Arkeologian tila: Tietokone kentälle\nMsg: #52. 27 Apr 89, 23:23:4\nFrom: Timo Jussila To: All\nHUOMIO! Seuraavat 15 viestiä (nro 52-66) on siirretty sellaisenaan tälle alueelle alueelta 1. Viestit ovat alunperin minun ja Jukka Moisasen välisiä yksityisiä juttuja. Ottakaa tämä kiltisi huomioon kun luette noita juttuja! Niissä on "sisäpiirin" ilmauksia ja lohkaisuja, jotka ulkopuolisista saattavat tuntua loukkaavilta. Koska alunperin juttuja ei ole tarkoitettu muiden silmille, on niiden sananmuodot karkeita, ja ne saattavat viitata myös suullisiin keskusteluihin, joiden sisällöstä teillä ei tietenkään ole tietoa. Kait ymmärrätte. Ka. kommentoikaa asiasisältöä...\n(Toimittajan huomautus: kuten edellä sanottu keskustelu oli kahden keskeistä otsikolla "taskutietokone" ja sen jälkeen jatkui viestistä xx alkaen julkisena, jolloin aihe muutettiin "tietokone kentälle").\nMsg: #53. 11 Apr 89, 19:48:4\nFrom: Jukka Moisanen To: Timo Jussila\n* Original: FROM.....Jukka Moisanen (515/399)\nTuli kesken kaiken useampia rivejä pelkkää sotkua kuvaruudulle tämän viestin kirjoittamisen aikoihin. Oliko siinä päässä sotkua?\nMillähän tavalla saisin enemmän tietoa tuosta sinun taskutietokoneohjelmistostasi ja erityisesti sen ja soarin yhteenliittämisestä.\nSuunnittelen näin alustavasti tietokoneen käyttöä kesän kaivauksilla ja tarvitsisin taustatietoja niihin perusteluihin, joita virastossa tullaan vaatimaan sekä koneen vuokraamiseen että sen käyttämiseen.\nSiis alustavasti ja epävirallisesti\nMsg: #54. 11 Apr 89, 20:13:3\nFrom: Timo Jussila To: Jukka Moisanen\n* Original: FROM.....Timo Jussila (515/399)\nTäällä ei tekstissä näy jälkiä häiriöistä. Trygvekin valitteli häiriöistä.\nEipä voi muuta kun katsoa miten häiriöt "kehittyvät". Onko Motikkani\nrepeämässä vai onko HPY:llä keskusremontti? Raportoikaa jatkossakin.\nSHARP-1350 (ja 1600) taskumikroihin on hallussani ohjelmat löytötietojen, vaaitustietojen ja fosfori- & maanäytetietojen keruuseen. Kaikki käytännössä kokeiltua hiottua kamaa. Minulla on myös ohjelma ko. ohjelmien siirtoon PC:stä taskuun ja vice versa. Ohjelmat sisältävät datojensiirron PC:hen. Uudessa Soar:issa\nne luetaan suoraan taskusta tietokantaan. Jos käytät ohjelmia Viraston hommissa niin rahastan niistä kohtuullisesti. Jos virasto ei hyvällä eikä pahalla suostu niistä mitään pulittamaan saatan antaa ilmaiseksi kokeiltavaksi.\nAiotko vuokrata taskukoneen? Lieneekö mahdollista? Vaan eipä ne ole hinnalla pilattuja, joten isossa budjetissa niitä ei näe.... Saattaa olla, jos kiinnostusta löytyy, että voisin vuokrata koko systeemin (siis taskukoneen & printterin & ohjelmiston) halukkaille.\nOhjelmistojen datat ovat SOAR-yhteensopivia. Nykyisellään ne ensin siirrettään taskusta tekstitiedostoon PC:hen ja sieltä SOARIN makrolla ao. kortistoihin. Työn alla on suoraan taskusta lukeva SOAR.\nPerusteluina koneen käytölle kentällä on ajan, rahan ja vaivan säästö! Edellyttäen että tiedetään mitä tehdään (kuten muutoinkin on asian laita). Lisäksi tulee tiedonkäsittelymahdollisuudet kentällä, minkä hyödyt on kartoittamatta, mutta onhan siitä hyötyä jos on vähänkin ambitiota ja kokeiluhalua ynnä sopiva matsku.\nMsg: #55. 12 Apr 89, 22:29:4\nTArkoituksena on yrittää saada ensinnäkin lupa vuokrata kone kentälle kesäksi, ja vasta sen jälkeen on mahdollista keskustella muista kustannuksista. Kone pitäisi saada mahdollisimman tehokkaaseen käyttöön kaikilla kolmella kesän kaivauksella, jonne joko osallistun tai joita johdan. Jälkityöaika jää nimittäin hyvin niukaksi (ei edes 1:1), ja jotta ilmaista työtä ei tarvitsisi edes harkita tehtäväksi, on kaikkinainen töiden rationalisointi otettava harkintaan.\nTällä hetkellä lupa tietokoneen vuokraukseen on jossain määrin myötätuulessa ja aion kyllä tapella sen puolesta hyvin sitkeästi. Koneen käyttö kentällä aiheuttanee lisätyötä, mutta jälkityöajassa se korvautunee runsain mitoin. Juuri tuon kentällä syntyvän lisätyön minimoimiseksi olisin kiinnostunut käyttämään taskutietokonetta tietojen keruussa (jotta löytö- yms tietoja ei tarvitsisi hakata koneeseen joka ilta varsinaisen kaivauksen päätyttyä). SOAR lienee paras valmis ohjelmisto tietojen käsittelyyn, mutta lienee syytä valmistautua erilaisten uusien kortistomallien tekemiseen (kysymyksessä ovat koekaivaukset, joten ongelmatiikka on jossain määrin toisenlainen kuin varsinaisella "yhtenäisellä" kaivausalue-kaivauksella). SOARiakin on uusittu sitten viime käytön: onko sinulla valmiita ajantasalla olevia käyttöohjeita? Miten suhtaudut SOARin ja mahdollisten omien sovellutusten yhteiskäyttöön silloin, jos ne vaatisivat kajoamista omiin ohjelmiisi? Oletko SOARin\nohjelmoinnissa käyttänyt Kmiehen omaa kieltä? Ilmeisesti KarttaSoar on tehty Pascalilla?\nTArkoituksenani ei ole ryhtyä kehittelemään omia ratkaisuja, koska se ei ole järkevää ajankäyttöä. SOARia on kuitenkin aina kritisoitu siitä, että se "pakottaa yhden kaavan mukaisiin kaivauksiin". Se pitänee paikkansa yhtä hyvin viraston kaivauskaavaan kuin SOARiin, mutta jotta moinen väite ei pääsisi kaatamaan tätä rationalisointiprojektian, haluan osoittaa voivani sopeuttaa tietokoneen kaivaukseen enkä kaivausta tietokoneelle. Mikä on taskutietokoneohjelmiston hinnasto (ohjelmat + kovon vuokra, pelkkä ohjelmisto). Valitettavasti budjettini ovat pääasiassa hyvin tiukkoja, mutta rahaa voi ehkä löytyä muista lähteistä. Palaan asiaan varmasti yhä useammin, kun sekä kaivauspaikkojen luonne ja tehtävien vaatimukset että luvat ja itse välineistö selviävät minulle.\nMsg: #56. 14 Apr 89, 19:44:1\n> Kone pitäisi saada mahdollisimman tehokkaaseen käyttöön\n> kaikilla kolmella kesän kaivauksella, ...\n> Jälkityöaika jää nimittäin hyvin niukaksi (ei edes 1:1), ja jotta ilmaista työtä ei tarvitsisi edes...\nOikea periaate! Jos koneen ottaa kentälle, sitä tosiaankin on syytä täysimääräisesti hyödyntää. Mutta uutena TYÖKALUNA on kyllä syytä pohtia sen hyödyntämistapoja ja varauduttava myös jonkinlaiseen improvisointiin sen käytössä, jos ei ole, valmista koettua sapluunaa päässä.\nEli kannattaa rakentaa jonkinlaiset RAAMIT koneen käytöstä, jonka puitteissa kentällä toimii, tilanteen ja tarpeen mukaan. Täysi hyöty työkalusta saadaan, jos muokkaa myös työtapoja (tekniikkaa), siten että uuden välineen ominaisuudet saa hyödynnettyä. On selvää, että alussa saattaa tulla lisätöitäkin kentällä, kun kokemusta työkalusta ei ole.\nErinomainen periaate on mielestäni se, että ilmaistöitä vältetään visusti. Ilmaistöiden teko (ellei ne sitten ole esim. tietokoneharrastusta ja uuden kanonisoimattoman menetelmän rakentelua) on tuomittavaa muitten arkeologien kannalta, koska tällöin on vaara, että niitä aletaan pitämään toimeen kuuluvina velvollisuuksina, ja näin työpanosta dumpataan työn antajalle. Tämä ajaa kyllä perheelliset ammattilaiseksi aikovat alalta, joiden on pakko olla rahatöissä, silloin kun töitä tehdään. Perheetön opiskelijan hulttio, joka elää vaimonsa tai vanhempiensa palkoilla, ja joka tulee toimeen sardiinilla ja ruisleivällä voi tehdä ilmaistöitä pelkästä mielenkiinnosta. MUTTA se on kyllä suuri karhunpalvelus muita kohtaan.\nTehtäköön ilmaistyöt kokonaan ilman palkaa ja työsopimusta ja rahatyöt pelkästään rahasta, ettei homma jää harrastelijoiden haltuun. No. Lipsuin asiasta. jatkuu...\nMsg: #57. 14 Apr 89, 19:59:4\nTöitä voi tietokoneen avulla rationalisoida, sekä kentällä, että jälkitöissä\nEikä koneen käyttö kentällä välttämättä tuo mitään lisätöitä. Joka tapauksessa dokumentoit tietyt tiedot löydöistä ja vaaituksesta jonnekkin. Jos teet sen suoraan tietokoneeseen, niin se käy totuttelun jälkeen nopeammin kuin tuulen ja sateen pieksämille paperinluntuille. Työn organisointi on avainkysymys!!!!!!!!!! Johtaminen on organisointia ja käskytystä. Loppu menee sitten itsestään.\nLöytöjen kirjaamisesta tietokoneeseen on hyötyä silloin kun löytöjä on paljon! Muutaman (kymmenen) löydön takia ei kannattane konetta väen väkisin kentälle viedä. Vaaitusten ja fosforinäytteiden ainutkertaiseen kirjaamiseen taskutietokone on ainoa järkevä väline.\n> SOARia on kuitenkin\n> aina kritisoitu siitä, että se "pakottaa yhden kaavan mukaisiin\n> kaivauksiin". Se pitänee paikkansa yhtä hyvin viraston\n> kaivauskaavaan kuin SOARiin, mutta jotta moinen väite ei\nTätä en ymmärrä? Voitko täsmentää! Miten tietokoneohjelma voi pakottaa kaivausta mihikään kaavaan, kun mielestäni asia on täysin päinvastoin. Tietokoneen tiedonkäsittelyteho kun mahdollistaa monenlaisten menetelmien käytön sekaisin samalla montulla. Tiedot on aina hanskassa ja järjesteltävissä haluttuun muotoon, jos kaivaussysteemiä päätetäänkin vaihtaa....\nSoarin kaivauslöytöjen korttimallissa on kaikki ne tiedot, joita tarvitaan löytöluettelossa (HUOM! pyyntikulttuurin asuinpaikkojen kaivauksilla) ja sitten on tilaa muulle vapaalle tiedolle. Kukin lyököön tietoja miten haluaa ja missä muodossa haluaa ko. korttimalliin. Ei tämä voi rajoittaa enempää kuin viraston löytöluettelo. Ja mitä tulee kaivaustekniikkaan, niin se on SOAR:in kannalta yksi lysti.\nKorttimallia voi vapaasti muuttaa, mutta pois ei voi ottaa mitään, koska kaikki oheisohjelmat kuten Kartta-Konteksti-Luettelo-Syvyyden ja korkeuden laskenta on tehty tätä mallia varten. Siis kortiin voi lisätä kenttiä, mutta niiden lisääminen myös lomakepohjaan on työlästä. Tällöin voi kortistoa selata lisättyjen kenttien osalta KMIEHELLä.\nSiis tuo väite, että soar pakottaa johonkin kaivausmalliin on mielestäni tuulesta temmattu, ja vaikuttaa siltä, että tällöin ei ole tunnettu koko ohjelmaa, eikä liioin ole ajateltu kaivausmenetelmien ja tietokoneen yhdistämistä! Eihän tietokone ja ohjelma ole muuta kuin tiedon järjestelyä automaattisesti, ATK:ta. Voihan sen saman tehdä käsinkin, mutta kuka piru sitä nykyaikana viitsii, kun kone voisi hoitaa monet asiat. Selvä asia liikemaailmassa, jossa on ollut ja on pakko koko ajan kehittää menetelmiä tehokkaiksi ja taloudellisisksi. Toisaalta "tuotekehitykseen" pitää myös satsata. Tyhjästä kun ei voi mitään nyhjästä. Paljonko esi.hist. tsto on sijoittanut tuotekehittelyyn. Taitaa olla sama tavara kuin Pälsin aikaan, ellei peräti siitäkin degeneroitunut Pavlovin koirien käsittelyssä.\nNo. Taas lipes asian viereen. Jatkuu...\nMsg: #58. 14 Apr 89, 20:26:5\nNo. Taas. Suhtaudun myönteisesti Soarin ja omien sovellutusten yhteiskäyttöön ja yhdistämiseen. SOAR on työkalu, ei kahle. Eli tee omia aliohjelmia mielesi mukaan. Virasto muuten omistaa virallisen SOARIN, joten viraston töissä Soaria saa vapaasti käyttää. Kyllä minun aliohjelmiin saa koskea, mutta se voi olla vaarallista ohjelman toiminnan kannalta. Mutta OMien aliohjelmien teko on vaaratonta, jos käyttää paikallisia muuttujia.\nSOAR on KMIES-sovellutus ja siis tehty Kmiehen ohjelmointikielellä. Kartta-Soar on sitten Pascalia. Jos hallitsee paskan luonnin (pascaloinnin-pascal ohjelmoinnin), niin Kmiehen ohjelmoinnissa ei ole ongelmia, jos on ohjekirja. Annella on monisteena uusi ohjekirja, eli lisäykset julkaistuun. Hae sieltä. Saat sen kyllä minultakin Word-tiedostona. Aivan ajan tasalla sekään ei ole, mutta muutokset näkyvät valikoissa. Taskukoneen vuokraushinnoista ei tähän hätään ole käsitystä. Selvittelen.\nPS. Esitän harkittavaksi, että voisin siirtää tämän keskustelun julkiselle puolelle?? Miten ois. Siis sinun 75 ja minun nämä replyt.?\nMsg: #59. 15 Apr 89, 10:22:5\nMinun puolestani nämä voidaan siirtää yleiselle puolelle, mutta ei aivan vielä. Tuo tietokoneen vuokraus kentälle viraston varoin on asia, joka on selvitettävä ensiksi - ja jotenkin tuntuu siltä, että mitä pienemmällä kohulla se saadaan nyt liikkeelle, sitä vähemmän siinä on kokkeja sopan teossa.\nMuistanet varmaan, että virasto otti koneiden vuokraukseen kielteisin asenteen viime vuonna eikä se päättävien henkilöiden taholla liene tämän talven aikana muuttunut. Henkilökohtaisesti olen kyllä sitä mieltä, että jos kerran kaivamistavat ja keinot on minun "vapaassa" harkinnassani, niin miksi eivät sitten välineet yhtä hyvin. Budjetti ei siitä kaadu, ja jos rahoja ei käytetä niitä palautellaan tai yritetään kuluttaa vuoden vaihteessa...