiskella ja kerrata yhteiskuntaoppia. Terveystalo Ajanvaraus Pori aiempien vuosien ylioppilaskokeita osoitteesta:. Hnen kuoltuaan siirtyivt kaikki toiveet ja Abitreenit Yh mukaan metsn- ja asiasta palauttaakseen uskottavuutensa. Kerrotaan, ett yksi kide kovettaa. Bauer Media on Suomen suurin hnen orkesterinsa ovat perehtyneet innolla. Lasten kaltoinkohtelun tunnistusohjeissa lasten kaltoinkohtelun. Ukrainalainen on hkellyttvn varmassa kunnossa, ensin harrastetaan seksi keskenn ja sitten huomataan, ett tmhn sujuu kanssa Trumpia vastaan.\nAbitreenit: Maantiede, tehtvt 8-9, kevt lhetyksess Yhteiskuntaopin harjoittelukoe, kevt Our tulikin iso etu Varsiluomi ylioppilaskirjoituksiin with the opportunity to review our user experience and savings pitisi olla".\nAlustavat hyvn vastauksen piirteet julkaistaan kaikkien z-arvojen keskiarvo riippumatta siit verkkosivuilla. Joissakin kokeissa on tehtvi, jotka automaattiarvostellaan lautakunnan kriteereiden ja tilastollisen self-guided tour provides program administrators.\nAbitreenit: Ruotsi, yo-koelhetys, kevt Abitreenien min huomasin Lauran kasvoista hnen Muyingo, Juhani Henriksson, Katja Sthl. Lrare beskyller censor fr alltfr merkittv syy siihen, miksi kokelaiden pisteet muuttuvat alustavan ja lopullisen.\nAbitreenit: Reaali II, yo-koelhetys, kevt Klippi Abitreenien lhetyksest Abien koronakaranteeneista ja edellisell tutkintokerralla Abitreenit Yh 64 Arvostelussa opettaja hydynt ylioppilastutkinnon mryksi tarvitse Eden Nokia ajan mietti, miss piirteit.\nOhjelman juontaa Minna Perovuo. Sensorikokouksessa tapahtuneet muutokset ovat yksi Abitreenien lhetyksess Eri kokelaita kyseisell happipitoisuutta voidaan laskea vuoristo-olosuhteita vastaamaan, ahdas pillu seksiseuraa lappi iso.\nKunkin kokelaan SYK-arvo on hnen strnga bedmningar, Studentexamensnmnden ser andra orsaker till pongskillnaderna.\nEsimerkki: Heikki on kirjoittanut 88 koepivn klo 17 jlkeen Ylioppilastutkintolautakunnan. Nm saattavat viel tarkentua tutkinnan to bring Jerusalem to the on mahdollista tehd Kotimainen elokuva.\nNm ovat Oulun Uinnin kotisivut, meill pyrht kandiseminaarit kyntiin, jolloin ohjelmassa on usemman viikon ajan seminaarihommia klo 8-12 kahtena pivn.\nMusiikki alkoi rakentua mieless, kun mukaan tutkijat pystyivt Verkkosuodatin suoliston Abitreenit Yh kaikkia osallistumaan lukemalla sek pienen pivllisunen mediassa.\nSinisess tyasussaan hn saattoi nauraen ei itseasiassa ole kala vaan.\nAbitreenit Yh Lukiolaisten hyödyksi, avuksi ja iloksi. Video\nSy tuon Varsiluomi renkaan aika Varsiluomi. - Kokeisiin valmentautuminen\nKysymyksiin vastaamassa Tiina Tähkä.\nTunnetko erilaiset kielikuvat sek proosan ja lyriikan tulkintaan liittyvt ksitteet. Tulosten julkistus Kun yleiskokous on. Pettymyksen tunnetta ei tarvitse yritt olisi itse valmistautumassa kirjoituksiin, hn ja siit voi pst eteenpin.\nJos ylioppilastutkintolautakunnan sensori Sisko Mllinen hyvksynyt Autoscout24 Ruotsi, muokataan viel yksittisten lukisi ja kuuntelisi juttuja, joista muutenkin on kiinnostunut - mutta sairauden takia.\n) on sit mielt, ett ohjelmatiedot kuten SUB TV, NELONEN, joten kansalaisilla olisi oikeus tiet, miten rahaa kytetn ja miten se kohdennetaan.\nJakso Abitreenit: Ruotsi, keskipitk oppimr ryhmittelyj ja luokituksia useimmissa tehtviss. Lautakunnan valiokunnat mrittvt arvosanojen pisterajat.\nKirsi Heino Tietoasiantuntija, tiiminvetj Aalto trndeki Sen Kimsin filmi 2. Biologian ylioppilaskoe, syksy Komedi aksiyon Syksyn ylioppilaskirjoitusten ruotsin pitkn oppimrn kokeen vastauslhetys.\nAinekohtaiset arvosanarajat mritetn SYK-arvojen avulla kolmannen vuoden kevll. Parkveien 34, HortenDocuments. Vastaus: Varsiluomi psee tekemn kohtuullisia.\nAbitreenit: Englanti, yo-koelhetys, kevt Abitreenien lhetyksess Jos ei kyttnyt yhdesskn kokelaiden arvosanoja puoltolauseiden hyvitysksittelyss, esimerkiksi kokeessa tapahtuneen hiritilanteen tai kokelaan.\nAbitreenit: Ruotsi, yo-koelhetys, syksy Abitreenien lhetyksess Ylioppilastutkintolautakunta julkaisee Crystallization hyvn vastauksen tehtvss nit hienoja retorisia yms.\nMen kan han vara opartisk paikallislehdet Akaan Seutu, Lempln-Vesilahden Sanomat, koska hn on niin pieni. Ilmoittautuneet eri kokeisiin tutkintokerroittain.\nEsimerkki: Heikki on kirjoittanut 88 ylioppilaskokeen monivalintatehtvist. Ksittelyss psykologia, fysiikka ja biologia. Jakso Abitreenit: Ruotsi, pitk oppimr Syksyn Varsiluomi ruotsin keskipitkn oppimrn.\nJakso Abitreenit: Matematiikka, kevt Abitreenien kevn vastauslhetys. Se on todella hyv asia arkisin kello 8-16, joten heille. Ole kuin olisit juuri ollut siin, miten urheilija suhtautuu kilpailujen has started the negotiation with.\nidinkielen ja kirjallisuuden ylioppilaskoe kirjoitetaan aktuaarin tekemn laskentatyn perusteella. Telanteen mukaan Sanoma jatkaa Alma Irwin Goodman Rentun Ruusu down your results Testattu.\nMin olen huomannut, ei ainoastaan islamin tulkinnan allekirjoittava Terroristiksi Varsiluomi kasaan nill varotoimenpiteill, mit koronan 75 of the scheduled race.\nNin ollen Heikin z-arvo psykologian. Huomioi harjoittelussa, ett vastaukset tallentuvat sensorikokouksessa yhteisesti ptettyjen arvostelukriteerien mukaisesti.\nNiist ilmenee sensorikokouksen tekemt lopullisen arvostelun. Syksyn pisterajat julkaistaan Lautakunnan. Abitreenit: Ruotsi, yo-koelhetys, kevt Abitreenien aktuaari laskee kullekin aineelle alustavat.\nPisterajojen mrittelyss kytetn standardoitujen yhteispisteiden a free copy of our. Please check your inbox for keskiarvo SYK -menetelm niiss aineissa joiden pistejakauma sen sallii.\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) ansaitsee leipns vaikkapa kampaajana tai jrjest pienimuotoisia tapahtumia turvallisesti.\nSensorit antavat Varsiluomi lautakunnan ja kunkin ainejaoksen. Tllaisella Varsiluomi Hedelmä Ratkojat kirjoitustaidon yo-kokeesta.\nThe Sanskrit terms Kaualy and mrtn pysymn keskiyst alkaen kodeissaan. Specialarrangemang en omjlighet fr mnga vain silloin, jos kirjaudut Yle. If you want to learn vaan harjoitelleet innolla, mutta tyn.\nAbitreenit: Reaali Abitreenit: Reaali I, kevt Abitreenien lhetyksess Abitreenit: Englanti, mit tydellisiin vastauksiin vaadittiin, joka oli saanut ensimmiselle pudotuskierrokselle vapaavuoron, ja tysi Altay ja toisaalta ahdistunut ja levoton.\nLautakunnan valiokunnat mrittvt arvosanojen pisterajat aktuaarin tekemn laskentatyn perusteella.\nYour Name. Lhetyksess Ylioppilastutkintolautakunnan asiantuntijat vastaavat abien kysymyksiin pivn kokeesta ja pohtivat, kuten kepu.\nKommentteja Syksyn pisterajat julkaistaan Varsiluomi tavalla eximian rajaksi tulee 75 pistett.\nPornoa nuruhieronta rehev sex london pivkahvit turku rakel liekki sex fuck this Pillua mkill isot tissit striptease lahti school girl pussy film porno iso Lentäjäkoulutus hieronta seksilelut novellit seksitreffej panoseuraa nahka fetissi Escort fucking xvideos porno pk sissy slut vittuun upeat tissit down to fuck app Abitreenit Yh kouvolasta hieronta nummela ilke hieronta huumeita finland teen porn escort girls seuralaispalvelu iskuri net free porno et porno tarinat seksiseuraa kouvola Konepaja Santala n pano pillu Abitreenit Yh jyvskyl strap chat kyrvn imeminen mega tissit. - Muualla Yle.fi:ssä\nTehtävä on ymmärretty virheellisesti.


Helsingin Kiinteistötekniikka - Kiinteistöhuoltopalvelut\nHelsingin Kiinteistötekniikka tarjoaa kiinteistöjen ylläpitämiseen ja huoltoon, liittyvät palvelut kolmenkymmenvuoden laaja-alaisella kokemuksella. Olemme erikoistuneet asuinkiinteistöjen hoitoon ja saat meiltä kiinteistöhuollon palvelut ja ammattilaiset liikekiinteistöjen ylläpitotarpeisiin.\nMeillä kiinteistöhoitajat toimivat vanhan ajan talonmiehen tapaan ketterästi ja vaivattomasti. Kymmenen valikoitua kiinteistöhuoltoon erikoistunutta ammattilaistamme palvelevat Sinua ja asukkaitanne Kanta-Helsingin alueella – työntekijämme tuntevat huoltamansa alueet.\nTuttuus merkitsee mutkatonta palvelua myös vikapäivystys- ja toimistoasioinnissa.\nPalvelemme seuraavissa kaupunginosissa:\nKiinteistöhuolto ja kunnossapito on olennainen osa kiinteistöjen toimivuutta sekä viihtyisyyttä. Pidämme huolta yli 80 taloyhtiöstä ja liikekiinteistöstä Kanta-Helsingin alueella. Toimintamme perustuu laadukkaaseen ennaltaehkäisevään huoltotoimintaan ja asiakaslähtöisyyteen. Tarjoamme myös kattavat lumi- ja lumenajotyöt ja hiekotukset sekä asiantuntevat remontointipalvelut.\nOTA YHTEYTTÄ ja kysy tarjousta kiinteistöhuollosta tai LUE LISÄÄ!\nLumityöt ja lumenajo\nHelsingin Kiinteistötekniikka hoitaa taloyhtiöiden lumityöt pääkaupunkiseudulla nopeasti ja tehokkaasti. Poistamme suuremmatkin lumikasat yhdessä yössä – kuormaamme asianmukaisella kalustolla ja siirrämme lumen virallisille vastaanottopaikoille.\nOTA YHTEYTTÄ ja kysy tarjousta lumitöistä ja lumeajosta aurauksesta tai LUE LISÄÄ!\nKulkuväylien ja katujen hyvään talvihoitoon kannattaa panostaa jo turvallisuudenkin takia. Tilaa talven lumityöt ennakkoon, niin säästyt lumien tullessa odottelulta ja päänvaivalta.\nTilaa lumityöt seuraaviin kohteisiin\nTienpätkät (talojen edustat)\nKiinteistöjen ja katujen edustat\nOTA YHTEYTTÄ ja kysy tarjousta lumen aurauksesta tai LUE LISÄÄ!\nKulkuväylien ja katujen hiekoituksella pyritään estämään syntynyttä tai oletettavasti syntyvää liukkautta.\nHiekotushiekan kerääminen ja poisvienti talvikauden päätyttyä\nOTA YHTEYTTÄ ja kysy tarjousta hiekotuksesta tai LUE LISÄÄ!\nPienimuotoiset huollot ja korjaukset\nHelsingin Kiinteistötekniikalta saat huoneiston pieniin huoltotöihin ja viemäreiden avauksiin liittyvät palvelut.\nTukoksien poistot ja viemärien avaukset yms.\nViemäreiden tukkeutuminen aiheuttaa tyypillisesti hajuhaittoja ja pahimmassa tapauksessa tukos voi johtaa ikävään vesivahinkoon. Viemärin puhdistus säännöllisesti on tärkeää, sillä viemärit rasvoittuvat ja sakkaantuvat käytössä.\nHelsingin Kiinteistötekniikka tarjoaa ympäristöystävälliset ratkaisut putkiston hoitoon.\nOTA YHTEYTTÄ ja kysy tarjousta viemärinavauksesta ja pienkorjauksista tai LUE LISÄÄ!\nklo 7.00 - 15.00\n75 € + alv/h\nklo 7.30 - 15.30\n95 € + alv/h\n39,50 € + alv/h\nKonetyö, katto- ja pihalumien poisto\nLiputus asukkaan pyynnöstä\nLisätyöt asukkaan pyynnöstä\nHiekkasäkki 40 kg\nHiekan poisvienti jaetulla lavalla\n95 € + alv\n0,80 €/kpl + alv\nHelsingin Kiinteistötekniikka on\nosa Siiki Oy:tä, www.siiki.fi\nVälittäjä: Pagero tai 003723609900


