baikalin sentimentaalisia löpinöitä ja opettawaisia kertomuksia| Sivu 2 | Maanpuolustus.net\nViitaten tuossa JOKOn tekstissä olleeseen lainaukseen, niin olen kiinnittänyt huomiota siihen kuinka paljon ihmiset höpisevät näistä korvauksista, jotka laki määrittää pitkien sähkökatkojen kohteeksi joutuneille asiakkaille. Onko väki ihan oikeasti niin hölmöä, ettei käsitä, että nämä yhtiöt tulevat jokaisen maksamansa sentin ja kaikki verkon korajuksiin kuluneet kulut nyhtämään takaisin asiakkailta nostamalla taas sähkönsiirtomaksuja? Naureskelevat vaan partaansa kun ihmiset uhoavat, että saavatpa kerrankin niin että tuntuu kun joutuvat maksamaan korvauksia.\nNiinhän R.R. vakuutusyhtiötkin tekevät ja silti jotkut ottavat vakuutuksia. Kun katko ei koske samanlaisena kaikkia korvaavan yhtiön asiakkaita, henkilökohtaisesti lienee optimaalista hakea korvausta.\nSe ei ollutkaan pointtini. Tottakai jokaisen korvauksiin oikeutetun kannattaa niitä hakea. Kyse onkin siitä että ihmiset ovat niin sinisilmäisiä, että kuvittelevat tuon olevan joku rangaistus sähköyhtiöille.\nNo siis näinhän tapahtuu, kun yrityksellä on määräävä markkina-asema ja lupa laskuttaa ihan miten paljon hyvänsä. Näin ei saisi olla. Sähköverkkojen kaltaisten alojen ei pitäisi alkuunkaan olla yksityisiä, kun kilpailua ei ole.\nSuomessa kaatuu jatkuvasti yrityksiä, jotka ovat sitoutuneet mahdottomiin toimituksiin. Tämä on normaalia ja tervettä markkinataloutta. Kilpailu toimii ja hinnat pysyvät kohtuullisina.\nOngelman Suomen taloudessa muodostavat vanhojen valtionyhtiöiden perilliset. Nämä osin tai kokonaan yksityistetyt laitoksen, jotka toimivat määräävän markkina-aseman turvin. Me joudumme sen seurauksena maksamaan huonosta palvelusta tolkutonta ylihintaa ja vastineeksi firmat tekevät mielettömiä voittoja.\nYhteiskunta on huomattavasti paljon terveemmällä pohjalla, kun valtio omistaa tie-, sähkö-, viemäri-, vesijohto- ja muut runkojärjestelmät. Rakentaminen sekä huolto kannattaa tietysti pilkkoa sopiviin urakoihin, joiden toimitus tilataan kilpailutuksen jälkeen yksityiseltä sektorilta. Valtionyhtiön pitää tietysti pyöriä vain muutaman prosentin katteella. Nykyinen valtionyhtiöiden harjoittama riisto on vain yksi verotuksen muoto.\nKun nyt uutisvirrasta saa ahmittua tätä voimapolitiikan levälle löyhkäävää infoa, kuinka totuus poljetaan lokaan ja suuret kukkoilevat niinkuin aina ennenkin ovat tehneet ja tulevat tekemään....tätä teemaa, jonka yritin pukea proosan muotoon, kannattaa tarkastella.\nIsä sanoo miekkailijalle että turpa kiinni, luuseri, ala vetää maantielle siitä.\nHän määrää Mestarikokin pääperijäksi ja velvolliseksi pitämään yllä Mestarkirjoittajan perheen ruokahuoltoa.\nMestarikirjoittaja ujuttaa artikkeleihin ja kirjoihin piilomainontaa, jolla Mestarikokin ravintola, pia ketju, kukoistaa ja kokista tulee julkkis joka antaa haastattelut ja kokkikirjat Mestarikirjoittajan kautta.\nLuuserimiekkailija vetää lärvit tavernassa, lävistää santarmin ja päätyy hirteen. Mestarikirjoittaja tekee tarinasta menestyskirjan.\nTällainen - kiintoisa - ketju löytyi historian aamuhämäristä, ajalta jolloin en foorumin olemassa olosta tiennyt tuon taivaallista.\nNiin - pitääkö kaikkien valtioden demokratian olla samanlainen? Eipä tietenkään, mutta olennainen kysymys onkin se, että kuinka erilaisia ne voivat olla, jotta voidaan vielä puhua niistä demokratioina? Antiikin Kreikan demokratia ei meidän mielestämme välttämättä ole demokratiaa - tai orwellilaisittain ilmaistuna - antiikin Kreikan demokratiassa toiset olivat tasa-arvoisempia kuin toiset. Tai toisilla oli enemmän demokratiaa kuin toisilla.\nMutta kokolailla kiintoisa kysymys @baikal 'ilta! Ehkäpä ihan oman ketjunsa aihe, jollei sellaista ketjua ole jo joku avannut.\nettä kuinka erilaisia ne voivat olla, jotta voidaan vielä puhua niistä demokratioina?\nAivan. Mutta katsohan veljeksiä Venäjä ja Turkki. Pitää olla melko optimistinen, jotta voisi nähdä nämä kaksi joinain demokratian airueina. Miten Usasta tuli sellainen kuin se nyt on? Kehitys alkoi noin 1770-luvulla ja sitä on päämäärätietoisesti viety siitä lähtien eteenpäin.\nOvatko nämä kaksi mainiota idän veljestä edes aloittaneet tuota tietä? Mielestäni on aivan selvää, että tätä foorumia tänään lukevat eivät tule näkemään meikäläisittäin demokraattisina kumpaakaan.\nReactions: Rannari ja Smith\nHistorian hämäristä asti kumpaankin maata ovat johtaneet yksinvaltiaat, joiden joukossa on ollut vaikka minkälaisia mielipuolia joita on ollut pakko totella. Menneisyyden painolasti on raskas.\nVälillä tietenkin on saatu nauttia valistuneen itsevaltiaan valtakaudesta, mutta kohta valtaan on noussut entistä pahempi hallitsija.\nMeistä ulkopuolisista molempien valtioiden meno näyttää pahalta, mutta miltä tilanne saattaa näyttää sisäpuolelta katsottuna?\nItsevaltias= vahva hallitsija = yhteiskunnallinen vakaus.\nDemokratiaa kunniottava valtionpäämies (valtiossa jossa demokratia ei ole vakaalla pohjalla) = heikko hallitsija = epävakaus\nIhmiset tahtovat vakautta ja itsevaltiaat näyttävät sitä tarjoavan. Sama juttu kuin Euroopan tuoreissa demokratioissa 20- ja 30-luvuilla. Vakauden puolesta ollaan usein valmiita vähän tinkimään oikeuksista, kunhan saa elää suurin piirtein turvattua elämää ja vain hallitsijan vastustajat joutuvat ongelmiin.\n... veljeksiä Venäjä ja Turkki... Ovatko nämä kaksi mainiota idän veljestä edes aloittaneet tuota tietä?\nEi näihin ole uskonut kuin Tarja ja EU. Ensinmainittu ensinmainittuun ja jälkimmäiseen jälkimmäinen.\nEnpä juuri hämmästelisi vaikka uskoisivat vieläkin, kuten edellä mainittu.\nKuka elää vielä siinä uskossa, että Venäjä on demokratia joutaisi "hoitoon" - Venäjän kohdalla itse en enää edes puhuisi "näennäisdemokratiasta", kyse on autoritaarisesta hallinnosta, jossa päätökset tehdään lopulta hyvin pienessä piirissä ja niille voidaan hankkia hyväksytys duumaksi kutsutussa kumileimasimessa. Tuolloin näemme sitten irvokkaan näytelmän, jonka myötä Putin saa haluamansa oikeutuksen. Näin kävi Krimin kohdalla aikoinaan, jolloin koko duumasta löytyi yksi ainoa poliitikko, joka äänesti anneksaatiota vastaan. No kukaan tuskin on yllättynyt siitä, että tänä päivänä kyseinen Ilja Ponomarjov ei enää asu Venäjällä.\nTurkki on lähes yhtä kaukana länsimaisesta demokratiasta mitä on Venäjäkin, Turkin kohdalla lopputulos voi olla jopa vieläkin ikävämpi osalle kansaa - mutta onneksi Turkilla ei ole tuhansia ydinaseita takataskussaan, joilla kiristää maailmaa.\nMinun on vaikea uskotella itselleni sellaista lähitulevaisuutta, jossa kumpikaan mainituista valtioista olisi edes jotakuin länsimainen demokratia. Venäjän kohdalla teoreettinen mahdollisuus olisi tapauksessa, jossa maa sisäisen kaaoksen kautta hajoaa ja tilalle syntyy lukuisia uusia valtioita ja jonkin sortin jäännös-Venäjä - mutta kuinka kauan tuolloinen Venäjä pysyisi demokratiana kunnes joku ex. turvallisuuspalvelun eversti pääsisi vallankahvaan käsiksi ja alkaisi syöttää kansalle tarinaa nöyryytetystä Venäjästä ja fasistisesta lännestä?\nTaitaa edessä olla sukupolvien mittainen prosessi, jonka loppua en näe ja kun ei ole lapsiakaan, niin eivät hekään sitä tule näkemään.\nReactions: tulikomento, Mikoyan, baikal ja 1 muu\nMinun on vaikea uskotella itselleni sellaista lähitulevaisuutta, jossa kumpikaan mainituista valtioista olisi edes jotakuin länsimainen demokratia.\nOnhan Putin suoraan sanonut lehdistölle joskus että länsimainen demokratia ei sovi venäläisille, he eivät halua semmoista.\nReactions: tulikomento ja vlad\nkuinka kauan tuolloinen Venäjä pysyisi demokratiana kunnes joku ex. turvallisuuspalvelun eversti pääsisi vallankahvaan käsiksi ja alkaisi syöttää kansalle tarinaa nöyryytetystä Venäjästä ja fasistisesta lännestä?\nNoh. Meillä on oltava toivoa että jonain päivänä vaikutusvaltaisimmat venäläiset omaksuvat ajatuksen siitä että sota tekee lopulta kaikista heikkoja. Elämässä pitää keskittyä rakentamiseen, luomiseen, kasvamiseen, kehittymiseen ja hauskanpitoon. Taisteluhenkiset toteuttakoot taisteluviettiään urheilukentillä ja virtuaalisilla sotatantereilla. Ihmisen luonne voi olla sotaisa mutta sitäkin luonnetta on voitava kanavoida jotenkin terveellisesti eikä yrittää tukahduttaa sitä.\nKun maassa oli tuhat vuotta maaorjuus ja sitten modernina aikana totalitaristinen kommunismi, jonka aikana älykkäät geenit ja omalla päällä ajattelevat pääosin tuhottiin, kansan kollektiivinen psyyke on saanut niin paljon piiskaa, että se on tullut perverssiksi.\nReactions: Torni, tulikomento ja PSB 5500\nKansa "pahaa tehtyään" marssiin viisaan ja älykkään ynnä arvostetun johtajan luo huutaen yhteen ääneen "anna mulle piiskaa"! Suuri johtaja rakkaudesta kansaan noudattaa kansan tahtoa ja antaa heille "koivuniemen herraa takapuolelle", niin että eivät istu hetkeen tahi kahteen. Näin johtaja on jälleen osoittanut kansalleen rakkauttaan ja kansa on tyytyväinen ryömiessään "perunakuoppaan" syömään viimeistä kulhollistaan kylmää kaalisoppaa - tuumeksien samalla "kyllä meillä on viisas ja rakastettava johtaja, jota kaikki maailmassa kunnioittavat ja pelkäävät".\nReactions: baikal, Smith, tulikomento ja 3 muuta\nOtampa tähän vielä ennen kustannuspaikalle lähtöä pienen muistelon, joka opettawaisuudessaan ei jääne jälkeen millekään kirjoitetulle.\nVuosia muutamia sitten erätoverini ah ja minä olimme molemmat jalkakuntoutujia. Kytö reppuretkelle oli kova ja lähtö venyi koipia parannellessa. Lopulta oli Se hetki, kun piti panna toimeksi. Lunta oli tullut alle kymmenen senttiä pakkaspulveria. Molemmat tiesimme, että kintut eivät välttis kyllä tykkää hyvää. Ystäväni ah:lla tilanne oli pahempi. Lopulta päätimme näin:\npäätimme vetää viisi päivää metsäautoteitä pitkin ja käyttää polkua kartan mukaan vain kaksi kertaa. Oli tulossa pakkasviikko ja menoksi. Alue oli karkeasti Valtimo-Sotkamo-Kuhmo-kolmiossa. M-autoteitä riittää ja hirvijahdin jo loputtua hiljaista on. Näimme vajaan viikon aikana muutaman tukkirekan ja yhtenä päivänä olimme moton äänen piirissä. Yöt pimeitä ja hiljaisia. Muutaman kerran joku hiluxi nähtiin ja eipä muuta.\nNäkymät. Kun m-autotiet nousivat vaaroille, niin oi jestas niitä näkymiä. Maisema valkoinen, valoa vähän ja näkymä kuin postikortista. Yöpaikat sijoittuivat järvien rantoihin ja yksi yö MHn hoitamalla paikalla.\nMolempien jalat kestivät ja itseasiassa kuntoutuivat tuolla reissulla. Päiväkävelyn mitta oli noin 6-7 tuntia, ei mitään rientomarssia vaan tasaista tahtia. Minä kävellä humppasin Parkanon talvikkaissa ja kuivattelin niitä iltakaudet nuotion lämmössä.\nViimeisenä yönä pakkasukko tempaisi sitten tolkusti, ei meillä mittaria ollut, mutta kutakuinkin 30 astetta sitä oli. Melkoinen tuulenkaato paloi tuona yönä.\nKaikkiaan sää helli tuolla reissulla, pikkutuulista kuivaa marraskuun lopun pakkasta, lunta tiepohjilla nollasta kymmeneen senttiä.\nMetsäautotieverkosto- lähes käyttämätön retkeilyresurssi harva-alueilla. Erityisesti nämä läskipyöräretkeilijät ovat tulleet mieleen: onko parempia alustoja olemassakaan, vai onko polku SE? On varmasti ja ymmärrän sen.\nJoskus kun paikat prakaa, niin pitää keksiä vaihtoehtoja. Tuo ym. on yksi parhaita retkeilyreissujani nevö. Ja kuvitella: metsäautoteitä pitkin, ehkä viisi kilsaa polkuja. Viisi päivää neljä yötä meni kuin siivillä, seura oli a-laatua ja eväät mainioita. Pimeän aikaan tulee vääjäämättä lepoaika pitkäksi ja se tekee eetvarttia erityisesti ikämiehelle.\nReactions: Torni, Patu, lepinkäinen ja 10 muuta\nMoro. En pistä pahasti hanttiin. Tosin meillä ehkä hieman erilainen vaellusfilosofia. Kun itse mahdollisimman paljon pyrin noita polkuja ja metsäautoteitä välttelemään. Paljonhan tuo vaellusalusta riippuu kohteesta. Olen minäkin vuosia sitten kävellyt Salpapolun Luumäeltä Virolahdelle ja tuo polkuhan kulkee koko ajan, no siis polulla ja taisi siinä muutama kilometri mennä pikkutietä ja pieni pätkä jopa asfalttipäällystettä.\nToinen polku jota olen muutamaan otteeseen kulkenut, Karhunkierros Hautajärveltä Rukalle. Tuokin koko matkan polkua ja vähän ennen Konttaiselle nousua jopa maantietä. Nuo polkuvaellukset kun ajoittaa pois kovimmista turistiajoista, niin yllättävän rauhassa tuolla saa olla.\nYhdeltä Karhunkierrokselta hauska muistelus. Pidin kahvitaukoa Jyrävän kämpän tulipaikalla kun paikalle pelmahti joukko ulkomaisia turisteja, epäilin briteiksi. No, eräs englantilaisen ladyn perikuva, tiedättehän Margaret Thacherin, yllään tweed-kuosiset housut, takki ja viitta rupesi ihailemaan kuksaani ja siitä. Vastasin pikkaisen piloillani ja karkeasti murtaen: "Oh yeah, this is a Finnish Kuksa, twenty years old, daily used and never washed". Lady kavahti pari askelta taaksepäin ja tokaisi: "Oh Dear!".\nNoista paikkojen prakaamisista, oletko kokeillut melontaa. Ei rasita jalkoja, mukana kulkee uskomaton määrä ruokaa ja tavaraa, maisemat näkee eri kantilta ja jopa eläimiä pääsee näkemään enemmän ja lähempää. Kerran mentiin nukkuvan majavan vierestä muutaman metrin päästä eikä tuo pahalainen edes herännyt.\nOlen ymmärtänyt, että lähinnä vaikutat tuolla Pohjois-Karjalan/Kainuun seudulla. Sillä on tosi hienoja pikku jokia ja järviä. Esim. Koitereella voi hyvinkin meloa toista viikkoa käymättä samoissa paikoissa.\nEn nyt välttämättä tarkoita tämäntyyppistä.\nVaan lähinnä tällaista:\nReactions: baikal, EK, OldSkool ja 2 muuta\nOlen toki melontaakin harrastellut. Koiterekin on tuttu, Jongunjoki, Ruunaa, Tiilikkajoet ja monet muut. Vaikko on alueena myös hyvä. Ompa kerran vedelty muutama päivä Pielisen siliätä pintaakin. Kumilauttahotinoissa pari kertaa käsivarressa kevätkylmillä, Lätäsenolla. Kaikenlaista. Joo, rodeohommat eivät ole mun juttuni olleet koskaan, lähtökohtaisesti olen yrittänyt pysytellä aina mahdollisimman kuivana.\nAntakaa Orpolle hyvinvointivaltio, niin hän murtaa sen kuin Jeesus leivän ja jakaa sen nälkäisille!