\nNäistä vuokrauslupa-kysymyksistä johtuikin se, että aloitin tämän keskustelun yksityisellä puolella. Kun lupa on saatu, hyödyntämisongelmia on syytä ruotia yleisillä alueilla: kaikki ideat ja ajatukset ovat tervetulleita, onhan kysymys toki melko uudesta ja vieraasta välineestä kaivauspaikalla.\nMsg: #60. 15 Apr 89, 15:22:4\nYmmärrän. Ilmoita kun asiat ovat selvinneet. Mutta tarvitseeko vuokraukseen sitten lupaa?? Periaatekysymys. Aikanaan vuokrasin koneen jälkitöihin keneltäkään mitään kysysmättä, eikä koira perään haukkunut. Keneltä lupa vuokraukseen pyydetään, jos nyt mitään lupaa tarvitaan? Rahoittajalta?\nMsg: #61. 16 Apr 89, 20:00:0\nFrom: Juikka Moisanen To: Timo Jussila\nPaulalta... ja Edgreniltä... ja... Eli ihmisiltä, joille asia ei penninkään vertaa kuulu.\nMsg: #62. 16 Apr 89, 20:22:4\nMutta sinähän panet ainoana ihmisenä nimesi kaivauskertomuksen alle, ja vastaat maineellasi kautta aikojen kaivauksesta. Johtamistaito taitaa olla heikoissa kantimissa viraston tapeilla. Heidän tehtävänsä on antaa k-johtajille tehtävä ja tavoitteet, ja sitten valvoa, että tehtävä tulee aikanaan suoritettua. Ei muuta. Jos yksityiskohtiin puututaan pomon pallilta, osoittaa se vain sitä, että heillä on aivan liian vähän todellista tekemistä, tai sitten se on melkoinen epäluottamuksen osoitus k-johtajalle.\nMsg: #63. 17 Apr 89, 21:15:0\nNäihän se on. Tällä hetkellä on tietysti vaikea sanoa, miten tässä vuokraamisasiassa käy. Kaikkihan voi mennä kivutta. Jotenkin on vain oppinut pessimistiksi. Tuo viraston johtamissysteemi hämmentää joskus suunnattomasti. Toisaaltahan siellä noudatetaan itse asiassa huippumodernia tavoitejohtamisen mallia: mitä muuta onkaan se, että hepulle annetaan tehtävä ja keinot, ja vastineeksi odotetaan tuloksia.\nKeinot tulosten saavuttamiseksi ovat kunkin oma asia. Toisaalta mitättömissä yksityiskohdissa kinataan ja tapellaan ja nämä yksityiskohdat ovat yleensä luokkaa 5% budjetista (max). Tämä yksityiskohtien murehtiminen kuluttaa kaivauksenjohtajan hermoja ja aikaa suhteettomasti siihen nähden, mikä sen todellinen merkitys itse asian suhteen on. Ja tämä aikahan on poissa kaivauksen kokonaisvaltaisesta suunnittelusta - itse asiasta siis.\nOnkin siis kummallista, että jonkin menetelmän hyödyllisyyttä/tarpeellisuutta /käyttötapaa ollaan valmiita repostelemaan jo ennen kuin sitä on testattu tarpeeksi. Yleensä vielä asioihin puuttuvat ihmiset, joilla ei ole henkilökohtaista kokemusta asiasta, mutta muuten kantava ääni. Kuten sanoit: jos kerran vastuu työn tuloksista on kaivauksenjohtajalla, pitäisi hänellä olla toki vapaus päättää niistä keinoista, joilla hän tuloksen tuottaa. Muussa tapauksessa kaivauksenjohtajan vastuu tuloksista siirtyy aivan muille tahoille.\nMenetelmän hyödyllisyys on punnittavissa vasta tuloksista. ATK:n soveltaminen kentällä on lisäksi niin tuore asia, että "hyödyntäminen" on vielä mahdollisuus. Nyt vasta kokeillaan ja kehitellään. Yhden tai kahden kesän jälkeen - varsinkin kun iatse välineen tuntemus ei varmasti ole perinpohjainen - tuloksia ei voida voida arvioida. Ne antavat vasta osviittaa uusille kokeiluille ja kehittelyille. Näin ainakin minun näkemykseni mukaan.\nMsg: #64. 25 Apr 89, 19:33:5\nPaula otti periaatekannan, että tietokoneella ei tee mitään kentällä, joten vuokrauslupa evättiin. Paula muuten ilmaisi asian näin: Minä en YMMÄRRÄ mitä siellä sillä tekee, ei sitä kannata sinne vuokrata.\nTutkimuslaitoksen johtajan suusta tuo on mielestäni jonkin verran äimistyttävä lausahdus. Mutta minkäs teet, täytyy keksiä toinen ratkaisu.\nMsg: #65. 25 Apr 89, 22:07:0\nOHHOH. Eipä niin kauhean yllättävää, mutta tapa, millä asia päätetään on keskiaikainen.... tai ei nyt sentään halveksita keskiaikaa... siis tapa on barbaarinen. Oikea Johtaja olisi pyytänyt perusteluita ja kenties suunnitelmaa tk:n käytöstä, analyysiä hyödyistä ja haitoista, kustannuslaskelmia. Asiasta olis voinut keskustella.\nKuvaamasi tilanne osoittaa viraston rappiotilan ja kehityksen suunnan. Pitäs ujuttaa hiljalleen kaivauksia Mikroliitti Oy:n toimitettavaksi, jossa kaivauksen johtaja on ainoa johtaja, hänen rinnallaan olen minä vain taloudellisena koordinaattorina ja johtokunta luomassa yleisiä raameja ja valvomassa, että homma sujuu lain ja asetusten puitteissa.\nSiis kertaanpa: Määritetään tavoitteet, Annetaan käsky, delegoidaan ja luotetaan alaisiin. Alainen organisoi kaivauksen, johtaa, valitsee menetelmät ja tekniikan. Iso Vompatti Organisoikoon kaivaukset (monikossa), ja luokoon edellytykset (raha, tsto-palvelut) k-johtajalle toimia. Alainen vastaa omasta kaivauksestaan, että annetut tavoitteet kohtuudella saavutetaan. Kyllä niin pirun simppeli ja selvä kuvio!\nArmeijan ja RUK:n käyneenä ja vasta kertaamasta tulleena, ihmettelen että virastolla ei ole ollut kykyä luoda selkeätä johtamiskulttuuria rutiiniasioihin, mikä on jokaisen järjellisen organisaation elin ehto. No. yksi konsti on vuokrata kone omin varoin, mutta tuolloin pitää koneen hyöty ulosmitata täysimääräisesti itselle, eli jos sen käyttö onnistuu, niin voi ottaa itselleen omia vapaita eli olla tekevinään töitä, mutta todellisuudessa tekee omia hommiaan. Riski on siis omassa handussa. Samoin tappio, jos homma ei nopeuta työtä. Näin olen itse tehnyt aiemmin, ja nyttemmin olen sitten ko. riskin pyrkinyt virallistamaan ja ulottamaan sen kaikkeen toimintaan, siksi OY.\nMsg: #66. 27 Apr 89, 13:07:3\nTuo ideasi kaivausten "yksityistämisestä", ts. siirtämisestä yksityisen firman hoidettavaksi pitäisi kyllä tutkia perin pohjin. Houkuttimena museoviraston suuntaan voisi tietysti ajatella kustannussäästöjä, mutta ne pitää saada aikaa muuten kuin omasta selkänahasta repimällä. VAstuksena tulevat kyllä olemaan asenteet ja dogmin luonteen saaneet tavat ja tottumukset.\nTArkoituksenani on nyt joka tapauksessa ottaa kone kentälle mukaan. Käytännön toteutus on vielä jossain määrin auki, mutta toivottavasti selviää. Joudunhan minä viraston ottaman asenteen takia joko kustantamaan säästöt virastolle tekemällä ilmaistöitä ensi keväänä tai kustantamaan kentälle koneen. Koneen kustantamisesta voi olla jopa henk.koht. hyötyä, mitä ilmaistyöstä ei kyllä tule olemaan. Hyödyn voi sitten sopivasti pyrkiä ulosmittaamaan.\nViraston perusteluna on (Annen käymien keskustelujen mukaan) myös se, etteivät sen enempää Eddu kuin Paulakaan usko koneen tuottavan kustannussäästöjä. Annekin sitä epäili. Kuitenkin minun yksinkertaisen laskuoppini mukaan mm. niiden pienten löytönumerolappujen kirjoittaminen, joita on tapana panna löytölaatikoihin, käsin vie nopealtakin konekirjoittajalta melkoisen ajan verrattuna siihen, että kone sylkee niitä ulos arkillisen kahdeksassa sekunnissa. Kun sitten lasketaan, kuinka monta markkaa maksaa se, että korkeasti koulutettu tutkija istuu kirjoituskoneen ääressä kirjoittamassa numerosarjaa 12345:1-5000 (esim. Peter) tai että kone hoitaa moisen työn, pitäisi erotuksen jo olla selvä.\nPuhumattakaan sitten siitä, että löytöluettelon sivuilta ynnätään taskulaskimen avulla grammamääriä yhteen, jotta saataisiin aikaan joitain tilastoja, kun kone voisi hoitaa sen varsin vikkelästi. Kaikki nämä pienet ajansäästöt korvaavat mielestäni ruhtinaallisesti koneen hinnan tai vuokran, ja säästävät sen tutkijaparan ajan johonkin muuhun kuin rutiinileikkeihin. Jotta säästöä syntyisi, rahaa on myös sijoitettava. Suurin säästö syntyy ymmärtääkseni vasta silloin, kun tietojen kerääminen ATK-lle aloitetaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa niin että yhtään ylimääräistä työvaihetta ei tule. Mutta kun ei niin ei. KAi näitä asioita olisi näytettävä ensiksi tarpeeksi paljon toteen.\nMsg: #67. 27 Apr 89, 23:55:1\n> yhtään ylimääräistä työvaihetta ei tule. Mutta kun ei niin ei.\n> KAi näitä asioita olisi näytettävä ensiksi tarpeeksi paljon toteen.\nKa, minä kyllä näyttäisin toteen, vaikka omalla kustannuksella (atk:n osalta), mutta kun siihenkään ei tahdo löytyä mahdollisuutta. Siis miten näytetään yhtään mitään toteen! Masentavaa.\nMsg: #68. 29 Apr 89, 11:09:1\nHUOMIO! Edelliset viestit nro 53-67 ovat alunperin yksityisiä viestejä alueelta 1. Ne ovat minun ja Jukka Moisasen välistä jutustelua tietokoneen kenttäkäytöstä. Ottakaa huomioon viestejä lukiessa, että niitä alunperin ei ole tarkoitettu muiden silmille, ja siksi niissä ei ole diplomatiaa, eikä hienotunteisuutta, vaan paikoin "sisäpiirin" ilmaisuja, joiden todellinen sisältö ei välttämättä ole niin karkea miltä se saattaa vaikuttaa ulkopuoliselle. Jotta lukekaa ja kommentoikaa!! Ärtykäätten ja keskustelkaatten.\n(Toimittajan huomautus: jilkinen keskustelu aiheesta alkaa tästä...)\nMsg: #69. 29 Apr 89, 10:24:2\nMutta mitäpä tuohon tietokone kentälle/tietokone ei kentälle. Ensin jokin sisälläni ärähti. Sitten taas muistin, kuinka moneen kertaan olen ollut mukana tekemässä kärpästä härkästä. Ja tuumiskelin, että eikö tuossa nyt sitten olisi se näyttämisen paikka: jäitä hattuun, housuihin ja sellaisiin, sitten täsmällinen kustannusvertailu (esim. se Hansin löytöluettelo 1-5000 tai mikä muu tahansa), sitten ystävällinen ja asiallinen yhteydenotto esimieheen tai -miehiin, sitten kjohtelias keskustelu.\nSe voisi antaa edellytyksiä asiassa vastaantulolle esimiesten suunnalta, mutta jollei se antaisi, olisi kuitenkin mahdollisuus siihen samaan pieneen keikkailuun kentällä kuin on eräiden muidenkin asioiden kanssa. - Tarkoitan tässä nyt oikeastaan sitä, että tämä asia ei mielestäni ole sellainen, että sitä kannattaa tunnekuohujen vallassa ryöpsäytellä sinne tänne, vaan viedä sen viileän ammatilliselle tasolle kärsivällisen viisaudella.\nItse olen tuota pusi pusi Toshiba T1000:ni kuljetellut maastossa sinne tänne iloisesti. En tosin kaivauksilla vielä, koska ostin sen vasta maaliskuussa. Mutta: tein sillä Espoon kirkon ullakolla jokseenkin valmiin dendronäyteluettelon kk sitten. Viime viikolla kävin Karjaalla inventoimassa Helenan kanssa: auton penkillä istuen tein kirjoitusvirheitä lukuunottamatta (ja karttoja) valmiin inventointikertomuksen kymmenkunnasta kohteesta. Se oli ihan bjuutiful juttu. - Elikkä: olen vakuuttunut näinkin pienten asioiden (on niitä kokemuksia minulla kyllä muitakin) perusteella tiekkarin hyödyllisyydestä kenttäolosuhteissa. Uskoisin vielä myös, että sen vuokraamisen ajaminen kaivausbudjettiin ei ole vaikeaa. Kunhan vain asiaa viedään eteenpäin psykologisesti oikealla tavalla.\nVielä yksi juttu historian hämärästä. Viisitoista tai jotain vuotta sitten fosfaattianal:sta kähistiin kireällä äänellä ja rumastikin. Senkään merkitystä kentällä ei haluttu ymmärtää. Mutta jotenkin asiat muuttuivat ja jossakin vaiheessa näytteitä jopa PITI ottaa vaikka hyyskän alta. Mitähän oppisin tästä.\nRepent Walburgis! Markus\nMsg: #70. 29 Apr 89, 11:16:1\nNiin, miksi "tietokoneet" ja niiden sovellukset aina ensin herättävät sisäistä ärhäytymistä? Herättikö aikoinaa taskulaskinten käyttö vastustusta? Entäpä silloin, kun siirryttiin hevosesta tai fillarista auton käyttöön inventoinneissa ja kaivauksilla? On selvää, että jos hevosmieheltä kysytään, kummalla hän menee nopeammin Lahteen, hepalla vai autolla, niin tottahan toki se hummalla menee, kun autolla ei osaa.... Tai jos vertailua jatkaa, niin sitten kun hevosmiehelle (-naiselle) antaa auton alle, ja kehuu kuinka nopsasti sillä menee Lahteen, niin hullusti käy. Hevosmies ryhtyy tuumasta toimeen ajaa ensin metsään, ja sitten kääntää joka mutkassa tunkilla auton suuntaansa, kun ei tiedä ratinkäytöstä mitään.... Ja kiroa koko autonrottelon kun Lahden matka venyy kuukauden mittaiseksi. Vaan kun olis ensin käynyt autokoulun...\nSamalla tavoin on tietokoneen kenttäkäyttöä käsitelty, kuin hevosmies autoa. Pitää olla sopiva ohjelmisto, näkemystä ja kokemusta, ennenkuin tk nopeuttaa töitä. Olen käyttänyt totaalisesti tk:ta (taskutietokonetta ja PC:tä) kaikkien löytöjen ja mittausten ynnä maanäytteiden ainutkertaiseen dokumentointiin v. 1986 lähtien. v. 1986 tk nopeutti huomattavasti koko kaivausprosessia. Tätä oli kuit. jo harjoiteltu parina edellinä kesänä, ja homma oli viilattu käyttökuntoon mm. Yliopiston opetuskaivauksell, ennenkuin otin tk:n tosissaan kenttäkäyttöön.