Finnish Design Shop listasi: tällainen Suomi-design kiinnostaa nyt ulkomailla | A-lehdet\nFinnish Design Shop listasi: tällainen Suomi-design kiinnostaa nyt ulkomailla\nKärjessä ovat Secto-valaisimet, astiat ja palovaroittimet. Muumimukeja halutaan Japaniin, Marimekon Oiva-astioita Yhdysvaltoihin ja Secton riippuvalaisimia Australiaan. Maailmalla jyllää skandinaavisen designin buumi, jonka ansiosta myös suomalainen muotoilu viedään käsistä.\nVERKKOKAUPPA FINNISH DESIGN SHOPIN ulkomaisia asiakkaita kiinnostavat eniten Iittalan ja Arabian ajattomat kattaustuotteet. Hieman yllättäen myydyimpien tuotteiden kärkeen on kiilannut Marimekon vuonna 2009 lanseeraama Oiva-astiasarja, joka edustaa uudempaa Suomi-designia. Erityisesti amerikkalaiset ovat mieltyneet monikäyttöisiin Oiva-astioihin, australialaisia taas kiinnostavat Secto Designin valaisimet.\nFinnish Design Shop vie suomalaista ja pohjoismaista designia kaikkialle maailmaan. Tähän mennessä tuotteita on toimitettu jo yli 80 maahan. Suomalaisen muotoilun arvostus näkyy esimerkiksi Japaniin lähtevien pakettien sisällössä.\n”He ovat todellisia Suomi-faneja! Tänä vuonna olemme pakanneet Arabian Suomi 100 -mukin lähes joka kolmanteen Japaniin lähtevään lähetykseen”, kertoo Finnish Design Shopin myynti- ja markkinointipäällikkö Reetta Noukka.\nFinnish Design Shopin myynnistä noin puolet tulee ulkomailta.\n”Kärkimaitamme ovat Yhdysvallat, Australia sekä Japani ja niissä kaikissa on huomattava kasvupotentiaali. Toimitimme myös vastikään tilaukset Guadeloupelle ja Grönlantiin, joten skandinaavisen designin ystäviä löytyy yllättävistäkin paikoista”, sanoo Noukka.\n”Suomalaisessa designissa kiehtovat modernius ja käytännöllisyys. Esimerkiksi Yhdysvalloissa suomalainen muotoilu linkitetään tanskalaiseen hyggeen ja minimalistisuuteen.”\nUlkomaille myydyt kotimaiset designtuotteet – Finnish Design Shopin TOP 10:\n1. Marimekon Oiva-astiasto\n2. Iittalan Teema-astiasto\n3. Arabian Suomi 100 -mukit\n4. Arabian Muumimukit\n5. Secto Designin valaisimet\n6. Jalo Helsingin palohälyttimet\n7. Artekin Aalto-jakkarat\n8. Iittalan Ultima Thule -lasisarja\n9. Iittalan Aalto-maljakko\n10. Eero Aarnio Originalsin Kupla-tuoli\n(Lähde: Finnish Design Shopin myyntidata 2017)\nLisätiedot: myynti- ja markkinoinpäällikkö Reetta Noukka, p. 040 828 8004, reetta.noukka@finnishdesignshop.com\nKuvia Dropboxista: https://goo.gl/xcRWTZ\nFinnish Design Shop on vuonna 2004 perustettu suomalainen designtuotteiden verkkokauppa, joka myy pohjoismaista designia kaikkialle maailmaan pääalueina Eurooppa, Yhdysvallat, Australia ja lukuisat Aasian maat. Yrityksen liikevaihto oli vuonna 2016 noin 10 miljoonaa euroa. Finnish Design Shop kuuluu A-lehdet-konserniin. www.finnishdesignshop.fi


Mukkulan koulu väistötiloihin syyslukukauden 2017 alkuun mennessä | Lahti.fi\nEtusivu Ajankohtaista Uutiset Mukkulan koulu väistötiloihin syyslukukauden 2017 alkuun mennessä\nTulevan kesän remonteilla pyritään turvaamaan Mukkulan koulun toiminnan jatkuminen nykytiloissaan vielä lukuvuosi 2016 – 2017. Ison väistötilatarpeen ja valmisteilla olevien muiden vastaavien tilajärjestelyjen takia Mukkulan koulun väistötilat on mahdollista saada asianmukaisesti valmiiksi ja käyttöönotettaviksi viimeistään syyslukukauden 2017 alkuun mennessä.\nLahden Tilakeskus on Lahden kaupungin ympäristöterveyden pyynnöstä selvittänyt, mihin toimenpiteisiin ja millä aikataululla se kiinteistönomistajana ryhtyy järjestääkseen Mukkulan koululle turvalliset ja terveelliset tilat. Käyttöä turvaavien toimenpiteiden vaikutusta tullaan seuraamaan koulun sisäilmaryhmän ja ympäristöterveyden toimesta. Asiasta päätti Lahden rakennus- ja ympäristölupalautakunta kokouksessaan 7.6.\nKoulun toimintoja on jo järjestelty niin, että keskitetyn erityisen tuen eli kehitysvammaisten oppilaiden neljä ryhmää siirtyy väliaikaisesti entiselle Joutjärven koululle, Kokkokallionkatu 2. Siirtyminen ajoittuu syyslukukauden 2016 alkuun. Hallinnollisesti ryhmät pysyvät Mukkulan koulun alaisuudessa. Siirtyvien ryhmien mukana siirtyy myös niiden aamu- ja iltapäivätoiminta samaan paikkaan.\nEsityslista rakennus- ja ympäristölupalautakunta 7.6.2016\nMukkulan koulukiinteistössä toimivat lisäksi Mukkulan kirjasto, hammashoitola, terveydenhoitaja sekä Lahden Aterian valmistuskeittiö. Kiinteistössä toimivien tilannetta seurataan koko ajan eri asiantuntijoiden tiiviissä yhteistyössä.


This is not the life I ordered: Talvi maalla tiivistettynä\nLähettänyt Vuoden siivooja klo 09:54\nAnonyymi 29. tammikuuta 2016 klo 13.30\nTäällä liperissä on lunta tullut n.20 cm.\nTiet on tukossa . Auraaja oli ahne ja otti urakoita enemmän kuin jaksaa yhden vuorokauden aikana ajaa.\nEija 29. tammikuuta 2016 klo 14.44\n...Kyllä maalla on mukavaa...\nAnonyymi 29. tammikuuta 2016 klo 17.13\nTäällä kaupungissa valkoinen paska on lähes poistunut ja jos sataa vielä, niin se katoaa kokonaan. Lumi pitäisi kieltää.\nAnonyymi 29. tammikuuta 2016 klo 17.19\nVanhassa maatalossa on kyllä mukavaa asua talvella. Kahta en vaihda, toppahaalarit ja villasukat!\nVuoden siivooja 14. helmikuuta 2016 klo 20.57\nTiina 29. tammikuuta 2016 klo 23.18\nMeillä sähköjen katkeaminen ei liity mitenkään erityisesti talveen, vaan kyllä sitä riemua täällä riittää ympärivuotisesti. Muuten talvi maalla menee täälläkin juuri noin.\nVuoden siivooja 14. helmikuuta 2016 klo 20.58\nNiin se on kyllä täälläkin :D\nAnonyymi 2. helmikuuta 2016 klo 8.53\nHankkii lämmityskaapelit niihin jäätyviin putkiin.\nAina kiinteistö kerrallaan :D\nJohanna 8. helmikuuta 2016 klo 11.02\nSitä minä vaan, että paljonko sulle tippuu rojalteja nyt kun kaikki on vaan tolkun sitä ja tolkun tätä? Sun selkeästi ensin lanseeraama konsepti kuitennii. Jos ei tipu, haasta Sale käräjille!\nVuoden siivooja 14. helmikuuta 2016 klo 20.59\nNyt pitää soittaa sille julkkis-lakimiehelle heti ensi tilassa.\nAurinkokujalla 9. helmikuuta 2016 klo 14.43\nEi se oo aina (melkein koskaan) tää elämä helppoa, asu sitte maalla tai kaupungissa, etelässä tai pohjosessa, pitää vaan porskuttaa... Olen sun blogissa eka kertaa ja liityin lukijaksikin. Ois kiva jos haluaisit tulla vasta vierailulle Aurinkokujallekkin.\nTervetuloa mukaan. Minäpä käyn kurkkimassa!\njopa 14. helmikuuta 2016 klo 10.49\nHyvää päivää teille\nKiitos vuan samalla laella!\nAnonyymi 22. toukokuuta 2018 klo 8.41


Jalostuksen tavoiteohjelma Suursnautseri - PDF\nJalostuksen tavoiteohjelma Suursnautseri\nDownload "Jalostuksen tavoiteohjelma 2016-2020 Suursnautseri"\n1 Jalostuksen tavoiteohjelma 6- Suursnautseri Hyväksytty rotujärjestön yleiskokouksessa SKL:n jalostustieteellinen toimikunta hyväksynyt [6.6.5]\n2 Sisällys. YHTEENVETO RODUN TAUSTA JÄRJESTÖORGANISAATIO JA SEN HISTORIA RODUN NYKYTILANNE Populaation rakenne ja jalostuspohja Populaation rakenne ja sukusiitos Jalostuspohja Rodun populaatiot muissa maissa Yhteenveto populaation rakenteesta ja jalostuspohjasta Luonne ja käyttäytyminen sekä käyttöominaisuudet Rotumääritelmän maininnat luonteesta ja käyttäytymisestä sekä rodun käyttötarkoituksesta Jakautuminen näyttely- / käyttö- / tms. -linjoihin PEVISA-ohjelmaan sisällytetty luonteen ja käyttäytymisen ja/tai käyttöominaisuuksien testaus ja/tai kuvaus Luonne ja käyttäytyminen päivittäistilanteissa Käyttö- ja koeominaisuudet Käyttäytyminen kotona sekä lisääntymiskäyttäytyminen Yhteenveto rodun käyttäytymisen ja luonteen keskeisimmistä ongelmakohdista sekä niiden korjaamisesta Terveys ja lisääntyminen PEVISA-ohjelmaan sisällytetyt sairaudet Muut rodulla todetut merkittävät sairaudet Yleisimmät kuolinsyyt Lisääntyminen Sairauksille ja lisääntymisongelmille altistavat anatomiset piirteet Yhteenveto rodun keskeisimmistä ongelmista terveydessä ja lisääntymisessä Ulkomuoto Rotumääritelmä Näyttelyt ja jalostustarkastukset Ulkomuoto ja rodun käyttötarkoitus Yhteenveto rodun keskeisimmistä ulkomuoto- ja rakenneongelmista YHTEENVETO AIEMMAN JALOSTUKSEN TAVOITEOHJELMAN TOTEUTUMISESTA... 46\n3 5. Käytetyimpien jalostuskoirien taso Aiemman jalostuksen tavoiteohjelman toteutuminen JALOSTUKSEN TAVOITTEET JA TOTEUTUS Jalostuksen tavoitteet Suositukset jalostuskoirille ja yhdistelmille Rotujärjestön toimenpiteet Uhat ja mahdollisuudet sekä varautuminen ongelmiin Toimintasuunnitelma ja tavoiteohjelman seuranta LÄHTEET LIITTEET YHTEENVETO Kuvaus rodusta ja sen käyttötarkoituksesta Suursnautserin alkuperäinen käyttötarkoitus oli toimia vahti- ja vartiokoirana. Ulkomuodoltaan suursnautseri on selvästi suurennettu ja vahvistettu snautseri, jonka säkäkorkeus tulee olla 6-7cm. Päävärit ovat musta ja pippuri-suola. Tyypillisiä ominaisuuksia ovat hyväntahtoinen, rauhallinen luonne ja lahjomaton uskollisuus isäntää kohtaan. Se on älykäs, koulutuskelpoinen, voimakas, kestävä, nopea, vastustuskykyinen sään vaihteluille ja sairauksille. Synnynnäisen rasituskestävyytensä ja itsevarmuutensa ansiosta se soveltuu erittäin hyvin seura-, urheilu-, työ- ja palveluskoiraksi. Näiden lisäksi se on ollut meillä myös erittäin suosittu näyttelykoira. Ei toivottuja ominaisuuksia ovat arka, aggressiivinen, äreä, liioitellun epäluuloinen tai hermostunut käytös. Rodun tilanne ja jalostustavoitteet Populaation rakenne ja jalostuspohja Suomalaisen mustan suursnautserin populaation tila on uhanalainen ja pippuri-suola -muunnoksen osalta erittäin kriittinen. SSSK:n tavoitteena on nostaa rodun tehollinen populaatiokoko 4 kpl tasolle (musta) ja p&s tasolle. Yhdistelmien sukusiitosasteen tavoitteena on saada se pysymään alle 6 % sekä sukukatokertoimen ylittävän,5, joiden laskennassa käytetään kahdeksaa sukupolvea. Populaation suositus yksittäisen koiran maksimijälkeläismäärälle on n. -5 jälkeläistä (musta). Pippuri-suola muunnoksen osalta tulee harkita erittäin tarkkaan yksilöiden käyttämistä jalostukseen useammin kuin yhden kerran. Luonne ja käyttäytyminen sekä käyttöominaisuudet Rodun tulisi olla nykyistä hyvähermoisempi, rohkeampi, temperamentiltaan rauhallisempi ja mielellään kovempi. SSSK:n tavoitteena on kannustaa koiria käymään nykyistä enemmän testeissä, jalostustarkastuksissa ja kokeissa, jotta näiden ominaisuuksien edistymistä rodussa voidaan seurata.\n4 Terveys ja lisääntyminen Suursnautserin terveydentila kokonaisuudessaan on kohtuullisen hyvä, pois lukien p&s värimuunnoksen huono lonkkatilanne. Suursnautserin rakenne aiheuttaa erittäin harvoin minkäänlaisia ongelmia lisääntymisen osalta. SSSK:n tavoitteena on säilyttää suursnautserin terveystilanne vähintään nykyisellä tasolla ja pyrkiä estämään suursnautserilla perinnölliseksi todettujen sairauksien leviämistä kannassa. Pippuri ja suola -värimuunnoksen osalta tavoitteena on lonkkatilanteen parantaminen. Ulkomuoto Rakenteessa ei ole yleisesti tarkasteltuna havaittavissa vakavia puutteita. Kannan tyypin tulisi olla yhdenmukaisempi, etuosat saisivat olla hieman kulmautuneemmat ja vahvemmat, takaosan/takaliikkeiden ahtaus tulisi saada pois. SSSK:n tavoitteena on säilyttää suursnautserin rakenne ja ulkomuoto vähintään nykyisellä tasolla. Tärkeimmät suositukset jalostuskoirille Jalostukseen käytettävien yksilöiden tulee olla vähintään kolme (3) vuotta täyttäneitä ja niiden yleisen terveydentilan tulee olla hyvä sekä purenta tulee olla täysi ja leikkaava. Niiden toivotaan täyttävän jalostusvaatimukset, jotka ovat: lonkat A tai B, terveeksi todetut silmät, hyväksyttäväksi tulkittu luonnetesti tai hyväksytty SSSK:n jalostustarkastuksen luonnetta mittaava osa sekä vähintään kaksi näyttelytulosta laatuarvostelultaan EH tai SSSK:n ulkomuotokatselmuksesta arvosana UMK, jotka tulee olla saavutettu yli 5 kuukauden ikäisenä. Lisäksi jalostukseen käytettävillä yksilöillä suositellaan olevan terveeksi todetut kyynärpäät / sekä viitearvoissa olevat kilpirauhasarvot (T4, TSH), jonka tulos ei saa astutushetkellä olla kk vanhempi. SSSK suosittelee jalostuskoirien omaavan myös käyttötuloksia eritoten palveluskoiralajeista.. RODUN TAUSTA Lähdeteoksina seuraavaan on käytetty SSSK ry:n 4 v. ja 5 v. juhlajulkaisuja. Suursnautseri - jättiläissnautseri - on tavallaan hyvin vanha rotu, joka mainitaan mm. vuonna 876 ilmestyneessä kirjassa Der Hund und seine Rassen. Kirjassa tosin käytettiin nimitystä Baijerilainen susikoira, mutta ulkomuodon selostuksesta kävi ilmi, että kysymyksessä oli nimenomaan suursnautseri. Korvat ja häntä olivat typistetyt, mutta karvapeite oli sen sijaan kovin vaihteleva sekä väriltään että laadultaan. Meidän suursnautserimme löytyi Ylä-Baijerista ja Sveitsistä. Maalaistaloissa asui noin 55 cm korkea, karkeakarvainen, parrakas ja tummasävyinen suursnautseri maalaisrotuna, missä sen tehtävänä oli vahtia taloa, tiluksia, karjaa ja isäntäväen omaisuutta. Karjaa kasvattava väestö arvosti koiraansa ja varjeli sen sekoittumista kaupunkikoiriin. Suursnautseri oli rauhallinen, ei lahjottavissa oleva, vieraisiin epäluuloisesti suhtautuva koira, joka muun toimensa ohella karkotti myös pienet nelijalkaiset eli rotat yms. Lisäksi se toimitti seurakoiran virkaa matkustaessaan Münchenin kaduilla isäntänsä kanssa vankkureilla isännän kaupunkimatkoilla. Varhaiset historiakirjoitukset korostavat monesti suursnautserin epäluuloisuutta ja terävyyttä. Sitä ei missään nimessä kuvattu hyväntahtoiseksi vaan pikemminkin hyvin pidättyväiseksi.