Kalastajat haluaisivat nostaa hylkeenpyyntikiintiötä, joka on luonnonsuojelijoiden mielestä käsittämättömän kova - Kymen Sanomat\nKalastajat haluaisivat nostaa hylkeen...\nJulkaistu 12.4.2018 17:15 Muokattu 13.4.2018 10:05 Tilaajalle\nHylkeet ja merimetsot verottavat kalakantojen elinvoimaisuutta tehden ammattikalastuksesta kannattamatonta, sanovat kalastajat.\nHylkeen metsästyskausi alkaa ensi viikolla. Arkistokuva.\nRuotsinpyhtään kirjaston pieneen tilaan on mahdutettu paljon tuoleja. Maastokuvioisiin takkeihin, kauhtuneisiin fleeceihin ja vaelluskenkiin pukeutuneet miehet istuvat ahtaasti tuoleillaan ja kuuntelevat Niklas Uleniuksen esitystä hylkeenpyynnistä. Hylkeen metsästyskausi alkaa ensi viikon maanantaina.


Vuokrataan kerrostalo Kaksio - Varkaus Kommila Savontie 39\n2h, k, kh, parveke , kerrostalo, 480 €/kk, 52 m²\nvuokrahuoneisto, Varkaus, Kommila, Savontie 39\nTäysin remontoitu 2. kerroksen kaksio, jonka ehdottomiin vahvuuksiin kuuluu mm. parveke, astianpesukone, jääkaappi/pakastin sekä laatoitettu kylpyhuone, jossa on myös pyykinpesukoneliitäntä. Tutustu kuviin ja totea itse omin silmin asunnon loistava kunto. Kommilan kaupat kivenheiton päässä. Heti vapaa. Vuokra 480 euroa/kk + vesi + sähkö. Minimivuokra-aika 12 kk. Luottotiedot tarkistetaan.\nVuokralaisen tulee hankkia kotivakuutus, sisätiloissa tupakointi on kielletty ja lisäksi vuokraisen luottotiedot tulee olla puhtaat. Lemmikkieläimet sopimuksen mukaan, avainten luovutus vuokravakuuden ja ensimmäisen kuukauden vuokran maksamisen jälkeen.\nKalusteet ja varusteet: Kaapit, naulakko, sälekaihtimet (osissa ikkunoita), kiinteät valaisimet, verhotangot.\nNäkymät asunnosta: kadulle, ikkunat läpitalon, parveke on Savontien\nsuuntaan. Ikkunasuunnat: koillinen, lounas. Parveketyyppi:\nSeinämateriaali(t): Laatta. Lattiamateriaali(t): Laatta. Varustus: Kylpyhuone, suihku, peilikaappi, kylpyhuonekaapisto, kiinteät valaisimet, pesukoneliitäntä.\nEi hissiä, pesutupa, kuivaushuone, sauna, huoneistokohtaiset\nKaupat: K-Market, S-Market 0.3 km. Päiväkodit: Kankunharju 1.2 km.


Aihe: Onko kukaan tilannut tuolta ... mitään?\nOnko kukaan tilannut tuolta ... mitään?\nEli kyseessä on saksalainen sivusto http://top-angebote.de/index.php.\nMinkälainen on toimitusvarmuus ja takuuasiat jos on esim. kyseessä sonyn kamera?\nJa tuo on ainoastaan saksan kielinen joten kun en itse osaa nii pitää kysyä muilta.\nAihe: Onko joku tilannut tuolta...kameraa?\nOnko joku tilannut tuolta...kameraa?\nEli kyseessä on saksalainen firma. top-angebote.de Pelkästään saksan kielinen sivu ja kun ei oikeen kieltä ymmärrä. Et miten on takuun laita. Voiko esim. täällä viedä maahatuojan valtuuttamalle korjaajalle jos tulee vikaa vai ei? Ja se toimitus varmuus. Näitä kysyn koska.... Netssonissa myydään Sony...\nAihe: DCR HC90 ja DCR HC42\nEihän noissa videokuvan laadussa paljoa eroa voi olla, mutta stillkuvissa on selvä ero. Hämäräkuvauksesta sit en tiedä. Mut sanon kans et ota toi HC-90.\nSen saa tuolta hintaa 864€\nhttp://www.netsson.com/index.php?tuoter ... =10&alku=0\nAihe: Parhaalla laadulla stillkuva Sony DCR-HC90 vie tilaa...?\nKiitti Aki kun kerroit. Hyvä kun nyt tietää senkin sit varmaksi. Eli 256 melkein sit kannattaa ostaa. Mistä muuten ostit/tilasit kamerasi ja paljoks oli hintaa?\nSepi6 kirjoitti: Tuon 8 megan kortin voi vaihtaa puhelimeen ja ottaa puhelimesta 64 meganen tilalle :roll:\nMielummin ostaa sit jo uuden ku sit se puhelimen muisti on pieni. Eikä mulla semmosta olekkaan.\nNo eipä tuohon 8Mt kortille montaa mene. Minkä ihmeen takia siihen edes tuommoista laittaa vakioks sit. No, ehkä tuo 126Mt riitäs ens alkuun. mut kiitti Japsulle kun kerroit :lol:\nParhaalla laadulla stillkuva Sony DCR-HC90 vie tilaa...?\nEli kuinka paljon vielä tilaa, kun ottaa Sony DCR-HC90 tällä kameralla stillkuvia muistikortille? Eli jos ostaa 256 muistintikun nii kui paljon siihen arviolta mahtuis kuvia?\nItellä kameraa ei ole vielä tulossa, myöhemmin laitan ja ajattelin et vois sit samantien ottaa isomman muistitikun.\nAihe: Sony DVD Architect 2.0 ja DVD Architect Studio 2.0\nSony DVD Architect 2.0 ja DVD Architect Studio 2.0\nMitäs porukka tuumaa noista sonyn ohjelmista? onko kukaan käyttäny ja onko niistä mihinkään verrattuna esim. Liquid editioniin?\nAihe: Firewire vs. ADSL\nJos voit kokeilla niin et lainaat adsl boxin jostain ja jos sulla in integroitu verkkokortti emossa niin laita kaista toimimaan siten ja sit firewire paikalle. Jos tuo ei auta niin mene kattelemaan biossiin et mättääkö siellä jokin. Esim sul voi olla vaikka noi irc paikat loppu ni siel biossissa pit...\nAihe: Sony DCR-HC90E\nYllättävänki hyvä kuvan laatu. Itse olen miettiny tota sonyn 42 mallia, mut toi olis kuitenki ehkä järkevämpi ostos kun ei ole digikameraa kummiskaan. Ja saahan sen kuitenkin päälle 900€.\nAihe: Mirc keskustelu kanava?\nEn saanu toimimaan...\nEn saanu toimimaan kun laitin networks kohtaan sen Ircnetin, mut sit et mitä tulee description kohtaan? Tuleeko siihen esim. irc.ircnet.net vai mitä?\nNii se mirc on se ohjelma. Sitä tarkoitin sillä. Ja sitä Ircnettiä hain. Et kiitos siitä, mut kasva aikuiseks jos ei voi puhua siivoompaa kieltä.\nMirc keskustelu kanava?\nTuolla http://www.digivideo.fi/content/index.p ... &Itemid=55 lukee et vi käydä juttelemassa aiheista mircin #digivideo.fi kanavalla, mutta unohditte laittaa et toimiiko se esim. Efnetissä, Quakenetissä vai missä! Et viitsisittekö korjata tuon asian, kiitos.\nAihe: Avun pyyntö (DVD:n editointi ja siirto uudelleen DVD:lle)\nRe: Avun pyyntö\nJapsu kirjoitit näin -->\nVOB'ien muunto MPEG2 muotoon onnistuu teoriassa Studio 9:n uusimmalla versiolla 9.4.2 mutta valitettavasti tuo ominaisuus ei toimi vielä kunnolla. Mutta kokeillahan aina voi.[/quote]\nEntäs miten toimii Liquidis tuo?\nAihe: audioraidan liikuttelu Timelinella\nNo, mulla nyt ei ole asiasta sen kummempaa kokemusta. Ilmeisesti tuote on alkuperäinen. Olethan rekisteröinyt se ja päivittänyt kaikki mahdolliset siihen ohjelmaan.


Miksi dekkariseura on olemassa?\nAmerikkalainen kirjailija ja kirjallisuuskriitikko Edmund Wilson on jäänyt dekkarikirjallisuuden historiaan lajia vastaan hyökänneellä esseellään ”Who Cares Who Killed Roger Ackroyd”. Kirjoitus ilmestyi kuusikymmentä vuotta sitten ”The New Yorker” –lehdessä.\nWilson kirjoitti säännöllisellä ”Books”-palstallaan kaikkiaan kolme dekkarikirjallisuutta mollaavaa kolumnia., Marraskuussa 1944 ilmestynyt ensimmäinen juttu oli nimeltään ”Why Do People Read Detective Stories?” Se alkaa kommentilla, joka oikeastaan selittää osan kirjoittajan negatiivisesta asenteesta. Wilson sanoo, että melkein kaikki hänen tuntemansa ihmiset lukevat salapoliisikertomuksia ja keskustelevat niistä, mutta hän ei voi ottaa osaa keskusteluun. Wilson ei siis tuntenut genreä ja päätti sen takia suhtautua siihen kielteisesti. Hän kertoi lukeneensa yhden Agatha Christien romaanin, mutta kieltäytyi lukemasta toista. Dashiell Hammettiin ”Maltan haukka” ei hänen mielestään ollut paljon sanomalehtisarjakuvaa parempi. Wilsonista ihmiset lukivat dekkareita sen takia, että tunsivat maailmansotien välissä syyllisyyttä ja pelkoa lähestyvästä tuhosta. Rikos, salapoliisi ja murhaaja toivat lievitystä.\nToinen Wilsonin artikkeli oli alkuvuodesta 1945 ilmestynyt ”Who Cares Who Killed Roger Ackroyd”. Tätä analyysia varten Wilson oli lukenut lisää dekkareita. Hän kirjoitti, että Dorothy Sayersin "Nine Taylors” oli yksi hänen ikävimpiä lukukokemuksiaan. Sen sijaan Wilson kertoi pitäneensä Raymond Chandlerin ”Näkemiin kaunokaiseni” -romaanista. Wilson päättää kuitenkin artikkelinsa väitteeseen, että dekkareiden lukeminen oli yksinkertaisesti eräänlainen pahe, joka typeryydessään ja harmittomuudessaan sijoittui jonnekin ristisanojen ratkomisen ja tupakoinnin välille.\nKolmannessa kolumnissaan ”Mr. Holmes, They Were the Footprints of a Gigantic Hound” Wilson jatkaa hapanta ja ristiriitaista arviointiaan. Hän kirjoittaa saaneensa paljon palautetta edellisistä artikkeleistaan. Pääosa kirjeistä on ollut positiivisia, mutta joukossa on myös aggressiivisia dekkarientusiastien hyökkäyksiä. Wilson päätteli tästä, että raivoisat reaktiot vahvistivat hänen käsitystään siitä, että salapoliisikertomukset ovat huumetta, josta addiktit taistelivat kuin tiikerit. Sitten Wilson myöntää itsekin jääneensä koukkuun, nimittäin Sherlock Holmes –tarinoihin.\nEdmund Wilsonin tapaus on aika merkillinen. Hän aloitti hyökkäyksen dekkarikirjallisuutta vastaan, koska ei ollut tutustunut siihen ja piti sitä kehnona ajanhukkana, lievensi sitten käsitystään ja lopulta myönsi ihastuneensa joihin genren edustajiin. Paljonhan hän ei ehtinyt lukea artikkeleitaan varten, jotain kuitenkin. Jos hän olisi jatkanut, dekkariesseistiikka olisi voinut saada kuusikymmentä vuotta sitten erinomaisen edustajan.\nWilsonin toisen artikkelin kysymykseen ”Ketä kiinnostaa, kuka tappoi Roger Ackroydin?” on vastattu miljoonia kertoja vuodesta 1926 lähtien, jolloin romaani ilmestyi: se kiinnostaa lukijoita. Christien romaanin hämäystekniikka oli aikanaan mullistava, osa lukijoista järkyttyi, osa ihastui ja romaani on yhä genren klassikoita. Sitä on jäljitelty, ja Pierre Bayard on kirjoittanut siitä mainion esseen tai oikeastaan kirjan ”Who Killed Roger Ackroyd?”, jossa osoitetaan, että Poirot oli itse asiassa väärässä, murhaaja ei ollut tohtori Sheppard, vaan hänen sisarensa Caroline.\nEnsimmäiseen Wilsonin kysymys ”Miksi ihmiset lukevat salapoliisikertomuksia” on esitetty myös tuhansia kertoja, mutta vastaukset eivät ole aina samoja eivätkä yhtä analyyttisiä. Somerset Maugham sanoi lukevansa dekkareita rentoutuakseen. Hän sanoi raskaan työpäivän jälkeen tarttuvansa dekkariin mieluummin kuin Sotaan ja rauhaan tai Middlemarchiin. W.H.Audenista oleellista dekkarin kiinnostavuudessa on se, että se on viattomuuden ja syyllisyyden dialektiikkaa. Klassinen murhamysteeri julistaa, että enkeliys on ihmisyydessä eläimellistä puolta hallitsevampi, vaikka molemmat ovat vahvasti mukana ihmisen psyykessä. Graham Greenen mielestä dekkarissa lukijoita kiinnosti se, että murha oli uskonnollinen asia. Dekkarissa etsittiin lopullista totuutta. Jos me lukijoina joskus tuskastumme sormenjälkiin, aikatauluihin ja hovimestarin kieroiluihin, täytyy muistaa että kirjailija, samoin kuin varhaiset teologit, viivyttää akateemisilla yksityiskohdilla kerrontaa.\nUmberto Eco puhuu ”Ruusun nimi” –romaania käsittelevässä esseessään dekkarin metafysiikasta. Hänen mukaansa meitä ei kiehdo dekkarissa niinkään väkivalta ja mahdollisuus sen kautta purkaa omia tunteitamme eikä helpotus nähdä sosiaalisen, laillisen ja moraalisen järjestyksen palauttaminen romaanin lopussa. Sen sijaan meitä kiinnostaa päättely sinällään. Jotta mysteerin voi ratkaista, kaikki osat täytyy panna paikoilleen. Lukijan täytyy salapoliisin tavoin ottaa huomioon kaikki mahdollisuudet ja päätellä kuinka ja miksi asiat ovat tapahtuneet - ja olisivatko ne voineet tapahtua eri tavalla.\nVarmaan kaikki, jopa kirjallisuuskriitikotkin, lukevat huvikseen. Kaikki ei voi tietenkään huvittaa kaikkia. Antti Tuuri kertoo uusimmassa kirjassaan ”Kuinka kirjoitan romaanin”, että hänellä on nelisenkymmentä Simenonin Maigret-romaania hyllyssään. Kirjoittaessaan omaa kirjaansa hän välttää lukemasta suomalaista kaunokirjallisuutta. Sen sijaan hän lukee Simenonia. Ottaa yhden kirjan hyllyrivin päästä ja luettuaan siirtää sen toiseen päähän. Kun kaikki on luettu, hän voi aloittaa alusta, koska on jo ehtinyt unohtaa ensimmäisen.\nKaikkein parhaimman ja analyyttisimmän vastauksen Edmund Wilsonin kysymykseen ”Miksi ihmiset lukevat dekkareita” olen saanut kirjailija Eila Pennaselta, Suomen dekkariseuran perustajajäseneltä, kääntäjältä ja dekkari-entusiastilta. Eila sanoi, että hän luki dekkareita, koska se oli kivaa. Luulen että tämän takia Suomen dekkariseurakin on olemassa, ja me kaikki läsnäolevat voimme allekirjoittaa Eilan tunnustuksen.