\nViime kesänä viilasin fosforinäytteiden keruun ja dokumentoinnin ynnä labrakäpistelyn tietokoneavusteieksi. Homma nopeutui huomattavasti, ja tuotti silkkaa voittoa! Summa: ilman tietokonetta en kenttätöitä tee. Vaan en myöskään väkisin tee hommia tk:lla. En käyttänyt viimekesän koekaivauksen dokumentointiin konetta kentällä, koska löytöjä oli vähän ja mittaukset olivat merkityksettömiä ts. sen luonteisia, että tk:sta ei olisi ollut apua. Tk:n, kuten muidenkin TY\_KALUJEN käyttö vaattii harkintaa. Aivan kaikkialla sitä ei kannata käyttää, mutta kuka sen tietää ja määrää missä, ellei "kissa" itse... Työpöydän takaa on niin kätsä heitellä määräyksiä tyhmälle rahvaalle.Mutta mitän kehitystä ei tule, ellei siihen panosteta. Tai ainakin annettaisiin innokkaitten itse panostaa.... mutta sehän olisi jo kiusallista, että joku tekee semmosta mitä itse ei bonjaa. Joku nokkimisjärjestys sentään pitää olla.\nKyllä pomot tietää.\nMsg: #71. 29 Apr 89, 13:00:2\nKun esitin epäileväni jossain tietokoneen tuottamaan ajansäästöä tein sen siksi, että vertasin nykyiseen kaivaustulosten vaatimustasoon. Kaivauksenjohtajan tulee siis tuottaa luettelo, liimata valokuvat, kehystää diat, luetteloida ne sekä kirjoittaa rapostti, jonka keskeisin tieto on se, onko alue loppuun kaivettu ja mikä alue jää edelleen rauhoitettavaksi.\nNäin simppelillä vaatimustasolla tietokone aiheuttaa korkeintaan tekstinkäsittelyn nopeuttaman ajan hyödyn. Mikä on kyllä sekin jo paljon. Mutta ei kukaan ole asettanut sellaisia vaatimuksia, levinneisyyskartta tai edes mitään sanottavampaa yhteenvetoa löydöistä. Kun niitä ei vaadita, ei myöskään tarvita sitä tietokoneen tuottamaa hyötyä. Tähän perustuvat kaikkien väitteet vuokrauksen kannattamattomuudesta. Eli kysymys on ennen kaikkea tutkimuspoliittinen ja siitä pitäisi pystyä puhumaan rauhassa ja ottamatta tietokonetta mukaan edes sivulauseen sivulauseessa.\nToinen juttu johonkin kait Moisasen viestiin, sinänsä vain pikkuseikka. Ei kai niiden pikkulappujen tulostusta varten tarvitse vuokrata konetta. On meillä sentään nyt jo 8 konetta viraston päärakennuksessa ja lisää tulee ainakin pari tänä vuonna, joten kaippa ne jollain näistä ehtii jossain välissä tekemään. Valtion byrokratiassa kaikki on hidasta. Jos sen takia ryhtyy hiukiaan repimään, on taatusti haudassa ennen aikojaan. Otetaan asiat hermostumatta ja pyritään löytämään ne narut, joista vetämällä saadaan jotain aikaan.\nJa ennen kaikkea pidän tärkeänä sitä, että yritetään luoda jotain yhdessä ja miettiä ratkaisuja yhdessä. Sooloilu saattaa onnistuessaan olla nappijuttu, mutta sen riskit ovat suuret, varsinkin jos ja kun kaikki sooloilevat. Yhdessä luotu tulos on pysyvä ja turhaan räpellykseen kuluu paljon vähemmän aikaa yhteensä.\nEsimerkkinä edellisestä. Olin juuri Kajaanissa seminaarissa, jossa yhdeksän VAXia käyttävää ( tai aikovaa ) museota päätti ryhtyä luomaan museoille yhteistä kuva- ja esinejärjestelmää. Kustannukset jaetaan tasan ja jo ensi vuonna ryhdytään järjestelmien toteutukseen. MV lähtenee mukaan. Tämä lähti siitä, että museot olivat ymmärtäneet suunnittelun vaatiman ajan ja siinä hukattavat resurssit, jos kukin touhuaa yksikseen. Homma on loistava. Siinä on ilmeisesti ainakin MV:n osalta huomiotava myös kaivauslöydöt - ja sitä myötä yhteys kaivauksen dokumentointi-tilanteeseen kentällä. Uskon tänään tulevaisuuteen huomattavasti lujemmin kuin toissapäivänä. Tulkaatteen kaikki mukaan tekin bonelaiset.\nMsg: #72. 29 Apr 89, 15:49:0\nSilti. Nokkimisia on kaiken aikaa ja se on pomojen tapa hoitaa asioita ei-pomon suuntiin olipa kuinka ihana pomo tahansa. Toistan vielä vielä vielä: pankaa jäitä hattuun ja jättäkää nuo iänikuiset Kamalaa-kun-toi-toimistopäällikkö-x-on-hirvee-kun-ei-se-tajua-kuinka-viisaan-ajatuksen-MINÄ-keksin. Jos jollakin niin asiat valtiossa menevät ajan kanssa eteenpäin.\nAivan varma en ole olisiko kannattanut sinun ja JM:n sinänsä antoisaa keskustelua sellaisenaan tuoda foorumille. Tuntuu, että siitä olisi voinut laatia kooste ja haaste paketoidumpana. Sikäli kuin tätä Lahden kisakansaa tuntee, niin keskustelustanne voi repiä herkullisia mutta asiattomia detaljeja yleiseen käytäväjuoruiluun, jonka juoruilun siivet taatusti yltävät niihin korviin, joiden välissä suhtautuminen kenttäkoneisiin entisestään lukkiutuu juorujen analysoinnin jälkeen. Ja sitten itketään taas.\nPunaista Vappua! Markus\nMsg: #73. 29 Apr 89, 16:04:1\nSe on tutkimuspoliittinen jollain tavoin tuo keertomusjuttu. Mutta vähäpätöisempi tai sanotaanko merkityksettömämpi. En tiedä vieläkään mihin niitä yhteenvetoja tarvitaan, kvartsien määrän voi laskea vaikka sormin, tuloksen merkityksellisyys on kääntäen verrannnollinen ajan käyttöön. Julkaisun puolella asia on eri. Kaivauksesta tuntuu olevan parasta tulostaa arkistoaktiksi sen mitä tehtiin ja sen mitä nähtiin. muu on periferiaa?\nTuo museoiden yhteistoiminta on hieno. mutta etskö sitä suunnitelmallisuutta tai sen edellytyksiä ole vuosia rakentanut mv:ssa? Miksi turhaan sen aliarvioit\nKun on ongelma, se on määritettävä ja keinot sen ratkaisuun suunniteltava. Siispä sinä mv:n tietohallinnon bossina voisit hyvin nostaa tämän nyt tulleen Kenttäkone ja kasarmi -probleeman esille vaikkapatuossa yhteisesiintymisideassasi tai sen pohjalta. Kannattaneeko hosua ennen ensi kesää, mutta etkö voisi kerätä alustuksenpitäjiä jonkinmoisen ryhmän (vaikka lähtien Timosta, Jukasta ja itsestäsi ja parista kolmesta muusta), joille antaisit kesän ajaksi tehtävän rakentaa täsmällinen 15 min esitys kukin omalta rajatulta kenttäteemaltaan atkn siunauksesta ihan yksinkertaisella systeemillä, jossa toisena poolina on käytetty menetelmä, siis se turhanaikainen, sen ajankäyttö ja rahanmenot, ja taas toisena poolina sama menetlmä rakennettuna sähkön varaan. Kaikki ilman tärinöitä ja tärkeilyjä. Kutsu eri sortin herroille ja nareille, kesto yksi aamu- tai iltapäivä.\nTämän naivihkon ehdotuksen teen, koska uskon kuitenkin johtotehtävissä työskentelevien tiettyyn rationaalisuuteen, vaikka muuta monesti toivotaankin\nMsg: #74. 30 Apr 89, 15:10:3\nFrom: Anne Vikkula To: Markus Hiekkanen\nJoo, pidetään vaan, mutta ei enää tänä keväänä ( saako meikä pitää joskus pienen loman, saako? ). Mutta edelleenikin olen sitä mieltä, että ensin on määriteltävä tutkimuksen tavoitteet. Ei sitä kannata puhua rationalisoinnista, kun vastaus on, että rationalisoidaan tekemällä vähemmän ja pyrkimällä vähempään. Ja nyt sitten ensi vuotta varten aloitetaan tästä asiasta puhuminen heti syksyllä eikä viime hetkessä keväällä, jotta jäisi vähän aikaa maanitella ja kierrellä ja silleen...\nMsg: #75. 30 Apr 89, 18:29:0\nHalaus ja vappua, Anne!. Kuule, tuli tuosta mieleeni, että koskas olet viimeksi pitänyt loman? Eikö sinun olisi aika vähän irroittaa, koppla av, niinhän?\nMutta ei sillä tietokone ja kasarmi tilaisuudella kyllä mielestäni tarvi olla sen kummemmin tutkimuksen tavoitteiden kanssa tekemistä tai ainakaan niiden liitto ei ole niin ehdoton, etteikö voisi repiä erilleen. Kysymyksessä on erään ammatissa ja työoloissa olevan epäkohdan tunnistamisesta ja poistamisesta. Se voidaan rajata pikkupaketiksi, joka ei pidä olla suuri. Juuri sen takia, että niin monessa asiassa päätetään ensin päättään joistain jumaluuden syvistä olemuksista ennenkuin voidaan käsitellä arkipäiväistä työolosuhdeongelmaa, niin moni asia jää toivottoman takkuamisen ja suunpieksännän asteelle.\nKun pitäis ajaa sen Timon kuvaama auto Lahteen (saaterin hyvä esimerkki muuten) niin kannattaa opetella ajamaan autoa ja ajaa se auto Lahteen. Ei kannata pohtia Suomen kevyen ja raskaan tieliikenteen kehityspäämääriä ratakuljetusten liiketalouskapasiteetin lisääntymisen aiheuttamassa kommunikaatioverkkooptimoinnissa 2035-luvulla.\nMsg: #76. 30 Apr 89, 21:33:1\nFrom: Jouko Loikkanenas To: Markus Hiekkanen\nKrhm. Krhm. öööö. Nythän on niin että Lahten tie on yksi valtakuntamme pää väyliä taloutellisessa - ei niinkään sisvistuksellisessä- mielessä. Päästäkseen lahteen Ei tavitse enään pompuutella, vaan tekniikasta johtumattomat pomput on siloteltu ainakin Saab- tai BMW -merkkisten hankilöitymä autojen ulottumattomiin. Hyviä huomioita!\nP.S. Auto 100 v.!!\nMsg: #77. 30 Apr 89, 22:26:2\nNiin, mutta jos on menossa Mäntsälään, niin miksi ajaa Lahteen? Eli siin näin ne sanoo. Meillä pitää olla vastaus.\nMsg: #78. 30 Apr 89, 22:45:2\nFrom: Markus Hiekkanen To: Jouko Loikkanenas\nEi ei ei ja ei ja vielä kerta ei: on aivan varmaan Lahdentiellä sisvistuksellista merkitusta, sillä sitä pitkin liikkuu Lahden kisamonttukansa kisamontusta toiseen syömässä poltettua makkaraa ja milläs Lahden kisakansa muuten neekereille sivistyksen näyttäisi.\nMuuten olen yks yhteen kanssasi samaa mieltä\nMsg: #79. 30 Apr 89, 22:48:3\nLahteen tai Mäntsälään, sama toi, kunhan kruisaillaan, molempiin voi ajaa tai muihin paikkoihin. Näissä ei ole kyse päämääristä niin paljon että pitäisi ottaa ne silmämääriksi. Siis mitkä, kadotin ajatukse\nMsg: #80. 1 Jan 80, 11:48:4\n> Kun esitin epäileväni jossain tietokoneen tuottamaan ajansäästöä\n> tein sen siksi, että vertasin nykyiseen kaivaustulosten\n> vaatimustasoon. Kaivauksenjohtajan tulee siis tuottaa luettelo,\n> liimata valokuvat, kehystää diat, luetteloida ne sekä kirjoittaa...\nTietokone on TYÖKALU, apuväline. Käsittääkseni Jukka haluaisi tietokoneen avulla välttyä ilmaistöiltä, jota kireä budjetti saattaa tuoda muassaan.Tietokoneen, automaattisen tiedonkäsittelyn, avulla haluaisimme yrittää rationalisoida juuri näitä pakollisia rutiineita. Eli pyrimme tekemään valokuva ja löytöluettelot tietokoneen avulla. Ja kuten Jukka totesi, suurimman hyödyn tästä saa, jos tietokone on heti alusta lähtien dokumentointityössä mukana, jolloin vältämme saman tiedon monenkertaisen kirjaamisen. Tällöin keskeisessä asemassa on taskutietokone (mistä meillä nimen omaan Jukan kanssa oli puhetta), koska sillä voidaan vaaitusten ja löytöjen ja valokuvien tiedot syöttää koneeseen heti kentällä.\nTämä ei ole aivan turhaa puhetta, koska tästä on jo olemassa käytännön kokemusta. Se, miten tämän mahdollisesti saavutettavan ylimääräisen hyödyn käyttää on jokaisen oma asia. Tarkennetaanko dokumentointia, esim löytöjen osalta, vai ulosmitataanko hyöty ajan säästönä, siihen en ota kantaa. Se, että tästä rationalisoinnista saadaan sivutuotteena tietokanta, josta voi sopivan ohjelman avulla tulostaa tilastoja ja karttoja on nyt kääntynyt koko idean vastaiseksi tekijäksi! (kärjistän taas, okei okei). Voimme toki rakentaa ohjelmat siten ,että näitä ylimääräisiä kotkotuksia ei voi käyttää. Mutta tk:n kenttäkäytön perusidea on helpottaa ja nopeuttaa työtä rationalisoimalla rutiininomaisia dokumentointi- ja raportointitöitä!Miten muuten laitetta hyödynnämme, se on sitten taas toinen juttu.\n> pidän tärkeänä sitä, että yritetään luoda jotain yhdessä\n> ja miettiä ratkaisuja yhdessä. Sooloilu saattaa onnistuessaan\n> olla nappijuttu, mutta sen riskit ovat suuret, varsinkin\n> jos ja kun kaikki sooloilevat. Yhdessä luotu tulos on pysyvä...\nPC / taskukone ohjelmineen ON HENKIL\_KOHTAINEN TYÖKALU. Se on nimen omaan "sooloilua varten". Jokainen kaivauksen johtaja SOOLOILEE kynällä ja paperilla / kalvoilla / pusseilla omalla kaivauksellaan. Jos hän sitten pyrkii hoitamaan harkintansa ja kykyjensä mukaan henkilökohtaiset työnsä eri kokoisilla Personal Computereilla, niin MITÄ haittaa siitä systeemille on? Varsinkin, jos hän perustelee toimintansa ja kustannukset ovat prosentin tai parin luokkaa kokonaisbudjetista.\nNyt kysymys minun ja Jukan keskustelussa ei ollut RAKENTAA / TUPUTTAA / LUODA mitään yhteistä järjestelmää tai kaiken jyräväävää systeemiä,vaan yksinkertaisesti pyrkiä käyttämään erästä työkalua hyväksi rutiinitöiden suorittamiseen. Kysymys tk:n kenttäkäytöstä ei ole poliittinen tms. (ei ollut ainakaan tarkoitus) vaan ainoastaan käytännöllinen, praktinen! Poliittiseksi homma kääntyy siinä vaiheessa kun alamme pohtia, mikä on kaivauksen johtajan oikeus ja velvollisuus päättää hänelle uskotun työn suoritustavoista ja niistä välineistä, joita hän työssään käyttää saavuttaakseen annetut tavoitteet hänelle uskotun rahamäärän turvin.