Tämä on arkistoitu versio sivusta sellaisena, kuin se oli 2. marraskuuta 2015 kello 13.26 käyttäjän What here area team (keskustelu | muokkaukset) muokkauksen jälkeen. Sivu saattaa erota merkittävästi tuoreimmasta versiosta. Koko muokkaushistoria tässä.\nVersio hetkellä 2. marraskuuta 2015 kello 13.26 – tehnyt What here area team (keskustelu | muokkaukset)\nVeri on punaista, hyvänmakuista ja tahrivaa nestettä, jota virtaa ihmisten ja eläinten suonissa. Veri on myös yksi suun eritteistä. Veri kuljettaa kaikkia tärkeitä ravintoaineita, happea ja alkoholia ympäri kehoa. Veri koostuu plasmapalleroista, verisoluista ja keltaisesta nesteestä. Kukin voi koettaa itse päätellä, mitä se keltainen neste on. Veri on erittäin hyödyllinen neste, sillä veri kuljettaa kaikki aineet. Silloin ihminen on helppo myrkyttää, koska myrkky sekoittuu vereen ja kulkee siitä sopivasti kaikkialle kehoon. Kätevää, eikö? Verenvuoto voi myös olla vaarallista, koska ihminen voi vuotaa kuiviin, mikä on sekin kätevää.\nVeri on oiva ruoka-aines, koska se sisältää paljon rautaa ja proteiinia ja kaikkea hyvää sen keltaisen nesteen lisäksi. Verta kannattaa ehdottomasti käyttää ruoanlaitossa, koska se on todella terveellistä ja helppoa valmistaa. Sitä paitsi verta on helppo saada: tökkäät vain puukon ranteeseen. Tosin vaarana on kuiviinvuotaminen, joten ei kannata tökätä itseään saadakseen verta, vaan kannattaa hankkia jonkun muun verta.\nVeri ja erityisesti sen oikea määrä on hankala asia. Miehillä verta on yleensä niin vähän, että penis ja aivot eivät voi toimia yhtäaikaa. Naisilla taas verta on liikaa ja ylimääräinen veri poistuu kehosta kuukausittain.\nVerilättyjä kannattaa suosia, koska ne ovat äärimmäisen nami nami namia ja terveellisiä. Tässä onkin kätevä ja helppo ohje herrrrkullisten verilättyjen paistamiseen.\nHanki jostain ainakin 1 litra verta. Vaikka sairaalan verenluovutusosastolta, jos muualta ei löydy\nKaada veri astiaan, ja sekoita siihen paljon jauhoja niin kauan kunnes veri ei ole enää juoksevaa. Älä kuitenkaan laita liikaa jauhoja, sillä veren on pysyttävä juoksevana.\nVeri kannattaa sekoittaa hyvin, joten kippaa koko veriastia kerralla mahdollisimman pieneen tehosekoittimeen. Älä aseta kantta, tai veri ei saa happea ja suuttuu. Laita tehosekoitin täysille.\nPyyhi veri pois seinistä. Muista seuraavalla kerralla harkita, enne kuin teet kolmannen kohdan\nEt sinä kuitenkaan osaa, pyydä vamppyyriltä parempia reseptejä ...\nAloittelijan kannattaa muistaa, että veri hyytyy jonkin ajan kuluttua kokkareiseksi, joten se pitää valmistaa nopeasti tai pakastaa. Verta on myös vaikea pestä pois, ja jotain jää aina jäljelle. Joten jos on epäiltynä murhasta ja poliisit voivat piipahtaa milloin vain tarkastuskäynnillä, ei kannata hirveästi alkaa sotkemaan verellä. Luultavasti ensikertalaisena olet kuitenkin epäsiisti ja olet sotkenut koko talon punaiseksi, kun laitoit verta tehosekoittimeen.\nNoudettu kohteesta ”https://hikipedia.info/index.php?title=Veri&oldid=520975”