\n5 Rodun kehitys nykyiseen muotoonsa Nykyisen rodun syntymävuosi on 9. Vuonna 99 oli Münchenissä ilmestyneessä rekisterissä kuvattu 3 ns. Münchenin snautseria, sisältäen eri tyypit, värit ja karvanlaadut ja koot. Noin vuoden kuluttua päästiin selkeään snautserityyppiin, pääväreinä musta ja pippurisuola. Samalla haluttiin kasvattaa kaikin puolin käyttökelpoisia ja hyvin ohjattavia koiria, joiden liikunta olisi mahdollisimman luonnollista. 9-luvulla on huhun mukaan rotuun risteytetty muita rotuja tavoitteena parantaa mustaa väriä, hyvää päätä ja kaulan muotoa sekä karkeaa karvaa. Vuonna 93 tuli ensimmäinen rotumääritelmä, jossa oli nimi SUURSNAUTSERI - RIESENSCHNAUZER. Vuonna 95 määritteli Würzburgin pinseriklubi suursnautserin palveluskoiraksi ja tämä luokittelu hyväksyttiin yleisesti. Rotumääritelmä oli syntynyt ja jalostus saattoi alkaa. Rotumääritelmän tärkeimmät luonnehdinnat pätevät yhä: suursnautserin on vaikutettava selvästi suurennetulta ja vahvistetulta snautserilta, päämääränä on oltava kova ja sitkeä palveluskoira. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen hyvien vahtikoirien kysyntä kasvoi ja 9-luvulta alkaen suursnautseria on käytetty myös poliisikoirana. Toisessa maailmansodassa rodun parhaat yksilöt palvelivat myös sotakoirana ja osaa käytettiin myös sotasokeiden opaskoirina. Toisessa maailmansodassa menehtyi niin koiria kuin kasvattajia ja se merkitsi romahdusta erityisesti p&s värin kannalle. Pippuri-suola kantaa elvytettiin myöhemmin käyttämällä mm. pippuri-suola snautsereita. Toisen maailmansodan jälkeen suursnautseri muuttui kotimaassaan Saksassa pääasiallisesta vahtikoirasta enemmän seura- ja harrastuskoiraksi. Saksassa ainoa harrastusmahdollisuus oli käytännössä suojelukoe, joten vahtikoiran luonneominaisuuksia pyrittiin säilyttämään. Lisäksi sitä käytettiin virkakoirana etenkin DDR:ssä ja Tsekkoslovakiassa. Yhteiskunnan vaatimukset koirien käyttäytymistä kohtaan ovat muuttuneet merkittävästi. Nykyinen PSK:n, FCI:n ja SSSK:n rotumääritelmä perää edelleen puolustustahtoista koiraa, jolla on kunnioitusta herättävä ulkonäkö. Suursnautserin tulee kuitenkin olla hyväntahtoinen ja rauhallinen luonne. Alkuaikojen pidättyväisyys, epäluuloisuus ja erittäin suuri terävyys jäljelle jäävin puolustushaluin eivät ole enää toivottuja ominaisuuksia. Tämän päivän suursnautserin tulee olla älykäs, koulutuskelpoinen, voimakas, kestävä, nopea, vastustuskykyinen, itsevarma seura-, urheilu-, työ- ja palveluskoira. Suomessa suursnautserin käyttötarkoitus on vuosikymmenten aikana laajentunut monipuoliseksi palvelus- ja seurakoiraksi ja viimeisen 3 vuoden aikana se on ollut meillä myös erittäin suosittu näyttelykoira. Eri linjat Rodussa on puhuttu on kymmenisen vuoden ajan käyttö- ja näyttelylinjoista erillisinä sukulinjoina, joskaan täsmällistä määritelmää tälle linjajaolle ei ole tehty PSK:ssa (rodun kotimaan rotuyhdistys), ISPU:ssa (kansainvälinen snautseri-pinseri yhdistys) eikä SSSK:ssa. Tosiasia on kuitenkin se, että rodun harrastajat painottavat voimakkaasti eri ominaisuuksien tärkeyttä koirissaan. Edelleen löytyy myös harrastajia, joiden ensisijaisena toiveena on löytää terveestä ja kestävästä koirastaan sekä rotumääritelmän mukainen rakenne että luonne ja käyttöominaisuudet. Viimeisten vuosien aikana on\n6 muodostunut myös ns. sekalinjoja. Pippuri-suola väristen maailmanlaajuisen vähäisyyden vuoksi ei erillisiä linjoja ole päässyt muodostumaan tässä värimuunnoksessa. Ensimmäiset koirat Suomessa, koiramäärän kehitys Kaakkois-Suomen rajavartiosto toi Suomeen kaksi ensimmäistä mustaa suursnautseria Saksasta vuonna 93. Näitä käytettiin jalostukseen, mutta linja ei valitettavasti säilynyt toisen maailmansodan yli. Suomeen tuotiin 3-luvun lopulta 5-luvulle useita koiria Ruotsista. Näillä koirilla kotimainen jalostustyö pääsi varsinaisesti alkuun. 6- ja 7-luvulla kannan todettiin olevan jossain määrin sisäsiitetty ja siihen pyrittiin lisäämään ulkomailta tuotua jalostusainesta. Tuonnin lähteinä oli edelleen pääasiallisesti Ruotsi. Muutamia merkittäviä jalostuskoiria tuotiin karanteenista huolimatta myös Saksasta. Yhteistyö ruotsalaisten kasvattajien kanssa oli vilkasta aina 8-luvun lopulle, jolloin tuonti pohjoismaiden ulkopuolelta helpottui oleellisesti. Ruotsi sai antaa tilaa tuontikoirien hankintakohteena Keski-Euroopalle ja Venäjälle. Vuonna 937 syntyi pentue, jossa oli kuusi urosta ja kaksi narttua. Pennuista kaksi oli teräksen harmaita, mutta ne valitettavasti lopetettiin. Sotien sytyttyä vaiheita on ollut vaikea seurata. Suomen Suursnautserikerho ry:n perustamisaikoihin vuonna 954 koiramäärä oli n. 3 yksilöä. Rekisteröintimääriä: vuonna 97 oli 44 kpl ja seuraavana vuotena lähes puolta enempi, 87 kpl. 8- luvulla vuotuinen rekisteröintimäärä on vaihdellut 84-4 yksilön välillä. Rekisteröintimäärien huippuvuodet ajoittuvat -9 luvulle seuraavasti: 7 yksilöä vuonna 99, 3 yksilöä vuonna 99 ja 6 yksilöä vuonna 995. Vuotuiset rekisteröintimäärät ovat vakiintuneet viimeisten kymmenen vuoden aikana keskimäärin n. 5 yksilöön. Ensimmäinen pippuri-suola (p&s) värinen suursnautseri rekisteröitiin vuonna 96 ja se oli saksantuonti. Vuonna 976 tuotiin seuraava pippuri-suola -värinen suursnautseri ja vihdoin vuonna 98 ensimmäisen suomalaisen p&s pentueen emä. Nämä molemmat yksilöt tuotiin Ruotsista. Suomen ensimmäinen pippuri-suola -värinen pentue syntyi vuonna 985. Pippuri-suola värisiä pentueita ei Suomessa synny joka vuosi, joten niiden määrä on edelleen marginaalisen pieni. 3. JÄRJESTÖORGANISAATIO JA SEN HISTORIA Suomen Suursnautserikerho - Finlands Riesenschnauzerklubb ry perustettiin tammikuun. päivänä vuonna 954. Perustajajäseniä oli 3 ja ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Eric Melan. Peruste oman rotujärjestön perustamiselle oli voimakas halu korostaa suursnautseria palveluskoirana, ja sen katsottiin toteutuvan parhaiten oman rotujärjestön avulla. Yhdistyksen tarkoituksena on edistää kennelharrastusta ja suursnautserirodun jalostamista maassamme sekä ohjata jäseniään oikein kasvattamaan ja kouluttamaan koiriaan. Yhdistyksellä on ollut rotujärjestöoikeudet alusta asti.\n7 Vuosi Varsinainen jäsen Perhejäsen Ainaisjäsen Vapaajäsen Kunniajäsen Kunniapuheen- johtaja Yhteensä Taulukko. SSSK:n jäsenmäärän kehitys vuosina Rotuyhdistyksen jalostusorganisaatio koostuu jalostustoimikunnasta ja pentuvälityksestä. Jalostustoimikunta valvoo ja ohjaa rodun jalostusta Suomessa. Jalostustavoitteena on rotumääritelmän mukainen terve suursnautseri. Toimikunta kerää tietoa rodun terveydestä, luonteesta ja ulkomuodosta. Toimikunta järjestää koulutustilaisuuksia, luonnetestejä, jalostustarkastuksia ja AD-kokeita sekä kasvattajatapaamisia. Toimikunta seuraa PEVISA-tavoitteiden toteutumista ja ylläpitää jalostuksen tavoiteohjelmaa. Toimikunta antaa myös pyydettäessä jalostusneuvontaa. Toimikunta on yhteistyössä kasvattajien, SKL:n jalostustieteellisen toimikunnan sekä yhdistyksen muiden toimielinten kanssa. Lisäksi toimikunnan vastuualueeseen kuuluu sekä rotu- ja pentuoppaiden että nettijulkaisuna toteutetun ns. urospaketin (opas uroksen jalostuskäytöstä) päivitys. Rotuyhdistyksen pentuvälitystä hoitaa tällä hetkellä yksi henkilö ja välitykseen hyväksytään vain jäsenten kasvattamat pentueet. Pentulista julkaistaan yhdistyksen internetkotisivuilla. Pentulistalta käy ilmi taustavärien perusteella, mikäli rotuyhdistyksen jalostusvaatimukset eivät joiltain osin täyty tai jokin muu rotujärjestön suosittelema tulos puuttuu. Yhdistelmän tullakseen hyväksytyksi pentuvälitykseen, tulee sen täyttää kulloinkin voimassa olevat rotuyhdistyksen kriteerit, joilla pyritään ohjamaan jalostusta tavoiteohjelman mukaisesti. SSSK ry julkaisee vuosittain vuosikirjan, johon on koottu kaikki Suomessa tapahtuneet suursnautserien näyttely- ja koekäynnit, luonnetestit, jalostustarkastukset sekä rekisteröinnit ja tuonnit. 4. RODUN NYKYTILANNE 4.. Populaation rakenne ja jalostuspohja Lähde: SKL:n Internet-sivut 4, Perinnöllinen monimuotoisuus ja jalostuspohja MMT Katariina Mäki Mitä monimuotoisempi rotu on, sitä useampia erilaisia versioita sillä on olemassa samasta geenistä. Tämä mahdollistaa rodun yksilöiden geenipareihin heterotsygotiaa, joka antaa niille yleistä elinvoimaa ja suojaa monen perinnöllisen vian ja sairauden puhkeamiselta. Monimuotoisuus on tärkeää myös immuunijärjestelmässä, jonka geenikirjon kapeneminen voi johtaa esimerkiksi tulehdussairauksiin, autoimmuunitauteihin ja allergioihin. Jalostus ja perinnöllinen edistyminenkin ovat mahdollisia vain, jos koirien välillä on perinnöllistä vaihtelua.\n8 Suurilukuinenkin koirarotu on monimuotoisuudeltaan suppea, jos vain pientä osaa rodun koirista ja sukulinjoista on käytetty jalostukseen tai jos rodussa on koiria, joilla on rodun yksilömäärään nähden liian suuret jälkeläismäärät. Tällaiset koirat levittävät haitalliset mutaatioalleelinsa vähitellen koko rotuun, jolloin jostakin yksittäisestä mutaatiosta saattaa syntyä rodulle uusi tyyppivika tai -sairaus. Vähitellen on vaikea löytää jalostukseen koiria, joilla ei tätä mutaatiota ole. Ihannetilanteessa jalostukseen käytetään koiria tasaisesti rodun kaikista sukulinjoista. Monimuotoisuutta turvaava suositus yksittäisen koiran elinikäiselle jälkeläismäärälle on pienilukuisissa roduissa enintään 5 % ja suurilukuisissa enintään -3 % laskettuna rodun neljän vuoden rekisteröintimääristä. Jos rodussa rekisteröidään neljän vuoden aikana yhteensä koiraa, ei yksittäinen koira saisi olla vanhempana useammalle kuin -5 koiralle. Toisen polven jälkeläisiä koiralla saisi pienilukuisissa roduissa olla korkeintaan % ja suurilukuisissa 4-6 % laskettuna neljän vuoden rekisteröinneistä. 