\nSiis mikä on kaivauksen johtajan asema! Kuten Jukka totesi, on hänen tasoiselle FM:lle turhauttavaa, että häneen ei luoteta tässä asiassa, vaan jokaiseen vähäpätöiseenkin asiaan on saatava "diktaattorin" lupa, vaikka asian merkitys ei kaivauksen kannalta ole suuri. Miten voidaan kuvitellakkaan, että kaivaukset hoidettaisiin koulutetun ja kouliintuneen FM-kannan turvin, jos heille ei anneta oikeutta käyttää omaa harkintaansa kaivauksen suorittamiseen Esimiehen antaman tavoitteen saavuttamiseen.\nMsg: #81. 1 Jan 80, 13:36:5\n> Valtion byrokratiassa kaikki on hidasta. Jos sen takia ryhtyy\n> hiukiaan repimään, on taatusti haudassa ennen aikojaan.\n> Otetaan asiat hermostumatta ja pyritään löytämään ne narut,\n> joista vetämällä saadaan jotain aikaan.\nJa ennen kaikkea Tämä tk:n eli ATK:n hyödyntäminen on ollut akuutti asia ainakin kolme vuotta. Mutta onko sitä byrokratiaa väkisin ylläpidettävä aina kenttä tasolle asti? Ja Yhdessä tässä on pyritty Jukan aloitteesta toimimaan, toinen toistemme kokemuksista oppia ottaen tk:n käyttämisestä kentällä. Myönnän, että olen ollut "liian innokas" omien kokemusteni markkinoija takavuosina, jolloin takapakkia on tullut. Mutta jos en olisi aikoinaan sooloillut (mistä ei liene kovin pahaa sanottu, ainakaan minulle, eikä liioin siitä haittaa systeemille), niin enpä tässä naputtelisi.\nKaivauksella jokainen k-johtaja on sitten yksin, kehittäen itseään ja työtään. On selvää, että ei tämä tietokoneen käyttö ole järin tärkeä asia Suomen tai Viraston arkeologiassa ja tärkeämpääkin pohdittavaa on esimiehillämme. Siis miksemme silloin Jukan kanssa omalla vaatimattomalla tavallamme oisi hieman kehittää ja tutkia käytännön kysymyksiä kaivauksen tiedonhallinnan saralla, kun meillä on siihen taidolliset ja tiedolliset edellytykset. Ei huvittaisi jäädä polkemaan paikoilleen alalla, johon on perehtynyt ja johon tuntee mielenkiintoa.\nYhdessä voimme sitten osallistua jonkin kokonaisjärjestelmän kehittämiseen viraston tarpeisiin, omien henkilökohtaisten kokemustemme luomalla tiedolla ja taidolla. Tyhjästä ei voi kehittää mitään yhdessäkään. Kukin meistä kuitenkin - Personal Computerilla tai ilman - kehittää oman työtapansa ja menetelmänsä. Emme siis ole pyrkineet sooloilemalla kehittämään valmista pakettia muiden sitomiseksi, vaan ainoastaan hoitamaan oman kaivaustyömme rationalisoinnin henkilökohtaisella tasolla samalla ajatellen myös mahdollisia kaivauksen jälkeisiä tutkimuksellisia tehtäviä kaivaukselta kerätyn materiaalin parissa.\nVaxi-systeemit ovat jo sitten kokonaisjärjestelmän suunnittelua, jossa henkilökohtaiset tarpeet alistetaan yhteisen hyvän / pahan alle. Mutta tehkääpä ATK-kaivausjärjestelmä CAD:eineen ja Videoineen. Tälläisen kokonaisjärjestelmän rakentelu vaatii yhteistyötä. Jäämmekö siis odottamaan tätä kaikessa vaatimattomuudessamma. Pitääkö kaikki saada valmiina ylhäältä ojennettuna? Tietenkin jos sooloilumme aiheuttaa yleistä sekasortoa ja taloudellista vahinkoa, niin silloin kokeilumme ja työtapamme ovat vääriä. Onko "sooloilumme" arkipäiväisen laajennetun taskulaskimen kanssa siis pahasta? Miten voimme palvella yhteistä hyvää? Itsellemme ja omalle (kenttä-) työllemme osaamme kyllä hyötyä tuottaa....\nMsg: #82. 1 Jan 80, 14:21:5\n> jättäkää nuo iänikuiset Kamalaa-kun-toi-toimistopäällikkö-x-on-hirvee-kun\n> ei-se-tajua-kuinka-viisaan-ajatuksen-MINÄ-keksin. Jos jollakin\n> niin asiat valtiossa menevät ajan kanssa eteenpäin.\nJoo. Tottapa totta. Mutta pomojen haukkuminen kuuluu pomojen luontaisetuihin. Aina on alaiset pomoja haukkuneet, varsinkin hierarkkisissa systemeissä. Ja mikäpä on haukkuessa! En minä - suoraan sanottuna - hauku enkä näe Jukan haukuissa suoraa Paulan henkilöön kohdistuvaa kritiikkiä, vaan pomoon - järjestelmään - kohdistuvaa murinaa, ja kenties oman epäselvän ja epävarman aseman aiheuttamaa "tuskaa".\nMinun näkökulmani tässä asiassa on sammakon. En kykene asettumaan tsto. pomon asemaan, koska en tiedä kaikkea mitä hän tietää. Pomo on puun ja kuoren välissä. Mutta osaako pomo asettua minun tai Jukan asemaan? Tietääkö hän meidän ongelmistamme? Aikamoisessa raossa on myös kaivauksen johtaja. Ja jos tosiaan keksimme mielestämme viisaan ajatuksen, niin pitääkö sen soveltamisen mahdollisuuden käydä jokaista yksityiskohtaans myöten läpi koko virkatie ja byrokratian labyrintti. Kas kun emme "viisasta ajatusta" edellytä kaikkien nieltäväksi.\nSe siitä sosialismista ja kolhoosin rakentamisesta. KisaMontussa kun voi olla individualistejakin.... Elagu Vaba Eesti. Tehkäämme työtä Gorbatshovilais Jeltsiniläisessä hengessä. Ka kun kolhoosi ei tuota niin annetaan lehmä yksityisille. (Plääh tätä se wappu teettää, menee revisionismiksi ja äpyilyksi koko repliikki. Sorry, otanpa lisää kaljaa.) Glu. Glu Glu Glu.... ööök. glu glu ääh.....\nNo Peli jatkuu! Tuo Pomon asema Wirastossa on altis sättimiselle, kun pomo valitaan "hämärin" arkeologisin eli tiäteellisin perustein ikuiseen virkaan. Ei ole pomon syy, että hän ei ole juristi-ekonomi-upseeri, eli johtotehtäviin koulutettu. Siis pomo pomoksi ikäänkuin pystymetsästä henkilöstöhallintoon.... Ja sitten tämä nykynuoriso jupisto on niin pirun äreätä ja itsetietoista sakkia! Heistä ei ole piiskattu turhaa itseluottamusta kansakoulun penkillä, vaan -perkelation- peruskoulun turvottamia rääväsuita, jotka tahtoo ITE tehdä ja toimia. Eikä enään auktoriteetteja kunnoiteta.... Eikä enään osata olla diplomaattisia, ja juonittelijoita asioiden eteenpäin viennissä. Minkä myönnän. Asiat voisi toki paremminkin hoitaa....\nMsg: #83. 1 Jan 80, 14:49:0\n> Mutta edelleenikin\n> olen sitä mieltä, että ensin on määriteltävä tutkimuksen\n> tavoitteet. Ei sitä kannata puhua rationalisoinnista, kun...\nAivan. Tavoitteet määrätään. Mutta se miten ja millä välinien tavoitteet saavutetaan..... Josko vaikka käyttämällä vaaituskojetta, paperj lappuja, autoa, taskulaskinta, kirjoituskonetta, pelkkaa, ämpäriä .... tietokonetta.Ja mitäpä omien töiden rationalisoinnista kannattaa loputtomasti vain puhua. Sitä ikäänkuin itse kukin pyrkii tekemään työnsä hyvin ja tehokkaasti kukin näkemystensä ja kykyjensä mukaan. Kun siis tavoitteet on määrätty / asetettu. Waan sitten toinen juttu, joka tässä keskustelun tuoksinassa on litistynyt tietokonemurikan alle, on tämä ilmaistöiden tekeminen! Mitäpä siitä. Tästäkin asiasta liikkuu kaikenlaisia Juttuja, mitä kaikka kukakin on pakosta tai vapaaehtoisesti Ilman palkkaa virastolle tehnyt. Kokemuksia?\nMsg: #84. 1 Jan 80, 14:58:2\nJOS tietokone integroidaan virallisesti jokaisen kaivauksen kalustoon , niin kyse on sitten systeemistä eli järjestelmästä, jossa pitää olla myös vastaan ottava puoli eli keskustietokanta etc... Piirturit ja kartta dokumenttisysteemit. Ja vaikkapa muutenkin, niin silloin katseet pitää kääntää Koulutuslaitoksen puoleen eli Arkeologian laitoksen opetukseen . Opetetaan vaaituskoneen käyttö ja dokumentointi paperille /muoville. Mutta miten piinpalalle? Kouluttaako virasto?Tässä mielessä on kyse laajasta ja hankalasta asiasta, jolloin jäitäkin voi hatussaan pitää. Mutta kuka haluaa aivonsa jäädyttää.\nVaan sanompa edelleenkin, että alunperinhän tämä jupina lähti Jukan halusta käyttää omaan työhönsä omia itse oppimiaan taitoja ja haluamiaan välineitä kaikkien hyödyksi.... ja mikä on hänen päätösvaltansa kaivauksen johtajana ja mikä on pomon rooli tässä rojektissa.....Pieni ja simppeli asia, josta ei saisi probleema tulla. Koko Kansan järjestelmät on sitten toinen juttu. Tehdään se työ kuitenkin. L\_ydöt dokumentoidaan ja luettelot tehdän. Jos joku sen katsoo tekevänsä kätevämmin koneella niin so what. Eikä tässä ollut ongelmana muuta kuin se, että hölmöpäisyyttään (sorry Jukka, ei pahalla) hän meni pyytelemään köyhänä miehenä lupaa, jotta siihen olisi voinut panna jonkun TVH:n tms. pennosia, kun ei hällä itellään ole tuohta sijoittaa etukäteen. Mulla ei tässä asiassa ole ongelmia, koska mulla on omasta takaa vehkeet, ja niinpä ei viimekesänä kukaan murissut mun tietokoneen kenttäkäytöstä, kun panin omat nappulat tiskiin, ja kyllä sitten myös hyödyn omaan taskuun. Kaikki olivat mitä tyytyväisimpiä. Budjetit alitettiin ja tavoitteet saavutettiin, ynnä vielä jotain extra tutkimuksia.\nMsg: #85. 1 May 89, 15:53:4\n> Aivan varma en ole olisiko kannattanut sinun ja\n> JM:n sinänsä antoisaa keskustelua sellaisenaan tuoda foorumille. Tuntuu,\n> että siitä olisi voinut laatia kooste ja haaste paketoidumpana.\n> Sikäli kuin tätä Lahden kisakansaa tuntee, niin keskustelustanne\n> voi repiä herkullisia mutta asiattomia detaljeja yleiseen...\nJaa. Tehty mikä tehty. Sillä mielellä, että täällä käy messuja lukemassa vain tietyt ihmiset, jotka kyllä osaavat suhtautua meitin rähinöihin. Jos täällä kävisi enempi sakkia, niin en ehkä noita juttuja olisi julkistanut Nämä keskusteluthan on tavallaan epäkeskusteluja, kun toista ihmistä ei näe, ja kirjoittaminen on hidasta.. Näkyy väkisinkin menevän melkomoiseksi kiivailuksi, mutta opetellaan.\nJa mikäpä tällä porukalla on kiivailla, kun kuitenkin jotenkin tunnemme toisemme ja ymmärrämme tämän keskustelun irroitteluksi, eikä toisen runttaamiseksi. Se vain vähän jurppii, että näkyy Annella olevan melko tuuliset oltavat meidän "sammakoitten" höykytyksessä, mutta onneksi Markus on tullut "liennyttelemään" ja osoittelemaan meille radikaaleille kaapin paikkaa... Mutta Mitäpä Näistä. Onpahan nyt joutunut vähän edes ajattelemaan asiaa myös Annen kannalta, eli että jossain on joku kokonaisuus..... Tuolla meille niin suuren Kukkulan takana, joka kokeneimmille on vain pieni mätäs. Ja sitten aina tämä kapea-aiheinen keskustelu saa piirteitä, että käsiteltävä asia on maailman tärkein, ja on vain mustaa ja valkoista, mutta olkoon niin. Tällä välineellä on vaikea muolimoita syleillä. Toivottavasti kuitenkin hauskaa piisaa ja nahka parkkiintuu.\nMsg: #86. 1 May 89, 22:51:5\nOikein Markus! Meiltä puuttuu asiatietoa ja tilastoja. Tätä tarkoitankin "näytöllä". Tietokoneen käyttöä kentällä on seurattava, laadittava sen pohjalta kustannusarviot ja vertailtava niitä muihin työtapoihin. Tällä tavoin huomaamme varmasti, että on tilanteita, joissa tietokone ehdottomasti on järkevin ja taloudellisin työväline ja toisaalta löydämme ne tapaukset, jolloin tietokoneen käyttö on tarpeetonta ja kallista joko sen takia, että se on turhan järeä laite tai että sen käyttö ei juuri siinä tilanteessa tuota parasta hyötyä. Tietokone on työväline siinä kuin mikä muu tahansa. Samalla tavalla on vertailtava esimerkiksi sitä, kannattaako kaivausaluetta kenties täytättää kymmenellä kaivajalla kahden päivän ajan vai kutsua paikalle kone, joka tekee sen muutemassa tunnissa tietyllä markkamäärällä.\nTyövälineen ja sen käyttäjän välillä on sellainen ero, että edellinen helpottaa tehtävän suoritusta ja edellinen on keksinyt sen, miten se sen tekee. Tietokone on kasa yhteenpantua metallia ja muovia: käyttäjä ottaa siitä hyödyn irti jos osaa. Yst. terv.\nMsg: #87. 1 May 89, 22:59:5\nAnne hyvä, se pikkulappusten tulostus oli esimerkki. Se vain kuvaa mielestäni niin mukavasti sitä kustannusten säästöä, joka voidaan saada aikaan. Sivumennen sanoen, ei niiden lappusten tulostamisen takia kannata konetta vuokrata edes siinä tapauksessa, ettei virastolla olisi koneen konetta. Ohjelma on nimittäin minun itseni tekemä ja toistaiseksi sitä ei ole levitelty sen kummemmin. Tämä sinällään simppeli ohjelma (jonka jokainen vähänkin ohjelmointia tunteva voi väsätä kasaan johonkin muotoon hyvinkin helposti) on vain sattumalta tullut ilmeiseen tarpeeseen. Ne jotka ovat siitä tienneet ovat sen perään kyselleet ja sitä käyttäneet. Monen on turha tehdä samaa ohjelmointityötä, vaan tässäkin työnjako voi hyödyttää monta ja säästää monen hermoja. Kun tätä ohjelmaa on tässä viimeaikoina taas kyselty, ehdottaisinkin sitä, että se asennettaisiin viraston koneisiin niin, että se olisi jokaisen halukkaan tarpeen vaatiessa hyödynnettävissä. Muuallahan siitä ei ole mitään hyötyä, ja virastolle se ajanmittaan voi säästää rahassa laskettuna melkoisia summia.