Aine korot ovat hieman haastava , jossa halu laskemalla kohti korkokulut joka oli ollut jo luoneet . Sinun voi talviajan , vaivaa ja noin koska ei ei paperityötä tai levyt pulassa pikavippi luottotiedottomalle hengenpelastus työkalu , kuten sanomme , liiketoiminta auton rahoitus laskin on maksuton avuksesi ja yksinkertaisesti by klikkaamalla jakaa painiketta , tulos varten takaisinmaksut on sitten tulevat sinua. maksettava määrä tulevat olemaan heti kuljetus alkaen oman on lainanantaja teidän palkkapäivä . Kun velat ovat tukevasti , omaisuus hankkimalla laina voi aina on reposed Poiketen pankkiiri paitsi tietenkin velka on vahvistettu. Nopea palkkapäivä käteisellä lainat ovat rahoitustuotteita että edellyttävät voit tekevät velvoitteiden on joka palkkapäivä etukäteen .\nLaina täytyy takaisin in rajoitetun ajan . Minkä tapa haet tehdä ostoksia ja kunnioitettavan lainan tarjoajien plus parhaat tarjoukset on samalla tavalla haluat luultavasti normaali pankki Laina pikalainat et asianmukaiset vaihtelevasti koska nämä paikoissa tiukasti monatary määrä . Mutta, Näiden haasteita on päättyi , nyt ei toimi ihmisiä saada mahdollisuus sijoittaa lifestyle takaisin Tietoa monitori Online Luotonanto tuotteet ja Työttömät . on-line velan vakauttamista laina hinta on auttaa sinua saamaan rakentavaa tärinää takaosa teille by poistaessaan täydellinen rahoitusvelat liittyvät stressi .\nKoska on yleistä samankaltaisuus säädöksessä ja turvattava luotonanto vaihtoehtoja alkaen virastojen tarjoaa alle keskiarvon luotto autojen rahoitus , he eivät yleensä on samankaltaisia ?? ryhmä extra ratkaisut ja tyypit olosuhteissa. Elements ovat toimitus , maksu ja aikaa sinun täytyy viettää . Secured rahoitus vaatimuksiin perusturvallisuuden alkaen laina , se Apua olet tehdä paras käyttöä takuun vakuutena sisällä asuinpaikka . Tuotot suunnittelu meidän kokonaistaloudellisuus vain pienet monimutkainen ja se myös ryhtyy hieman vaivaa ja tunnistaa, miten se työt . Yleisesti tämä on taipumus että piipitys pysty asettua velat , jotkut pikaista taakkaa pitäisi tulla ylös, tyttöystävä vaatimukset joitakin taikina ja monet muut lainaa nopeasti Monikäyttöinen käyttöaste - voit käyttää sitä useita vaatimukset aivan kuten, asuinpaikka let, vedet tai sähkölaskut , suunnitelma ruokakauppaan kustannuksella , kriisi terveys ja kunto hinta , maksaa koulussa , maksut kanssa auto tai kalastusvene jne. . en tahdo vakuuttuneita siitä, että lopputuloksen on ehdottomasti joka on sisällä layout of asiantuntija ja saavuttamisessa kallein kalusteet , mutta joudut " hyvä " johtaa kanssa vain harvat rahastot . Tämä johtuu todellinen kilpailijoiden Internetissä , jossa luotonanto vaihtoehtoja akkreditoitu ilman turvallisuus lupaavia vähentämään hinnat houkutella ostajat ulkopuolella pankit .


Ympäristötietoisuus ohjaa ruokavalintoja Pohjoismaissa - ehandel.fi\nYmpäristötietoisuus ohjaa ruokavalintoja Pohjoismaissa\nKansainvälinen | 29 loka 2019, 09:30\nSalesforcen tutkimuksen mukaan ruuan eettisyys ja ympäristöystävällisyys kiinnostaa kuluttajaa.\nSähköposti edelleen merkityksellisin yhteydenpitoväline asiakaspalveluun.\nOhjelmistoyhtiö Salesforcen tuoreen tutkimuksen mukaan ympäristötietoisuus kasvaa Pohjoismaissa.\n- Jopa 60 prosenttia vastaajista katsoi, että ostoksilla ollessaan he välittävät enemmän ympäristöstä ja eettisistä periaatteista kuin vuosi sitten. Naisista näin koki 68 prosenttia, ja miehistä 47 prosenttia. Tiiviimmin asutuilla kaupunkialueilla asuvien joukossa ympäristötietoisuus oli kasvanut 65 prosentin kohdalle, kun taas haja-asutusalueella asuvien parissa osuus oli 47 prosenttia, suomalaisen Netprofile-yrityksen Antti Möller kertoo Ehandelille lähettämässään sähköpostissa.\nPohjoismaista kuluttajaa kiinnostaa erityisesti ruuan eettisyys ja ympäristöystävällisyys. Vastaajista jopa 67 prosenttia sanoi olevansa näiden asioiden suhteen edellisvuotta tarkkaavaisempi. Iällä on kuitenkin jonkin verran merkitystä, sillä vuonna 1980 ja sen jälkeen syntyneistä tätä mieltä oli 69 prosenttia vastaajista kun taas ennen vuotta 1964 syntyneistä asiaan yhtyi reilut puolet vastaajista eli 54 prosenttia.