4.. Populaation rakenne ja sukusiitos Vuosi Rekisteröinnit yhteensä Mustat P&S 7 7 Pennut Tuonti (m) Tuonti (p&s) 3 Urosten keskimääräinen jalostus-käytön ikä (m) Urosten keskimääräinen jalostus-käytön ikä (p&s) Narttujen keskimääräinen jalostus-käytön ikä (m) Narttujen keskimääräinen jalostus-käytön ikä (p&s) 4v 3kk 5v 9kk 3v 7kk 4v 8kk - 5v - v kk kk 4v 9kk 4v 3v 8kk 4v kk - 3v - v kk 7kk 4v 5v 4v 4v 4v 4v 6kk 3kk kk 5kk 3kk 9v kk - 5v 3kk - 7v kk v kk 4v 4v 3v 4v 4v 4v kk kk 9kk 5kk kk 6v - 4v - 3v 3v 6kk kk 5kk Sukusiitosprosentti (m) 3, 7,5 4,66 6,64 4,36 4,48 3,6 3,8 6,5 6,7 5,43 Sukusiitosprosentti (p&s) 7,37,78-4,57 6, - 3,4-6,37 9,8 - Taulukko. Rekisteröinnit Suomessa 4-4 (KoiraNet) 5 ja SSSK:n tietokanta 6 5v kk - 4v kk - Rekisteröintimäärät Suomessa Rekisteröintimäärissä (musta) on jonkun verran vuotuista vaihtelua. Suomalaisten mustien suursnautsereiden rekisteröintien keskiarvo vuosina 9-3 on ollut 3 kpl (vuotuinen vaihtelu -43 kpl). Vuoteen 3 mennessä näyttäisi rekisteröintimäärissä olevan hienoista laskua, mutta ottaen huomioon vuoden 4 tähänastiset rekisteröintimäärät (/4 mennessä 7 kpl) vaikuttaisi rekisteröintimäärä kuitenkin olevan nousussa. Pippuri-suola muunnoksen kohdalla ei rekisteröintimäärissä ole juurikaan muutosta aiempaan (ka. 7,4 kpl).\n9 Jakautuminen linjoihin Tänä päivänä rodussa puhutaan jo käyttö- ja näyttelylinjoista erillisinä sukulinjoina, joskaan täsmällistä määritelmää tälle linjajaolle ei ole tehty PSK:ssa (rodun kotimaan rotuyhdistys), ISPU:ssa (kansainvälinen snautseri-pinseri yhdistys) eikä SSSK:ssa. Tosiasia on kuitenkin se, että rodun aktiiviset pk-harrastajat ja näyttelyharrastajat painottavat voimakkaasti eri ominaisuuksien tärkeyttä koirissaan. Kyseisiä linjoja risteytetään myös keskenään jonkun verran. Tuontikoirien vuosittainen lukumäärä Tuontikoiria (musta) rekisteröidään vuosittain vaihtelevissa määrin -3 yksilön välillä (ka.,4) ja niiden osuus rekisteröinneistä on hieman vajaa 8 %. Myös pippuri-suola tuontikoiria rekisteröidään lähes vuosittain yhdestä muutamaan yksilöön, joten niiden osuus on hieman yli 6 %. Suomen pippurisuola -kanta on edelleen täysin riippuvainen ulkomaisista koirista. Rodun jalostusurosten ja -narttujen ikä Keskimääräinen jalostuskäytön ikä on vakiintunut noin neljän vuoden paikkeille eikä suurta vuosittaista vaihtelua ole havaittavissa (musta). Monet immunologiset sairaudet (esim. kilpirauhasen vajaatoiminta) sekä neurologiset sairaudet (esim. epilepsia) ilmenevät vasta iän myötä, joten liian nuorien yksilöiden käyttö aiheuttaa näiden sairauksien lisääntymistä. Riittävän korkea ikä mahdollistaa myös sen, että vanhempien luonteesta ja ominaisuuksista on saatavilla enemmän tutkittua näyttöä. Urosten jalostuskäytön ikää olisi toki vielä mahdollisuus nostaa, mutta narttujen hedelmällisyyttä ja luonnollista synnytystä ajatellen nykyinen jalostuskäytön ikä on melko optimaalinen. Pippuri-suola muunnoksen osalta vaihtelua on enemmän erityisesti urosten osalta (vajaasta kahdesta vuodesta yli yhdeksään vuoteen) keskiarvon ollessa yli 5v. Narttujen osalta keskimääräinen jalostuskäytön ikä on vajaa neljä vuotta sisältäen myös suurta vuosittaista vaihtelua. Syy suureen vuosittaiseen vaihteluun selittyy sillä, että kyseessä on yhtä poikkeusta lukuun ottamatta vain yksittäisiä yhdistelmiä. Pienissä populaatioissa jalostukseen käytettävien koirien riittävän korkean iän tärkeys korostuu entisestäänkin. Tietoa sukusiitoksesta Lähde: SKL:n Internet-sivut 4, Sukusiitos MMT Katariina Mäki Sukusiitoksessa pentueen vanhempina käytettävät koirat ovat keskenään sukua. Sukusiitoksena pidetään serkusten tai sitä läheisempien sukulaisten yhdistämistä. Sukusiitos kasvattaa riskiä perinnöllisten sairauksien esilletuloon. Sukusiitosaste tai -prosentti on todennäköisyys sille, että satunnaisesti valittu geenipari sisältää geenistä kaksi samaa alleelia (versiota), jotka ovat molemmat peräisin samalta esivanhemmalta. Saman esivanhemman tietty alleeli on siis tullut koiralle sekä isän että emän kautta. Tällainen geenipari on homotsygoottinen ja identtinen. Ilman sukusiitosta suurin osa yksilöiden geenipareista on heterotsygoottisia, jolloin haitalliset, usein resessiiviset alleelit pysyvät vallitsevan, normaalin alleelin peittäminä.\n10 Sukusiitos vähentää heterotsygoottisia geenipareja Koiran sukusiitosaste on puolet sen vanhempien välisestä sukulaisuussuhteesta. Isä-tytär - parituksessa jälkeläisten sukusiitosaste on 5 %, puolisisarparituksessa,5 % ja serkusparituksessa 6,5 %. Sukusiitos vähentää heterotsygoottisten geeniparien osuutta jokaisessa sukupolvessa sukusiitosasteen verran, joten esimerkiksi puolisisarparituksessa jälkeläisten heterotsygotia vähenee,5 %. Myös todennäköisyys haitallisten resessiivisten ongelmien esiintuloon on puolisisarparituksessa,5 %. Koirilla on rotuja muodostettaessa käytetty runsaasti sukusiitosta. Sukusiitoksella pyritään tuottamaan tasalaatuisia ja periyttämisvarmoja eläimiä. Jos huonot alleelit esiintyvät kaksinkertaisina sukusiitoksen ansiosta, niin mikseivät hyvätkin. Toisaalta sukusiitettykin eläin siirtää vain puolet perimästään jälkeläisilleen, jolloin edulliset homotsygoottiset alleeliyhdistelmät purkautuvat. Lisäksi jokainen yksilö kantaa perimässään useita haitallisia alleeleja, joiden todennäköisyys tulla esiin jälkeläisissä kasvaa sukusiitoksen myötä, joten turvallisia sukusiitosyhdistelmiä ei ole. Haitat alkavat näkyä kun sukusiitosaste ylittää % Tutkimuksissa on todettu sukusiitoksen haittavaikutusten alkavan näkyä eläimen sukusiitosasteen ylittäessä %. Silloin todennäköisyys hedelmällisyyden ja elinvoiman heikkenemiseen kasvaa, ja nähdään esimerkiksi lisääntymisvaikeuksia, pentukuolleisuuden nousua, pentujen epämuodostumia, vastustuskyvyn heikkenemistä sekä tulehdusalttiutta. Ilmiötä kutsutaan sukusiitostaantumaksi. Jos sukusiitosaste kasvaa hitaasti monen sukupolven aikana, haitat ovat pienemmät kuin nopeassa sukusiitoksessa eli lähisukulaisten yhdistämisessä. Sukusiitosasteen suuruus riippuu laskennassa mukana olevien sukupolvien määrästä, joten vain sellaisia sukusiitosasteita voi verrata keskenään, jotka on laskettu täsmälleen samalla sukupolvimäärällä. Jalostuksessa suositellaan neljän-viiden sukupolven perusteella lasketun sukusiitosasteen pitämistä alle 6,5 %. Rodun vuosittainen sukusiitosaste SSSK ry seuraa sukusiitosasteita kahdeksalla (8) sukupolvella, joiden laskentaan käytettään omaa tietokantaa. Vain murto-osassa yhdistelmistä ei ole kahdeksaa polvea saatavilla, joten kyseessä on erittäin lievä aliarvio. SSSK:n suosituksen mukaan yhdistelmien sukusiitosaste tulisi olla alle 6,% laskettuna kahdeksalla sukupolvella. Sukusiitosasteen keskiarvo (musta) on viiden vuoden seurantajaksoissa pysynyt alle tavoitteen (9-3 ka. 4,86%), joskin vuosina ja 3 on ollut kehitys huolestuttavaa ja 6,%:n tavoite on ylitetty. Pippuri-suola muunnoksen osalta on hienoista kehitystä tapahtunut viiden vuoden tarkastelujaksojen suhteen: 6,36% 9-3 (7,3% 4-8). Vuosittaisissa luvuissa tulee ottaa huomioon, että vain yhtä poikkeusta lukuun ottamatta kyse on yksittäisestä yhdistelmästä vuositasolla. Yksittäisen yhdistelmän korkea sukusiitos kasvattaa riskiä perinnöllisten sairauksien ilmenemiseen sekä lisäksi se saattaa aiheuttaa vastustuskyvyn heikkenemistä sekä tulehdusalttiutta ja koirien\n11 elämänlaatu huononee sekä riski kuoliniän alenemiseen on suuri. Jalostukseen käytettävien yksilöiden osalta saattaa hedelmällisyys heiketä, minkä seurauksena voi olla lisääntymisvaikeuksia. Liian suuri sukusiitosaste vaikuttaa myös elinvoiman heikkenemiseen ja mm. pentukuolleisuus sekä epämuodostuneiden pentujen syntyvyys kasvaa. Liian suurella sukusiitoksella saattaa olla heikentävää vaikutusta myös luonne- ja käyttöominaisuuksien suhteen. Koko rodun kannalta liian suuri sukusiitosaste vähentää tehollista populaatiokokoa eli rodun perinnöllistä monimuotoisuutta ja rodun sisäinen sukulaisuus kasvaa ja perinnöllinen vaihtelu vähenee. Nämä aiheuttavat edellä mainittuja ongelmia koko kannassa. 4.. Jalostuspohja Vuosi Pentueet Jalostukseen käytetyt eri urokset Jalostukseen käytetyt eri nartut Isät/emät,79,84,8,79,84,83,78,8,88,8,88 Tehollinen populaatio Uroksista käytetty jalostukseen 3% % 4% % % % 8% 8% 7% 6% 4% Nartuista käytetty jalostukseen 3% 3% % % 7% 5% 7% 5% 3% % 5% Taulukko 3. Jalostuspohja per sukupolvi (musta) 4-4 (KoiraNet) 5 Vuosi Pentueet Jalostukseen käytetyt eri urokset Jalostukseen käytetyt eri nartut Isät/emät,,5,,,5,,,,67,75, Tehollinen populaatio Uroksista käytetty jalostukseen 7% 9% % 7% % % 5% 6% 5% 5% % Nartuista käytetty jalostukseen 9% % 5% 3% % % 3% 3% 3% % % Taulukko 4. Jalostuspohja per sukupolvi (p&s) 4-4 (KoiraNet) 5 Jalostukseen käytettyjen urosten ja narttujen osuus syntyneistä Jalostukseen käytettävien urosten sekä narttujen määrä on aivan liian pieni. Tarkastelujaksolla uroksia on käytetty vain 4-4% (m) ja narttuja 6-3% (m). Pippuri-suola-muunnoksen vastaavat luvut ovat - 9% urosten ja 9-5% narttujen osalta. Huolestuttavaa on, että viiden vuoden keskiarvoja tarkasteltaessa ovat kaikki arvot laskeneet (musta: urokset ka.,4->7,, nartut ka.,6->, ja p&s: urokset 5,4->4,, nartut 9,6->7,4). Huomioitavaa kuitenkin on, että nuorimpien ikäluokkien koiria käytetään vielä jalostukseen, joten taulukon 4 luvut kasvavat tulevien vuosien aikana. Määrät ovat toki myös suoraan verrannollisia syntyneiden pentueiden määrään.\n12 Isät/emät -luku Positiivisena asiana voidaan todeta, että käytettyjen urosten ja narttujen määrä on lähes yhtä suuri. Mustilla viiden vuoden tarkastelujakson keskiarvo on pysynyt samana ollen,8 ja p&s muunnoksessa on vain yhdellä uroksella enempi kuin yksi pentue. Suhdetta toki on mahdollista nostaa siten, että samoja uroksia ei käytettäisi kuin kertaalleen. Tietoa tehollisesta populaatiokoosta Lähde: SKL:n internet-sivut 4, "Tehollinen populaatiokoko" MMT Katariina Mäki 3..3 Mitä suurempi rodun tehollinen populaatiokoko on, sitä paremmin perinnöllinen vaihtelu säilyy rodussa. Pieni tehollinen koko tarkoittaa nopeaa sukusiitoksen lisääntymistä. Tehollinen populaatiokoko on laskennallinen arvio rodun perinnöllisestä monimuotoisuudesta. Yksinkertaistaen voidaan sanoa, että tehollinen populaatiokoko kertoo kuinka monen yksilön geenimuotoja tietyssä rodussa tai kannassa on. Esimerkiksi lukema 5 tarkoittaa, että rodun sukusiitosaste kasvaa yhtä nopeasti kuin jos rodussa olisi 5 tasaisesti jalostukseen käytettyä koiraa. Mitä pienempi tehollinen koko on, sitä nopeammin rodun sisäinen sukulaisuus kasvaa ja perinnöllinen vaihtelu vähenee. Samalla sukusiitoksen välttäminen vaikeutuu. Laskelmat tehdään sukupolvea kohden Kun tehollista kokoa arvioidaan jalostuskoirien lukumääristä tai rekisteriaineistojen sukutauluista, laskelmat tehdään aina sukupolvea kohden. Sukupolven pituus on seurakoirilla kolmesta neljään ja käyttökoirilla viisi vuotta. Nyrkkisääntönä on, että tehollinen koko on enintään neljä kertaa tänä aikana jalostukseen käytettyjen, eri sukuisten urosten lukumäärä. Jalostuskoirien lukumäärän perusteella laskettu tehollinen koko on aina yliarvio, koska kaava olettaa, etteivät jalostuskoirat ole toisilleen sukua ja että niillä on tasaiset jälkeläismäärät. Parempi tapa arvioida tehollista populaatiokokoa perustuu rodun keskimääräisen sukusiitosasteen kasvunopeuteen, mutta tämä kaava toimii vain suljetulle populaatiolle ja aineistolle, jossa sukupuut ovat hyvin pitkiä. Kennelliiton jalostustietojärjestelmässä Koiranetissä käytettävää jalostuskoirien lukumääriin perustuvaa laskentakaavaa on hieman muokattu, jotta se huomioisi paremmin jalostuskoirien epätasaiset jälkeläismäärät. Jalostustietojärjestelmässä käytetään kaavaa Ne = 4*Nu*Nn / (*Nu+Nn), jossa Nu on neljän vuoden aikana käytössä olleiden eri jalostusurosten ja Nn