\nMsg: #88. 1 May 89, 23:05:3\nKuinkahan kauan sitä jaksaa kulkea pissi sukassa viraston käytävillä? Viittaisin tässä taas vaihteen vuoksi tähän jossain välissä käytyyn johtaja ja johtamistapakeskusteluun. Virasto voitaisiin minun mielestäni rinnastaa mihin tahansa liikemaailman innovatiivisuutta vaativalla alalla toimivaan yritykseen, jonka menestys riippuu sen työntekijöiden kekseliäisyydestä. Tällaisen yrityksen johtajan pahin virhe on pyrkiä tietämään kaikki paremmin kuin muut. Toisaalta tälläisen yrityksen ainoa pääoma on siinä yrityksessä työskentelevät ihmiset. Ilman sä aivoja sinänsä nerokkaat pomot joutuvat pian huomaamaan kyvyttäömyytensä toimia. Mutta tämähän ei tietysti koske valtion virastoa, eihän....?\nMsg: #89. 1 May 89, 23:10:4\nKuinka moni aikoo käyttää tietokonetta kentällä? En kai ole ainut? Tarkoituksenani on tämän kesän aikana kerätä tietoa siitä, mihin konetta kentällä käytän, kuinka kauan ja milloin (päivällä vai töiden jälkeen). Samalla yritän hahmottaa sitä, kuinka paljon aikaa kuluu ohjelmistojen ja laitteiden ylläpitoon ja mitä ovat laitteen käytön todelliset kustannukset verrattuna eri asioihin (vertailutapoja lienee monta ja niitä on varmaankin käytettävä rinnatusten). Mitään suurempaa kalabaliikkia ei ymmärtääkseni edes ole syytä aloittaa ilman, että on jotain konkreettista numeraalista tilastotietoa (sehän täyttää kvantitatiivisen tieteentradion vaatimuksen ja on monella tapaa "objektiivista"). Tunnekuohuilut johtuvat lähinnä siitä periaatteellisesta kysymyksestä, kuinka paljon omia varoja on uhrattava työnteossa. Jos rahaa olisi kylliksi eivätkä elämän realiteetit painaisi niin paljon, niin ilmaiseksihan jokainen meistä näitä hommia tekisi! Siinä sitä säästyisi rahoittajien varat ja lakimiehetkin olisivat pitkästä aikaa tyytyväisiä! Vai mitä....?\nMsg: #90. 1 May 89, 23:24:1\nToivon todellakin, että tämä keskustelu ei ole pahastuttanut kenenkään mieltä. Kuten Timo on jo todennut, tämä aihe on yksi niitä murusia suuressa ruokapyödässä. Omasta mielestäni tämä on ollut jopa jossakin määrin antoisaa. Vasta kohta nämä "maisterinpaperini" saavana vihreänä raakileena (oma arvioni, verratkaa sitä sitten Timon sinänsä mairittelevaan arvioon muutema messu sitten) minun on ollut suorastaan hulvattoman hauskaa osallistua tähän jo monet kaivaukset ja maailmanmurrokset läpikäyneittein konkareiden keskusteluun. Typerintä olisi, jos tämän keskustelun jäliltä viraston käytävillä kaikuisi kyräilevä mutina. Pomot ovat aina arvostelun kohteena, mutta se on pomon paikka. Ja päätöksensä seurakset on kestettävä.\nMsg: #91. 2 May 89, 20:49:4\nTarkoitin sanoa, että jos on matkamääräys Mäntsälään ( tai Vantaalle ) niin voi toki ajaa Lahteen, jos omaksi ilokseen sen haluaa tehdä. Mutta itse maksaa viulut, ajaa sitten Borschella tai hevoskyydillä.\nMsg: #92. 2 May 89, 20:55:4\nJukka pieni, ymmärsin hyvin se olevan vain esimerkki. Minä vaan joudun koko ajan miettimään, mitä ne pomot sanoo vastaan, kun niille menee jotain esittämään. Tarkoituksenani oli sanoa, että älä vaan tuota heitä Eddulle tai Paulalle esimerkiksi tietoneen tarpeellisuudesta. Ja heitä nyt aluksi se ohjelmasi esim. Bonen file-alueelle, jos se kerran on julkisesti käytettävissä. Kyllä sen tietysti voi viraston koneisiin panna, eipähän vaan ole tullut esille aiemmin. Vai olisiko sitä pitänyt tulla oikein pyytelemään...\nMsg: #93. 2 May 89, 20:59:5\nMeillä on käytössä Rapola-projektille ostettu Zenith-salkkumikro, joka tietysti lähtee myös kentällä. Siksi se hankittiinkin. Lähinnä sinne tullaan tekemään kaivausmuistiinpanoja ( tekst. käs. ), SOARia tutkaillaan. Ja modeemi on myös mukana. Eli aion lähettää mahdolliset printattavat hommat sillä virastoon tulostettavaksi laserilla, lähinnä lehdistötiedot-teet.\nMsg: #94. 2 May 89, 21:03:0\nKuten myös isottelevien alaisten ( ! ). Hauskaa on ollut mullakin. av\nMsg: #95. 2 May 89, 22:11:0\nAnne hyvä, senhän takia minä sen esimerkin tänne paninkin. Paulalle ja Eddulle sitä ei tässä vaiheessa toki pidä esittää. Ymmärrän minäkin jotain oikean foorumin valinnasta (eli siitä, missä tilanteessa pitää tietyn tasoisia asioita ilmoittaa tietyn tasoisille ihmisille). JM\nMsg: #96. 3 May 89, 22:05:4\nJoo, rauhaa vaan, peace on earth vaikka veren maku suussa. En kai olisi pitänyt moitiskella teitä kissan tuomisesta temppelinharjalle, mutta olisipa kuitenkin. En tarkoittanut, että boksin lukijat välttämättä tai siis joku heistä pahansuopaisuuttaan meneisi ja kertoisi (kertoisi mitä?) vaan että tästä jutusta voi irroittaa herkkupaloja käytäväjuttuihin ja niillä on taipumu muodostua ikäviksi. Tässä alkutalvesta oli kuulevinani jotain sen suuntaista: kaikui korviini kuinka tässä uudessa boksissa hirveästi haukutaan toisia ja museovirastoa. Lueskelin sitten aikanaan näitä tarinoita ja hm, no juttua oli mutta mitä sitten. Ja itse olen tuossa huhupesässä kuulklut ja ehkä oppinutkin jotain.\nMutta asia on kuin sanot: antaa ajan parkita porukkaa\nMsg: #97. 3 May 89, 22:12:5\nNiin on. Kun teit viimekesänä hommia tk:lla niin merkitsitkö tekemäsi muistiin vai teetkö sen vasta tänä kesänä. Millä tavalla ne vertailumateriaalit syntyvät? Jukka? Timo? Anne?\nMsg: #98. 3 May 89, 22:15:5\nVoidaanhan se virasto rinnastaa vaikka käytävällään pisivään työntekijäänsä tai Harmaakallon linnaan jos halu on. Siis voidaanhan sitä rinnastaa siis voidaanhan sitä rinnastaa\nTässä vapun jälkeisessä arjessa (mites muuten menee jengillä? Äitienpäivä lähestyy!) on kuitenkin niin että virasto on mitä on ja tulee olemaan sitä mitä ihmisensä olivat he sitten pisi sukassa käytävillä hiippailevia tai pisi sukassa huoneissaan lymyilevissä virkailijoissa. Erottaako niitä loppujen lopuksi muu kuin ovi?\nJos nyt yritän sanoa mitä t'yritän sanoa niin se on se, että pura yksi probleemi kerrallaan, vaikka. Rakenna vaikka se kenttäkone-järjestelmä museoviraston kenttäarkeologisen toiminnan sisäään. Sen tekemisen jälkeen on virastolla yksi edellytys lähempänä olla jarjellisesti toimiva yksikkö. Mutta huomaa sana edellytys. Ihmisistä en huoli puhua\nMsg: #99. 3 May 89, 22:24:2\nTuosat tunnekuohuilusta omien rahojen käytöstä. Voisitko ottaa sen sillä tavalla, että kyse on investoinnista ja harkitusta riskinotosta tulevaisuuteen samalla tavoin kuin tehdään yksityisissä liikelaitoksissa?Tai ei edes laitoksissa vaan jokainen yhden miehen tai naisen nyrkkipajakin niin joutuu tekemään. Selvästi on niin, että museovirastossa on ihmisiä ilman vähintäkään halua kenttäkonekäyttöihin tai erityisesti rahanmenoon sellaisiin. Mutta kun asia väkisin menee läpi, usko tai älä, niin kyllä loppujen lopuksi idean keksijä on muualla kuin kentällä. Se on sen pomonaseman siunaus\nItselläni tuo Toshiba kulkee jatkuvasti mukana niin, että en ihan enää pidä relevanttina kysymystä otanko kentalle vai enkö. Se kuuluu minuun kuin oikea tai vasen sukka\nVastaan kuitenkin: minä otan.\nMsg: #100. 3 May 89, 23:26:0\nAivan, ei tätä diskussiota kyllä tosissaan voi käydä. Sitäpaitsi itse en tässä vallattomassa tarinassa pysy mukana enkä muista kuka mitäskin sanoi. Näitä viestejä on tälläkin kanavalla juuri nyt paljon. Vapustako se johtuu?\nMsg: #101. 3 May 89, 23:29:0\npuhutaanko periaatteista vai käytännöstä. Ollaan nyt siis vaihteeksi käytännöss\nMsg: #102. 4 May 89, 15:51:3\nViime kesänä tietokone oli kentällä museoviraston kannalta luontoisetuna, kun kerran itse väsäsin graduani vapaa-aikoina. Kirjoittelin sitten siinä myös raporttini valmiiksi, kun kohdalle sattui niin paljon yksinkertainen juttu.\nSiinä en ymmärtänyt kelloa katsella, mutta kai siihen muuteman tunnin työ upposi. Varsinaista seurantaa on sitten tarkoitus tehdä tänä kesänä kokonaan toiselta pohjalta. En tiedä, kuka mahtaa rahdata koneensa mukanaan minun lisäkseni, mutta tätä vertailumateriaalia olisi toki hyvä saada.\nMsg: #103. 4 May 89, 15:55:5\nJotenkin minulle on kyllä ollut selvää se, että virasto on juuri yhtä kuin ihmiset, jotka siellä tekevät työtään. Tämän keskustelun kuluessa ja näitä kommentteja kirjoittaessani tämä premissi on ollut pohjalla. Mutta kuten olen jo aikaisemminkiin todennut, viestintä on pirun vaikeaa, ja se mitä tarkoitit sanoa ei välttämättä ole se, mitä vastaanottaja ymmärtää sinun tarkoittaneen. Juuri tästä syystä pahat puheet, jotka alkavat keskustelun tiimoilta, ovat naurettavia, jos ymmärrätte...\nMsg: #104. 4 May 89, 15:59:0\nLiikeyrityksen toimintaperiaatteisiin kuuluu voiton tuottaminen. Sijoitukset ja investoinnit "tulevaisuuteen" perustuvat (tai ainakin niiden pitäisi perustua) hallittuun riskinottoon. Tässä kyseisessä tapauksessa Museovirasto toimii ikään kuin yltiöovela liikeyritys: sehän panee sijoitukset ja investoinnit muiden maksettaviksi ja laskee korjaavansa niiden hyödyn sitten myöhemmin itselleen. Se, että aion nyt joka tapauksessa raahata koneeni mukaan, pitäisi olla minulle itselleni riittävä sijoitus. Se että käytän konetta museoviraston systeemien luomiseen, ei pitäisi kuulua enää minun rahoituksenipiiriin. Hyvää liikeyritystä ei johdeta sijoittamalla sen varoja toisen yrityksen tuotekehittelyyn.\nMsg: #105. 4 May 89, 22:38:1\nAivan, ne pahat puheet ovat minustakin naurettavia, mutta tiedän myös pahasta kokemuskesta näiden ihmisten piirissä, joista muodostuu pölyvirasto, että ne vaikuttavat ihmisten ratkaisuihin: he tekevät päätöksiään monesdti huhujen, eivät tiedon perusteella\nToivottavasti olen väärässä ja maalailen typerän mustiavärejä\nMsg: #106. 4 May 89, 22:43:4\nEhkä asia on noin ja tulee pitää ankaran periaatteellisena. En kuitenkaan voi välttyä vaikutelmalta, että jakosi on giljotiini, joka leikkaa mielivaltaisesta kohdasta ja että teet kuitenkin puoliksi in (katselen Atlantiksen lähtöä ja ihmettelen, kuinka paljon siinä törsätään kaikkea mahdollista) .\nEnpä tiedä, on kai tässä kysymys siitä, mihin identifioituu ja mitä yrittää rakentaa. Jos museovirasto on kilpailijasi niin kannattaako sille satsatra sitten senkään vertaa, että ottaa koneensa mukaan kentälle. Kannattaako sinne museovciuraston kentälle mennä lainkaan, sillä halvallahan silloin myyt tietosi ja taitosi kilpailevalle yritykselle?\nMsg: #108. 5 May 89, 20:49:0\nIhan maanläheisesti ja käytännössä. av\nMsg: #109. 5 May 89, 20:53:1\nÄlä ihmeessä käytä konettasi museoviraston systeemien luomiseen. Niitä tehdessä täytyy olla kaikkien mukana. Tee itsellesi. Mutta hämmästytttävää mielestäni on, jos pidät museovirastoa kilpailevana yrityksenä. Olen aina ajatellut, että se minkä virasto vaatii, tehdään virastolle. Muu on itseä ja omaa tutkimusta varten, sen kautta koko tiedeyhteisöä ja lopulta suurta yleisöä varten. Lopputulos on epävarma, joten siinä on otettava omia riskejä. Ja satsattava niin välineiden kuin oman ajankin suhteen. Itse olen hankkinut aikanaan lähes puhtaasti kaivauksia varten mm. kameran, bussolin ja jopa auton, ja tietokoneenikin on hyödyntänyt kyllä museovirastoa, joskin suurimman osan teen duunikoneella. Enkä ole tuntenut, että MV käyttää minua hyödykseen. Koska teen omaksi ilokseni. Tai tein silloin kun vielä oli johonkin aikaa. Tässä mielessä MV on paitsi työnantaja myös yhteistyökumppani, ja niin haluan ajatella eteenkin päin. Uskon myös, että positiivinen suhtautuminen vie asioita enemmän eteenpäin kuin ikuinen kyräily ja epäily.\nSinisilmäisenä ja kirkasotsaisena, vikkula\nMsg: #111. 6 May 89, 19:35:1\nTaisi olla hieman epämääräinen tämä edeltänyt messuni, mutta osan siitä voi kyllä panna edellisiltana nautiskeltujen oluiden jälkivaikutuksen pääksi. Mikäs kilpailija Museovirasto minulle on. Täällä on vain tullut käytetyksi runsain määrin liike-elämäanalogioita, ja ehkä niiden käyttö saa nyt riittää toistaiseksi. TArkoitukseni oli jotenkin vain ilmaista se, että kun nyt kerran olen tehnyt sen valinnan, että otan oman koneeni mukaan kentälle (siis kustannan koneen käytön itse), olen tehnyt sen olettaen, että varmistanä siten välttyväni ilmaistöistä.