Jotain valmista joulujuttujen jälkeen. Sain pikkujoululahjaksi 3 punaista Kitten mohair-kerää ja tässä ne nyt on Roosa-huivina. Puikot on 5 ja malli blogin syövereistä eli Ulla neuleista. Mallia oli oikein mukava ja helppo kutoa. Ehdottelin kyllä Kristalle että jos se tekisi aina oikeat kierrokset niin minä voisin tehdä nurjat, kun istuimme ja kudoimme molemmat huiveja.\nJoulurauha on julistettu ja tyyni rauha on laskeutunut tähänkin kotiin. Kynttilät syttyy ja joulukukat on kauneimmillaan. Kuusi on löytänyt paikkansa olohuoneen nurkassa.\nTänään joulupäivänä on niin ihanaa vain olla tässä ja tehdä sitä mitä huvittaa, lukea lahjaksi saatua kirjaa, tai vain blogata. Ei paina arjen huolet ne on siirretty taka-alalle vähäksi aikaa on vain rauhallista oleilua.\nLähettänyt Eija klo 13.34 1 kommentti:\nLaitetaan näitä joulujuttuja tänne, ei niitä ainakaan täältä kukaan osaa käydä katsomassa. Niinkö niitä nyt nuoria miehiä kiinnosta muutenkaan pätkääkään mun joulujutut. Sanovat vain että ahaa, vai steppisukat ja tychukset. Eli sukat on Austerman Step-lankaa kitkutettu 2,5 numeron bambupuikoilla, hurjalla vauhdilla sukka per päivä. Meinaa tulla vähän kiire näiden kanssa tai ei näiden yksistään mutta kun on pitänyt näiden blogien ja raverlyjen kanssa leikkiä.\nLähettänyt Eija klo 20.12 2 kommenttia:\nMeillä on ollut jo jonkin aikaa myös tämä bloggerin sivu olemassa, mutta muutin ja päivitin sen uuteen uskoon ja nimikin on sama mikä Raverlyssä.\nKatsotaan tuleeko tänne juttuja vai jääkö tämän käyttö yhtä torsoksi kuin se edellinen bloggeri.\nVarsinaisesti meidän jutut löytyy Vuodatuksesta blogista Krista äiti ja täti, tämä bloggeri on lähinnä minun harrastus ja lisäkiusa itselle.\nEi oltu ennen edes missään listoilla nyt laitoin blogilistalle ja neulerinkiin.


"Satuhäät" vai "Meidän häät", kumpi parempi hääohjelma? - Page 24 - Yleistä hääkeskustelua - Naimisiin.info\nSatuhäissä oli tosiaan kerrankin "normaali" pariskunta. Oikein kerrankin tuli sellainen olo,että halusi toivottaa kaikkea hyvää heille. En sano, että edellisetkään olisivat olleet sen oudompia, mutta kun joko vain naurattaa tai itkettää ne ed. pariskunnat tai naurattaa/itkettää samaanaikaan.\nMeidän häät- ohjelma. Hmm. Tosi suloista, joo,Mutta! se kuuluisa MUTTA! Miksi minulle tuli kuitenkin sellainen olo, että on nopeasti päästävä naimisiin, että pääsee sänkyyn. Onko se kuitenkaan niin tarkasti ajateltua, varsinkin kun seurustelua oli vasta takana ½ vuotta. Asiahan ei minulle kuulu, kunhan mietin Onnea heille, ainakin sulhon isäpappa toi tarvittavaa huumoria häihin\nOmaan makuuni on jotenkin enemmän Satuhäät, koska tosiaan Meidän häissä se selostus aika urpoa ja no shit, Sherlock -henkistä. Ja ehkä vaikuttaa myös se, että jostain syystä en oikein pidä Lolasta juontajana. Kaunis ja näyttävä nainen hän on, mutta jokin vain tökkii.\nSatuhäissä toisinaan on kyllä melkoista se meno. Mieleen on jäänyt jotkut häät ehkä kolmen vuoden takaa, joissa _ihan_koko_sakki_ häissä oli niin kännissä kuin olla voi. Morsiamella taskumatti mukana aamusta alkaen kampaajalla jne. ja tanssilattialla illemmalla huudettiin kilpaa perkelettä yms. Kaunista, erittäin.\nEdited March 6, 2010 by Auringonkukka_\nMeidän häät- ohjelma. Hmm. Tosi suloista, joo,Mutta! se kuuluisa MUTTA! Miksi minulle tuli kuitenkin sellainen olo, että on nopeasti päästävä naimisiin, että pääsee sänkyyn.\njostain syystä mulle tuli samanlainen fiilis... ja olihan se sälli ihan selkeesti puutteessa kun ei voinut hetkeäkään pitää näppejään irti tytöstä Mutta, jokainen tyylillään niin kuin tässä on jo todettukin\nNäinhän se sanonta menee että himot ne on... h...lläkin toivottavasti morsmaikku on saanut nukkuakin hääyönä\nPuoli vuotta seurustelua on kyllä pirun vähän! Mutta onnea heille, oli kuitenkin jotenkin raikkaan oloinen pari.\nKaton aina innokkaasti sekä satuhäät että meidän häät. Viime jaksot katoin netistä, kun en ehtinyt muuten. Ja joo, se meidän häiden poika vaikutti tosiaan olevan puutteessa Ja jos häät olivat nopealla aikataululla, niin on myös lapsikin. Heillähän on vauvan la huhtikuussa, eli nopeesti on vauva viel tulossa.\nMietin muuten mikä saa ihmisen hakemaan tollaseen ohjelmaan. Itest ei kyl ois.\nMä mietin samaa kanssa, miksi kukaan hakis tälläseen? Nythän olis itelläkin mahdollisuus päästä telkkuun, mutta ei kiitos\nEi kyllä kummankaan naama näyttänyt seuraavana aamuna siltä, että ensinnäkään (1) kukaan olis SAANUT ensimmäistä kertaa elämässään tai (2) jos oli, niin ei tainnut olla maailmoja järisyttävän mahtavaa...\nMolemmat ihan kivoja ohjelmia, mutta kyllä Satuhäät (varsinkin ilman Satua nykyään) on parempi. Se on jotenkin maanläheisempi ja keskittyy olennaiseen. Meidän häät- ohjelma on vähän enemmän vain tuotemainontaa ja firmojen esittelyä. Vaikka hyvin siinäkin pari tulee esille. Lola on kyllä ihan statisti, ohjelma pärjäisi ilman juontajaa.\nJärkyin minusta on se uusi idea, se Neljät häät (tms.)! Kuka hitto haluaa kolmea ventovierasta morsianta omiin häihinsä arvostelemaan?? Aivan kamala ohjelmaidea ja kamalinta on se, että kyllähän siihenkin morsiamet löytyy...\nMökö78, niin minäkin mietin että eivät nuo järin saaneen näkösiä olleet, mutta väsähtäneen ainakin Harvemminhan se ekalla kerralla maa järisee, jos koskaan.\nNo vitsi vitsinen. Siitä se lähtee\nEn omiin häihin kyl mitään soluttautujia palkkaisi, mutta se pariskunta. Pari oli niin rakastunut että, tuli hyvä fiilis kun sen näki päältä päinkin että rakkautta on alusta loppuun\nMinä pidin kanssa viime kertaisista hääohjelmista...\nOnko niin, että Satuhäissä on taas alettu enemmän näyttämään itse häävalmisteluja...? Mielestäni ainakin viime kerroilla edellis päivien tapahtumia ja hääpäivävalmisteluja on näytetty enenmmän...\n^^mä olin kanssa koko ajan hirmu liikutuksen vallassa. se morsian oli niiiiiiin onnellinen yhtä hymyä koko ihminen. sen satuhään pariskunnan tiedänkin..tai sen sulhon paremmin. niidenkin häät vaikutti oikein hauskoilta.\nVaikka tykkäänkin Lolasta juontajana, Satuhäät on silti jotenkin sympaattisempi ohjelma\nSatuhäät on mun suosikki, mutta katon meidän häät myös.\nMun mielestä kumpikin. Kummassaki on hyvät sekä huonot puolet.\nHihii, Herra katsoi kanssani hääohjelmia. Tuli mm. tällaisia kommentteja:\nHerra: Onko tää joku eri ohjelma kun se mitä katsottiin viimeksi? Täähän on ihan tylsä! Ihan joku meidän tarina-juttu, eihän tässä näytetä häitä ollenkaan vaan noiden parisuhdehöpinöitä vaan!"\nMeidän häiden jakso oli kuulemma tällä viikolle mennyt vähän yli, kun oli levynjulkkarikeikka samassa.\nIhana tuo mun mies\nMun mielestä satuhäät vaikutti paremmalta, kun siinä meidän häät- ohjelmassa on vähän liian prameeta jotenki ja kaikki tuntuu et sujuu ku rasvattu ja rahaa on!\nsatuhäät ehodottomasti huomasitteko et eilisen satuhäät jakson morsian pyrkii myös tänä vuonna tangomarkkinoille??\nEmilia2010 se oli Akselin ja Elinan häävalssi, jos oikein kuulin. Siis se minkä morsiammen isä lauloi


⭐Kotiseutuposti. Ryhmätyöllä voittoon 4/ s. 4. Kotiseutu- ja kulttuuriperintötyön ajankohtaislehti\nKotiseutuposti. Ryhmätyöllä voittoon 4/ s. 4. Kotiseutu- ja kulttuuriperintötyön ajankohtaislehti\nDownload "Kotiseutuposti. Ryhmätyöllä voittoon 4/ 2013. s. 4. Kotiseutu- ja kulttuuriperintötyön ajankohtaislehti 15.11.2013"\n1 Kotiseutuposti Kotiseutu- ja kulttuuriperintötyön ajankohtaislehti / 2013 Ryhmätyöllä voittoon s. 42 Pääkirjoitus Kotiseutuposti 4/ 2013 Kotiseutu- ja kulttuuriperintötyön ajankohtaislehti julkaisija Suomen Kotiseutuliitto Päätoimittaja Riitta Vanhatalo puh Toimitussihteeri Anna-Maija Halme puh. (09) Ilmoittaminen ilmoittaminen Tilaukset ja osoitteenmuutokset Painoversion irtonumero 10 euroa, vuositilaus 40 euroa (sisältää postikulut). Kotiseutuliiton jäsenyhteisöjen jäsenet voivat tilata sähköisen version maksutta sähköpostiinsa. Suomen Kotiseutuliiton toimisto puh. (09) Sisällys Kirsi Moisander: Kotiseutuliitto 2025 s. 2 Pienen kylän iso teos valittiin Vuoden kotiseutukirjaksi s. 4 Yrjä Larmola: Muuttuvat maan kasvot s. 6 In memoriam: Matti Vasala s.12 Kertokaa ilonne ja murheenne Liisa kuuntelee s.13 Sanna Käyhkö: Lentokenttäkaupunki s. 15 Sami Myllyniemen Perinnesarjakuva s. 16 Multiprint Oy ISSN: ISSN-L: Kotiseutuliitto 2025 Illat ovat taas pimentyneet ja päivä lyhenee. Luonnon syksyiset kelta- ja punasävyt ovat häviämässä iltahämärään ja talven valkeuteen, aikaan jolloin järjestöt toimivat aktiivisina ja me jäsenet suoritamme omaa rooliamme yhteiseksi hyväksi. Kotiseutuliitossa kuluva vuosi on ollut muutosten aikaa, onhan liitto saanut uuden toiminnanjohtajan, järjestöpäällikön ja valtuuston puheenjohtajan. Toimintamuotojen pohdintaa ja uusien tuulien tuiverrusta odotetaan. Uudistumisessa ja ajan tuomiin haasteisiin vastaamisessa myös hallitus ohjaa toimiston työtä. On hienoa, että olemme saaneet vahvan ja osaavan joukon sekä liiton työntekijöiksi että luottamushenkilöiksi. Liiton tehtävä on eri aikoina kehittynyt tarpeen ja yhteiskunnallisen tilanteen mukaan. Perustehtävää emme ole muuttaneet. Kaikkina aikoina olemme toimineet paikallisuuden puolestapuhujana ja kotiseudun väen yhdessä tekemisen vahvistajana arvostaen perinteitä, omaleimaisuutta ja kotiseutuhenkeä voidaksemme olla ylpeitä kotiseuduistamme ja historiastamme. Kuten kaikki järjestöt, myös Kotiseutuliitto pohtii tehtäväänsä ja tulevaisuutensa suuntaa. Srategiatyö käynnistyi alkuvuonna ja jatkuu talven aikana. Strategia johtaa toimintaa kohti vuotta Millainen Suomi on silloin, millaista kotiseututyö on uudella vuosikymmenellä ja miten me liittona rakennamme tulevaa? Tahtotilan määrittely ja keinot, joilla tavoitteisiin päästään, on strategian ydin, jonka pohdintaan haastamme koko kotiseututyön kentän. Vastuu strategian valmistelusta on hallituksella, ja keskeisessä roolissa jäsenistön äänenä on valtuusto. Sähköisin keinoin pyrimme osallistamaan koko jäsenkentän keskusteluun kotiseututyön tulevaisuudesta. Keskustelu jatkuu vuoden 2014 kotiseutupäivillä Hämeenlinnassa. Strategia valmistuu keväällä, mutta keskustelu kotiseututyöstä ei siihen pääty, vaan sitä jatketaan entistäkin vahvemmin. Strategian hyväksymisen jälkeen sitä arvioidaan vuosittain ja uudistetaan neljän vuoden välein. Kirsi Moisander hallituksen puheenjohtaja3 Kotiseutu-vuosikirja saa jatkoa Keväällä julkaistu Kotiseutu-vuosikirja sai suuren suosion. Painos on jo lähes loppuunmyyty, mutta edelleen sitä voi tilata Kotiseutuliiton toimistosta niin kauan kuin painosta riittää. Kotiseutu-vuosikirja saa jatkoa ja ilmestyy jälleen ensi vuonna Jatkossa vuosikirja julkaistaan syksyllä. Vuosikirjan pääteema ja artikkelipyyntö julkaistaan joulukuussa Suomen Kotiseutuliiton nettisivuilla, Hilja-uutiskirjeessä ja muilla tavoin. Kotiseutu-vuosikirjan päätoimittaja on Riitta Vanhatalo ja hänen lisäkseen seuraavan vuosikirjan toimituskuntaan kuuluvat Pia Puntanen, Harri Turunen, Anna-Maija Halme ja Liisa Lohtander. RV Mikä ihmeen Vasittu Luuta? Kotiseutuliiton uudella jäsenyhdistyksellä on mielenkiintoinen nimi: Kotiseutuyhdistys Vasittu Luuta ry. Lue miksi yhdistykselle on annettu samalla kertaa näin kiehtova ja maanläheinen nimi. Kuva: Katariina Granat. Sivu 14. Tallettakaa! Yrjö Larmola muistuttaa Tuttu kynä -palstalla valokuvaamisen ja jälkeen jäävien tekstien merkityksestä. Mitä meistä ensimmäisen digisukupolven ihmisistä ja maisemistamme todella jää jälkipolville tutkittavaksi? Larmola on entinen Helsingin kulttuurijohtaja. Nuorena miehenä hän toimi 1960-luvulla muutaman vuoden Kotiseutuliiton toiminnanjohtajana. Sittemmin hän istui liiton hallituksessa 1960-luvulla ja uudestaan 2000-luvulla. Sivu 8. Kansikuva: Vasemmalta alkaen kuvassa ovat Rauno Sippel, Päivi Liikamaa, Juhani Putkisto ja Tiina Niemi. Tämä hilpeä poppoo on Vuoden kotiseutukirjan perinteisten kotiseutukirjojen sarjan voittajan Salon mailla ja vesillä -kirjan takana. Kaunis kirja kertoo pienestä Salon kylästä, joka sijaitsee Päijät-Hämeen Asikkalassa pari kolmekymmentä kilometriä Lahdesta pohjoiseen. Kuva: Anna-Maija Halme. Vuoden kotiseutukirjoista kerrotaan lisää sivuilla 4-7. Kotiseutuposti 4 /4 Pienen kylän iso teos valittiin Vuoden kotiseutukirjaksi Suomen Kotiseutuliitto on valinnut Anneli