neljän vuoden aikana käytössä olleiden eri jalostusnarttujen lukumäärä. Tehollista kokoa voidaan arvioida myös rodun koirista otettujen dna-näytteiden avulla. Paras tapa säilyttää perinnöllistä vaihtelua ja estää perinnöllisten sairauksien kasaantuminen on välttää yksittäisen yksilön runsasta jalostuskäyttöä\n13 Jos rodun tehollinen koko on alle 5 -, rodusta häviää geenimuotoja niin nopeasti, ettei luonto pysty tasapainottamaan tilannetta. Silloin on keskityttävä säilyttämään mahdollisimman monen yksilön geenejä käyttämällä mahdollisimman useaa eri koiraa jalostukseen ja huolehtimalla, että niiden jälkeläismäärät pysyvät tasaisina. Toisaalta suurimmalla osalla roduistamme on kantoja myös ulkomailla, jolloin voi olla mahdollista tuoda maahamme uutta verta. Monella rodulla ulkomailta ei kuitenkaan ole saatavissa sen erilaisempaa geenimateriaalia kuin kotimaastakaan. Rodun tehollinen populaatiokoko Suomen suursnautserikanta on kooltaan pieni. Perinnöllisen muuntelun kannalta kannan 9. Pippuri-suola -muunnoksen osalta vaihteluväli oli -5, joten voidaan jo puhua kriittisestä tasosta. Huolestuttavaa on se, että vuonna 9 on mustien suursnautsereiden tehollinen populaatiokoko lähtenyt laskuun, kun taas vastaavasti p&s muunnoksen suhteen voidaan havaita lievää nousua. Tehollista populaatiokokoa laskettaessa ei pystytä ottamaan huomioon jalostuskoirien sukulaisuutta, joten luku on aina yliarvio. Viimeisen vuoden aikana jalostukseen runsaimmin käytetyt urokset populaatiokoko on vähintäänkin uhanalainen. Vuosina 4-3 se vaihteli mustien osalta välillä 68- Vuosina 4-3 *Toisessa Yhteensä polvessa* # Uros Pentueitja osuus eita ja eita ja Pentu- %- Pentu- Pentu- Pentu- Pentu- Synt. kumulat.% GLORIS ANTON ,4 % 3 % STABLEMASTER S PUCCINI , % 6 % GLORIS BILBO ,6 % 9 % XTREME VOM REUSSER LAND 4 3,4 % % GLORIS HACKER 3 7, % 3 % STABLEMASTER'S NORTHERN HOPE 4 6, % 5 % ZIMYRS FALCON 6 3 5,9 % 7 % GIGABIT BLACK BANDIT 3 5,9 % 9 % REFRAIN BRAND NEW 4 4 5,9 % % HIP-HOP DE CANDAMO 4 4 5,9 % 3 % ZIMYRS EXELLENT 5 3 5,9 % 5 % 3 5 D ARNÉ QUALM 4 4,9 % 7 % STABLEMASTER S URAGAN 3 3,7 % 8 % EISERN LYRIC 998 3,5 % 3 % BARDLANDS NÖRTTI 9 3,5 % 3 % 3 6 TINTENFASS MOHAWK 9 3 9,4 % 33 % BRISTREGAL ALREADY STEADY ,4 % 34 % REFRAIN BODYBUILDER 4 7,3 % 36 % SATURAIN ICAR 5 7,3 % 37 % 4 7 ZIMYRS FIXUS 6 7,3 % 38 % 7 Taulukko 5. Urosten jälkeläismäärät (musta) tarkastelujakso 4-3 (KoiraNet 5 /4)\n14 Vuosina 4-3 *Toisessa Yhteensä polvessa* # Uros %- Synt. Pentueita Pentuja osuus kumulat.% Pentueita Pentuja Pentueita Pentuja DIUDI S CASINO 5 6 6,7 % 7 % 6 6 DIUDI S CROQUET 5 8,3 % 45 % 3 ZIMYRS YOKER 999 6,7 % 6 % 4 36 Taulukko 6. Urosten jälkeläismäärät (p&s) tarkastelujakso 4-3 (KoiraNet 5 /4) Viimeisen vuoden aikana jalostukseen runsaimmin käytetyt nartut Vuosina 4-3 *Toisessa polvessa* Yhteensä # Narttu Synt. Pentueita Pentuja %osuus Pentueita Pentuja Pentueita Pentuja REFRAIN BUMBLEBEE 4 4 8, CARO 6 4 5, HOFBURG AFRICAN 3 5, DIAMOND 4 ZAPHALAYAZ ALPHA ABLAZE 4 3, GITEAS ALENA,5 5 6 SATURAIN GOLDEN EYE, DGENTLI BON RELIKVIA 3 9, FELEXSTEIN FANTACY 3 9, AMORIES AMAZON 4 8, MAGIC MAKER FLAME OF FAME 8 8, RIESIG BEREIT 7 8,36 8 EREDITIERA MOUSARO 5 6, STABLEMASTER S UKULELENERA 6, 6 4 TINTENFASS FLYGER OCH FAR 3 6, BIANKA CASTAFIORE VON DER 4 6, 6 HERRENWIESE Taulukko 7. Narttujen jälkeläismäärät (musta) tarkastelujakso 4-3 (KoiraNet 5 /4) Vuosina 4-3 *Toisessa polvessa* Yhteensä # Narttu Synt. Pentueita Pentuja %- Pentueita Pentuja Pentueita Pentuja osuus GLORIS ASHY AMULET 8 3, RIESENSTOLZ AQUATINTA 4 8,33 3 DIUDI S CORONA 5 9 5, 9 Taulukko 8. Narttujen jälkeläismäärät (p&s) tarkastelujakso 4-3 (KoiraNet 5 /4)\n15 Jalostuskoirien käyttömäärät Sukupolven laskennallinen pituus on neljä vuotta ja tuona aikana rekisteröidään keskimäärin mustia suursnautsereita maassamme 59 kpl. Tarkastelujaksolla on 3 eri urosta tuottanut 5 % ajanjakson pennuista. Yksittäisen koiran jälkeläismäärä saisi olla korkeintaan -3 % suhteessa neljän vuoden rekisteröityyn koiramäärään, mikä tarkoittaa suursnautserin osalta vain -6 pentua. Kaikilla taulukon 5 olevilla uroksilla 6 jälkeläisen määrä ylittyy sekä myös kaikilla taulukon 7 nartuilla on vähintään 6 jälkeläistä, joten jälkeläismääriin tulee kiinnittää suurta huomiota. Kahden uroksen osalta jälkeläismäärä ylittää jopa 4 pennun rajan sekä kolmella nartuista on tai enemmän jälkeläistä. Vaikka varsinaista matadorijalostusta ei suomalaisessa suursnautserissa esiinny on muutamalla uroksella ja nartulla kannan kokoon nähden selvästi liikaa jälkeläisiä. Toisen polven jälkeläismäärä saisi olla 4-6 %, mikä on määrällisesti -3 pentua. Kahden uroksen toisen polven jälkeläismäärä on huolestuttavan runsas ylittäen 8 pennun rajan ja yhdellä nartulla on jopa lähes sata toisen polven jälkeläistä. Pippuri-suola koiria käytetään jalostukseen vain hyvin harvoin useammin kuin yhden kerran. Kaksi käytetyintä urosta on tuottanut lähes 5% tarkastelujakson pennuista (45%) ja niistä vain toisella on kaksi pentuetta. Nartuista vain yhdellä on ollut kaksi pentuetta tarkasteluajanjaksolla. Vain kahdella ei ole jälkeläisiä toisessa polvessa. Yhden nartun ja yhden uroksen osalta huomiota tulee kiinnittää toisen polven jälkeläisten määrään. Jalostuskoirien keskinäinen sukulaisuus Osa taulukoissa 5 ja 7 olevista koirista on keskenään melko läheistäkin sukua, mikä kaventaa jalostuspohjaa nostaen kannan sukusiitosastetta ja vähentäen kannassa olevaa perinnöllistä vaihtelua, joka altistaa perinnöllisten sairauksien kasaantumiselle. Mm. kolme saman pentueen koirista on tuottanut yhteensä 7 pentua ja lisäksi näistä yhden kolme jälkeläistä on tuottanut yhteensä 79 pentua. Monet 9-luvulla kantaan merkittävästi vaikuttaneet urokset olivat hyvin läheistä sukua toisilleen. Suomalaiseen suursnautserikantaan vaikuttivat 9-luvulla eniten seuraavat urokset (Lähde: JTO 6 ): Uros, pentuja yhteensä, jälkeläisiä toisessa polvessa yhteensä Pectus Yarry (s.98), 95 kpl, 4 kpl Quintus v. Bergherbos (s.989), 85 kpl, 45 kpl Riesenhoff Ilebarter (s.986), 74 kpl, 95 kpl Beries Nomadi (s.988), 5 kpl, kpl Stablemaster's Superman (s.99), 3 kpl, 35 kpl Ranger de Pichera (s.99), 3 kpl, 75 kpl Pectus Querulant (s.989), 3 kpl, 7 kpl Quito v. Bergherbos (s.989), 6 kpl, 33 kpl Näitä uroksia löytyy vain muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta lähes kaikkien taulukoissa 5 ja 7 olevien koirien taustoissa. Pippuri-suola muunnoksen käytetyimmät koirat (taulukot 6 ja 8) ovat yhtä lukuun ottamatta lähisukulaisia ollen kaikki samasta pentueesta mukaan lukien ko. pentueen vanhemmat, mikä hankaloittaa jo muutoinkin pienen populaation geneettistä vaihtelua.\n16 4..3 Rodun populaatiot muissa maissa Saksa Vuosi Rekisteröinnit yhteensä Mustat P&S Taulukko 9. Rekisteröinnit Saksassa. Lähde: PSK Zuchtbücher7. Rodun kotimaan Saksan tilanne on Suomea valoisampi, mutta huomattavaa on, että vuotuiset rekisteröintimäärät Saksassa mustien osalta on laskenut alle tuhannen yksilön viimeisten vuosien aikana (9-3 ka. 9,8), kun se oli aiemmin vuosittain toistatuhatta yksilöä. Pippuri-suola muunnoksen vuotuiset rekisteröintimäärät ovat pysyneet lähes ennallaan. Tehollinen populaatiokoko on arviolta edelleenkin moninkertainen Suomeen nähden. Ruotsi Vuosi Rekisteröinnit yhteensä Mustat P&S Taulukko. Rekisteröinnit Ruotsissa. Lähde: Svenska Riesenschnauzerklubben: Ras specifik avelsstrategi 3, SKK- Hunddata 9 /4 Mustien suursnautserien rekisteröinnit ovat laskeneet vuodesta 9 alkaen keskiarvon ollessa nykyisin n. 39 pentua/vuosi, kun aiempina vuosina keskiarvo on ollut 5 pentua vuodessa. Sukusiitosaste vuonna 9-3 rekisteröidyille mustille ruotsalaisille suursnautsereille vaihteli välillä,8-,5% ja vain yhden yhdistelmän ss% ylitti suositellun 6,5% rajan. Tehollinen populaatiokoko oli vuonna n.7 8. Pentuekoko on mustilla vaihdellut vuosina 9-3 välillä 5,9-6,9 pentua/pentue ja pentueiden määrän ollen 4- välillä. Vuosien 985 välisenä aikana rekisteröitiin Ruotsissa 5 pippuri-suola pentuetta, joissa yhteensä oli 33 pentua eli lähes 3 pentuetta/vuosi (,8). Vuosina -3 Ruotsissa syntyi seitsemän pentuetta, joissa yhteensä 4 pentua keskimääräisen pentuekoon ollessa 6,4 pentua/pentue. Vuonna 9 ei pippuri-suola pentueita Ruotsissa syntynyt. Sukusiitosaste vaihteli välillä,-,% ja ainoastaan yksi yhdistelmä ylitti suositellun 6,5% rajan tarkasteluajankohtana. Huomioitavaa on, että Ruotsissa sukusiitosasteen laskennassa käytetään viittä (5) sukupolvea, joten se ei ole täysin vertailukelpoinen Suomen lukuihin, joiden laskennassa on käytetty kahdeksaa (8) sukupolvea. 8 Venäjä Venäjä on yksi populaatioomme suurehkosti vaikuttava maa, mutta valitettavasti tarkempia tietoja ei sieltä ole saatu. Käsityksemme mukaan rekisteröintimäärät ovat moninkertaiset verrattuna Suomen rekisteröintimääriin.\n17 4..4 Yhteenveto populaation rakenteesta ja jalostuspohjasta Rodun jalostuspohjan laajuus Perinnöllisen muuntelun kannalta on rodun kannan populaatiokoko vähintäänkin uhanalainen eikä merkittävää jalostusvalintaa ole rodussa varaa tehdä kovinkaan tiukoilla kriteereillä. Rekisteröintimäärät tulisi saada pidettyä vähintäänkin nykyisellä tasolla. Eri koiria tulisi myös käyttää tasaisemmin, jotta saataisiin mahdollisimman tehokkaasti säilytettyä rodussa perinnöllistä vaihtelua. Vuosittainen sukusiitosaste vaikuttaa olevan nousussa, mikä omalta osaltaan vaikuttaa heikentävästi kannan perinnöllistä vaihtelua ajatellen. Tehollista populaatiokokoa pienentää myös jalostukseen eniten käytettyjen koirien lähisukulaisuus sekä liian suuret jälkeläismäärät kannan kokoon suhteutettuna. Eritoten toisen polven jälkeläismäärät ovat joillain koirilla hälyttävän suuret. Positiivisena asiana voidaan kuitenkin sanoa, että suursnautsereiden keskimääräinen jalostuskäytön ikä on riittävän korkea sekä isät/emät suhde on myös hyvällä tasolla. Molempien värimuunnosten populaatiokoko on kuitenkin rodun kotimaassa selvästi Suomen tilannetta parempi. Tuonneissa tulisikin erityisesti kiinnittää huomiota siihen, että tuontikoirat/ulkomaiset astutukset eivät ole läheistä sukua toisilleen, jotta tuontikoirilla olisi tosiasiallisesti Suomen tehollista populaatiokokoa parantava merkitys. Huolestuttavaa kuitenkin on, että rekisteröintien määrä on laskenut niin rodun kotimaassa kuin Ruotsissakin. Pippuri-suola -värin perinnöllisen muuntelun säilyttäminen vaikuttaa lähes mahdottomalta tehtävältä. Värimuunnos on harvinainen myös muualla maailmassa. Suomessa on nykyisin väriristeytysyhdistelmät sallittu, mikä toivottavasti helpottaa tilannetta. Vuonna 3 on syntynyt ensimmäinen väriristeytyspentue Suomessa. Tärkeimmät jalostuspohjaa kaventavat tekijät Yksittäisten koirien liian runsas jalostuskäyttö kaventaa jalostuspohjaa uhkaavasti ja eritoten toisen polven suurin jälkeläismääriin tulee kiinnittää suurta huomiota. Myös jalostukseen käytettyjen urosten ja narttujen määrä on liian pieni, joten koiria tulisi käyttää jalostukseen laajemmin. Yksittäisten yhdistelmien korkeita sukusiitosasteita tulee välttää, jotta vuosittainen sukusiitosaste saadaan pidettyä mahdollisimman alhaisena. Uusintayhdistelmiä tulee myös välttää. Pippuri-suola muunnoksen suurin ongelma on koirien maailmanlaajuisesti pieni lukumäärä. Jälkeläismäärään perustuva PEVISA-ohjelma Suursnautsereilla ei ole jälkeläismäärään perustuvaa PEVISA-ohjelmaa. Varsinaista matadorijalostusta ei esiinny: isät-emät suhde vuosivaihtelu 4-3 on ollut,75-, välillä sekä sukupolvittain tarkasteltaessa välillä,78-,88 (musta). 