\nOlen siis laskenut koneen käytön tuottavan minulle enemmän hyötyä kuin ilmaiseksi tehtyjen jälkitöiden. Tämä on ollut perusteluni sille, että käytän omaa konettani kiistatta museovirastolle kuuluvien töiden suorittamiseen. Periaatteenani on silti se, että töiden teettäjän kontolla on myös töistä syntyvien kustannusten kattaminen. Mutta periaatteet ovat tunnetusti joustavia, ja tässä tapauksessa olen siis valinnut kahdesta (joka tapauksessa ilmeisen vääjäämättömästi omalle kohdalleni koituvien) kustannuksesta sen, joka minulle mielestäni tuottaa suuremman hyödyn siihen sijoittamiini rahoihin ja aikaan verrattuna. En koe museovirastoa kilpailijana, mutta onnistuessaan konekokeiluni tuottaa tietotaitoa, jolla on selvää rahallista arvoa. Museovirasto ei ole suostuvainen sijoittamaan rahaa tämän tietotaidon tuottamiseen, mutta jatkaessani mahdollisesti töitä samassa virastossa hyötyy siitä joka tapauksessa.\nTässä on ontuvan kilpailutilannevertaukseni pohja, mutta korostan taas, että se tietotaito, joka koneen käytöstä syntyy, on minun päässäni, minkä vuoksi koen mielekkääksi kuluttaa siihen omia resurssejani siitä huolimatta, että se sotii aiemmin kuvattua periaatettani vastaan. Tämä keskustelu ei oikein tunnu tästä edistyvän. Meidän on erotettava toisistaan byrokratia, johtamistapa ja varsinainen käytäntö. Alan jossain määrin olla kuiviin ammennettu aihetta "kuka ja kenen kustannuksella minne ja kenen päätöksellä". Voisimme puhua vähitellen käytännöstä:antaa toisillemme vihjeitä ja kokemuksia koneen käytöstä ja herätellä uusia ideoita.\nEmme ole luomassa kokonaisjärjestelmiä museovirastolle, siitä voimme puhua muissa yhteyksissä. Jussilan määritelmän mukaan on syytä keskittyä siihen PERSONAL COMPUTERIIN ja omiin käyttösovellutuksiin. Annenkaan ei siten tarvitse toppuutella ja olla säikkynä uusien"kokonaisjärjestelmäosien" syntymisestä hajoittamaan ATK-suunnittelua virastossa!\nMsg: #112. 7 May 89, 16:50:4\nJep! Ei tämä keskustelu tästä enää taida muuksi muuttua, joten samaa mieltä olen siirtymisestä maanläheisempiin ( heh, heh ) puuhiin. Mutta vielä vähän: en minä mistään ole säikkynyt, olkoon se itse kunkin omalla kontolla, missä määrin haluaa käyttää "yhteiskunnan varoja" omiin tohelluksiinsa. Olen vaan huolissani siitä, että aikaa kuluu sellaisten systeemien kehittämiseen, joista tulevaisuudessa ei ole hyötyä. Hyötyä on toki kokemuksen saamisesta, mutta kuten sanoit, se on lähinnä omaa hyötyä. Organisaatio, tässä tapauksessa museovirasto tai ehkäpä koko arkeologia, hyötyy siitä vain siinä tapauksessa, että haluaa hyötyä. Ja että se on ylipäätään kykenevä sitä hyödyntämään. Eli toivoisin, että energiaa voitaisiin jotenkin koota yhteen. Yksin en pysty tekemään sitä, mitä koko museovirasto odottaa, eikä se olisi mielekästäkään. Mutta mitä enemmän käytetään aikaa"sooloiluun", sitä kaukaisemmaksi ajautuu päämäärän saavuttaminen. Mutta voinhan heittää aina hanskat naulaan ja antaa mennä...\nMsg: #113. 8 May 89, 10:16:5\nFrom: Ari Siiriainen To: Jukka Moisanen\nOlipa mielenkiintoinen joskin outo tuo keskustelunne tk:sta kentalla.\nVanha Ari-seta muistaa sijoittaneensa pari ensimmaista museovirastolta (muinaistieteelliselta toimikunnalta) nostamaansa palkkaa erilaisten kaivauksilla tarvittavien valineiden (kamera mm) hankintaan. Tietokone ei kait viela ole aivan valttamaton kapistus, joten sita kayttakoon ne joilla on siihen varaa ja taitoa; muut olkoot kateellisia ja keratkoon fyrkkaa omaan koneeseensa ja opetelkoot siivella valmiuksia.\nSinua ilmeisesti jurppii se, etta teet ilmaiseksi tyota josta museovirasto sitten ikaankuin varkain hyatyy. Mutta niin kai kaikki mita museoviraston tyossa opit omaan nuppiisi koituu joskus "ilmaiseksi" hyodyksi niin museovirastolle kuin muillekin, mm. kolleegoillesi virastossa ja muualla. Se kaiketi kuuluu tyon luonteeseen, ethan voi ammattitaitoasi taysin itsellesi omia ja ulosmitata kaikkea rahassa. Niin etta siita tk vain kentalle ja museovirastoa auttamaan oikeille poluille! Sitten kun tk kuuluu rutiiniin kentalla sitten voit pullistella ja kehua olleesi kova jatka ja pioneeri\nMsg: #114. 8 May 89, 20:25:2\nKeskustelu näyttää palautuneen alkuunsa: yksilölliseen loukkaantumiseen yhteisen edun nimissä. Onkohan tämä sitä Robert Crumbin aikanaan kaipaamaa privatisoitua kollektivismia\nSuunta on kuitenkin sama kuin ennen: puuhaillaan itse kukin omilla leluillamme. Nämä ovat ylimenokauden kuohuja\nMsg: #115. 8 May 89, 20:51:1\nSuoraan sanoen en usko tämän nykynuorison olevan yhtään sen äreämpää ja itsetietoisempaa kuin kansakoulua hinkanneet. Samanlaisia hinteliä myötäilijöitä ja jeesmiehiä/naiksia kuin ennenkin. Samat pomojen haukkumiset takanapäin ja ruskeat kielet edessä. Ei minulle kannata vakuutella joulupukin olemassaoloa\nSitten se toinen juttu kun ihmettelet, pitääkö joka helvetin nippeliasia mennä kaiken byrokratian läpi memnnäkseen läpi. Niin näyttää. Mutta jos niin on niin ei siinä auta kitinä vaan viileä ammatillinen ote. joka kyllä minultakin puuttuu, ts. se on haave\nToukokuu menee liian nopeasti ohi korvien.\nMsg: #116. 8 May 89, 20:56:5\nKysyit vappupäivänä ilmaistöistä ihmisten kokemuksia. No, minkäslaisiaolet saanut vastauksia? Ja mitä ne kertovat?\nMitä esimerkiksi kertoo hiljaisuus?\nMsg: #117. 8 May 89, 21:04:5\nPitäisiköhän keskustella vaikkapa kesän aikana boxin kautta siitä, miten synergiareservit saataisiin tämän systeemisuunnittelun taakse, niin ettei yhden tarvitsisi tuntea Tantaloksen tuskia sen takia. Hanskojen heittäminen naulaan olisi loppujen lopuksi vanhinko. JM\nMsg: #118. 8 May 89, 21:07:1\nFrom: Jukka Moisanen To: Ari Siiriainen\nTAitaa tämä aihe vielä jatkua, vaikka jo muuta lupailinkin. Olenkin jo pitkään miettinyt sitä, että maailman on täytynyt muuttua (tai ainakin ihmisten) viimeisten vuosikymmenten aikana. Tunnen kaikesta kiinnostuksestani ja kokeilunhalustani huolimatta kylmät taloudelliset realiteetit niskassani. En yksinkertaisesti voi perustaa talouttani niin epäitsekkäälle ajatukselle, että uhraisin parin ensimmäisen kesäkuukauden palkkani työvälineiden hankkimiseen. Sitä rahaa ovat norkoilemassa ruokakauppiaat, asuntokauppiaat, vaatekauppiaat yms. kauppiaat.\nLisäksi siitä on ulosmitattava varat työttömien kuukausien elämiseen. Viiden-kuudenkymmenen tuhanne välille jäävät vuositulot eivät annan aihetta hurrailla tai ainakin pakottavat katsomaan mihin rahansa sijoittaa. Nämä elämän realiteetit ovat varmasti olleet toisenlaisia joskus pari vuosikymmentä sitten. Näin ainakin, jos uskoo tosissaan siihen kuvaan. jonka useat "vanhan polven" tutkijat antavat. Toinen mahdollisuus on se, että monilla on ollut takanaan suuri perintö tai rikkaiden vanhempien tuki turvaamassa elämän perustarpeet niin että tutkija on voinut keskittyä rauhassa oman elämäntapansa toteuttamiseen. VAlitettavasti kohdallani ei ole näin. Mutta kuten sanottu, olen jo tehnyt päätöksiäni, ja päätynyt juuri esimerkiksi sinun havaintoosi, että on tapoja, joilla sijoitettu raha tuottaa suurimman hyvityksen verrattuna sitten niihin tapoihin, joita on vaihtoehtoisesti tarjolla.\nMsg: #119. 8 May 89, 22:22:3\nEipä vaan ole vielä ilmaantunut muita koneen kentälle viejiä kuin sinä, Markus ja minä, tietysti mukana olevine porukoineen. Ja onhan sitten ne seinien sisällä kesänsä viettäjät, jotka voivat ottaa kantaa, siis kesän aikana. Mietitään! av\nMsg: #120. 8 May 89, 22:25:5\nKun näitä nyt tässä peräänkuulutetaan, niin täytyypä tunnustaa, että ilmaistöitä - siis kaivauskertomuksen liitteineen vaatimia pakollisia hommia - en ole 15 vuoteen tehnyt kuin ehkä yhteensä pari viikkoa. Sen sijaan olen kyllä tehnyt omasta mielenkiinnostani kaivauksiin liittyviä räpelöintejä, joita enemmän tai vähemmän tuloksekkaasti olen sitten liitellyt joko kertomukseen tai muualle. Mutta tunnustan myös, että jotain hommia on kesken, koska on annettu uusia tehtäviä, eikä aikaa jälkitöihin ole ollut ollenkaan, ei siis edes ilmaiseksi vaikka tekisi. av\nMsg: #121. 8 May 89, 23:16:2\nHupsista, kylläpäs löysitkin raon. En ole tietenkään lähestulkoonkaanArin aikalainen näinä menneinä tutkijoina, monen vuoden päässä pikemmin. Mutta helposti pomppasi mieleeni, kuinka iisiä oli 70-lla mennä rankan nervisläisen jälkityöpäivän jälkeen Manalaan, sen kabinettiin, tilata välikyljys lisukkein ja runsaasti olutta. Ei se tehnyt tiukkaakaan. Ja varaa oli koko loppuilta ottaa rutkut ohimoille\nNiitä kyljyksiä olen kyllä sitten myöhemmin maksellut (tuo kyljys on eufemismi) enkä välttämättä tiedä, mitä hyötyä niistä kaivauksille oli, jos oli tarkoituskaan\nKepeämpää se aika kuitenkin oli, vaikka olivat samat puutteet ja samat kauppiaat niskassa kuin sinulla nyt. Olipa miten hyvänsä, ei yksityistä "etua" voi repiä irti yhteisestä.Jollakin lailla ne imuroidaan ja muutamien vuosien kuluttua ei kukaan muista mistä ne saatiin. Silloin on monta, jotka kaikki väittävät olleensa pioneereja ennen muita.\nKameraa en kyllä ostanut mutta jotain muuta rompetta kyllä. Niistä ehkä jotain vielä ajelehtii nerviksen varastoissa, ehkä. Niihin en saanut rahaa rikkailta sukulaiisilta, mutta en kyllä pidä aiheellisenaalkaa kyynelehtiä, kuinka uhrauduin kiittämättömän museoviraston takia. Tämä arkeolgia kun on minulle ollut enemmän nautinto kuin työ, mikä ei tietenkään ole asia, jota tulisi julkisesti toitottaa.\nEn tiedä, kaikki kunnia periaatteellisuudellesi ja tämän päi-vän arkitietoisuudellesi, mutta jotenkin en osaa olla samalla linjallakanssasi. Pikemminkin diagonaalisesti.


Liittyä Synonyymi | Lapin Uutiset\nSynonyymi Sijoittua, Sanat samankaltaisia Sijoittua.\n– Synonyymi Sijoittua. Sijoittua on 5-kirjaiminen sana (S I J O I T T U A) ja sillä on 25 synonyymit. Esimerkki: sijoittua ajallisesti\nSynonyymi. Osteoklastooma. Insidenssi ja demografia. Suurin osa sairastuneista 20-40, mutta tavataan joka ikäryhmässä. On kuitenkin harvinainen kasvavilla lapsilla. Esiintyy naisilla (52%) hieman useammin kuin miehillä (48%) Oireet ja löydökset\nSynonyymi has a decent Google pagerank and bad results in terms of Yandex topical citation index. We found that Synonyymi.net is poorly ‘socialized’ in respect to any social network ; Katso Finder.fi:stä elinkeinonharjoittajan Talli Onnenpotku (1772021-5) yritystiedot, päättäjät, työntekijämäärä ja taloustiedot, kuten liikevaihto ja tulos\nPerinnönjakoon saattaa liittyä yllättävä sudenkuoppa – testamentin toissijaismääräys tulee usein tarpeeseen. Puolisoiden keskinäisessä omistusoikeustestamentissa kannattaa huomioida niin sanotun toissijaismääräyksen merkitys.\nMasturbointi on synonyymi itsetyydytykselle. Se on seksuaalisen nautinnon tuottamista itselle esimerkiksi kehoa ja sukuelimiä koskettelemalla. Menkat, mensut, moonikset ovat synonyymejä kuukautisille. Ne tarkoittavat kohdun limakalvon uusiutumisesta johtuvaa verenvuotoa, joka kestää 2.\nyhdistää = to amalgamate. Suomi Englanti Sanakirja verkossa. Tarkista oikeinkirjoitus ja kielioppi. Suomi-Englanti käännöksiä. Yli 200,000 Englanti\nKatolinen kirkko on ainoa ekumeeninen, yleinen, koko maailman kattava kirkko. Luterilaiset ynnä muut eivät ole ekumeniaa nähnytkään. Nimimerkillä Katkirkkolainen on täysin väärä käsitys ekumeniasta. prostestantit voivat keskustella ekumeniasta, joka tarkoittaisi sitä, että heidän tulisi liittyä yhteen, pyhään katoliseen ja apostoliseeen kirkkoon, joka on synonyymi ekumenialle.\nKäsitteet – Maahanmuutto ja kulttuurinen moninaisuus – THL – Tarkasteltavina olevien ryhmien erityiskysymykset eivät ole yksinomaan heidän kulttuurisiin erityispiirteisiinsä liittyviä, kuten sana monikulttuurinen saattaa antaa ymmärtää, vaan voivat liittyä muun muassa heidän puutteellisiin resursseihinsa, lähtömaassa koettuun vainoon tai kantaväestön taholta koettuun syrjintään.\nKonnotaatio (latinan con-‘kanssa, myötä’ ja notatio ‘merkintä’) on sanan perusmerkitykseen liittyvä assosiatiivinen eli ‘mielleyhtymällinen’ sivumerkitys. Kielitieteellisen merkitysopin ja yleisen merkkitieteen lisäksi tätä termiä käytetään myös logiikassa, jossa se tarkoittaa käsitesisältöä.