Mäkelä-Alitalon ja Merja Åkerlindin kirjoittaman Salon mailla ja vesillä Asikkalan Salon kylän historiaa ja muisteluksia -teoksen Vuoden kotiseutukirjaksi perinteisten kotiseutukirjojen sarjassa. Tekijöitä teoksella on ollut koko joukko. Työ alkoi jo 1980, kun kyläseppä Kyösti Nikki alkoi tallentaa kylän vanhusten kertomuksia c-kaseteille. Vuonna 2010 Salon kyläyhdistys perusti perinne- ja historiatyöryhmän tuttavallisesti Perhiksen työstämään tästä ja muusta materiaalista kirjan. Lisäksi ammattilaisia palkattiin EU:n Leader-tuella. Vuoden kotiseutukirjat julkistettiin Turun kirjamessuilla lauantaina 5. lokakuuta. Valintaraadin jäsenet olivat: Harri Turunen (pj.), Synnöve Bergholm-Kullström, Henri Nordberg ja Lassi Saressalo. Raadin lausunto Salon mailla ja vesillä -teos muodostaa mieleenpainuvan rauhallisen, kauniin ja sisältörikkaan kertomuksen päijäthämäläisen kylän elämästä aikojen alusta nykypäivään. Lukija ohjataan kylän, tilojen, talojen ja kyläläisten elämään asiantuntevalla historiallisella johdannolla. Pääosa teksteistä on kyläkirjoille ominaista paikalliskerrontaa, mikrohistoriaa, jonka nyanssit avautuvat usealla eri tavalla, riippuen lukijan suhteesta Salonsaaren arkeen ja juhlaan. Hienoa teoksessa on sen kerronnallinen tyyli. Leipätekstiin on sijoitettu elävän kerronnan pätkiä, jotka sointuvat perustekstiin sujuvasti eivätkä katkaise pääasiaa. Marginaaleihin on sijoitettu tarkentavia tietoja, täydennyksiä ja sivuille on sijoitettu kainalotekstejä jopa kokonaisia tarkennussivuja antamaan taustatietoja kerrotusta. Päivi Liikamaan ja Kati Kelon ulkoasu ja taitto ovat kiittämisen arvoista työtä. Koko teoksesta huokuu päijäthämäläinen rauhallisuus ja taitollinen esteettisyys. Jokainen pääluku saa oman kuvasivunsa, kartat ja detaljikuva tarjoavat paitsi informaatiota myös rauhoittavia tuokioita sujuvan tekstin lomaan. Teoksen alussa tarjotaan lukijalle sisällön tuottajien, kertojien esittely samoin kuin sen lopussa perinne- ja historiatyöryhmän kuvat. Näin kerronta saa selkeät kasvot, mikä lähentää kertomuksia, kertojia ja lukijoita entisestään. Tämä ja muut nokkelat toimitukselliset yksityiskohdat nostavat teoksen perinteisten kotiseutukirjojen kärkeen. 4 Kotiseutuposti 4 / 20135 Raadin lausunto Pieni kirja rahastajista paras muiden sarjassa Muiden kotiseutukirjojen sarjan voitti Lauritsala-seuran tuottama ja Seija Savolaisen toimittava teos Tuo pieni rahastajatyttö, tuo tyttö Osulan linjurien. Kirja on ihmislähtöinen kertomus linja-autorahastajista, sittemmin autoemännistä. Seija Savolainen ja Lauritsala-seuran puheenjohtaja Anne-Maija Laukas. Kuva: Anna-Maija Halme. Lauritsala-seuran tuottama, Seija Savolaisen toimittama teos Tuo pieni rahastajatyttö, tuo tyttö Osulan linjurien Muistoja Saimaan Osuusauton ajoista Lauritsalassa on ihmislähtöinen kertomus yhdestä jo kadonneesta ammattiryhmästä, linja-autorahastajista, sittemmin autoemännistä. Teos rakentuu lyhyille henkilökuville ja tukeutuu pääasiallisesti toimittajan omiin haastatteluihin, joskin mukana on jonkin verran hänelle lähetettyjä muistelukertomuksia. Näiden henkilökohtaisten muistelusten kautta avautuu koko sodanjälkeinen linja-autoliikenne Suomessa. Samalla tarjotaan näkymää linja-automatkustajien arkeen ja juhlaan: ostosmatkailuun, lauantai-illan tanssilavatunnelmiin ja arkisen harmaisiin koululaiskyyteihin. Rahastajatyttöjen työpäivät olivat pitkiä, mutta eteläkarjalaisella huumorilla selvittiin vaikeistakin paikoista. Oman kuvauksensa saavat myös kuljettajat, rahastajatyttöjen lähimmät työkaverit. Teoksen vaikuttavuutta lisäävät aikalaisvalokuvat, useimmin nauravina poseerauskuvina, jotka tuovat silmiemme eteen rahastajatyttöjen elämänpiirin työssä ja sen ulkopuolella. Päähenkilöiden kuvaukset on sijoitettu tekstiksi kronologisessa järjestyksessä, ja näin lukijalle tarjoutuu mahdollisuus seurata liikennekulttuurin muutosta. Kotiseutuposti 4 /6 Romanien historialle erityismaininta, kunniaa Kauhajoen kulttuurimaisemille ja somalitaustaisten suomalaisnuorten kertomuksille SKS:n kustantama ja Panu Pulman toimittama Suomen romanien historia sai Vuoden kotiseutukirjan valintaraadilta erityismaininnan. Kunniamaininta perinteisten kotiseutukirjojen sarjassa annettiin Lions Club Kauhajoen julkaisemalle Kauhajoen kulttuurimaisemien kirjalle. Jussi Kleemola ja Heikki Taimin toimittama teos on merkittävä puheenvuoro luonnonmaiseman ja kulttuurimaiseman monimuotoisesta suhteesta. Muiden kotiseutukirjojen sarjassa kunniamaininnan sai Siirtolaisuusinstituutin kustantama Mun Stadi. Helena Oikarinen-Jabain toimittama kirja kertoo somalitaustaisten suomalaisnuorten ajatuksista. Raadin lausunto Osana suomalaista kulttuurikeskustelua Suomalaisen Kirjallisuuden Seura julkaisi Panu Pulman toimittaman teoksen Suomen romanien historia. Teos pitää sisällään asiantuntija-artikkeleita niin ammattitutkijoilta kuin romaniaktivisteilta. Ensimmäisen kerran on nyt saatu yhdistettyä nämä voimat, jotka tarjoavat kootusti tietoa Suomen romanikansan historiallisesta taustasta, romanikulttuurin muutoksesta yhteiskunnan yleisen muutoksen myötä, mutta samalla siitä kulttuurisesta itsetietoisuudesta, joka romaneilla omasta kulttuuristaan ja sen ominaispiirteistä on. Huolimatta suuryhteiskunnan assimiloivasta paineesta romanit ovat Suomessa pystyneet vastaamaan kulttuurin muutosten tuomaan haasteeseen, kehittämään omaa elämäntapaansa ja samalla varjelemaan omia identiteettisymboleitaan. SKS:n teos on voimakas kannanotto vähemmistön oikeudesta omaan historiaan ja omaan identiteettiin osana kulttuurisesti monimuotoista Suomea. 6 Kotiseutuposti 4/ 20137 Raadin lausunto Kauhajoen kulttuurimaisemien kirja on merkittävä puheenvuoro luonnonmaiseman ja kulttuurimaiseman monimuotoisesta suhteesta. Professori Lauri Hautamäki käsittelee kulttuurimaiseman käsitettä ja hakee siihen otetta tarkastelemalla kulttuurimaiseman ja luonnonympäristön kompleksista suhdetta. Avainsanaksi nousee maisemarakenne: maastonmuodot, maa- ja kallioperä, vesistö, pienilmasto, kasvillisuus ja eläimistö, jotka ovat vaikuttaneet ja vaikuttavat ihmisen ja luonnon suhteisiin. Maisema-arkkitehti Marketta Nummijärvi jakaa Kauhajoen kulttuurimaiseman kolmeen osaan. Keskustaajama syntyy kirkonkylän keskusraitista, muuttuu liikekeskukseksi ja lopulta pikkukaupungiksi, jonka reunoille asettuvat niin asutus kuin hehtaarihallit. Toinen kokonaisuus syntyy lakeudesta ja jokilaaksoista, jotka esitetään kylittäin pitkin Kyrönjokivartta. Kolmas kokonaisuus on Suomenselän alue, larvakylineen ja luonnonmaisemineen. Teksti on elävöitetty harkituin kuvin. Graafikko Pentti Kakkorin rauhallinen taitto antaa tilaa kuville ja kerronnalle. Raadin lausunto Siirtolaisuusinstituutin julkaisema ja Helena Oikarinen-Jabain toimittama pikkuinen teos Mun Stadi on kokoaan suurempi puheenvuoro minuudesta, meikäläisyydestä, enemmistöstä ja vähemmistöstä. Ennen kaikkea se on puheenvuoro, joka antaa äänen yhdelle vähän tunnetulle, mutta paljon puhutulle etniselle vähemmistölle ja sen nuorille. Se on näkemys Suomesta, sellaisena kuin sen kokevat Suomen somalitaustaiset nuoret. Heillä on samat ilot ja murheet kuin muillakin suomalaisilla nuorilla, mutta kuitenkin he tuntevat olevansa muukalaisia maassa, jonka kansalaisia ovat, jonka kieltä puhuvat ja jossa ovat syntyneet. Musta olis hyvä, jos alettas ymmärtää että Suomessa on suomensomaleita, suomenirakilaisia ja niin edespäin, aivan kuten Ruotsissa on ruotsinsuomalaisii: että me ollaa suomalaisia, mutta samanaikaisesti meillä on omat taustamme, ettei aina vaan puhuttas maahanmuutajista." Siinä tiivistyy toiseuden tunto. Kotiseutuposti 4/8 tuttu kynä Janne Vilkunasta Kotiseutuliiton puheenjohtaja Muuttuvat maan kasvot Yrjö Larmola. Kuva: Anna-Maija Halme. Pari vuosikymmentä sitten veljeni tarjosi iäkkäälle äidillemme automatkan hänen lapsuutensa maisemiin, Rautalammin Temiin, jossa äidin isä oli vuosisadan vaihteessa ollut sahanisännöitsijänä. Ajettiin silkkaa metsää. Nyt sinä olet eksynyt, äiti sanoi. Ei täällä mitään metsää ollut. Mutta löytyipä hongikon keskeltä tuttu rantasauna. Kun etsittiin, tavattiin kotitalon sammaltunut kivijalka. Sahalaitos oli kadonnut tietymättömiin. Mieleen tuskin tulee valokuvata jokapäiväisen työmatkamme varren näkymiä. Tuossahan nuo talot ovat aina olleet ja lienevät vastakin. Ihanko varmasti? Myöhäistä harmitella, ettei minulla koulupoikana ollut kameraa enkä osannut ajatella valokuvaavani 1950-luvun Helsinkiä. Nyt katson televisiosta ahneesti sodanjälkeisiä lapsellisia Suomi-filmejä. Juonesta ja paasaavasta puheesta viis, mutta ne välähdyksittäiset kaupunkinäkymät! Sisustukset, puvut, käytöstavat! Kännykkäkameroiden filosofia on, että on helppo kuvata, kun on helppo hävittää, ei mene filmiä hukkaan. Silläkin uhalla: kuvatkaa, tallettakaa! Älkää poistako liikaa! Useiden valokuvien arvo kasvaa ajan myötä kunhan ne on varustettu selityksin. Kasvaahan koristenappikokoelmankin arvo ajan myötä. Vähintään yhtä suuri huoli koskee kirjoitettua sanaa. Niin suuri osa virtaa tekstiviesteinä ja sähköposteina, jotka on helppo deletoida, kun keskustelu on päättynyt. Mistä tulevaisuuden yhteisöhistorioitsijat saavat lähteensä, pelkistä tilikirjoista ja päätöspöytäkirjoista, joista prosessit eivät kuvastu, vai onko niitäkään? Tallettakaa! Mikä pätee kuvaan ja kirjaimeen, pätee myös puhuttuun sanaan. Kun aikoinaan tulin kaupungin kulttuurihallinnon palvelukseen, sosiaalitoimessa työskentelevä ystäväni kertoi tuntevansa vanhainkodeissa asuvia henkilöitä, joiden muisti oli nuoruudenmuistojen suhteen kirkas. Helsinki on muuttovoittokunta; moni näistä oli tullut Helsinkiin ensimmäisen maailmansodan alla, aikana tai jälkeen. Millaiseen Helsinkiin? Mikä oli uutta ja outoa? Mistä asunto, mistä työtä? Tarvittiin vain konkreettisia kysymyksiä, harrastuneita opiskelijoita ja nauhuri. Yliopisto lähti mukaan hankkeeseen. Haastattelijan kultainen sääntö: Puhu itse vähän, yllytä ilmein ja äännähdyksin. En ole selvittänyt itselleni, paljonko materiaalia kertyi, mutta sitä kertyi. Taloudellisesti tällainen työ ei ole ylivoimainen pienellekään kunnalle ja yhdistykselle. Muuttuvat maan kasvot, iloitsi runoilija Horatius kevään tullen. Saattoi, viisas mies, ajatella pitempiäkin syklejä kuin pelkkää vuodenkiertoa. Yrjö larmola 8 Kotiseutuposti 4 / 20139 Kalenteri YMPÄRISTÖHALLINNON AVUSTUSTEN HAKUAIKA PÄÄTTYY 30/11 Avustuksia mm. rakennusperinnön hoitoon, kulttuuriympäristöjen vaalimiseen ja ympäristökasvatusta ja -valistusta edistäviin valtakunnallisesti merkittäviin hankkeisiin KOTISEUTULIITON VALTUUSTON SYYSKOKOUS HELSINGISSÄ 14/12 Kokouksessa mm. valitaan liiton hallituksen puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat ja hyväksytään ensi vuoden toimintasuunnitelma ja talousarvio sekä käydään keskustelua liiton strategiasta vuoteen OKM:N AVUSTUKSEN KULTTUURIN MATKAILULLISEEN TUOTTEISTAMISEEN HAKU PÄÄTTYY 30/1 SUOMEN KULTTUURIRAHASTON MAAKUNTARAHASTOJEN HAKU 10/1 10/2 MAAKUNTALIITTOJEN KULTTUURIVASTAAVIEN KOKOUS 22/1 HÄMEENLINNAN VALTAKUNNALLISET KOTISEUTUPÄIVÄT /8 Päivien käsiohjelma valmistuu keväällä. Päivien kotisivut ovat osoitteessa: Hopeariipus hopeaketjussa Lahjaksi merkkipäivänä Tarmokkaalle työntekijälle Vannoutuneelle vapaaehtoiselle Iloksi itselle Riipuksessa olevan tunnuksen on suunnitellut heraldikko Olof Eriksson vuonna 1972 Suomen Kotiseutuliiton tunnukseksi. Hinta: 35 euroa + postikulut. Tilaukset: myyntituotteet tai puh. (09) Kotiseutuposti 4 /10 Kukapa ei haluaisi, että oma näkemys todella kolahtaa Paino- ja tulostuspalvelut Asiakasviestinnän palvelut Suurkuvapalvelut Teknisen alan palvelut Tallenne- ja arkistopalvelut Käännöspalvelut Vantaa Helsinki Hyvinkää Kokkola Lahti Mikkeli Oulu Pori Rauma Salo Seinäjoki Tampere Turku Vaasa 10 Kotiseutuposti 4 / 201311 Euroopan rakennusperintöpäivät ovat ensi vuodesta alkaen Euroopan kulttuuriympäristöpäivät Euroopan kulttuuriympäristöpäivät -nimi tulee käyttöön Euroopan rakennusperintöpäivät -nimityksen tilalle tammikuusta 2014 alkaen. Nimenmuutoksen myötä päivät laajenevat käsittelemään kulttuuriympäristöä kokonaisuutena. Vuoden 2014 teema on Näkymätön kulttuuriympäristö. Päiviä vietetään tuttuun