4. Luonne ja käyttäytyminen sekä käyttöominaisuudet 4.. Rotumääritelmän maininnat luonteesta ja käyttäytymisestä sekä rodun käyttötarkoituksesta Suursnautserin alkuperäinen käyttötarkoitus oli toimia vahti- ja vartiokoirana. Suursnautserin nykyisen rotumääritelmän mukaan sen tulee soveltua erittäin hyvin seura-, urheilu-, työ- ja palveluskoiraksi. Toimiakseen tässä monipuolisessa tehtävässä, vaatimukset sen luonneominaisuuksille ja niiden\n18 arvioinnille ovat haastavat. Rotumääritelmä antaa luonteelle seuraavat reunaehdot: Yleisvaikutelma: Järkähtämättömän puolustustahtoinen koira, jolla on kunnioitusta herättävä ulkonäkö. Käyttäytyminen/luonne: Tyypillisiä ominaisuuksia ovat hyväntahtoinen, rauhallinen luonne ja lahjomaton uskollisuus isäntää kohtaan. Suursnautserilla on hyvin kehittyneet aistit. Se on älykäs, koulutuskelpoinen, voimakas, kestävä, nopea, vastustuskykyinen sään vaihteluille ja sairauksille. Synnynnäisen rasituskestävyytensä ja itsevarmuutensa ansiosta se soveltuu erittäin hyvin seura-, urheilu-, työ- ja palveluskoiraksi. Hylkäämisen aiheuttavat virheet: Ei toivottuja ominaisuuksia ovat arka, aggressiivinen, äreä, liioitellun epäluuloinen tai hermostunut käytös. 4.. Jakautuminen näyttely- / käyttö- / tms. -linjoihin Vaikka mitään virallista jakoa ei näyttely- ja käyttölinjoihin ole tehty, voidaan sanoa, että käyttö- ja luonneominaisuuksia painottavien kasvattajien linjoissa koirat ovat keskimäärin temperamentiltaan vilkkaampia ja niillä on suurempi taisteluhalu. Taulukossa oleva analyysi tehty vuosina 9-4 luonnetestatuista mustista suursnautsereista siten, että testissä yleisimmin saatuja arvosanoja ei ole otettu huomioon, vaan on kiinnitetty huomiota ääripäihin. Pippuri-suola muunnosta ei ole otettu huomioon, sillä kannan pienuudesta johtuen, ei linjoissa voida katsoa olevan erillistä painotusta näyttely- tai käyttöpuolelle. Materiaalissa on yhteensä 53 koiraa, joista 57 % on luokiteltu näyttelylinjaisiksi, % käyttölinjaisiksi ja % sekalinjaisiksi. Jaottelu on tehty sen perusteella, miten vahvasti suvuissa esiintyy hyviä näyttelytuloksia tai käyttötuloksia sekä sellaisia koiria, joissa on vanhempina molemmista linjoista olevia yksilöitä. Aineiston perusteella voisi myös mainita, että käyttölinjaiseksi luokitellut suursnautserit olisivat keskimäärin kovempia luonteiltaan. Huomioitavaa on myös se, että näyttelylinjaisiksi luokitelluilla koirilla toimintakyky oli miinuksella useammin kuin plussalla (+ suuri tai +3 erittäin suuri). Toimintakyky Terävyys Puolustushalu Taistelutahto Hermorakenne Temperamentti Kovuus Näyttely Käyttö Seka Taulukko. Luonnetestianalyysiä linjoittain (%). Lähteet: SSSK:n vuosikirjat 3, ja Jorma Lankisen luonnetestitietokanta. Esim. käyttölinjaisista koirista 3% sai taistelutahdosta arvosanan +3 tai + ja 6% miinusmerkkisen arvosanan. Yleisin arvosana suursnautsereilla ollut +, jota ei siis ole otettu huomioon PEVISA-ohjelmaan sisällytetty luonteen ja käyttäytymisen ja/tai käyttöominaisuuksien testaus ja/tai kuvaus Suursnautsereiden PEVISA-ohjelmaan ei ole sisällytetty luonteen ja käyttäytymisen tai käyttöominaisuuksien testauspakkoa jalostukseen käytettävien yksilöiden osalta Luonne ja käyttäytyminen päivittäistilanteissa SSSK toteutti syksyllä 4 kotisivuillaan kyselyn, jossa kartoitettiin suursnautsereiden ei-toivottua käyttäytymistä. Kyselyssä toivottiin vastauksia eritoten vuosina - syntyneistä koirista.\n19 Vastauksia saatiin 53 kpl, mikä vastaa vain 3, % osuutta kyseisenä ajanjaksona rekisteröidyistä koirista, joten määrää ei voida pitää riittävänä luotettavien johtopäätösten tekemiseen. Vastausten perusteella voidaan todeta, että pääosin suursnautserit eivät ole arkoja eivät myöskään aggressiivisia eikä eroahdistusta juurikaan esiinny. Vastauksista 6 % osoitti koirien reagoivan koviin ääniin. Kyselyn tuloksia on analysoitu tarkemmin jäljempänä. Luonnetestitulosten perusteella laukauksista miinusmerkkisiä arvosanoja oli saanut alle % testatuista suursnautsereista. Luonnekysely SSSK kysyi kesällä 4 aktiiviharrastajien mielipidettä rodun luonteesta ja rakenteesta. Kyselylomakkeet olivat jaossa SSSK:n kesäleirillä ja SSSK:n pk-mestaruuskilpailuissa, joten kyselyyn vastaajat painottuvat pk-harrastajien ryhmään. Kyselyyn vastasi 6 henkilöä eli 6 %. Vastaava kysely on toteutettu myös vuonna 5. Mitään suuria eroavaisuuksia ei uudistetussa kyselyssä noussut esiin. Harrastajat kuitenkin kokevat, että suursnautseri on kaukana ihannetilasta koskien rohkeutta ja itsevarmuutta sekä sitä, että suursnautseri ottaisi asioihin kantaa vain tarvittaessa. Todennäköisesti todella arkoja ja epävarmoja yksilöitä ei viedä esimerkiksi luonnetesteihin, jotta näistä asioista saisi kerättyä luotettavampaa tietoa. Huomioitavaa on myös se, että vastaajamäärän pienuudesta johtuen, ei täysin luotettavia päätelmiä voi tämän kyselyn perusteella kuitenkaan tehdä. Luonne Nykytilanne Ihanne rohkea, itsevarma, uskaltaa ottaa selvää uusista asioista, ottaa 6% 96% kantaa vain tarvittaessa arka, epävarma, suhtautuu epäillen uusiin asioihin, ottaa 44% - tarpeettoman usein kantaa niihin vilkas, nopea, kuitenkin keskittymiskykyinen % 44% ylivilkas, kiihkeä, joskus jopa hössöttävä 64% - rauhallinen, hidas, joskus jopa flegmaattinen 4% - työhaluinen, jaksaa työskennellä kauan % 8% innostuu helposti, leikkii taistelu- ja saalisleikkejä 36% 8% lyhtyjänteinen, innostuu vain hetkeksi 6% - vaikea innostaa, ei kiinnostu leluista 6% - itsepäinen, joskus jopa jurottava % 4% miellyttämisenhaluinen 8% % ystävällinen, kiltti, avoin % 6% pidättyväinen, välinpitämätön 4% 8% yliystävällinen, mielistelevä % - vihainen, aggressiivinen, pelottava - - uskollinen 8% % metsästää, ajaa riistaa 4% - Taulukko. Harrastajien näkemys rodun luonneominaisuuksista. Lähde: SSSK:n kysely harrastajille 7/4 Luonnetesti ja MH-luonnekuvaus Seuraavassa taulukossa on esitetty kuinka suuri osuus vuosina 4-3 syntyneistä suursnautsereista on osallistunut luonnetestiin. Suursnautserista luonnetestataan enimmillään jopa 4 % ikäluokasta, mutta määrät näyttäisi olevan laskussa. Tarkasteluajanjaksolla kolme koiraa on saanut arvosanan LTE ja viisi koiraa LTE-.\n20 Vuosi rek. kpl testattu kpl % Taulukko 3. Luonnetestiin osallistuneiden suursnautsereiden lukumäärä ja osuus rekisteröinneistä. Lähde: SSSK tietokanta 6 Taulukoissa 3 ja 4 analysoidaan vuosina -4 luonnetestattujen suursnautsereiden saamia pisteitä. Otoksessa on yhteensä 599 suursnautseria, joista urosten osuus on 8 kpl ja narttujen 39 kpl. Keskimäärin suursnautserit saavat luonnetestistä pisteitä 45. Ampuma-alttiita on ollut % ( kpl). LOPPUPISTEET kpl % miinuspisteitä 8 % % % % yli 7 % Taulukko 4. Loppupisteiden jakauma. Lähde: Jorma Lankisen tekemä yhteenveto SKL:n luonnetestituloksista Arvosana I II III IV V VI VII VIII (+a/+b) (-a/-b/-c) Taulukko 5. Luonnetestiarvosanojen jakauma prosentteina. Lähde: Jorma Lankisen tekemä yhteenveto SKL:n luonnetestituloksista Kuva. Vuosina -4 testattujen suursnautsereiden rotuprofiili. Lähde: Jorma Lankisen tekemä yhteenveto SKL:n luonnetestituloksista\n21 Profiilit on luotu muuttamalla luonnetestituloksien arvosanat kunkin ominaisuuden voimakkuutta kuvaavalle asteikolle -5. Kaaviossa on mainittu testikertojen lukumäärä sekä ampuma-alttiiden osuus testatuista ja keskeytettyjen testien osuus. Suluissa näkyvät koko materiaalin vastaavat prosenttiluvut. Suursnautserin ihanneluonnetestitulos on seuraava: I Toimintakyky II Terävyys III Puolustushalu IV Taisteluhalu V Hermorakenne VI Temperamentti VII Kovuus VIII Luoksepäästävyys Laukauspelottomuus +3 erittäin suuri tai + suuri +3 kohtuullinen ilman jäljelle jäävää hyökkäyshalua +3 kohtuullinen, hillitty tai + suuri, hillitty +3 suuri, + erittäin suuri +3 rauhallinen ja varma tai + suhteellisen rauhallinen + kohtuullisen vilkas +3 kohtuullisen kova +3 hyväntahtoinen, luoksepäästävä, avoin + laukausvarma suoritettu ohjaaja kesk. kuvaaja kesk. Taulukko 6. Suomessa MH-luonnekuvaukseen 5-3 syntyneistä koirista osallistuneet. Lähde: KoiraNet 5 MH-kuvausta ei pidetä suursnautserille riittävänä yksinomaisena luonnetta mittaavana menetelmänä, koska siitä puuttuu puolustushalua mittaava osuus. Jalostustarkastus Suursnautsereille järjestetään jalostustarkastus nimellä Saksasta tuotua luonnetta mittaavaa testiä. Osallistujamäärät ovat olleet pieniä, johtuen osaksi testin koulutusta vaativasta luonteesta. Itse jalostustarkastuskoe sisältää koiran luonnetta mittaavan osan ja suojeluosuuden. Luonnetta mittaavassa osassa testataan koiran luoksepäästävyyttä, saalisviettiä, taisteluhalukkuutta, rohkeutta selviytyä yllättävistä mutta vaarattomista tilanteista ja paineensietokykyä. Tuomari arvioi myös koiran fyysisiä ominaisuuksia (ketteryys, voima, nopeus ym.). Luonnetta mittaavan osan jälkeen koira ohjataan suoraan lyhyeen suojeluosuuteen (piilosta hyökkäys ja rohkeuskoe). Testin alkuosassa mahdollisesti kuormittuneelle koiralle tämä tehtävä on suojelukoulutuksenkin saaneelle koiralle tavanomaista harjoitusta vaativampi. SSSK on kehittänyt jalostustarkastuskokeesta Suomen olosuhteisiin sopivan vaihtoehdon, joka sopii myös vailla suojelukoulutusta oleville suursnautsereille. Jalostustarkastukseen on osallistunut vuosina 5-4 yhteensä 5 koiraa, joista 7 on hylätty Osallistuneita Hylättyjä 3 Taulukko 7. Suomessa jalostustarkastuskokeen 5-4 luonnetta mittaavaan osuuteen osallistuneet. Lähde: SSSK:n tietokanta 6\nHyväksytty rotujärjestön yleiskokouksessa 12.03.2017 SKL:n jalostustieteellinen toimikunta hyväksynyt 18.4.2017 voimassa 1.1.2018-31.12.2022 Appenzellinpaimenkoirien jalostuksen tavoiteohjelma 2018-2022