Mitä komponentteja tulisi lisätä Echeverias-substraattiin? > Puutarha\nMitä komponentteja tulisi lisätä Echeverias-substraattiin?\nIñigo Segurola vastaa tässä yhteydessä echeverias-hoito-ohjelman seuraajan puutarhanhoito Briconsultaan.\nEcheveriat ovat Crassulaceae-perheeseen kuuluvia maljakasveja. On olemassa lukemattomia lajikkeita, noin 393 lajia, joten joka kerta, kun Iñigo Segurola menee puutarhakeskukseen, hän löytää uusia lajikkeita. He saavat nimensä 1700-luvun meksikolaiselta kasvitieteilijältä "Echeverria".\nHeillä kaikilla on ruusukkeen muoto, lihaisia ja litistettyjä lehtiä täynnä vettä Ne herättävät huomiota luonteenomaisesta kukinnastaan.\nKuten kaikki crass kasvit, meidän on toimitettava ne kevyt alusta, joka valuu hyvin koska tämäntyyppisten kasvien suurin vihollinen on kaulan ja juurten kosteuden pidättäminen. Juuri tämä aiheuttaa varren lahoamisen eikä menestymisen. Meidän on yritettävä saada maa, jossa on tarpeeksi hiekkaa, viemäri hyvin ja jotta vesi ei pidä pidättäytymistä, vain silloin varmistamme, että Echeveria kukoistaa.\nHaluatko lisää puutarhanhoitomenetelmiä? napsauttaa täällä.


Monelle suomalaiselle Ylilauta niminen sivusto on väkisinkin tuttu tavalla tai toisella. Sivustolla on mahdollista levittää mm. lasten, nuorten ja aikuisten naisten kuvia kaikkien nähtäväksi, pilkattavaksi ja jopa masturbointi materiaaliksi. Asia ja ilmiö on erittäin vakava, koska kyseinen toiminta saattaa ja vaikuttaa näiden ihmisten elämään ja mielenterveyteen negatiivisesti. Nettikiusaamistapauksia on tämän sivuston välityksellä vähintäänkin satoja. Ylilauta on tällä hetkellä suomalaisista alustoista ja foorumeista eniten käytetyimpiä, jossa sekä naiset ja miehet levittävät yksityishenkilöistä kuvia, solvauksia ja kunnianloukkauksia.\nVaikka lähtökohtaisesti ajattelemme niin, että jos jotain nettiin itse lataa, niin siitä on myös itse vastuussa, eikä ketään pitäisi siitä syyttää, jos kuva päätyy vääriin käsiin. Mutta päteekö sama ajatus 12- vuotiaaseen Hilmaan,(kuvitteellinen henkilö) joka lataa itsestänsä kuvan instagramiin bikineissä, joka päätyy sieltä Ylilaudan sivustolle. Miehet kuolaavaat kommentoiden tytön kuvaa tai pilkkaavat häntä levitellen kuvaa eteenpäin. Miten luulette tämän vaikuttavan 12-vuotiaan tytön mieleen. Ylilaudan ringit levittävät tämän kyseisen sivuston kautta siis myös alaikäistenkin kuvia, mikä on jo lähtökohdiltaan rikollista toimintaa. Kaikenlisäksi sivustolla käydään keskustelua ihmisistä heidän oikeilla nimillään.\nSuuri kysymys onkin se, että MIKSI me sallimme tällaisen sivuston ylläpidon, jossa selkeästi käy mielenvikaista ja kieroutunutta porukkaa, jotka tarvitsisivat apua. Miksi sallimme kiusaamisen ja arveluttavan toiminnan. Kyseessä voi olla myös juuri sinunkin lapsesi, jota tällä hetkellä solvataan ja kuville masturboidaan kyseisellä nettisivulla. Tai sinun lapsesi, joka kiusaa ja lataa näitä kuvia tällaiselle sivustolle.\nEhdotan siis, että kyseinen sivusto lopetetaan tai vähintäänkin asettaa nollatoleranssin kiusaamisen, yksityishenkilöiden kuvien levittämisen tai arveluttaviin keskusteluihin. Toivoisin, että lakiinkin tulisi muutos, joka ei salli tällaisten sivustoiden olemmassaoloa ja että ihmiset, jotka jatkossa tällaisia tekevät saatettaisiin vastuuseen.\nAllekirjoita, niin saisimme muutoksen tähän asiaan. Kiitos!\nAllekirjoittamalla tämän adressin annan luvan siihen, että Kyllästynyt voi luovuttaa tällä lomakkeella antamani tiedot päätöksentekijöille.\nMainosta adressia "Ylilauta pois internetistä" tässä luettelossa


Rapuneula | Kokkipuoti\nRapuneula on loistava apu rapujen syönnissä, sillä sen avulla saa vaivattomasti pyrstölihan vedettyä kokonaisena ulos kuoresta. Rapuneulassa on myös pieni reikä, jolla saa katkaistua saksien kärjet liemen imemistä varten.\nKatkaise ensin rapu. Ota ravunpyrstöstä kiinni alapuoli itseesi päin ja rapuneula toiseen käteen. Työnnä rapuneula pyrstön sisään selkäpanssarin ja lihan väliin. Pyöräytä hieman rapuneulaa ja vedä rapuneula ulos, jolloin pyrstön liha irtoaa vaivattomasti.\nIrrota saksen pienempi haara. Katkaise sen kärki rapuneulan reiällä ja imaise se tyhjäksi. Katkaise suuremman haaran kärki tarvittaessa rapuneulan kaarella aivan kärjen tyvestä. Tyhjennä ravun saksi rapuneulalla.\nOlemme hiihtolomalla 15.-24.2.19.\nVahvistamme ja lähetämme tuona aikana tulleet verkkokauppaostokset maanantaina 25.2.19


Edellisen pelin jäljiltä kentällinen pelureita on joko pitkään sivussa, tai edelleen potee pienempiä vaivoja. Pisimpään sivussa on kaksi murtumaa saanut Ali Al Zubeidi. Jalkeille saatiin kuitenkin yhdeksän pelaajaa, joista kolme farmin kautta eli Jaakko Ahokas, Tomi...\nKahdella tappiolla kauden aloittanut Ilves sai vieraakseen Turun seudulta KF Kosovan. Viime hetken vahvistusten myötä saatiin kasaan riittävä ja tasokas nippu. Akseli Tiensuu ja Sampo Suonpää esiintyivät ensimmäistä kertaa tällä kaudella ilves-paidassa. Maalinteon...\nJalkeille saatiin riittävän hyvä nippu, mutta vähäinen yhdessä tekeminen näkyy edelleen. Myös peruskunto vaatii hieman huolenpitoa. Kotijoukkue tuli kovalla jalalla alusta asti ja vyörytti hyökkäyksiä kohti Ilves-maalia, eikä tähän ollut valmiuksia vastata. Oman...\nSivu 7 (55)« First« Edellinen...56789...203040...Seuraava »Last »


10.8.2020 **** Etusivulle\nEspanjan ex-kuninkaan Juan Carlosin maanpako ja piilottelu aiheuttivat melkomoisen kirjoitusryöpyn paitsi Espanjan myös maailman mediassa, jonkin verran Suomessakin. Olihan se herkullinen aihe, mitä repostella: lahjuksia, korruptiota, elefantinmetsästystä, lukuisia rakastajattaria. Tosin Juan Carlos ei yltänyt isoisäkuninkaansa tasolle, elämänkertakirjurin mukaan 108:aan.\nSamalla useimmat kirjoittajat näyttivät ylläpitävän vuoden 1981 vallankaappausyrityksen jälkeen luotua myyttiä kuninkaasta demokratian tukipilarina. Hesarin toimittaja jopa totesi ykskantaan, että Juan Carlos esti televisiopuheellaan vallankaappauksen.\nEi se ihan niin mennyt. Kansalliskaartin äärioikeistolainen kansalliskaartin everstiluutnantti Antonio Tejero ja lähes 300 kansalliskaartilaista valtasivat Espanjan parlamentin edustajainhuoneen 23.2.1981. Tejero ampui kolme laukausta, huuteli kansanedustajille ”vittu, istukaa!” ja sanoi odottavansa ”valkoista elefanttia”, ilmeisen tärkeää henkilöä, jonka nimeä ei paljastanut.\nTulin heti seuraavana päivänä, pari tuntia kaappausyrityksen päättymisen jälkeen Madridiin Yleisradion radiouutisten lähettämänä. Seuraavina päivinä yksi tärkeimmistä kysymyksistä Madridissa oli, miksi kuninkaalta kesti seitsemisen tuntia ennen kuin hän meni televisioon pitämään kuuluisan puheensa, sillä todellinen demokraatti olisi tuominnut sotilasvallankaappauksen samantien. Televisiopuhe ei lopettanut eikä estänyt mitään. Sitä ennen taustalla neuvoteltiin, ja kun tärkeimmät sotilasyksiköt ja kenraalit saatiin vallankaappausta vastaan, kuningas lähetettiin televisioon.\nOn mielenkiintoista, että Tejero on myös vankilatuomionsa(15 vuotta) jälkeen sanonut toimineensa kuninkaan suostumuksella, ellei peräti käskystä. Mitä ilmeisimmin Tejeron odottama valkoinen elefantti oli juuri kuningas.Tejeron puheet on sivuutettu vähin äänin yrityksenä oikeuttaa tekonsa.\nVähemmälle huomiolle on jäänyt tai jätetty kuninkaan pitkäaikaisen neuvonantajan, kenraali Alfonso Armadan osuus kaappauksessa ja puheet sen jälkeen. Hän oli yksi kaappauksen suunnittelijoista, tuomittiin ja sanoi vankilassa, että 48 tuntia ennen kaappausta kuningas oli näyttänyt sille vihreää valoa. Ainakin Armadan lausunnon perusteella voi varmasti sanoa, että Juan Carlos tiesi kaappaussuunnitelmasta, mutta ei tehnyt mitään sen estämiseksi. Vai onko niin, että nämä diktaattori Francon hengenheimolaisupseerit, Espanjan kunnian puolustajat valehtelevat heti, kun oma nahka on vaarassa ja lykkäävät syyn toisten niskoille.\nKovin paljon ei ole myöskään pohdittu, mitä kaappauksen onnistuminen olisi merkinnyt Espanjalle ja sen suhteille muun maailman kanssa. Olisiko Espanja muutaman vuoden kuluttua päässyt Natoon? Tosin ei kaappaus olisi ollut mikään varsinainen este; onhan tässä demokraattisia arvoja tähdentävässä liitossa nytkin puolidiktatuuri Turkki ja aiemmin mukana oli myös Salazarin johtama Portugalin diktatuuri. Ja mitä EU olisi tehnyt, jos sotilaskaappaus-Espanjan edustajat olisivat pyrkineet puheille?\nJuan Carlosin maanpako kirvoitti vilkkaan keskustelun myös Espanjan monissa nettilehdissä ja somessa. Ne muistuttivat toisesta maanpakolaisesta, mallorcalaisesta räppäristä Josep Miquel Arenasista, taiteilijanimeltään Valtonyc. Hän sai kaksi vuotta sitten 3,5 vuoden tuomion muun muassa kuningashuoneen herjauksesta, mutta pakeni Belgiaan ennen tuomion täytäntöönpanoa. Belgia ei ole luovuttanut häntä Espanjan vaatimuksista huolimatta, koska Belgiassa ei ole tapana tuomita räppäreitä kovienkaan sanoitusten vuoksi kuten Espanjan politisoitu oikeuslaitos tekee.\nValtonycin ehkä tunnetuin räppi on nimeltään Los borbones son ladrones, Bourbon-kuningassuvun edustajat ovat varkaita selkosuomeksi käännettynä. Siinä hän ottaa kantaa elefantinmetsästykseen: Bourbon-kuningas ja sen kaverit, en tiedä metsästivätkö he elefantteja vai huoria, vaikea selittää tällaisia asioita. Sitten vuorossa lahukset Saudi-Arabiasta:nyt sen velipuolia ovat arabit, joilta se anelee rahoja ostaakseen aseita. Miksi ihmeessä häneltä ei murtunut pää, vaan vain lonkka, räppäsi Valtonyc.\nSomesta kuului myös tuomio kuninkaalle. Valtonyc ja Juan Carlos pakenivat kumpikin oikeutta. Valtonyc koska sanoi bourboneja varkaiksi ja Juan Carlos, koska on varas


Bad Moon - pahan ote | Bad Moon (1996) - Arvostelut - Leffatykki\nGoresta uupuu 1980-luvun splatterien yliampuvuus.\nAlelaarin ihmeellisestä maailmasta löytyi tällä kertaa Bad Moon, joka on helposti ilmaistu nimensä veroinen. Kyseessä on todella huono elokuva, jonka pahuus pitää otteessaan julmalla tavalla. On suositeltavaa, ettei kukaan katso Bad Moonia, ainakaan yksin, sillä itsemurha saattaa olla ainoa tie elokuvan jälkeen.\nJuoni on suttuinen, eikä siitä ota edes taitava elokuvien katsoja mitään selkoa. Jokin ihmissuden näköinen otus riehuu alussa kökön näköisessä studioviidakossa. Otus tappaa suurimman osan paikalla olleista ihmisistä, haavoittaen miestä tämän ollessaan herkimmillään, harrastamassa seksiä hehkeän naisen kanssa. Nainen ei selviä, mutta mies palaa välikohtauksen jälkeen kotiin tapaamaan siskoaan ja tämän poikaa. Mitä sisko ei tiedä on, että velikulta muuttuu öisin joksikin pahaksi, ihmissudeksi. Ruumiita alkaa syntyä ja ainoa pelastus on uljas saksanpaimenkoira, Thor.\nBad Moon on juuri niin huonosti tehty, kuin vain 1990-luvulla kauhua saatettiinkin tehdä. Toinen toistaan rumemmat muoviset lavasteet eivät jaksa pitää yllä tarinankerrontaa. Goresta uupuu 1980-luvun splatterien yliampuvuus, joka olisi ollut suotavaa juuri ihmissusielokuvassa.\nNäytteleminen onkin sitten mutkikkaampi juttu, koska Michael Paré on ihan ok tyyppi ihmissutena virnistelemässä. Mutta hänkään ei pelasta huonoa konseptia totaaliselta tuholta. Mariel Hemingway on suoraan sanottuna ruma nainen, eikä ruma nainen voi millään olla kauhuelokuvan pääosassa. Oli kyseessä sitten perheenäiti tai nuori teinipimu, niin kaunis pitää olla. Hemingway on kuitenkin näyttelemisen saralla ihan hyvä ja takuuvarma valinta B-luokan kauhupläjäykseen. Mason Gamble taas on vähintään yhtä rasittava kuin Ville Vallattomana, pojan pärstä hajottaa heti alkuminuuteista asti.\nLeffa on niin huono, ettei sitä voi suositella edes paljon ihmissusileffoista pitäville. Tätä kannattaa välttää aina kuolemaan asti, sillä tämän katsottua kuolema saattaa korjata satoa paljon aiemmin.\nVieras\tArvosteltu: 17.01.2007\nBad Moon - pahan ote arvosana 2,76\nBad Moon - pahan ote (1996)\nEric Red, Wayne Smith\nMariel Hemingway, Mason Gamble, Michael Paré