tapaan syyskuun toisena viikonloppuna eli Näkymätön kulttuuriympäristö -teema muistuttaa, että kulttuuriympäristöön kuuluvat paitsi suojellut ja arvokkaaksi listatut kohteet myös arjen ympäristöt, joihin ei kenties jokapäiväisten reittien varrella juuri kiinnitä huomiota. Kulttuuriympäristö voi olla myös jotain mikä koetaan rumaksi ja jota ei tahdokaan huomata. Näkymättömänä elementtinä voi olla myös arkeologinen perintö, maisemat eri vuodenaikoina, ympäristöön liittyvät äänet ja tuoksut tai jo historiaan kadonnut, mennyt ympäristö. Monissa tapahtumissa pääpaino säilynee rakennetussa ympäristössä, mutta tervetulleiksi toivotetaan yhä enenevässä määrin koko kulttuuriympäristöön, kuten erilaisiin perinnemaisemiin ja arkeologiaan liittyvät tapahtumat. LL Arkeologia kiinnostaa myös perheen pienempiä tutkijoita. Kuva: Teemu Mökkönen. Kahdeksan ehdotusta Suomesta Euroopan kulttuuriperintöpalkinnon saajaksi Suomesta lähetettiin ilahduttavat kahdeksan ehdotusta kisaamaan Europa Nostran ja Euroopan unionin vuoden 2014 yhteisistä kulttuuriperintöpalkinnoista. Mukana on monta hienoa kotiseutuhanketta. Hakuaikaa oli tänä vuonna varhennettu lokakuun alusta syyskuun alkuun, mutta onneksi tieto kiiri ajoissa hakijoiden korviin. AH Stundarsin museo, Vaasa omistautuneen toiminnan sarja Rakennusperinnön säilyttämishanke, Kruununvouti Starcken Talo, Kristiinankaupunki konservointihankkeiden sarja Tyrnävän meijerikatu. Meijerin, juustomeijerin ja sahan kentän uusi käyttö, Tyrnävä konservointihankkeiden sarja Pelastakaa vaivaisukot, Helsinki koulutuksellisien ja tietoisuutta lisäävien hankkeiden sarja Yläneen kotiseutumuseo perinnekasvien asialla, Yläne koulutuksellisien ja tietoisuutta lisäävien hankkeiden sarja Bongan linna - taidetta ja historiaa, Loviisa konservointihankkeiden sarja Kotikaupunkipolut, Helsinki koulutuksellisien ja tietoisuutta lisäävien hankkeiden sarja Padise-Vantaa the Middle Ages Bridge tutkimuksellinen hanke Kotiseutuposti 4 /12 in memoriam Matti Vasala Pohjoisen kova kotiseutumies Matti Vasala siirtyi ajasta iäisyyteen 15. elokuuta Kotiseutuneuvos Matti Juhani Vasala oli syntynyt 12. tammikuuta 1931 Oulujoella, joka sittemmin Oulun kaupunkiin liittyneenä säilyi hänen kotiseutunaan koko elämän ajan. Työuransa Matti Vasala teki äidinkielen opettajana ja sittemmin Merikosken yläasteen rehtorina. Opettajana hänen kasvatustavoitteisiinsa kuului voimakas kotiseutuhenki. Kotiseututyön järjestökentällä Matti Vasala toimi lukuisissa luottamustehtävissä paikallisella, maakunnallisella ja valtakunnallisella tasolla. Hänen aloitteestaan perustettiin vuonna 1960 Oulujoki-Seura ja hieman myöhemmin Turkansaaren säätiö ylläpitämään Turkansaaren ulkomuseota ja edistämään kansatieteellistä tutkimustoimintaa Pohjois-Pohjanmaalla. Matti Vasala oli myös elvyttämässä tervanpolttoperinnettä Turkansaaressa. Hieman ennen kuolemaansa hän ehti vastaanottaa Oulujoki-Seuran myöntämän ensimmäisen tervaneuvoksen arvonimen. Kotiseutuneuvos Matti Vasala toimi Oulujoki-Seuran pitkäaikaisena sihteerinä ja varapuheenjohtajana sekä sittemmin Oulujokilaakson Kotiseutuliiton perustajana ja puheenjohtajana. Valtakunnalliseen kotiseututoimintaan Matti Vasala vedettiin jo varhain. Hän toimi Suomen Kotiseutuliiton valtuuston jäsenenä vuodesta 1978 ja liiton 1. varapuheenjohtajana vuodesta 1982 lähes kahden vuosikymmenen ajan. Uutterasti hän jaksoi kiertää kotiseutuväen tilaisuuksissa kotimaakunnassaan Pohjois-Pohjanmaalla, milloin puhujana, milloin vain kokemuksiaan jakamassa. Kotiseutuneuvos Vasala oli tarmokkaasti kehittämässä myös kotiseututyön kansainvälisiä yhteyksiä. Työ Kotiseututyön Pohjoismaisen Liiton piirissä sekä yhteydet Viron kotiseutuväkeen olivat hänelle läheisiä. Hänen kotiseudullinen julkaisutoimintansa ja erityisesti työnsä kulttuurilehti Kaltion kehittäjänä ansaitsevat myös arvostuksen. Me ystävät opimme kunnioittamaan Mattia suoraluontoisena, huumorintajuisena ja luotettavana kumppanina. Viime vuosilta muistamme hänet myös itseantamallaan nimellä Matti-Köpö, jolla hän mieluusti esittäytyi yhteyttä ottaessaan. Hyvää ystävää, kotiseutu- ja tervaneuvosta, Matti-Köpöä lämpimästi muistaen ja kaivaten Markku Tanner Suomen Kotiseutuliiton toiminnanjohtaja vuosina Kotiseutuposti 4 / 201313 Kertokaa ilonne ja murheenne Liisa kuuntelee F ilosofian maisteri ja arkeologi Liisa Lohtander vakinaistettiin syksyllä Kotiseutuliiton järjestöpäälliköksi. Samoja tehtäviä hän on hoitanut jo keväästä lähtien. Lohtander näkee kotiseututyön olevan kulttuurin ja yhteiskunnallisen vaikuttamisen oiva yhdistelmä. Haluan antaa oman panokseni Kotiseutuliiton yhteiskunnalliselle merkitykselle vahva ja vaikutusvaltainen keskusjärjestö on myös yksittäisen jäsenyhteisön paras tuki. Keskeisenä tehtävänään Lohtander pitää jäsenviestinnän kehittämistä. Haluan kuunnella jäsenistöä ja sen tarpeita olkaa siis rohkeasti yhteydessä! Olen jo koonnut monenlaista uutta tietoa jäsenistön avuksi liiton verkkosivuille ja toivonkin, että kaikki löytävät tietopankistamme apua mm. järjestö-, museo- ja arkistoaiheisiin pulmiinsa, hän kertoo. Jäsenviestinnän keskeinen väline on uutiskirje Hilja, johon järjestöpäällikkö kokoaa kuukausittain jäsenistön kannalta oleellista ajankohtaista tietoa mm. avustuksista ja uusista toimintamalleista. AH Liisa Lohtander. Kuva: Anna-Maija Halme. Järjestöpäällikkö Liisa Lohtander Opinnot ja työhistoria FM, Helsingin yliopisto, pääaineena arkeologia ja sivuaineina ympäristönsuojelutiede, kulttuuriantropologia sekä kotimainen kirjallisuus. Aiempia työpaikkoja mm. Lukukeskus, Espoon Kaupunginmuseo ja Kustannusosakeyhtiö Tammi. Kotiseutuliitossa vuodesta Tehtävät Yhteydenpito jäsenistöön ja sidosryhmiin, jäsenpalvelut ja niiden kehittäminen, koulutusten suunnittelut, Kotiseutuklubi, valtuuston ja hallituksen kokousten sekä jaostojen ja neuvottelukuntien tehtävät, Euroopan kulttuuriympäristöpäivien koordinointi sekä Rakennusperinto.fi-palvelun toimitustyöt. Järjestöpäällikkö toimii myös liiton toiminnanjohtajan varahenkilönä. Kotiseutuposti 4 /14 uusia kotiseutuliiton jäseniä Europa Nostra Finland ry Kotiseutuyhdistys Vasittu Luuta ry. Korttian Kyläyhdistys ry Nummelan työväenyhdistys Elo ry Pöljän Kyläyhdistys ry Seurasaarisäätiö Fölisöstiftelsen Europa Nostra Finland yhteistyötä Suomessa ja Euroopassa Tuupovaara-Seura sai vuonna 2012 Europa Nostran palkinnon hankkeestaan Työtä ja restaurointiosaamista Joensuun maaseudulle Kuva: Hannu Piipponen. Europa Nostra on eurooppalainen kulttuuriperintöä vaaliva kansalaisjärjestö sekä paikallisten ja kansallisten kulttuuriperintöyhdistysten liitto, johon voi liittyä myös yksityisjäsenenä. Järjestöllä on yli 400 jäsen- tai kannatusjäsenyhteisöä eri puolilla Eurooppaa. Se toimii läheisessä yhteistyössä Euroopan unionin, Euroopan neuvoston ja Unescon kanssa. Suomeen perustettiin vuonna 2011 järjestön suomalainen paikallisyhdistys Europa Nostra Finland ry (EuNoF). Sen tehtävänä on mm. tehdä Europa Nostran toimintaa ja Euroopan kulttuuriperintöpalkintoja tunnetuksi sekä toimia suomalaisten jäsenten yhteydenpitovälineenä. EuNoFin toimisto on Kotiseutuliiton toimiston yhteydessä Helsingissä. AH Vasittu luuta on tarkoitukseensa sopiva työkalu Henna Liikamaa Vaattojärven kylältä talliluudan varressa. Kuva: Katariina Granat. Kun Kolariin perustettavalle kotiseutuyhdistykselle vuonna 2011 mietittiin nimeä, päädyttiin omaperäiseen nimeen Vasittu luuta, joka kertoisi prikulleen, mistä toiminnassa on kysymys. Vasitulla tarkoitetaan sitä, että työtehtäväänsä kehittynyt työkalu on jo osa työtehtäväänsä ja tarkoitukseensa paras mahdollinen. Nyt jos ei koskaan aikaisemmin, meillä on tällainen työkalu, joka sopii täsmälleen tarkoitukseensa kotiseututyöhön, yhdistyksen sihteeri ja nimen äiti Katariina Granat toteaa. Luuta on Lapissa tärkeä työkalu. Tarkoitukseen sopivaa luutaa on käytetty niin perunoiden pesemiseen kuin navetan puhdistamiseen. Erityisen merkityksellinen on porrasluuta. Vasitulla luudalla puhdistetaan portaat lumesta, ja ennen aikaan se jätettiin talonväen kotoa poistuttua nojalleen ovea vasten merkiksi isäntäväen poissaolosta. Tämä ei tarkoittanut, etteikö hyvissä aikeissa taloon saanut mennä sisään ja käyttää sitä majapaikkana. Vanhan tavan mukaan kulkumies sai käyttää tarpeen tulleen taloa kuin taloa yösijanaan. Aamulla saattoi tuvan lattia olla savottojen aikaan täynnä jätkiä, jotka olivat yöllä hiipineet sisään, varoen turhaan vaivaamasta asialla talonväkeä, puheenjohtaja Hilkka Oksala kertoo. AH 14 Kotiseutuposti 4/ 201315 OMAKULMA Lentokenttäkaupunki Vantaalla parasta on se, että sieltä pääsee nopeasti pois. Syntyperäisenä vantaalaisena voin vahvistaa, että väitteessä on perää. Tunnetaanhan Vantaa hyvistä kulkuyhteyksistään, aivan erityisesti lentoasemastaan. En silti itse pyrkinyt Vantaalta mahdollisimman nopeasti pois, sillä hyvät liikenneyhteydet riittivät pitkälle, vaikka lopulta kuljettivatkin naapurikaupunkiin. Vantaata pidetään usein epäkaupunkina. Sen rakenne on hajanainen eikä selkeää keskustaa ole. Itävantaalaisena olen tosin aina pitänyt selvänä, että Tikkurila on kaupungin sydän, ja se onkin käynnissä olevan keskustan myllertämisen myötä vahvistamassa asemaansa. Vantaa koostuu silti edelleen kahdesta saarekkeesta: itä- ja länsipuolesta. Itse tunnen länsipuolta hyvin huonosti, enkä usko, että länsivantaalaisten idäntuntemus on paljoakaan parempi. Tämä jakautuminen voi olla osasyy siihen, että mitään yhteistä vantaalaisuutta on hankalaa löytää. Mutta pitäisikö sitä olla? Voisihan siitä olla apua Vantaan brändin kirkastamisessa. En silti olisi vielä palkkaamassa konsulttia, vaan antaisin ajan hoitaa asiaa. Ehkä nelikymppisen Vantaan identiteetti on vasta muodostumassa. Vaikka en tunne vahvaa vantaalaisuutta, pitäisin silti harmillisena, jos hirvenpään muotoinen kotikaupunkini joskus häviää kartalta. Paljon kiintyneempi olen kuitenkin niihin paikkoihin, joissa ensimmäiset parikymmentä vuotta elämästäni vietin. Minulle Itä-Vantaa on metsää ja 60-luvun lähiötä, jonka elementtitalot eivät ole rumia tai ankeita, kiitos paitsi osittaisen näköharhan, myös rakennuksia yhdistävien viheralueiden. Osa itselleni tärkeistä paikoista, kuten kotimme lähellä olleet viljelypalstat, ovat jääneet jo kauan sitten rakentamisen alle, mutta vihreyttä on onneksi vielä paljon jäljellä. Lähimetsän ahkerassa käytössä olevat lenkkipolut ja hyvin hoidetut puistot luovat toivoa, että näin on myös jatkossa. Vantaan hajanaisuus saattaa tosiaan muistuttaa epäkaupunkia, vaikka tiivistäkin rakentamista löytyy. Sitä on luvassa lisää, sillä asukasluvun odotetaan jatkavan kasvuaan kolmella tuhannella asukkaalla vuodessa. Järkevintä on tiivistää jo rakennettuja alueita, ja tämä on myös kaupungin suunnitelmana. Rakentamisen alle ei pidä kuitenkaan uhrata puistoja ja metsiä, sillä siitä kärsivät viihtyvyys ja lopulta myös alueiden turvallisuus. Luonto auttaa tutkitusti rauhoittumaan ja purkamaan stressiä. Valtaosa meistä haluaa nähdä vihreää ikkunastaan ja päästä ulkoilemaan lähimetsään on jopa sanottu, että ihminen ei ole lajina vielä sopeutunut kaupunkiympäristöön. Maamme monista epäkaupungeista voisi päätellä, että moni suomalainen ei ainakaan ole. Syytä kuitenkin olisi, sillä tiivis rakentaminen on yleensä myös ympäristöystävällisin vaihtoehto. Vaikka kaupungin luonteeseen kuuluu jatkuva muutos, hyvän suunnittelun avulla viihtyisyyttä luovia viherympäristöjä ja rakennusperintöä ei tarvitse jyrätä uuden alta. Jos Vantaalla onnistutaan tässä, ehkä se tunnetaan tulevaisuudessa liikenneyhteyksiensä ohella myös paikkana, johon on hyvä jäädä. Sanna Käyhkö hankesihteeri tiedottaja, Suomen Kotiseutuliitto Kotiseutuposti 4 /16 Perinnesarjakuva Sami Myllyniemi, Ylä-Kainuun Tarinakartasto -hanke, Suomen Kotiseutuliitto Kalevankatu 13 A HELSINKI puhelin (09) faksi (09) Samankaltaiset tiedostot\nHallitus 27.5.2016 Sivu 1 / 6 Aika: 27.5.2016 klo 12.30-15.15 Paikka: Suomen Kotiseutuliiton toimisto, Kalevankatu 13 A, Helsinki Läsnä Puheenjohtaja: Kirsi Moisander (x) Varapuheenjohtaja: Raimo Sailas Lisätiedot SUOMEN KOTISEUTULIITTO ESITYSLISTA 2015/3 Hallitus 25.3.2015 Sivu 1 / 6\nHallitus 25.3.2015 Sivu 1 / 6 Aika: Keskiviikko 25.3.2015 klo 11.45 14.30 Paikka: Suomen Kotiseutuliiton toimisto Läsnä Puheenjohtaja: Kirsi Moisander ( ) Varapuheenjohtaja: Raimo Sailas ( ) Jäsenet: Annukka Lisätiedot Suomen Kotiseutuliiton vuosikokous 5.8.2016\nKOKOUSKUTSU Helsinki 19.5.2016 Suomen Kotiseutuliiton vuosikokous 5.8.2016 Suomen Kotiseutuliiton vuosikokous pidetään perjantaina 5.8.2016 klo 14.00 Kajaanissa. Kokouspaikka on Kaukametsän kongressi- Lisätiedot SUOMEN KOTISEUTULIITTO ESITYSLISTA 2015/9 Hallitus 13.11.2015 Sivu 1 / 5\nHallitus 13.11.2015 Sivu 1 / 5 Aika: perjantai 13.11.2015 klo 12.30 Paikka: Suomen Kotiseutuliiton toimisto Läsnä Puheenjohtaja: Kirsi Moisander ( ) Varapuheenjohtaja: Raimo Sailas ( ) Jäsenet: Annukka Lisätiedot Valtuuston sääntömääräinen kevätkokous\nValtuusto 13.5.2016 Sivu 1 / 5 Valtuuston sääntömääräinen kevätkokous Aika: perjantai 13.5.2015 klo 16.00 Paikka: Jyväskylän yliopiston Ruusupuisto, Helena-sali, Alvar Aallon katu 9, Jyväskylä Osanottajat Lisätiedot SUOMEN KOTISEUTULIITTO PÖYTÄKIRJA 2015/6 Hallitus 16.6.2015 Sivu 1 / 5\nHallitus 16.6.2015 Sivu 1 / 5 Aika: 16.6.2015 klo 13.00 14.40 Paikka: Hotelli Atlas, Kuopio Läsnä Puheenjohtaja: Kirsi Moisander (-) Varapuheenjohtaja: Raimo Sailas (-) Jäsenet: Annukka Alppi (x) Rauno Lisätiedot Renkajärven valokuvauskilpailu 2011 jälleen upeita kuvia!