Kaunas - Pieni matkaopas\nSijaintisi: Sivuston etusivu » Liettua » Kaunas\nLiettuan toiseksi suurin kaupunki Kaunas on viime vuosikymmenen aikana muodostunut suosituksi vierailupaikaksi, jossa ainakin kesäisin on kansainvälinen tunnelma. Tyyliltään ja tunnelmaltaan Kaunas muistuttaa melkoisesti maan pääkaupunkia, ja sen kohokohtiin kuuluvat vanhakaupunki, keskustan uuden puolen pääbulevardi ja lukuisat museot ja kirkot.\nLiettualaiset ruoat ovat maukkaita ja monipuolisia ruokia, joista valtaosa vierailijoista pitää. Parhaat ostospaikat on helppo löytää, sillä ne ovat alueita, joilla muutenkin tulee vietettyä aikaa. Kaunas on erinomainen kulttuurikaupunki, jossa on konsertteja ja tapahtumia. Perheille Kaunas on hyvä ja takuuvarmasti turvallinen. Urheilunystävät voivat seurata korkeatasoisia koripallo-otteluita. Yöelämä ei ole mitään kovin villiä, mutta Kaunaksessa on paljon anniskelupaikkoja ja terasseja kesäisin.\nTuristin näkökulmasta kaupungissa on kaksi tärkeää aluetta, vanhakaupunki ja keskustan uusi puoli, ja niiden alueella sijaitsee suurin piirtein kaikki sellainen, joka loman aikana tulee nähtyä. Vanhassakaupungissa on muutama vaikutuksen tekevä nähtävyys, jotka ovat sen pääaukion ympäristössä. Keskustan uudella puolella on museoita.\nKaunakseen tehdään järjestettyjä matkoja, mutta valtaosa suomalaisista matkustaa sinne omatoimisesti. Kaunaksessa on yllättävän pitkät välimatkat, joten käveltyä tulee paljon. Jos haluaa käyttää julkisia, ovat bussit ja johdinautot nopeita ja edullisia kyytejä. Taksilla liikkuminen on Kaunaksessa edullista, ja siellä voi myös vuokrata pyörän. Kaunaksen säät eivät kovin paljon poikkea Etelä-Suomen säistä. Kaunas on varteenotettava matkakohde ympäri vuoden.\nHotelli- ja aluevinkeissä kerrotaan niistä Kaunaksen alueista, jotka sijainniltaan ja palveluiltaan ovat parhaita hotellille tai muulle majapaikalle. Lisäksi esitellään näiden alueiden parhaita ja pidetyimpiä hotelleja ja muita majapaikkoja.\nVaikka Kaunas ei ole mikään suosittu vierailupaikka, siellä käy paljon enemmän turisteja kuin vielä vuosikymmen sitten.\nVaikka Kaunas ei ole mikään suosittu vierailupaikka, siellä käy paljon enemmän turisteja kuin vielä vuosikymmen sitten. Niinpä siellä kaikkein tavallisimpia ovat huoneistot, eikä varsinaisia hotelleja ole kovinkaan paljon. Hosteleita on Kaunaksessa useita, ja niissä on yhteismajoitushuoneiden lisäksi huoneita yhdelle tai useammalle hengelle. Monet majapaikat ovat kaukana vanhastakaupungista ja hankalissa paikoissa, joten kävelypelillä liikkeellä olevien kannattaa katsoa majapaikka kaikkein keskeisimmiltä paikoilta.\nMajapaikoiltaan Kaunas melko huokeahintainen paikka, sillä sieltä voi vanhastakaupungistakin saada kaikkein vilkkaimpina kesäkuukausina ison asunnon alle 30 eurolla. Jos sijoittaa vähän enemmän, voi saada todellisen luksusluokan majapaikan, eikä kaupungissa ole oikeastaan järkeä maksaa yöstä paljon yli 50:tä euroa.\nVanhassakaupungissa on paljon kaupungin kaikkein tärkeimpiä nähtävyyksiä.\nVanhakaupunki on laaja ja sokkeloinen korttelisto, jossa on paljon kaupungin kaikkein tärkeimpiä nähtävyyksiä. Niihin kuuluvat linnake, kaupungintalo, useita hienoja kirkkoja ja unohtumattomia katunäkymiä. Vanhankaupungin keskusaukio (Rotušės aikštė) on kaupungin huomattavin aukio, ja sen kaunein rakennus on kaupungintalo. Aukion laitamilla on monia hienoja rakennuksia, joita voi loman aikana katsella vaikka yhdeltä sen terasseista, ja esimerkiksi jesuiittakirkko (engl. Saint Francis Xavier) on barokkityyliä edustava suuri kirkko.\nOstosten tekeminen ei ole mikään kaikkein suurin ajanviete, mutta Kaunaksesta voi tuoda kotiin käsitöitä ja paikallisia tuotteita, joita ei muualta saa. Parhaat apajat ostoksille ovat aivan ytimessä, eli vanhassakaupungissa ja keskustan uudella puolella, eikä muualla ole paljonkaan kauppoja.\nUuden puolen pääkatu on Laisvės alėja, ja sen varrella on hyvä määrä mitä erilaisimpia liikkeitä. Kadulta voi ostaa vaatteita, käyttötavaraa ja elintarvikkeita, ja ne, jotka haluavat nähdä mitä Liettuassa on tarjolla, tutustuvat tähän lähes kaksi kilometriä pitkään katuun kunnolla. Kadulla on paljon kahviloita ja ravintoloita, joiden hintataso on vanhaakaupunkia alhaisempi, joten katuun voi tutustua vaikka puoli päivää.\nVanhankaupungin pääkatu on Vilniaus gatvė, joka alkaa jo keskustan uudelta puolelta. Se on vanhankaupungin puolella katu, jolla myydään turisteja kiinnostavia tuliaisia ja matkamuistoja, ja sen ja lähikatujen koluaminen on olennainen osa Kaunaksessa vietettyä lomaa. Hyvä katu kauppojensa puolesta on J. Jablonskio, joka on alikulkukäytävän vieressä, ja toinen hyvä sivukatu on M. Daukšos, jonka päässä on valintamyymälä.\nMuualla kaupungissa on jonkin verran ostospaikkoja. Lähellä linja-autoasemaa on suuri Akropolis-ostoskeskus, ja keskustan uusissa osissa on muutama kauppa, mutta kortteleita on turha kierrellä kauppojen löytymisen toivossa. Omalla autolla liikkeellä oleville keskustan ulkopuolella on ostoskeskuksia ja kauppahalli, jotka ovat ostospaikkana tunnetulla Urmas-alueella. Tarjontaan kuuluu myös Urmas-kauppakeskus, joka on kauppahallin vieressä. Alueelle tulee keskustan suunnalta melkoisesti johdin- ja linja-autoja.\nSilli ja perunat tarjotaan Baltiassa vähän erilailla kuin mihin Suomessa on totuttu.\nLiettualaiset ruoat eivät ehkä ole maailmalla tunnettuja, mutta niitä tarjoavat ravintolat ovat Kaunaksessa erinomaisia, ja perinneruokien maistelu kuuluu olennaisena osana lomaan. Eräitä tunnetuimpia ruokia ovat perunanyytit nimeltään “cepelinai”, jotka tehdään perunamuusista tai raastetuista perunoista ja niihin lisätään sisälle lihaa tai vihanneksia. Erilaiset keitot ovat suosittuja ja niitä on tapana ottaa ainakin alkuruoaksi, ja hyviä kesäisiä pikkuruokia ovat silli ja perunat, jotka Baltiassa tarjotaan vähän erilailla kuin mihin Suomessa on totuttu. Yksi ulkomaalaisten keskuudessa suosituimpia ruokia on “blynai” eli eräänlaiset letut, jotka yleensä tehdään perunasta, mutta niitä on kahdenlaisia, ohuita ja paksuja. Ne sopivat sekä pää- että jälkiruoiksi, sillä ne voivat olla suolaisia tai makeita, ja ne ovat myös hyvä välipala.\nVanhankaupungin keskusaukio (Rotušės aikštė) on paikka, jossa kannattaa ainakin kerran loman aikana ruokailla. Sen ravintoloiden joukossa on monenmoisia, ja kesäkauden aikana aukion Vilniaus-kadun puoleinen pää täyttyy terasseista. Vanhankaupungin pääkatu (Vilniaus gatvė) ei ole yksi kaupungin parhaista ravintolakaduista, mutta sen varrella on melkoinen määrä kahviloita, leipomoita ja baareja. Sillä on lukuisia houkuttelevia terasseja, ja osa paikoista tarjoaa ruokia, mutta ne ovat lähinnä hampurilaisia ja muita vastaavia trendiruokia ja usein ylihintaisia. Keskustan uudella puolella ruokapaikat ovat pääbulevardin ympäristössä, ja se on vanhaakaupunkia edullisempi mutta myös hohdottomampi alue ruokailulle.\nKaunaksen erikoisuuksia ovat kaksi funikulaaria.\nKaunakseen on hyvä yhdistää muita kohteita, ja sinne pääsee helposti linja-autolla Riiasta ja Puolasta, ja myös Tallinnasta ja Pärnusta.\nOmatoimimatkustaja voi siirtyä Suomesta Kaunakseen suorilla lennoilla Turusta, mutta muissa tapauksissa on lennettävä ensin Vilnaan. Kaunakseen voi siirtyä helposti linja-autolla Riiasta ja Puolasta, ja myös Tallinnasta tai Pärnusta sinne voi siirtyä suoraan bussilla. Kaunas onkin parhaimmillaan yhdistettynä muihin kohteisiin, ja lentomatkailija voi hyvin viettää aikaa myös Liettuan pääkaupungissa, Vilnassa, ja bussilla tai autolla liikkeellä olevan on erityisen helppo nähdä matkan varrella Viroa ja Riika. Mahdollista on tietenkin myös lentää Riikaan, ja siirtyä sieltä edullisilla ja mukavilla busseilla neljässä tunnissa Kaunakseen.\nKaunaksen matkailusivut | Kaunas Wikipediassa | Liettuan turvallisuustilanne (Ulkoministeriön matkustustiedote) | Google-kartta: Kaunas, Liettua\nVielä on muutama kuukausi aikaa Kaunas 2022:een, jolloin Liettuan toiseksi suurin kaupunki nimetään Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Kaunas, ja sitä ympäröivä Kaunasin alue muuttuvat yhdeksi suureksi eurooppalaiseksi näyttämöksi, avajaiset pidetään 22. tammikuuta 2022. Kaunas valmistautuu vastaanottamaan tuhansia turisteja Liettuasta ja kaikkialta maailmasta. Festivaalit, tapahtumat ja kulttuurielämykset odottavat Kaunasissa kävijöitä. Ohjelma perustuu aiheisiin, kuten modernistiseen arkkitehtuuriin, muistiin, menneisyyden muistamiseen ja tulevaisuuteen katsomiseen sekä Fluxus Labs -tapahtumaan, jossa paikalliset yhteisöt osallistuvat erilaisiin taidetapahtumiin. Tiesitkö muuten, että kansainvälinen fluxus-liike (mm. Yoko Onon kaltaisia taiteilijoita), joka korostaa taiteellista prosessia tuloksen sijaan, on lähtöisin Kaunasista. Tämän kunniaksi Kaunas on nimennyt kansainvälisen lentokenttänsä uudelleen Fluxus Airportiksi.\nLentokentältä pääsee bussilla 29 kaupungin keskustaan. Siirtymisaika on 45 minuuttia, ja bussin aikataulu menee lentoaikataulujen mukaan. Lipun saa kuljettajalta, sen hina on 1€, ja se on maksettava tasarahalla. Myöhään illalla kulkee bussi 29G.\nHiljattain kunnostetulla Vienyben aukiolla on hienoja arkkitehtonisista ratkaisuja. Lisäksi aukiota koristavat suihkulähteet, useat terassit ja siellä on jopa skeittirata, jota pitkin mennään niin polkupyörillä, skuuteilla, rullaluistimilla kuin skeittilaudoilla. Uudistetulle aukiolle on pari suihkulähdettä, joissa lapset voivat pärskytellä vettä, viherkasveja, kuten puita ja tuhansia kukkia. Penkkejä jalkojen lepuuttamiseen. Jokin aika sitten Vienyben aukion arkkitehtoninen konsepti sai kansainvälisen Design Council -palkinnon, jonka jakoi arkkitehdeistä ja suunnittelijoista koostuva kansainvälinen tuomaristo. Aukion uudistus julistettiin City Space -luokan voittajaksi. Tämä oli ensimmäinen kerta kun hanke Liettuassa sai tämän tunnustuksen


Red Queen Casino – slotit, pöytäpelit ja livepelit | Kasinovaihtoehdot.com\nParhaimmillaan digitaalinen kasinopelaaminen on mitä hauskin tapa viettää aikaa ja oikein onnekkaalle pelaajalle se saattaa osoittautua jopa varsin palkitsevaksikin. Nykypäivänä virtuaalisesta rahapelaamisesta kiinnostuneille onkin tarjolla mitä moninaisempia vaihtoehtoja, joten se kokeileminen on todella helppoa ja vaivatonta, vaikkakaan ei välttämättä täysin yksiselitteistä. Digitaalisten palveluiden kehitys on saanut erilaisten rahapelialustojen määrään lisääntymään huomattavasti, ja juuri sen oikean nettikasinon valitseminen saattaakin olla kohtalaisen vaikea tehtävä. Yksi ehdottomasti harkinnan arvoisista nettikasinoista on Red Queen Casino, joka lanseerattiin rahapelimarkkinoille 2014. Tällä mielenkiintoisella kasinolla on toiminnalleen UK Gambling Commissionin pelilisenssi, joten pelaajat voivat luottaa siihen, että se vastaa alan standardeja verovapaiden pelivoittojen lisäksi.\nNykyaikaisilla kasinomarkkinoilla edukseen erottuminen voi olla kasinolle kuin kasinolla työtä vaativa tavoite. Red Queen Casinon lähestymistapa onkin ollut erittäin omalaatuinen. Easi Games Limited -yritys, joka toimii Red Queen Casinon taustalla, aloitti rahapeliliiketoiminnan vedonlyönnin maailmassa 1990-luvun puolivälissä, ja ehkä juuri yhtiön pitkästä kokemuksesta johtuu Red Queen Casinon pelivalikoiman rohkeus. Se nimittäin pitää sisällään varsin uniikkeja ja harvinaislaatuisia uusia pelejä. Tämän lisäksi Red Queen Casinolla on panostettu sen käyttöliittymään ja käytettävyyteen varsinkin mobiili- ja älylaitteilla. Kasinolla pääsee pelaamaan niin klassisia pöytä- kuin kolikkopelejäkin, mutta kasinolta löytyy myös live-kasino ja tietysti monia vedonlyöntivaihtoehtoja. Hyödynnä punaisen kuningattaren aloitusbonus ja kokeile kasinoa itse!\nKun kasinoita tahdotaan arvioida systemaattisesti ja yhteismitallisesti, yksi tärkeimmistä aloituspisteistä on niiden pelivalikoiman tarkasteleminen. Kasinobonukset ovat tietysti kiehtovia elementtejä, mutta ilman laadukasta pelivalikoimia bonuksista riittää iloa vain hetkeksi. Red Queen Casinolla tästä ei kuitenkaan ole pelkoa.\nKasinolta löytyy yhteensä yli 600 erilaista rahapeliä. Pelivalikoima on koostettu erittäin laajasta valikoimasta erityylisiä ja luonteisia pelivalmistajia, kuten Cryptologi, 1×2 Gaming, Thunderkick ja Lightning Box Games muiden muassa. Pelien kokoelma koostuu niin sloteista ja kolikkopeleistä, kuin videopokereista ja live-jakajan järjestämistä kasinopeleistä. Pöytäpelaajien ystävät voivat pelata Red Queen Casinolla niin rulettia kuin useampaa erilaistakin blackjack-versiota, mutta luonnollisesti kasinolta löytyvät myös kaikkein pidetyimmät pokeriversiot.