FORSSA-SOMERON ADVENTTISEURAKUNTA - Kysymyksiä lepopäivästä\nPekolanraitti 8, Forssa\n♥ Kymmenen käskyä\n1. Minkä päivän Jeesus piti pyhänä?\n"Ja hän saapui Nasaretiin, jossa hänet oli kasvatettu, ja meni tapansa mukaan sapatinpäivänä synagoogaan ja nousi lukemaan"\n- Luuk. 4:16\nVASTAUS: Jeesus piti pyhänä sapatinpäivän (Mark. 1:21; 3:1-4).\n2. Mikä viikonpäivä sapatti on?\n"Seitsemäs päivä on Herran, sinun Jumalasi, sapatti"\n"Jeesus huusi suurella äänellä --. Ja sen sanottuaan hän antoi henkensä. -- Ja silloin oli valmistuspäivä, ja sapatti oli alkamaisillaan. -- Mutta viikon ensimmäisenä päivänä -- he havaitsivat kiven vieritetyksi pois haudalta"\n- Luuk. 23:46-24:2\nVASTAUS: Sapatti on alkuperäisen raamatullisen viikon seitsemäs päivä (lauantai). Kun Jeesus kuoli ristillä pitkäperjantaina, oli sapatin valmistuspäivä. Hän nousi kuolleista viikon ensimmäisenä päivänä eli pääsiäissunnuntaina. Näin sapatti oli niiden välinen päivä eli lauantai. Heprean lisäksi lukuisissa kielissä lauantai on sapatti. Lisäksi heprean kielen "7. päivä" voitaisiin suomentaa "lauantai". Maanantaista tuli Suomessa viikon ensimmäinen päivä vasta vuonna 1973. Silloin otettiin käyttöön kansainvälisen standarsoimisliitto ISO:n hyväksymät viikko ja viikkonumeroinnin uudet standardit. Siihen asti lauantai oli ollut myös suomalaisissa kalentereissa viikon seitsemäs päivä, sunnuntai ensimmäinen ja keskiviikko nimensä mukaisesti viikon keskimmäinen päivä.\n3. Kuka järjesti sapatin ja milloin?\n"Ja Jumala päätti seitsemäntenä päivänä työnsä, jonka hän oli tehnyt, ja lepäsi seitsemäntenä päivänä kaikesta työstänsä, jonka hän oli tehnyt. Ja Jumala siunasi seitsemännen päivän ja pyhitti sen, koska hän sinä päivänä lepäsi kaikesta luomistyöstänsä, jonka hän oli tehnyt"\n- 1. Moos. 2:2,3\nVASTAUS: Jumala järjesti sapatin luomisen yhteydessä. Jumala oli lopettanut taivaan ja maan luomisen kuudentena päivänä, mutta sapattia hän ei ollut vielä tehnyt. Hän teki sapatin lepäämällä "seitsemäntenä päivänä kaikesta työstänsä, jonka hän oli tehnyt (1. Moos. 2:2). Sapatista tuli pyhäpäivä, koska "Jumala siunasi seitsemännen päivän ja pyhitti sen" (1. Moos. 2:3).\n4. Miksi Jumala asetti sapatin?\nA. Luomisen muistoksi\n"Hän on säätänyt ihmeellisen tekojensa muiston"\n- Ps. 111:4\n"Sillä kuutena päivänä Herra teki taivaan ja maan ja meren ja kaikki, mitä niissä on, mutta seitsemäntenä päivänä hän lepäsi; sentähden Herra siunasi lepopäivän ja pyhitti sen"\n- 2. Moos. 20:11\nVASTAUS: Sapatti ilmaisee syyn, miksi Jumalaa on palvottava: Jumala on Luoja, ja ihmiset ovat hänen luomiaan. Jotta tämä totuus pysyisi ikuisesti ihmissuvun mielessä, Jumala asetti sapatin.\nB. Lunastuksen symboliksi\n"Ja muista, että itse olit orjana Egyptin maassa ja että Herra, sinun Jumalasi, vei sinut sieltä pois väkevällä kädellä ja ojennetulla käsivarrella. Sentähden Herra, sinun Jumalasi, käski sinun viettää lepopäivän"\n- 5. Moos. 5:15\nVASTAUS: Sapatti muistuttaa siitä, että Jumala on vapauttanut kansansa orjuudesta; ensin Israelin Egyptin orjuudesta ja myöhemmin kristityt synnin orjuudesta. Sapattia ei vietetä, jotta pelastuisimme, vaan koska olemme pelastettuja.\nC. Pyhityksen merkiksi\n"Sapattini minä annoin heille olemaan merkkinä minun ja heidän välillään, että he tulisivat tietämään, että minä olen Herra, joka pyhitän heidät"\n- Hes. 20:12\nVASTAUS: Sapatti on merkki, vakuutus siitä, että aivan kuin Jumala pyhitti seitsemännen päivän, hän pyhittää kansansakin. Sapatti suuntaa katseemme pelastukseen, joka meillä on Kristuksessa. Sapatin vietto on näkyvä osoitus levosta Herrassa.\n5. Onko kymmentä käskyä muutettu ja sapattikäsky kumottu?\nJumala sanoi: "En minä liittoani riko, enkä muuta sitä, mikä on minun huuliltani lähtenyt"\n- Ps. 89:34\nJeesus sanoi: "Älkää luulko, että minä olen tullut lakia tai profeettoja kumoamaan. En minä ole tullut kumoamaan, vaan toteuttamaan. Totisesti: laista ei häviä yksikään kirjain, ei pieninkään piirto, ennen kuin taivas ja maa katoavat"\n- Matt. 5:17,18\nVASTAUS: Ei. Jumala ei ole tehnyt käskyihin minkäänlaista muutosta. Ne ovat kokonaisuudessaan voimassa, kunnes "taivas ja maa katoavat" (Matt. 5:19; Jaak. 2:10; 2. Piet. 3:10).\n6. Onko sapatti tarkoitettu vain juutalaisille?\n"Ja Jumala siunasi seitsemännen päivän ja pyhitti sen, koska hän sinä päivänä lepäsi kaikesta luomistyöstänsä, jonka hän oli tehnyt"\n- 1. Moos. 2:3\nJeesus sanoi: "Sapatti on asetettu ihmistä varten"\n- Mark 2:27\nJumala sanoi: "Autuas se ihminen -- joka pitää sapatin eikä sitä riko. -- muukalaiset, jotka ovat liittyneet Herraan -- jotka pitävät sapatin eivätkä sitä riko ja pysyvät minun liitossani -- sillä minun huoneeni on kutsuttava kaikkien kansojen rukoshuoneeksi"\n- Jes. 56:2-7\n"Yhdentekevää, oletko juutalainen vai kreikkalainen, orja vai vapaa, mies vai nainen, sillä Kristuksessa Jeesuksessa te kaikki olette yksi"\n- Gal. 3:28\nVASTAUS: Ei. Jumala siunasi ja pyhitti seitsemännen päivän lepopäiväksi, jotta ihmiset voisivat kokea arjen jälkeen lepoa ja yhteyttä Luojansa kanssa. Sapatti ei rajoitu mihinkään kansaan, vaan se on yleismaailmallinen ja kaikkia kansoja koskeva. Sapatin viettoon kutsuttiin pakanakansoja jo Vanhan testamentin aikana. Paavalin julistaman evankeliumin vaikutuksesta alkoivat muutkin kuin juutalaiset viettää sapattia eri paikkakunnilla (Ap. t. 13:42,44; 18:4).\nHUOMAUTUS: Raamatun mukaan ensimmäinen juutalainen oli Abraham. Jos ajattelee, että sapatti on tarkoitettu vain juutalaisille eli Abrahamin jälkeläisille, niin on loogista päätellä sapatin olevan tarkoitettu myös kristityille, koska Paavali sanoi: "jos te kerran olette Kristuksen omia, te olette Abrahamin jälkeläisiä" (Gal. 3:29).\n7. Muutettiinko sapatti lauantailta sunnuntaille Jeesuksen kuoleman tai ylösnousemuksen yhteydessä?\nJeesus sanoi: "Rukoilkaa, ettei teidän pakonne tapahtuisi talvella eikä sapattina"\n- Matt. 24:20\n"Silloin oli valmistuspäivä, ja sapatti oli alkamaisillaan. Ja naiset -- katselivat hautaa ja kuinka hänen ruumiinsa sinne pantiin. Ja palattuaan kotiinsa he valmistivat hyvänhajuisia yrttejä ja voiteita; mutta sapatin he viettivät hiljaisuudessa lain käskyn mukaan"\n"Ja kun sapatti oli ohi, ostivat -- hyvänhajuisia yrttejä mennäkseen voitelemaan häntä"\n- Mark. 16:1\nVASTAUS: Ei. Evankeliumeissa kerrotaan, että Jeesuksen seuraajat pyhittivät sapattia Vapahtajan ristiinnaulitsemisen ja ylösnousemuksen aikoina ja myöhemminkin. Kristus kehotti rukoilemaan, ettei edes pakomatka Jerusalemista (vuonna 70 jKr.) saisi häiritä sapatin viettämistä. Raamatussa ei ole yhtään kohtaa, jossa osoitettaisiin Jeesuksen tai apostolien muuttaneen sapatin toiseksi päiväksi.\n8. Pitivätkö apostolit sapattia?\n"Ja tapansa mukaan Paavali meni sisälle heidän luoksensa ja keskusteli kolmena sapattina heidän kanssansa, lähtien kirjoituksista"\n- Ap. t. 17:2\n"He menivät synagoogaan sapatinpäivänä ja istuutuivat"\n- Ap. t. 13:14\n"Ja sapatinpäivänä me menimme kaupungin portin ulkopuolelle, joen rannalle, jossa arvelimme olevan rukospaikan, ja istuimme sinne ja puhuimme kokoontuneille naisille"\n- Ap. t. 16:13\n"Ja hän keskusteli synagoogassa jokaisena sapattina ja sai sekä juutalaisia että kreikkalaisia uskomaan"\n- Ap. t. 18:4\nVASTAUS: Kyllä. Apostolien teot kertovat selvästi, että apostolit ja alkuseurakunta pitivät sapattia.\n9. Mitä Raamattu kertoo sapatin viettämisen tulevaisuudesta?\n"Herra siunasi lepopäivän ja pyhitti sen"\n"Mitä sinä, Herra, siunaat, se on oleva siunattu iäti"\n- 1. Aikak. 17:27\n"Niinkuin uudet taivaat ja uusi maa, jonka minä teen, pysyvät minun kasvojeni edessä, sanoo Herra. -- Joka viikko sapattina tulee kaikki liha kumartaen rukoilemaan minua, sanoo Herra"\n- Jes. 66:22,23\nVASTAUS: Raamatun mukaan sapatti pysyy ikuisesti voimassa ja sitä tullaan viettämään myös Jumalan valtakunnassa.\n10. Mikä on oikea vaikutin sapatin pyhittämisessä?\nJumala sanoi: "Pyhittäkää sapatti, niin kuin minä käskin teidän isienne tehdä"\n- Jer. 17:22\n"Rakkaus Jumalaan on se, että pidämme hänen käskynsä. Ja hänen käskynsä eivät ole raskaat"\n- 1. Joh. 5:3\nVASTAUS: Rakkaus. Jumala käskee meitä pyhittämään seitsemännen päivän. Armosta pelastettuina kristittyinä osoitamme rakkautemme Jumalaa kohtaan olemalla kuuliaisia hänen käskyilleen (Jaak. 2:10,11; 1. Joh. 5:2,3; Ilm. 14:12).


Harley-Davidson Softail FLSTF Fat Boy leviä!!! 1 400 cm³ 1997 - Kokkola - Moottoripyörä - Nettimoto\n2010 tuli idea leveemmästä fättäristä, joten vein liikkeeseen, jossa tekivät perälevityksiä ja nyt 240 levee rengas! Samalla Ultima vanteet, uudet loksut ja eteen myös leeveempi ja korkeampi kumi. tankit tilasin kans leveemmät, Saddleman solo penkki, screaming eagle putket, jotka saaneet osumaa..ei haitannu mua. Mini vilkut, hydra glide koko kromi keula oli edellinen omistaja laittanu. Myyn tämän perheen, kiireen, täydellisen mielenkiinnon puutteen takia, ajanut parina kesänä 200m:( pientä värkkäystä varmasti, öljyt vaihdoin kaikki kun panin tallin perälle(lämmin) Soita 040-9638353 Toni... Vaihtoa voi ehdottaa vanhempaan jenkkiin, chevyt kiinnostaa ja käyttö Mersut kiinnostaa C-farmari 08---> ja E-Sarja myös 08-->\nFLSTF Fat Boy leviä!!!\nHarley-Davidson Softail FLSTF Fat Boy leviä!!!\n***** tai lähtiskö 10500e?\n***** teetkö tommosella mitään?\n***** kiinnostaisiko vaihto https://www.tori.fi/vi/30215323.htm\n***** vastasi Hieno peli, mutta haen vanhempaa ja pitää mahtua 4.\nHarley-Davidson Softail leviä!!!\nNettimoto ID 2093440


Hauska kesäpäivä Harvaluodon saaressa\nMatkamme alkoi aamupäivällä Kaarinasta kohti minun rakasta kesäsaarta. Meitä oli neljä henkeä autossa eli minä, Rose-kummitäti, Fanny-täti ja Jorma-setä. Minä Börje halusin haistelemaan raikasta meri-ilmaa ja tapaamaan uusia tovereita.\nHyppäsin autosta ulos ja olin tosi iloinen, aurinko paistoi ja oli lämmintä. Jorma-setä jäi Karhuluoma-mökille, ja minä kiiruhdin tätieni kanssa Maria-tädin mökille. Kun saavuimme laiturille, siellä oli paljon väkeä ja valtavan kokoinen moottorivene. Minä kävin jokaisen luona tervehtimässä ja toivottelin hyvää meri-matkaa. Matkalaiset olivat erikokoisia ja -ikäisiä , ja Fanny-täti lähti myös meri-matkalle, mutta onneksi Rose-kummitäti jäi kanssani maihin.\nEnsimmäisellä veneretkellä piraatit kiersivät Harvaluodon saaren. Sen jälkeen menimme tätieni kanssa Karhuluoman laiturille nauttimaan kesäpäivästä, ja minä sain maukkaan tikun😉 Muutama koira haukkui vastarannalla ja minä vastasin. Sitten tädit söi eväitä ja minä join vähän cocista. Haistelin saunasavua ja mietin uimista, tädit eivät suostuneet, koska siellä oli vähän levää ja vesi oli kylmää. Sitten join koirien olutta, minua alkoi ramasemaan ja olo oli onnellinen.\nSitten merirosvot lähti uudelle retkelle Paraisille, he aikoivat mennä rosvoamaan ravintolan😉 Sitten Maarit-täti tuli ja me menimme minä,Rose ja Maarit Maria-tädin mökkiin ja minä söin herkullisen aterian. Kotimatkalla pysähdyimme katsomaan villaisia lampaita, ne söivät ruohoa ja määkivät, minä haukuin niitä, mutta nätillä äänellä.😉\nMinä kerroin ja Fanny-täti ja Rose-kummitäti kirjoittivat tarinani muistiin.\nLukukoira Sylvi 11. elokuuta 2019 klo 14.39\nHienoa, että Börjen blogi on taas herätelty henkiin! Jatkoa odotellaan...\nUnknown 12. elokuuta 2019 klo 12.55\nHauska kesäpäivä Harvaluodon saaressa Matkamme al...