\nRenkajärven valokuvauskilpailu 2011 jälleen upeita kuvia! Suojeluyhdistyksen valokuvauskilpailu järjestettiin nyt kolmannen kerran. Kilpailuaika oli 13.2.-5.6.2011. Yhdistyksen hallitus oli antanut kilpailun Lisätiedot SUBSTANTIIVIT 1/6. juttu. joukkue. vaali. kaupunki. syy. alku. kokous. asukas. tapaus. kysymys. lapsi. kauppa. pankki. miljoona. keskiviikko.\nSUBSTANTIIVIT 1/6 juttu joukkue vaali kaupunki syy alku kokous asukas tapaus kysymys lapsi kauppa pankki miljoona keskiviikko käsi loppu pelaaja voitto pääministeri päivä tutkimus äiti kirja SUBSTANTIIVIT Lisätiedot Valtuuston sääntömääräinen syyskokous\nValtuusto 21.11.2015 Sivu 1 / 5 Valtuuston sääntömääräinen syyskokous Aika: lauantai 21.11.2015 klo 12.00 Paikka: Hotelli Arthur, Vuorikatu 19, Kaisaniemi, Helsinki Osanottajat Nimike Kotipaikka Läsnä Lisätiedot Järjestöt tulevaisuuden maaseudulla. Sampo Purontaus Kulttuuritoimenjohtaja / Kokkolan kaupunki Hallituksen jäsen / Suomen Kotiseutuliitto\nJärjestöt tulevaisuuden maaseudulla Sampo Purontaus Kulttuuritoimenjohtaja / Kokkolan kaupunki Hallituksen jäsen / Suomen Kotiseutuliitto Oulussa 16.5.2014 1 Toimivan osallisuuden elementtejä Osallisuutta Lisätiedot SUOMEN KOTISEUTULIITTO ESITYSLISTA 2015/7 Hallitus 24.9.2015 Sivu 1 / 6\nHallitus 24.9.2015 Sivu 1 / 6 Aika: 24.9.2015 klo 12.00 15.00 Paikka: Uudenmaan liitto, Esterinportti 2B, Länsi-Pasila / 2. kerroksen Visio-kabinetti Läsnä Puheenjohtaja: Varapuheenjohtaja: Jäsenet: Kirsi Lisätiedot Renkajärven valokuvauskilpailu 2010 suosio kasvaa!\nRenkajärven valokuvauskilpailu 2010 suosio kasvaa! Suojeluyhdistyksen valokuvauskilpailu järjestettiin nyt toisen kerran ja sen kilpailuaika oli 13.3.-6.6.2010. Yhdistyksen hallitus oli antanut kilpailun Lisätiedot Onks tääl tämmöstäki ollu?\nOnks tääl tämmöstäki ollu? Liedon kulttuuriympäristön dokumentointihanke Nautelankosken museo Kulttuuriympäristö on ihmisen ja luonnon vuorovaikutuksesta syntynyt kokonaisuus Dokumentointihanke tallettaa Lisätiedot Hämeenlinna 21.3.2012. Culture Finland kulttuurimatkailun katto-ohjelma\nMaaseutumatkailuseminaari Hämeenlinna 21.3.2012 Muokkaa alaotsikon perustyyliä napsautt. 11.4.20 08 Culture Finland kulttuurimatkailun katto-ohjelma MEK (Matkailun edistämiskeskus) valmistelee ja koordinoi Lisätiedot Yhdessä 2017. Suomi tulevaisuudessa. Suomen 100 vuotta. Suomi nyt. Kaikki suomalaiset ja Suomen ystävät\nYhdessä 2017 Suomen 100 vuotta Suomi nyt Suomi tulevaisuudessa Kaikki suomalaiset ja Suomen ystävät 2 Alhaalta ylöspäin Ehdotus juhlavuoden ohjelmaksi. Sisältö, tekijät ja budjetti. Avoin haku verkossa: Lisätiedot Arvoisat Hyvinkään Venlan kaupunginosan asukkaat. Hyvät ystävät.\nKäsikirjoitus Yhdistyksen kokouksen -video -esitykseen. Kaupunginosayhdistyksen perustamiskokouksen asialista: Kop, kop, kop 1. Kokouksen avaus Avaaja Arvoisat Hyvinkään Venlan kaupunginosan asukkaat. Lisätiedot JUHLAVUODEN ALUEVERKOSTO KESKI-SUOMI 12.5.2015\nJUHLAVUODEN ALUEVERKOSTO KESKI-SUOMI 12.5.2015 TAUSTAA 2 3 VALTAKUNNALLINEN VALMISTELU Juhlavuoden valtakunnallinen valmistelutyö käynnistyi syksyllä 2014. Keväällä 2015 alueinfot maakuntien liittojen Lisätiedot 3. kappale (kolmas kappale) AI KA\n3. kappale (kolmas kappale) AI KA 3.1. Kellonajat: Mitä kello on? Kello on yksi. Kello on tasan yksi. Kello on kaksikymmentä minuuttia vaille kaksi. Kello on kymmenen minuuttia yli yksi. Kello on kymmenen Lisätiedot Raportti Turun Seudun Luonnonvalokuvaajien toiminnasta Itämeri haasteessa:\nTurun Seudun Luonnonvalokuvaajat r.y. Raportti Turun Seudun Luonnonvalokuvaajien toiminnasta Itämeri haasteessa: Helsingin ja Turun kaupunkien esittämä haaste toimiin Itämeren tilan parantamiseksi: Tietoisuuden Lisätiedot SUOMEN KOTISEUTULIITTO ESITYSLISTA 2015/4 Hallitus 24.4.2015 Sivu 1 / 7\nHallitus 24.4.2015 Sivu 1 / 7 Aika: 24.4.2015 klo 11.45 14.15 Paikka: Sokos Hotel Presidentti, Ravintola Sevillan Fiesta-kabinetti, Eteläinen Rautatiekatu 4, Helsinki Läsnä Puheenjohtaja: Kirsi Moisander Lisätiedot SUOMEN KOTISEUTULIITTO ESITYSLISTA 2016/4 Hallitus 28.4.2016 Sivu 1 / 8\nHallitus 28.4.2016 Sivu 1 / 8 Aika: 28.4.2016 klo 12.30 Paikka: Suomen Kotiseutuliiton toimisto, Kalevankatu 13 A, Helsinki Läsnä Puheenjohtaja: Kirsi Moisander ( ) Varapuheenjohtaja: Raimo Sailas ( ) Lisätiedot - tuoda esille vanhempien kannanottoja koulua ja kasvatusta koskevissa kysymyksissä\nFiskarsin kyläseura ry - Fiskars byförening rf TOIMINTASUUNNITELMA 2014 Yleistä Fiskars kyläseuran toiminta tukeutuu yhdistyksen sääntöihin ja vuosittain vahvistettavaan toimintasuunnitelmaan. Toimintasuunnitelma Lisätiedot Lähteet: Tuhat ja yksi yötä. 1994. Tuhannen ja yhdenyön satuja. 1994.\nMinun elämäni Mari Vehmanen, Laura Vesa Kehitysvammaisten Tukiliitto ry Minulla on kehitysvamma Meitä kehitysvammaisia suomalaisia on iso joukko. Meidän on tavanomaista vaikeampi oppia ja ymmärtää asioita, Lisätiedot Kylämaiseman ja kulttuuriympäristön hoito. Auli Hirvonen Maisemasuunnittelija ProAgria Häme/ Maa- ja kotitalousnaiset\nKylämaiseman ja kulttuuriympäristön hoito Auli Hirvonen Maisemasuunnittelija ProAgria Häme/ Maa- ja kotitalousnaiset Kulttuuriympäristö on ihmisen muokkaamaa luonnonympäristöä ja ihmisten jokapäiväinen Lisätiedot Matkatyö vie miestä. Miehet matkustavat, vaimot tukevat\nMatkatyö vie miestä 5.4.2001 07:05 Tietotekniikka on helpottanut kokousten valmistelua, mutta tapaaminen on silti arvossaan. Yhä useampi suomalainen tekee töitä lentokoneessa tai hotellihuoneessa. Matkatyötä Lisätiedot Hyvät omaishoitajien parissa toimivat,\n30.9.2015 1 / 5 Hyvät omaishoitajien parissa toimivat, Omaishoitajat ja läheiset -liiton omaishoitotiedotteessa kerrotaan omaishoitoon liittyvistä asioista, liiton ja sen paikallisyhdistysten toiminnasta Lisätiedot Juhlavuoden organisaatio\nJuhlavuoden organisaatio Valtuuskunta 70 jäsentä, pj. pääministeri Juha Sipilä Hallitus 12 jäsentä, pj. valtiosihteeri Paula Lehtomäki Sihteeristö valtioneuvoston kansliassa 7 henkilöä, pääsihteeri Pekka Lisätiedot Suomen Kotiseutuliiton vuosikokous 7.8.2015\nHelsinki 20.5.2015 Suomen Kotiseutuliiton vuosikokous 7.8.2015 Ilmoitimme 25.3.2015 päivätyllä kokouskutsulla, että Suomen Kotiseutuliiton vuosikokous pidetään perjantaina 7.8.2015 klo 13.00 Espoossa. Lisätiedot Seinäjoen kaupungin Työllisyyspalvelut & AVANTI-HANKE Työllisyyden kuntakokeiluhanke\n10.4.2015 Seinäjoen kaupungin Työllisyyspalvelut & Avanti-hanke AVANTIBOOK Nro 6 Seinäjoen kaupungin Työllisyyspalvelut & AVANTI-HANKE Työllisyyden kuntakokeiluhanke Kaupungin Työllisyyspalvelut Seinäjoki Lisätiedot Kuntien ja Liikenneviraston hankintojen yhteinen kehittäminen kohti julkisten hankintojen yhteistä portaalia\nKuntien ja Liikenneviraston hankintojen yhteinen kehittäminen kohti julkisten hankintojen yhteistä portaalia Kirsi Rontu Infra-alasta tuottavampi yhteistyöllä 2 Kirsi Rontu 1 Julkiset hankkijat yhteistyöhön Lisätiedot SUOMEN KOTISEUTULIITTO PÖYTÄKIRJA 2015/7 Hallitus 24.9.2015 Sivu 1 / 7\nHallitus 24.9.2015 Sivu 1 / 7 Aika: 24.9.2015 klo 12.00 15.00 Paikka: Uudenmaan liitto, Esterinportti 2B, Länsi-Pasila / 2. kerroksen Visio-kabinetti Läsnä Puheenjohtaja: Kirsi Moisander (x) Varapuheenjohtaja: Lisätiedot VÄHIKSEN VÄKI RY:N VUOSIKOKOUKSEN PÖYTÄKIRJA 2011\nVÄHIKSEN VÄKI RY:N VUOSIKOKOUKSEN PÖYTÄKIRJA 2011 Aika: Maanantai 29.8.2011 klo 18.00 Paikka: Vähä-Heikkilän yksikön ruokala Läsnä: Katrine Arbol-Lilleberg (saapui klo 18.35), Mia Enlund, Sanna Ketonen-Oksi, Lisätiedot Yhdistystoiminnan ilta 3.3.2015\nYhdistystoiminnan ilta 3.3.2015 Yhteisökoordinaattori Soile-Maria Linnemäki / Yhdistysverkosto Pj. Jonna Marttinen / Kinnarin koulun vanhempainkerho Pj. Terttu Kanninen / Luodaan Yhdessä ry OTA KORTTI Lisätiedot Keskeiset toimijat ja kulttuuripoliittinen vaikuttaminen Sirpa Lahti & Hannu Tolvanen\nKeskeiset toimijat ja kulttuuripoliittinen vaikuttaminen Sirpa Lahti & Hannu Tolvanen Toimijat Kansanmusiikin ja - tanssin alan toimijat voidaan jakaa kolmeen suurempaan kategoriaan, yksityiset toimijat, Lisätiedot Jos sinulla on puutarha ja kirjoja, sinulta ei puutu mitään\nNäyttely Helsingin Kirjamessuilla 27. 30.10.2011 Ryytimaasta ruusutarhaan poimintoja viherpeukalon kirjahyllystä Jos sinulla on puutarha ja kirjoja, sinulta ei puutu mitään Marcus Tullius Cicero (106 eaa.- Lisätiedot AJANILMAISUT AJAN ILMAISUT KOULUTUSKESKUS SALPAUS MODUULI 3\nAJAN ILMAISUT AJAN ILMAISUT 1. PÄIVÄ, VIIKONPÄIVÄ 2. VUOROKAUDENAIKA 3. VIIKKO 4. KUUKAUSI 5. VUOSI 6. VUOSIKYMMEN, VUOSISATA, VUOSITUHAT 7. VUODENAIKA 8. JUHLAPÄIVÄT MILLOIN? 1. 2. 3. 4. maanantai, tiistai, Lisätiedot Aika Tiistai 31.3.2015 klo 18: Toimitupa Murtsikka, Murtomäentie 1003 B\nETELÄ KAJAANIN KYLÄT RY PÖYTÄKIRJA 1(5) VUOSIKOKOUS 31.3.2015 Aika Tiistai 31.3.2015 klo 18: Paikka Toimitupa Murtsikka, Murtomäentie 1003 B Osallistujat Fordell Pertti Juntunen Raija Kauppinen Esko Kallio Lisätiedot Marraskuun tapahtumat\nMarraskuu on jo onnellisesti takanapäin ja joulu on ihan kohta ovella. Marraskuun tapahtumat Ennen syyskokouksen alkua Tuulia Alanen-Brandt piti mielenkiintoisen luennon vartalon mittalinjoista ja esitteli Lisätiedot Ympäristöluotsitoiminta kuka, mitä, miten ja kenelle?\nYmpäristöluotsitoiminta kuka, mitä, miten ja kenelle? Varkaus 14.1.2015 Reeta Rönkkö Ympäristöluotsi mikä se on? Ympäristöluotsit ovat ympäristöasioista ja ympäristösuhteesta monipuolisesti kiinnostuneita Lisätiedot MAOL ry / Rautatieläisenkatu 6 / 00520 Helsinki / puh. 09 150 2338 / www.maol.fi / maol-toimisto@maol.fi\n75 vuotta 2010 MAOL ennen MAOL perustetaan Kerhotoiminnan alkuvaiheet Kerhojen perustamisvuodet Liiton toiminnan alkuvaiheita Liiton hallituksen puheenjohtajat Toimintaa 70- ja 80-luvulla MAOL-julkaisut Lisätiedot Vapaaehtoistoiminta kiinnostaa edelleen! Järjestöbarometrin 2008 kertomaa. Juha Peltosalmi Vapaaehtoistoiminnan seminaari Joensuu 5.12.\nVapaaehtoistoiminta kiinnostaa edelleen! Järjestöbarometrin 2008 kertomaa Juha Peltosalmi Vapaaehtoistoiminnan seminaari Joensuu 5.12.2008 JÄRJESTÖBAROMETRI Ajankohtaiskuva sosiaali- ja terveysjärjestöistä Lisätiedot Sääntömääräinen vuosikokous\nSääntömääräinen vuosikokous Aika: Perjantai 7.8.2015 klo 13.00 Paikka: Sellosali, Soittoniekanaukio 1 A, Leppävaara, Espoo. Valtakirjojen tarkastus samana päivänä klo 9.00 12.00 Sellon kirjaston aulassa, Lisätiedot JÄSENKIRJE 1 / 2015 PUHEENJOHTAJALTA\nJÄSENKIRJE 1 / 2015 PUHEENJOHTAJALTA Olen Vantaan yrittäjänaisten uusi puheenjohtaja Anne Nurminen. Olen paljasjalkainen vantaalainen ja työskentelen oppimisen, arvioinnin ja monikielisyyden kentällä. Lisätiedot RAHAHUUTOKAUPPA SUOMEN FILATELISTISEURAN KERHOHUONEISTO HUUTOKAUPPA 07.10.2009 LÖNNROTINKATU 32 B, HELSINKI KOHTEET NÄHTÄVÄNÄ KLO 16.