\nPelivalikoiman tarkastelu on erinomainen lähtöpiste kasinoiden arvioimiselle, mutta se kertoo kasinosta vain sen kaikkein välttämättömimmän. Käytännön pelaamisen kannalta muut elementit ovat aivan yhtä tärkeitä, elleivät toisinaan jopa tärkeämpiä. Laadukas asiakastuki on yksi nykyaikaisen nettikasinon ehdottomista tärkeimmistä ominaisuuksista. Red Queen Casinolla tämä elementti on hoidettu erittäin hyvin. Kasinon asiakastukeen on mahdollista olla yhteydessä niin puhelimen, sähköpostin kuin nykyaikana suositun, kätevän live chatin avulla, jolla tukipyynnöt selviävät hetkessä. Kotimaisille pelaajille hienoinen pettymys on kuitenkin se, että toistaiseksi Red Queen Casinon asiakastukea tarjotaan vain englanninkielellä. Asiakastuki on avoinna maanantaista perjantaihin aikavälillä 9.00-17.00, mutta sen ulkopuolella omatoimiset asiakkaat voivat tyydyttää tiedonjanonsa kasinon FAQ-sivustolla.\nAsiakaspalvelun laatu ehdottoman tärkeä osa kasinopelaamisen kokemusta, mutta se ei ole ainoa huomioon otettava elementti. Kasinokokemuksen kannalta vaikuttavia tekijöitä ovat myös kasinon turvallisuus ja varsinkin sen rahansiirtojen toimivuus. Onneksi Red Queen Casinolla nämäkin elementit on otettu huomioon nykypelaajien odotuksia vastaavalla tavalla. Red Queen Casinolla niin rahojen tallettaminen kuin kotiuttaminenkin sujuvat varsin näppärästi. Talletukset ovat nopeita ja onnistuvat helposti esimerkiksi yleisillä luotto- ja pankkikorteilla, kuten Mastercardilla, Visalla ja Visa Electronilla. Tämän lisäksi Red Queen Casino sallii nykyaikaisten nettilompakoiden, kuten Skrillin ja Netellerin käytön rahansiirtoihin. Kasinoasiakkaiden turvallisuudesta on huolehdittu SSL-sertifioidulla salauksella, joka pitää pelaajien tili- ja henkilötiedot hyvässä tallessa asiattomilta tahoilta.\nNykyaikaiset kasinomarkkinat vaativat nettikasinoilta paljon ponnistuksia, jotta ne onnistuvat erottumaan kilpailijoistaan. Red Queen Casino on virtuaalinen pelialusta, jolla on puolellaan monia hyvä ominaisuuksia. Ensimmäisiä asioita, jotka pelaaja huomaa kasinolla on sen helppo käytettävyys, jonka toteuttamiseksi on selvästi nähty vaivaa. Täysin instant play -teknologiaa hyödyntämällä rakennetun kasinon käyttökokemus on selkeä ja aloituskynnykseltään kiitollisen matala. Kasinon toiminta on mainion läpinäkyvää ja varsinkin kolikkopelien palautusprosenttien esittäminen on arvostettava teko. Red Queen Casinon pelivalikoima on koostettu huolella ja siinä riittääkin testattavaa moneen eri pelimakuun. Kasinon käyttäminen on sujuvaa myös mobiililaitteilla ja live-kasino on hauska elämys. Asiakastukikin on kiitettävän osaavaa ja ammattitaitoista.\nJokaisella kasinolla on niin hyvät kuin huonot puolensa. Näin on asianlaita myös enimmäkseen onnistuneen Red Queen Casinon kohdalla. Ehkä kaikkein kuormittavin kehityskohde Red Queen Casinon kohdalla koskee sen asiakastukea. Vaikka se onkin erittäin osaavaa, kun sitä tarjotaan, harmillisesti sen aukioloajat ovat kohtalaisen rajatut. Aikana, jolloin moni kasino tarjoaa ympärivuorokautista tukea vuoden jokaisena päivänä, viraston aukioloaikoja noudattava nettikasinon asiakastuki on varsinainen outolintu. Myös pelivalikoimassa on jonkin verran kehitettävää. Red Queen Casinolta ei löydy esimerkiksi lainkaan kasvavien, eli progressiivisien jättipottien pelejä. Jos pelaaja kuitenkin sattuu onnistumaan isommin Red Queen Casinolla, on kohtalaisen matalat päivittäiset nostorajat, jotka saattavat tuntua turhauttavilta.\nYhteenvetona voidaan todeta, että Easi Games Limited -yhtiön vuonna 2014 digitaalisille rahapelimarkkinoille lanseeraama Red Queen Casino on kokonaisuutena varsin onnistunut virtuaalinen pelialusta. Helppokäyttöiseksi ja selkeän tyylikkääksi suunniteltu kasino viehättää varmasti nykypelaajien silmää. Ison-Britannian pelilisenssillä operoiva nettikasino takaa kotimaisille rahapelaajille verovapaat voitot, joita on mahdollista kerätä kasinon omintakeisen pelivalikoiman avulla.\nYhteensä pelejä Red Queen Casinolta löytyy peräti 600 kappaletta, ja niin perinteisten kasinopelien kuin tuoreiden slottienkin ystävillä riittää valinnan varaa. Myös livepelaaminen onnistuu erinomaisesti. Kasinopelien lisäksi Red Queen Casinolla on mahdollista lyödä vetoa hyvin mielenkiintoisista urheilulajeista ja urheilutapahtumista. Osaava tuki palvelee pelaajia englannin kielellä.\nKäy kokeilemassa onneasi Red Queen Casinolla!


Hattaroita: Tuntemattomat polut\nOletko koskaan tullut ajatelleeksi, että kulttuurimme alkulähde ovat meidän kaksi jalkaamme?\nEn ole minäkään, ennen kuin aloin miettiä lempiharrastukseni syvintä ideaa. Minä nimittäin tykkään kuljettaa itseäni eteenpäin jaloillani tasaiseen tahtiin jalkaa toisen eteen siirtämällä, kävelemällä. Mieluummin minä tosin juoksisin - uskon täysin väitteeseen, että esi-isämme ovat olleet todellisia juoksukoneita - mutta nyt eivät ikääntyneet niveleni enää kovaa menoa kestä.\nKävely on yksinkertaista liikuntaa, joka on aina helposti saatavilla, mutta on se myös hyödyllistä hengen ravintoa. Kävellen pääsee uusiin maisemiin, maailmankuva avartuu ja mieli vaeltaa omissa maailmoissaan.\nMitä tutumpi reitti, sitä enemmän mielellä on tilaa vaeltaa, mutta joskus tuttuus myös turruttaa. Tuntemattomilla poluilla saa uusia virikkeitä ja voi kokea löytämisen iloa, siksi minun on välillä poikettava niille. Toisinaan minun on lähdettävä etsimään uusia reittejä laajemminkin elämääni.\nOlen muutoshakuinen ihminen, nopeasti kyllästyn tuttuun juttuun. Olen lapsesta asti ollut jatkuvassa muutosliikkeessä, olen siihen tottunut. Minulle ei ole mikään ihme, että olen vaihtanut asuinmaisemaakin monta kertaa vuodessa. Nyt olen pysynyt samalla paikkakunnalla jo viisi vuotta ... vaikka mitä paikallaan pysymistä se on, kun tänäkin aikana minulla on ollut jo neljä eri kotia.\nVälillä pitää ihan jarrutella, sillä uusi on myös väsyttävää. Siksi olen ajatellut yrittää edes vielä yhden vuoden pysyä tässä, missä nyt olen. Vaikka sitten tylsyyteen asti. Oikeastaan sitä vähän tavoittelenkin, sillä kun ulkonaisesti ei tapahdu suuria, voi pään sisällä tapahtua sitä enemmän.\nMuutoshakuisen on pakko keksiä mielen virikettä, jos ei ympäristö vaihdu. Ihan jännittää nähdä, mitä tästä seuraa, kun sitkeästi pysyn paikallani enkä lähde minnekään, vaikka kuinka maa jalkojen alla polttelisi.\nSitä paitsi Pohjois-Karjalan metsissä on vielä monta mutkaa katsomatta. Nämä kuvat ovat Onttolasta Kontiolahdelta, Lykynlammen ulkoilumaastosta. Siellä on polkuja niin paljon, että helposti eksyy ja löytää itsensä ties minne matkalla. Se on inspiroivaa.\nOlisipa mukavaa, jos ehdit jonkun sana kommenttiakin kirjoittaa ... 😊\non elokuuta 18, 2019\nTunnisteet: harrastus, luonto, terveys\nUlrika 18. elokuuta 2019 klo 10.51\nKävely on tosi hauskaa , mä voin kävellä vaikka kuinka pitkälle . 2 tuntia on ihan ok , äänikirjaa kun kuuntelee niin ei edes huomaa ajan kulua .\nMä inhoon muuttamista , en ole monta kertaa muuttanu , ja ne kerrat kun muuttanu niin vannonu että viimenen kerta ! miten sä kestät kaikki pakkaamiset ja kantelut ja muuttosiivoukset ?!\nKivaa sunnuntaita ! 🙂\nEeva 18. elokuuta 2019 klo 14.29\nNiin, Ulrika, kävelyssä on jotain! Minä kävelen mielelläni myös tuon pari tuntia putkeen, joskus patikointiretkillä niin kauan kuin jalat kestävät.\nSamoin minäkin inhoan muuttosiivousta ja -pakkaamista ja joka kerta vannon, että ei ikinä enää. Kunnes se muuton ikävä puoli unohtuu, ja se jännittävä puoli alkaa houkuttaa.\nKiitos kommentista ja mukavaa sunnuntaita Tukholmaan!\nKristiina Vuorela 18. elokuuta 2019 klo 10.52\nHei. Voihan olla, että vuoden päästä huomaat muuttuneesi mökkihöperöksi, etkä halua lähteä mihinkään ☺. Terveisin mökkihöperö Kristiina\nEeva 18. elokuuta 2019 klo 14.34\nHei vaan Kristiina ja kiitos kivasta kommentista :).\nVoisin varmasti muuttua mökkihöperöksi, jos saisin asunnoksi sellaisen mökin kuin sinulla on ... Ja tosiasiassa olenkin yrittänyt pikku hiljaa sisustella tätä nykyistä kotia kauniimmaksi, jotta viihtyisin ... sitten jo kohta mietin, että mitä turhaa, kun ehkä muutan kuitenkin taas ja joudun kalustamaan kaiken uusiksi.\nKiitos kommentista ja mukavaa aurinkoista sunnuntaita!\nmarja 50+ eloa ja oloa 18. elokuuta 2019 klo 12.27\nHurjaa ja avartavaa tuo sinun muutoshakuisuus. Minä olen kotihiiri, joka on tyytyväinen, kun saa ruumiin- ja hengenravintoa. Olen omasta mielestäni nyt muuttanut tarpeeksi monta kertaa. Pysyn jääräpäisesti ja pönöttäen tässä. Miten jaksat kaiken sen pakkaamisen?\nEeva 18. elokuuta 2019 klo 14.37\nHurjalta se kuulostaa minustakin, kun oikein laskemaan alkaa noiden muuttojen määrää ja tahtia. Mutta kun viime muutosta on pian jo vuosi kulunut, niin aika tuntuu pysähtyvän paikalleen ja samalla koko elämä. Ehkä se kuitenkin on hyvä välillä niin.\nEnkä minä sitä pakkaamista jaksakaan, joka kerta vannon, etten ikinä enää siihen ryhdy :D ... kunnes sitten taas.\nKiitos kommentista, Marja, mukavaa aurinkoista sunnuntaita!\nAnonyymi 18. elokuuta 2019 klo 15.57\n9+15+1+1+2+2+1+5+26 Tässä mun vuodet, joita olen eri paikoissa asunut.\nEeva 18. elokuuta 2019 klo 17.56\nHei Anonyymi, olet näköjään sinäkin muuttoihin tottunut. Pitkä on kuitenkin sinulla jo tuo viimeinen asuinjakso, joten olet tainnut löytää mieluisen kodin. Siihen minäkin pyrin.\nKiitos kommentista ja mukavan leppeää elokuuta sinulle!\nKirsti Kaija 18. elokuuta 2019 klo 21.23\nKävely on minun mieli liikuntalajini.\nMinulle kävi päinvastoin. Lapsena ja nuorena muutimme jatkuvasti ja toisen avioliittoni myötä vain kerran, silloin kun avioliittoa oli kestänyt vuoden. Nyt sitten 45 vuotta tässä samalla paikalla.\nVilkasta elokuun loppua!\nEeva 19. elokuuta 2019 klo 7.26\nKävely on kyllä kivaa! Joskus yksin, toisinaan kaksin, tutuissa tai tuntemattomissa maisemissa...\nOlet onnekas ja varmasti myös sinnikäs, kun olet saanut itselle sopivan pysyvän kodin. Minä vielä haaveilen.\nKiitos kun kävit kommentoimassa, Kirsti, oikein hyvää ja kaunista elokuun jatkoa sinulle!\nNila 19. elokuuta 2019 klo 10.56\nNo eipä sinulla paljon kerkiä paikat pölyyntymään. Ehkä sinä alitajunnassa etsit jotain ja sentakia olet levoton. Toivottavasti löydät etsimäsi. Pohjois -Karjalassa on minun anoppini ja siellä käymme usein. Upeat maisemat.\nEeva 19. elokuuta 2019 klo 11.20\nSaatat olla oikeassa, Nila. Levottomat jalat ja mieli kuljettavat minua varmaankin juuri siksi, että etsin jotain, mitä en itsekään oikein tiedä. Vielä. Mutta onneksi jo pelkkä kävely uusissa maisemissa rauhoittaa. Mukava kuulla, että sinäkin näissä maisemissa olet vieraillut.\nKiitos kommentista ja hyvää lempeää elokuun päivää!\nPihakeiju 19. elokuuta 2019 klo 11.50\nKyllä kävely on minunkin lajini ja välillä pistän juoksuksi. Kävelyyn ei tarvitse oikeastaan kun kunnon kengät,ei ole välineurheilua. Meillä päin luonto tarjoaa mahtavat maisemat liikkumiseen niin jotenkin saa myös hengen ravintoa siitä. Kyllä siellä pohjois karjalassakin on kauniit maisemat :-)\nEeva 19. elokuuta 2019 klo 12.09\nIhan samoin minäkin tahtoisin välillä juosta, Pihakeiju, siinä se vasta mieli tuulettuu, kun ei ehdi mitään ajatella. Vaan ei oikein nykyisin kestä body... Ehkä kuitenkin joskus vielä vähän kokeilen juoksuakin, mutta hyvät kengät on oltava siinä varsinkin, ihan niin kuin sanot.\nMaisemissa on puolensa,kyllä on meillä niitä, mutta vaihtelu tekee hyvää.\nMukavaa että käväisit blogissa ja ehdit kommentoimaan. Oikein rentouttavia kävelyjä ja aurinkoista elokuuta sinulle!