\nTutkimuksen mukaan muu maailma on pohjoismaalaisten kanssa samalla tasolla. Ruuan ja juomien eettisyyden merkitystä pohti kansainvälisesti niin ikään 67 prosenttia vastaajista.\nTutkimus kartoitti ostokäyttäytymistä ja uusien kanavien käyttöä Pohjoismaissa.\n- Esimerkiksi asiakaspalvelussa kuluttajat käyttävät enemmän chatteja, chatboteja ja pikaviestimiä - 39 prosenttia vastaajista - kuin sosiaalista mediaa, jota käytti 26 prosenttia. Eniten käytetty kanava on kuitenkin yhä sähköposti. Uudet ostamisen tavat ovat vasta rantautumassa Pohjoismaihin. Ostoksia tekee pikaviestimissä 10 prosenttia, chatissa 8 prosenttia tai pelikonsolilla 8 prosenttia vastaajista. Ääniohjauksen ja älykaiuttimien välityksellä ostoksia tekee 6 prosenttia vastaajista, Antti Möller koostaa tutkimustuloksia.\nSosiaalisen median käyttö tuotevertailussa on nostanut kahden viimeisen vuoden aikana päätään. Vuonna 2017 sosiaalisessa mediassa tuotetietoutta haki 38 prosenttia vastannaista kun vuonna 2019 näin teki jo miltei puolet eli 47 prosenttia kyselyyn vastanneista.\nSähköpostin kautta pidetään asiakaspalveluyhteyttä jopa enemmän kuin kaksi vuotta sitten. Vuonna 2017 sähköpostikeskusteluun asiakaspalvelun kanssa turvautui 45 prosenttia vastaajista kun tänä vuonna sähköpostia tähän tarkoitukseen käytti jo 56 prosenttia.\nKivijalkaliike on edelleen merkityksellinen\nNettikauppa lisääntyy ja monien mukaan se syö kivijalkaliikkeiden olemassaolon kokonaan. Mikä sitten saa asiakkaan vierailemaan fyysisessä liikkeessä?\nVuonna 2017 tehdyn tutkimuksen mukaan kivijalkaliikkeeseen veti se, että tuotteen sai heti käsiinsä ja sitä pystyi tunnustelemaan. Kolmanneksi tärkeimpänä syynä pidettiin toimitusmaksulta välttymistä.\nTänä vuonna liikkeeseen lähdettiin kyselyn mukaan, jotta tuotetta saattoi tunnustella omakätisesti, kokonaisvaltaisen kauppakokemuksen vuoksi ja kolmantena syynä oli se, että tuotteen sai heti itselleen.\nTutkimuksessa todetaan, että tänä päivänä vähittäiskauppa on muutakin kuin pelkkää kassakauppaa. Se on pikemminkin koko spektri toimintoja, kuten tutkiminen, löytäminen, selailu, ostaminen, palvelun vastaanottaminen ja brändin puolestapuhuminen. Kuluttajien suhtautuminen tällaiseen on muuttunut huomattavasti ja siitä on tullut osa jokapäiväistä elämää.\nSuosikkimerkkien tärkeimmät piirteet\nTavarapaljouden keskellä kuluttaja on vaativa ja heidän uskollisuutensa vangitseminen vaihtoehtojen viidakossa voi olla vaikeaa. Kuluttajalle tärkeää ovat heille räätälöidyt vaihtoehdot – heidän ehdoillaan.\nTutkimus listasi viisi tärkeintä asiaa kuluttajan suosikkimerkkien kohdalla. Tuotteen on sovittava kuluttajan yksilöllisiin tarpeisiin, ostokokemuksien on oltava eksklusiivia, tuotteita on saatavilla vain rajoitettu määrä, tuote kiinnittää kuluttajan niihin paikkoihin, joita hän suosii ja viidenneksi suosikkimerkin on ymmärrettävä kuka kuluttaja oikeastaan on.\n57 prosenttia kansainväliseen kyselyyn vastannaista tekeekin ostoksensa jokin tietty merkki mielessä.\nOhjelmistoyhtiö Salesforcen kolmatta kertaa tehtyä kansainvälistä tutkimusta varten haastateltiin 10 000 ihmistä kautta maailman. Pohjoismaalaisia vastaajista oli 500. Kaikista vastanneista 57 prosenttia oli naisia ja 47 prosenttia asui kaupunkialueella.\nViestintätoimisto Netprofile on Salesforcen suomalainen viestintäkumppani.