\nHNY UUTISET 3/2009 26. VUOSIKERTA RAHAHUUTOKAUPPA 163 HUUTOKAUPPA 07.10.2009 SUOMEN FILATELISTISEURAN KERHOHUONEISTO LÖNNROTINKATU 32 B, HELSINKI KOHTEET NÄHTÄVÄNÄ KLO 16.45 Kokous klo 17.15 HUUTOKAUPPA Lisätiedot Rajatonta yhteistoimintaa - Kuntarakennemuutoksen vaikutukset Varsinais-Suomen kylätoimintaan\nRajatonta yhteistoimintaa - Kuntarakennemuutoksen vaikutukset Varsinais-Suomen kylätoimintaan Varsinais-Suomen Kylät ry:n 15-vuotisjuhlaseminaari 3.12.2015 Kuva-Tähti, Vehmaa FM, Niina Koskihaara Kansatiede, Lisätiedot Järjestökenttä väestön terveys- ja hyvinvointitietojen hyödyntäjänä\nJärjestökenttä väestön terveys- ja hyvinvointitietojen hyödyntäjänä Terveyden ja hyvinvoinnin edistämisen päivän esitys RAY-kiertueella Satakunnassa 25.2.2015 Janne Jalava, RAY, seurantapäällikkö, dosentti Lisätiedot Toimintasuunnitelma. Joensuun seudun JHL 310\nToimintasuunnitelma 2012 Joensuun seudun JHL 310 TOIMIHENKILÖT 2012 2013 2 (10) (: etunimi.sukunimi@jns.fi tai poikkeavat mainittu erikseen) Puheenjohtaja Helena Timoskainen.............. 050 452 0013 Lisätiedot Kirja-analyysi Nuortenkirjan tulkintatehtävä Anna Alatalo\nKirja-analyysi Nuortenkirjan tulkintatehtävä Anna Alatalo Anna Alatalo Aihe Mistä teos kertoo? - Aihe on konkreettisesti selitettävissä oleva kokonaisuus, joka kirjassa kuvataan. - Mika Wickströmin Kypärätempun Lisätiedot - Kummalla on vaaleammat hiukset? - Villellä on vaaleammat hiukset.\nMAI FRICK KOMPARAATIO ELI VERTAILU 1. Komparatiivi -mpi -mpa, -mma monikko: -mpi, -mmi - Kumpi on vanhempi, Joni vai Ville? - Joni on vanhempi kuin Ville. - Kummalla on vaaleammat hiukset? - Villellä on Lisätiedot Museot yhdessä yhteinen perintö hanke. 10+ museot 18.3.2015. Kimmo Levä pääsihteeri\nMuseot yhdessä yhteinen perintö hanke 10+ museot 18.3.2015 Kimmo Levä pääsihteeri Itsenäisyyden juhlavuoden projekti Yhteinen perintö hanke on museoalan yhteisesti toteuttama osa Valtioneuvoston koordinoimaa Lisätiedot IHMISTEN JOKI KOHTAAMISIA JA KYSYMYKSIÄ AURAJOELLA. Helena Ruotsala, Turun yliopisto, Kansatiede, helena.ruotsala@utu.fi\n. IHMISTEN JOKI KOHTAAMISIA JA KYSYMYKSIÄ AURAJOELLA Helena Ruotsala, Turun yliopisto, Kansatiede, helena.ruotsala@utu.fi AURAJOEN MONET KASVOT AURAJOEN NYKYISYYDESTÄ JA TULEVAISUUDESTA Kerrottu koettu Lisätiedot Meilivälähdys1/2010. Loviisan Kameraseura ry Lovisa Kameraklubb rf. Kuvakilpailuiden aiheet vuoden kuvailtoja varten\nMeilivälähdys1/2010 Loviisan Kameraseura ry Lovisa Kameraklubb rf Kuvakilpailuiden aiheet vuoden kuvailtoja varten Elokuu (29.8): Hetki (projisoitavat), Meren äärellä (mustavalkokuvat) Syyskuu (26.9): Lisätiedot JAKSO MITEN MATKA ALKAA?\n1 Lapsen nimi: Ikä: Haastattelija: PVM: ALKUNAUHOITUS Nimeni on. Tänään on (pvm). Kellonaika. Haastateltavana on. Haastattelu tapahtuu VSSHP:n lasten ja nuorten oikeuspsykiatrian tutkimusyksikössä. OSA Lisätiedot Hyvät Castrén-suvun jäsenet\nHuhtikuussa 2015 Hyvät Castrén-suvun jäsenet ON KULUNUT viisi vuotta kun olimme koolla Helsingissä. Kuluvan kauden aikana julkaistiin ajantasainen sukukalenteri Castrén-suku 2012 ja aloitettiin uuden kirjan Lisätiedot Lapset ja nuoret tarvitsevat lähimetsiä myös tiivistyvissä taajamissa\nVirpi Sahi Suomen luonnonsuojeluliitto ry Lapset ja nuoret tarvitsevat lähimetsiä myös tiivistyvissä taajamissa Hösmärinpuiston päiväkotilaisia mörriretkellä. Kuva: Virpi Sahi. Luonto lisää lasten ja nuorten Lisätiedot Sääntömääräinen syyskokous\nSääntömääräinen syyskokous Aika: 28.11.2009 klo 9.00 Paikka: Läsnä: Luontokapinetti Kopan koulu Jorma Kaarto (Viikkolehti), Päivi Erävesi, Ulla Helmisaari, Jari Helmisaari, Arimo Helmisaari, Timo Hämäläinen, Lisätiedot SUOMEN KOTISEUTULIITTO PÖYTÄKIRJA 2015/1 Hallitus 21.1.2015 Sivu 1 / 9\nHallitus 21.1.2015 Sivu 1 / 9 Aika: Keskiviikko 21.1.2015 klo 12.05 Paikka: Suomen Kotiseutuliiton toimisto Läsnä Puheenjohtaja: Kirsi Moisander ( x ) Varapuheenjohtaja: - Jäsenet: Annukka Alppi ( - ) Lisätiedot SuLVI Yhdessä pärjäämme paremmin Pelisäännöt kuntoon\nPelisäännöt kuntoon SuLVIn toimiston työnjako ota rohkeasti yhteyttä! Operatiivinen johto, yhteydenpito sidosryhmiin, hanke-edustus: toiminnanjohtaja Tiina Strand tiina.strand@sulvi.fi, 040 505 5445 Nettisivupäivitykset, Lisätiedot Humalan tällä puolella Alkoholikeskustelun uudet suunnat. Antti Maunu VTT, tutkija maunuan@gmail.com 0408325057\nHumalan tällä puolella Alkoholikeskustelun uudet suunnat Antti Maunu VTT, tutkija maunuan@gmail.com 0408325057 Suomen suurimmat alkoholiongelmat Humalan ylikorostunut rooli puheessa ja itseymmärryksessä Lisätiedot OULUN INSINÖÖRIOPISKELIJAT OIO ry Kotkantie 1 90250 OULU. Yhdistyksen kotipaikka on Oulun kaupunki. Yhdistyksen tarkoituksena on jäsenistönsä\nOULUN INSINÖÖRIOPISKELIJAT OIO ry Kotkantie 1 90250 OULU SÄÄNNÖT 1 Yhdistyksen nimi ja kotipaikka 2 Yhdistyksen tarkoitus 3 Tarkoituksen toteuttaminen 4 Toiminnan tukeminen Yhdistyksen nimi on Oulun Insinööriopiskelijat Lisätiedot Joka kaupungissa on oma presidentti\nKaupungissa on johtajia. Ne määrää. Johtaja soittaa ja kysyy, onko tarpeeksi hoitajia Presidentti päättää miten talot on rakennettu ja miten tää kaupunki on perustettu ja se määrää tätä kaupunkia, Niinkun Lisätiedot 4. Hyväksytään seuraavan vuoden toimintasuunnitelma; Hyväksyttiin vuoden 2013 ja 2014 toimintasuunnitelma (liite 2).\n1 Selkämeren kansallispuiston ystävät yhdistys Yhdistyksen ensimmäinen kokous Aika: 28.8.2013 klo 19-20 Paikka: Luontotalo Arkki, Pori Pöytäkirja 1. Kokouksen avaus Lasse Lovén avasi kokouksen ja totesi, Lisätiedot Erkkilän palvelutalo, Kärkölä. Osoite Vanhatie 12 B 2, Järvelä. Läsnä Eija Koivuniemi Läntinen perusturvapiiri, sosiaali- ja terveysjohtaja\nHollolan kunta / Muistio 2/2013 1 (5) n kokous Aika Keskiviikko 29.5.2013 kello 18.00 Paikka Erkkilän palvelutalo, Kärkölä. Osoite Vanhatie 12 B 2, Järvelä. Läsnä Eija Koivuniemi, sosiaali- ja terveysjohtaja Lisätiedot SUOMEN KOTISEUTULIITTO ESITYSLISTA 2015/5 Hallitus 28.5.2015 Sivu 1 / 6\nHallitus 28.5.2015 Sivu 1 / 6 Aika: 28.5.2015 klo 11.45 Paikka: Suomen Kotiseutuliiton toimisto Läsnä Puheenjohtaja: Kirsi Moisander ( ) Varapuheenjohtaja: Raimo Sailas ( ) Jäsenet: Annukka Alppi ( ) Rauno Lisätiedot TIEDOTTEESSA KÄSITELTÄVÄT AIHEET VUOSIKOKOUS JA SUKUSEURAN 15-VUOTISJUHLA 9.7.2016...2 VUOSIKOKOUKSEN TYÖJÄRJESTYS...3\n1/6,Kuva: http://www.maija.palvelee.fi/ TIEDOTTEESSA KÄSITELTÄVÄT AIHEET sivu VUOSIKOKOUS JA SUKUSEURAN 15-VUOTISJUHLA 9.7.2016...2 VUOSIKOKOUKSEN TYÖJÄRJESTYS...3 SUKUSEURAN KOTISIVUISTA MIELENKIINTOISET Lisätiedot Kansalaisten Eurooppa -ohjelma\nKansalaisten Eurooppa -ohjelma Minkälaisen Euroopan sinä haluat? Euroopan unionin jäsenmaissa elää yli 500 miljoonaa ihmistä. Jokainen jäsenmaan kansalainen on myös EU-kansalainen. Identiteettimme Euroopan Lisätiedot Piipsjärvi, Pohjois-Pohjanmaan Vuoden Kylä 2011\nPiipsjärvi, Pohjois-Pohjanmaan Vuoden Kylä 2011 Piipsjärvi sijaitsee Oulaisten kaupungin pohjoisosassa ja on kaupungin suurin kylä. Kylä on noin 800 oulaistelaisen kotikylä. Asutus on keskittynyt pääasiassa Lisätiedot Liiton toiminta SPEK:in alueyksikön tukemana\n16.1.2012 Liiton toiminta SPEK:in alueyksikön tukemana Pohjanmaan Pelastusalan Liitto ry:n Kehittämisseminaari 13.1.2012 Sirpa Suomalainen Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö SPEK Pohjanmaan Pelastusalan Lisätiedot Tehtäviä. Sisko Istanmäki: Liian paksu perhoseksi\nSisko Istanmäki: Liian paksu perhoseksi JULKAISIJA: Oppimateriaalikeskus Opike, Kehitysvammaliitto ry Viljatie 4 C, 00700 Helsinki puh. (09) 3480 9350 fax (09) 351 3975 s-posti: opike@kvl.fi www.opike.fi Lisätiedot Oma kansioni MUISTOJANI JA AJATUKSIANI ELÄMÄSTÄ. Porvoon Seudun Dementiayhdistys ry Muistiliiton jäsen\nOma kansioni MUISTOJANI JA AJATUKSIANI ELÄMÄSTÄ Porvoon Seudun Dementiayhdistys ry Muistiliiton jäsen Arjen asioita ja muistoja Oma kansioni -kirjaa voi käyttää apuna erilaisissa ryhmissä tai osallistujat Lisätiedot YHTEISTYÖSTÄ LISÄVOIMAA YHDISTYKSILLE -MITEN PÄÄSTÄ ALKUUN?\nKehittämistehtävä (AMK) Hoitotyö Terveydenhoitotyö 3.12.2012 Elina Kapilo ja Raija Savolainen YHTEISTYÖSTÄ LISÄVOIMAA YHDISTYKSILLE -MITEN PÄÄSTÄ ALKUUN? -Artikkeli julkaistavaksi Sytyn Sanomissa keväällä Lisätiedot SUOMEN KOTISEUTULIITTO ESITYSLISTA 2015/8 Hallitus 22.10.2015 Sivu 1 / 8\nHallitus 22.10.2015 Sivu 1 / 8 Aika: 22.10.2015 klo 12.00 Paikka: Suomen Kotiseutuliiton toimisto Lounas: klo 11.00 Ravintola China (Annankatu 26, Helsinki) Läsnä Puheenjohtaja: Kirsi Moisander ( ) Varapuheenjohtaja: Lisätiedot OPAS TUTORTUNTIEN PITÄMISEEN\nOPAS TUTORTUNTIEN PITÄMISEEN Opiskelijakunta Lamko 2014 SISÄLTÖ JOHDANTO... 2 Tutortuntien suunnittelu... 2 Tutortuntien sisältö... 3 Jokaisella kerralla:... 3 Ensimmäiset tutortunnit... 3 Teemat... 3 Lisätiedot Ma Tänään rapistelemme ja mittailemme sanomalehteä.\nMa Tänään rapistelemme ja mittailemme sanomalehteä. 3. Kuinka monta sivua tämän päivän lehdessä on? 2. Kumpaan suuntaan sanomalehti repeää paremmin, alhaalta ylös vai sivulta sivulle? Laita rasti oikean Lisätiedot Studia Generalia syksy 2011 AINEEN ARVOITUS. Tervetuloa!\nStudia Generalia syksy 2011 AINEEN ARVOITUS Tervetuloa! 10.11.2011 1 Onko koko todellisuus ainetta? 10.11.2011 2 Todellisuus on se, mikä on totta. Että jos vaikka uskoo, että mörköjä on olemassa, niin Lisätiedot Saimaa Geomatkailukohteeksi Saimaa Geopark valmisteluhanke\nSaimaa Geopark valmisteluhanke Geopark Saimaalle -seminaari 4.11. 2014 projektipäällikkö Minna Kähtävä-Marttinen Saimaa geomatkailukohteeksi - miksi? Saimaalla on kansainvälisestikin katsottuna ainutlaatuinen Lisätiedot TULOMUUTTOON VAIKUTTAVISTA TEKIJÖISTÄ\nTULOMUUTTOON VAIKUTTAVISTA TEKIJÖISTÄ tyypillinen muuttaja ja muuttosyyt Dos. Markku Mattila Aluepäällikkö Siirtolaisuusinstituutti Pohjanmaan aluekeskus Keskuskatu 32 I 60100 Seinäjoki Tel. 044-2592 447 Lisätiedot syksy 2015 kevät 2014\nsyksy 2015 kevät 2014 Kuva Keimiöltä 2014 /Helmi Neuvonen Vuoden tunnus: Armo tulkoon kaikkien niiden osaksi, jotka rakastavat Herraamme Jeesusta Kristusta, armo ja katoamattomuus. Ef. 6:24 Hyvä NNKY-väki Lisätiedot Aineeton perintö kulttuurisena voimavarana Outi Tuomi - Nikula, Turun yliopisto outi.tuomi-nikula@utu.fi\nAineeton perintö kulttuurisena voimavarana Outi Tuomi - Nikula, Turun yliopisto outi.tuomi-nikula@utu.fi KESTÄVÄ KULTTUURI- SEMINAARI HELSINGISSÄ 27.1.2011 Tämä talo on minun eikä kuitenkaan minun Ne jotka Lisätiedot ISSN 0784-2503 1/2007. 100. Monirunkovenelehti. Otteita vuosien varrelta. proaprojekti etenee\nSanomalehti syntyy vuorovaikutuksesta 1. Sähköpostilla 2. Puhelimella suoraan päätoimittajaan, toimitussihteeriin tai toimittajaan (numerot lehden viimeisellä aukeamalla) 3. Kirjeellä/kortilla 4. Facebookisssa, Lisätiedot Vuoden 2011 vuosikokouksessa tehtyjen valintojen mukaan hallituksen jäsenet ja varajäsenet olivat;\n17.8.2011 Jäsenkirje 2/2011 Hyvää loppu kesää! Vuosikokous pidettiin Helsingissä 11.3.2011. Puheenjohtajaksi seuraavaksi kolmivuotiskaudeksi valittiin Pekka Honkanen ja kansainvälisenä sihteerinä toimivaksi Lisätiedot Kulttuuriperintö huomenna Elämystalouden arvokohde vai osallisuus tulevaisuuden rakentamisessa?\nKulttuuriperintö huomenna Elämystalouden arvokohde vai osallisuus tulevaisuuden rakentamisessa? Professori Katriina Siivonen, Helsingin yliopisto Elävä perinne! Avaus aineettoman kulttuuriperinnön vaalimiseen Lisätiedot Julkaisija: Etelä-Pohjanmaan Rakennusinsinöörit ja arkkitehdit RIA ry\nETELÄ-POHJANMAA 2014 LOKAKUUN NUMEROSSA 3 Yhdistyksen toimintakalenteri & STTK tiedottaa 4 Puheenjohtajan palsta 7 Rakennusvalvojan pätevöitymiskoulutus 12 Ilmoittautumislomake rakennusvalvojan pätevöitymiskoulutukseen Lisätiedot SUOMEN KOTISEUTULIITTO PÖYTÄKIRJA 2016/3 Hallitus 23.3.2016 Sivu 1 / 8\nHallitus 23.3.2016 Sivu 1 / 8 Aika: 23.3.2016 klo 12.30-15.15 Paikka: Suomen Kotiseutuliiton toimisto, Kalevankatu 13 A, Helsinki Läsnä Puheenjohtaja: Varapuheenjohtaja: Kirsi Moisander Raimo Sailas (x) Lisätiedot Maaseudun uusi aika -yhdistyksen jäsenkirje 3/2015\nMaaseudun uusi aika -yhdistyksen jäsenkirje 3/2015 15.12.2015 Jouluinen tervehdys kaikille MUAn jäsenille! Tässä vuoden viimeisessä jäsenkirjeessä on tietoa Maaseudun uusi aika -yhdistyksen ajankohtaisista Lisätiedot TOIMINTAKERTOMUS V U O D E L T A 2 0 11\nTOIMINTAKERTOMUS V U O D E L T A 2 0 11 1 SUOMEN HAUTAUSTOIMINNAN KESKUSLIITTO RY BEGRAVNINGSVERKSAMHETENS CENTRALFÖRBUND I FINLAND RF YLEISTÄ Liiton kotisivu: www.shk.fi Y-tunnus: 1480117-5 LIITTOKOKOUS Lisätiedot Teema ja strategiset alueet. Yhdessä 2017. Suomi tulevaisuudessa. Suomi nyt. Suomen 100 vuotta. Kaikki suomalaiset ja Suomen ystävät\nUUSIMAA Teema ja strategiset alueet Yhdessä 2017 Suomen 100 vuotta Suomi nyt Suomi tulevaisuudessa Kaikki suomalaiset ja Suomen ystävät 2 Monimuotoinen kokonaisuus 3 Hae mukaan Ehdotus juhlavuoden ohjelmaksi. Lisätiedot Hallitus on päättänyt 19.2.2013 kokouksessa, että tämä liite julkaistaan myös hallituksen kokouksen tiedotteen liitteenä.\nTÄSSÄ TOIMINNAN SEURANNAN RAPORTISSA SEURATAAN KUUKAUSITTAIN ENONTEKIÖN KEHITYS OY TÄRKEIMPIÄ TOIMIA, SEKÄ KATSOTAAN SEURAAVAN KUUKAUDEN JO SOVITTUJA TEEMOJA. RAPORTTI LAADITAAN KUUKAUSITTAIN JA ESITETÄÄN Lisätiedot Puheenjohtaja Tarja avasi kokouksen klo 17.10 ja toivotti kaikki tervetulleiksi.\nSuomalais-brittiläisten yhdistysten keskusjärjestö ry Federation of Finnish-British Societies Johtokunnan kokous 17.5.2012 Skype-kokous Annalantie 1 33880 Lempäälä Läsnä: Lempäälässä Tarja Teitto-Tuckett, Lisätiedot Lukijatutkimus 2015. Tutkimusraportti 11.8.2015 Focus Master Oy\nLukijatutkimus 05 Tutkimusraportti.8.05 Focus Master Oy Lukijaprofiili () työtehtävät % työnantaja % toimittaja 9 tuottaja / toimitussihteeri toimituksen esimies / päällikkötoimittaja freelancetoimittaja Lisätiedot MUONION KUNTA ESITYSLISTA/PÖYTÄKIRJA 2/2014 1 Sosiaalitoimi Puthaanrannantie 15 99300 MUONIO 22.4.2014\nMUONION KUNTA ESITYSLISTA/PÖYTÄKIRJA 2/2014 1 Puthaanrannantie 15 99300 MUONIO MUONION VANHUSNEUVOSTON KOKOUS Aika. klo 14.00 15.25 Paikka ston kokoushuone Läsnä Poissa Kutsutut/osallistujat x Yrjö Perkkiö Lisätiedot Äänestäjien liitto ry\nÄänestäjien liitto ry Tilinpäätös ja toimintakertomus 2009 Äänestäjien liitto ry perustettiin vuonna 2009. Halusimme innostaa ihmisiä mukaan yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen luomalla heille työkaluja Lisätiedot Julkaisija: Etelä-Pohjanmaan Rakennusinsinöörit ja arkkitehdit RIA ry\nETELÄ-POHJANMAA 2015 KESÄKUUN NUMEROSSA 3 Yhdistyksen toimintakalenteri & STTK tiedottaa 4 Puheenjohtajan palsta 5 Toukokuun RIA-ilta 6 RIA-viesti 6/2015 7 Syysmatka Amsterdamiin info ja ilmoittautuminen Lisätiedot Kokouksen puheenjohtajaksi valittiin Arimo Helmisaari. Kokouksen sihteeriksi valittiin Tapio Rastas.\nHallituksen kokous Aika: 27.11.2009 klo 18.00 Paikka: Yläneen kirjasto Läsnä: [x] Päivi Erävesi, [x] Arimo Helmisaari [ ] Timo Hämäläinen [x] Elisa Niittymaa [x] Pertti Peltola [x] Tiina Pihajoki [x] Heimo Lisätiedot Aika lauantai 14.11.2015 klo 12.05-12.55 Paikka Ruissalon Kylpylä, Ruissalon puistotie 640, Turku\n16.11.2015 1(5) YHDISTYKSEN SÄÄNTÖMÄÄRÄINEN SYYSKOKOUS Aika lauantai 14.11.2015 klo 12.05-12.55 Paikka Ruissalon Kylpylä, Ruissalon puistotie 640, Turku 1 Kokouksen avaus 2 Läsnäolijoiden toteaminen 3 Lisätiedot TYÖTÄ JA RESTAUROINTIOSAAMISTA JOENSUUN MAASEUDULLE\nTYÖTÄ JA RESTAUROINTIOSAAMISTA JOENSUUN MAASEUDULLE Pohjois-Karjalan Ely-keskus, TEkeskus, Tuupovaara- Seura, Joensuun kaupunki, EU:n sosiaalirahasto Joensuun maaseutualue muodostuu v. 2005 liitetyistä Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


Playoffs 2017, puolivälierät: Tappara - Ilves - Ottelut ja peliesitykset - Tappara.co\ntaakka 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 12.45 #1790\nAamulehti – 30 Mar 17\nTapparan kapteeni ei hätkähdä vaikeaa tilannetta: ”Tämä on kuin tehty meille”\nLähtökohta on selvä: jos Tappara ei voita Ilvestä kahta kertaa peräkkäin, joutuu Liigan runkosarjan voittaja sensaatiomaisesti kesälomalle jo...\nTapola (Mustamakkara) 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 12.48 #1791\nMuistutetaas toissa kaudelta:\nNaapuri 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 13.02 #1792\nMeillä kun on laajuutta, niin ketähän voisimme antaa teille, että saataisiin tasaisemmat pelit\nrizka pilkkoi tämän ketjun 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 13.14 #1793\ncace6969 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 13.15 #1794\nTapparalla on laadukkaampi materiaali mitä Ilveksellä. Piste. Mutta. Ei ne pelaajien tasoerot tällä tasolla Liigassa kuitenkaan niin isoja ole mitä monet luulee. Sarja on todella tasainen pelillisesti, hyviä valmentajia ja urheilullisia joukkueita.\nrizka pilkkoi tämän ketjun 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 13.31 #1795\nNettomaksaja 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 13.20 #1796\nTarkoituskin oli hieman kärjistäen sohaista tätä negapaloa.\nHarald 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 13.59 #1797\n[quote=“ljpp, post:987, topic:4811, full:true”]Meidän Pelin ideahan, ettei hyökätä alivoimaisena. Koska oikea laita lähtee vaihtoon (suoraan aloituksesta, miksi?), tuosta olisi ollut rakentumassa todennäköisimmin 2 vs 4 hyökkäys. Hyvin epätodennäköisesti tuottaisi maalin ja luultavimmin kiekonriiston Ilvekselle.\nToki syöttämällä heti (ajassa 0:01), olisi vasemmalla ollut hetkellinen 1 vs 1, josta ehkä olisi saatu laukaus kaukaa, mutta tuskin sen enempää.[/quote]\nKai valmentajilla nyt joku maalaisjärki ja nyrkkisääntö on siihen, milloin pelikello dominoi kaikkea muuta.\nKärjistävänä esimerkkinä: jos pelikellossa on 5 sekuntia ja käännytään alas, kerätään viisikko kokoon ja lähdetään rintamana ei-alivoimaiseen hyökkäykseen, kellossa olisi maalipaikan syntyessä aikaa jotain 60.15 ja maalin syntymisen todennäköisyys on 0 %.\nEsimerkkitapauksessa viisikon keräämisen alhaalta ja maalintekoetäisyydelle pääsemiseen menisi 10–20 prosenttia peliajasta. Lisäksi keskialueen ylittäminen ei onnistu yleensäkään saati Tapparalta eilen 100 % prosenttia kerroista. Kun viimeisellä kakkosella tappioasemassa on tarjolla tilaisuus ylittää hyökkäyssininen kiekollisena, on mielestäni sulaa hulluutta tehdä mitään muuta kuin käyttää kyseinen tilaisuus sata kertaa sadasta. Hyökkäysalueella on alivoimaisessa hyökkäyksessä vaihtoehtoina esim. heittää lörö maalille, jonne kaveri samalla rynnii pakottaen moken ottamaan hyökkäyspään aloituksen tai mennä kiekon kanssa kulmaan odottamaan tukea.\nKolmen sekunnin video kuvaa hyvin sitä, miten Tappara oli kollektiivina päistään lukossa. Kun pelaamisesta puuttui rento flow, ajatus jäällä ei kulkenut eikä osattu valita tilanteeseen parasta ratkaisua monesta vaihtoehdosta, vaan kerta toisensa jälkeen toistettiin DNA:han päällimmäiseksi koodattu selviytymisrefleksi vetäytyä ja koota joukot omalle maaliviivalle.\nSyksyllä Tappara oli silmiinpistävän hyvä riistopelissä ja kääntymään nopeasti vaarallisiin vastahyökkäyksiin. Niinpä tämä peli, jossa seisoskellaan antaen Kiven joukoille kaikki maailman aika asettua haluamaansa tolppaträppiin ja aloitetaan sitten päämäärätön roiskiminen omissa, on karmea shokki.\nYksikin maali sopivaan paikkaan tuntuu tässä sarjassa vaikuttavan peleihin niin dramaattisesti, että joku voisi etsiä syytä sattumasta. Kokemattoman Ilveksen peliin maalien kuuluukin vaikuttaa näin, mutta Tapparalla on niin monta paljon kokenutta voittajatyyppiä, että joukkueen lakoaminen jokaisen vastoinkäymisen edessä on hämmentävää. Runkosarjasta on takataskussa ties kuinka monta kokemusta siitä, miten loppuhetkillä tehtiin maali aina, kun tarvittiin – myös Ilvestä vastaan.\nMietityttää, onko valmennus antanut tämän vuoden loputtomalla ketjulotolla, pelaajien vierailla paikoilla peluuttamisella, avainmiesten lepuuttamisella (ja ehkä jollain muilla tavoin, mikä ei ulospäin näy) joukkueelle ylimielisen signaalin, että näillä peleillä ei ole väliä. Nyt sitten kuukausien neppailun jälkeen ei ole mitään käryä kilpaurheilusta.\nNo, Tappara on noussut viime vuosina sillasta monta kertaa. Aina mukaan taisteluun, joskus voittoon asti. Tulevaisuuden ennustaminen on vaikeaa, eilisen valitettavasti helpompaa. Jeesus että vetää vihaiseksi vieläkin.\nMutta nenä näyttää eteenpäin, sinne siis!\nMiksa (Lord of Glencoe) 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 14.01 #1798\nHuhhuh. Näitä pelejä odottaa joka vuosi kuin kuuta nousevaa ja sit hupskeikkaa ollaan tilanteessa, jossa yks peli voi lopettaa koko kauden.\nVaikeet on ollu playoffit meille ja omalle tasolle ei vaan jostain syystä päästä. Ilves pelaa hyvin ja hienosti ja mikäli meidät tästä kesälomille tiputtais, se olisi parempi joukkue ilman muuta. Seitsemän pelin sarja ei valehtele.\nEnsin aattelin , että eiköhän Tappara nyt itsensä ainakin siihen seiskapeliin hoida, mutta sitten käänsinkin nää paineet niinpäin, että Ilveksellä voi olla niin kova hinku mitalipeleihin, ettei sitä hurmosta ja kiimaa enää noin vaan tukahduteta.\nMe ei tavallaan ymmärretä kuinka hienoo ja hurmoksellista tää on Ilveksen pelaajille, kun meidän tiimille tää on jo vähän joka keväistä itsestäänselvyyttä. Siinä on vissi ero. Ihmisiä ne pelaajatkin vaan on, mutta toivon todella, ettei siellä kuitenkaan ihan näin ajatella.\nPerjantaina se on VOITTO TAI KUOLEMA.\nSamppa1 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 14.05 #1799\nHyvin kiteytetty. On tää fanitus kummallista - jotenkin se toivo aina herää. Sarjahan on aivan kesken! Ostan kapteenin haastattelun “tää tilanne sopii meille ku nyrkki silmään” ihan täysin. Tulis jo perjantai-ilta\nTäältä palstalta en pysty olemaan poissa, mutta ilta-sanomien ynnä muiden ilves-hehkutuksia en ole vilkaissutkaan…\nPukka 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 14.08 #1800\nTappara, tuo runkosarjan kiistaton hallitsija, uhkaa kaatua sijalle 10 sitkutelleen joukkueen TOLPPAKARVAAJAAN\nEiköhän mennä nyt koko porukka nukkumaan ja odottaan huomista otteluketjua.\nJos kapteeni sanoo että tilanne kuin luotu meille, se varmaan nähdään sitten reilun 26:n tunnin päästä.\nNäyttäkää Tappara meille, edes niille jotka peleihin maksaa, että löytyy muutakin kuin puhetta\nHYVÄÄ YÖTÄ, toivottavasti mun unessa ei tule sängyn laidalle ainakaan Liuksiala tolppakarvaan.\nMontreal22 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 14.54 #1801\nEi se ero pelaajamateriaalissa taida kuitenkaan olla niin iso, kuin moni luulee… Koivula, Meskanen, Suomi, Vainio & Parikka nipusta esim uskon muutaman kaverin saavan NHL pahvia käteen tulevina vuosina. Haapala, Järvinen, Kuusela, Savinainen tai Lajunen nipusta kukaan taasen ei tule pelaamaan koskaan änärissä.\nLuuseri 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 14.10 #1802\nNo rikollisella estopelillään kyllä, mutta toisaalta viidennen pelin Tappara ihan itse antoi Ilvekselle kultalautasella. Ei ollut kummoinen Ilves, mutta voitti. Ja tästä en jatka enempää, parempi kun et sinäkään.\ncace6969 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 14.10 #1803\nHaapala, Järvinen, Kuusela, Savinainen tai Lajunen nipusta kukaan taasen ei tule pelaamaan koskaan änärissä.\nEn menisi varmaksi sanomaan…\nVirvelia_kainaloon (「Tulimies」) 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 14.12 #1804\nMites nipusta Repo, Elorinne, Rantakari, Luoto, Kemiläinen? Enkä liputtaisi Savinaista tai Haapalaa vielä ulos, ainakaan, jos jotain Parikoita on viemässä änäriin.\nMontreal22 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 14.13 #1805\nKoskaan ei varmaks voi joo sanoa. Kuuselan ja Savinaisen kohdalla ikä tulee vastaan. Lajusen liike ei riitä. Järvinen ja Haapala profiililtaan enempi ison askin miehiä…\nMontreal22 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 14.14 #1806\nLuoto ja Kemiläinen voi hyvinkin.\ncace6969 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 14.18 #1807\nAinakin Haapala tulee noista hyvin todennäköisesti kokeilemaan Änärissä. Virveli luetteli ansiokkaasti muita nimiä.\nMutta siis tarkoitin alunperin sitä, että pelaajien tasoerot ei ole niin suuria mitä monet luulee. En tiedä käsititkö väärin, mutta toistan nyt vielä.\nVirvelia_kainaloon (「Tulimies」) 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 14.18 #1808\nJa Repo samanikäinen, mutta parempi kuin Luoto. Ihmettelen, jos ei misssään vaiheessa saa sopimusta, kun sinne on kaiken maailman miroaaltoset ja markushännikäisetkin päässeet.\ntatesulo 30. Maaliskuu[ta] 2017, [klo] 14.24 #1809\nRepo pelaajatyyppinä sopii NHL:ään. Jos veikata pitää niin parhaan uran näistä tulee luomaan Koivulan kanssa.