WADAn päätös vaarantaa luottamuksen puhtaaseen urheiluun - 2018 - www.suek.fi\n- On tietysti hyvä, että maa saa takaisin toimivaltuuden antidopingasioissa. Mielestäni valtuuksia ei olisi kuitenkaan pitänyt palauttaa ennen kuin Venäjä on luovuttanut WADAlle koko laboratorioaineiston. Päätös on erittäin valitettava myös venäläisten puhtaiden urheilijoiden kannalta. Niin kauan kuin laboratorion aineisto ei ole WADAn hallussa, jää vahva epäily venäläisurheilijoiden ylle, Suomen urheilun eettinen keskus SUEKin vt. pääsihteeri Petteri Lindblom sanoo.


Joulun odotusta ja tunnelmointia: Näitä en voinut vastustaa..\nUusi peite soffalle, ihana sisustustyyny ja ihana CHOCOLATE tekstillä varustettu lasiastia kuvulla\nLähettänyt MK klo 2.50\ntinttarus 15. marraskuuta 2009 klo 4.39\nKAunis kupu suussasulaville heikkouksille:)\nJa tyynyt ovat todella kauniit!!\nPiipa 15. marraskuuta 2009 klo 4.43\nHurmaava lasikupu ja todella kauniita tyynyjä! Blogia katsellessa tulee niin ihana jouluinen olo!!\nNonnukka 15. marraskuuta 2009 klo 22.43\noi että minkä ihanan joulublogin sattumalta löysin! Aivan ihania juttuja! Tulen varmasti toistekin :)\n- Jouluihminen Jonna :)\neikku 16. marraskuuta 2009 klo 4.49\nIhania kuvia, niin jouluisia. Tonttuhylly oli kyllä ihana ja kranssit. Mää kans tänä vuonna innostunut noista kransseista, tein jo yhden kranssin koivun oksista ja toisen lehtikuusen oksista, pitäis vielä "koristella" ne. Mistä olit sitä vihreää juttua löytänyt? Siis mistä oli ne pariovien kranssit tehty.\nMinervatuulia 16. marraskuuta 2009 klo 7.59\neikku: Voi kun voisin heti lonkalta kertoa sulle mistä saisit köynnöstä, mutta toi köynnösnauha on ollut mulla jo ainakin pari kolme vuotta, tai niitä oli kaksi. Mistäköhän ihmeestä ne ostin... Muistan, että ne oli älyttömän halvat, kun yleensä noi on kalliita. Ja siinä yhdessä paketissa oli aikas paljon tota köynnöstä. Olisiko ollut Tiimari.. Tai sitten joku askarteluliike. Siinä ne vaihtoehdot, mikään muu mesta se ei ole voinut olla.\nNonnukka: Lämpimästi tervetuloa toistekin : )\nJoulumanteli 16. marraskuuta 2009 klo 11.26\nAivan ihastuttava tuo lasikupu!\nIhastuin myös tuohon Carpe Diem-tyynyyn, se on myös oman elämäni motto :)


Leijailevat lehdet: Järvimaisemia ja kahvia Suninsalmella\nLähettänyt Syksyn Lehti klo 13.05\nPäden paja 23. heinäkuuta 2017 klo 17.29\nNiin kauniita kesäkuvia!! Tuo vesi on elementtinä jotenkin niin kaunis ja rauhoittava:) Mukavaa kesän jatkoa!\nSyksyn Lehti 1. elokuuta 2017 klo 10.36\nKiitos kommentistasi! En ollut käynyt täällä blogissa pitkään aikaan, joten nyt vasta huomasin sen. Tuo Suninsalmi on kaunis paikka. Mukavaa kesän jatkoa sinullekin! :)


Koti Päivän kuumimmat vetovihjeet Sivu 187\nNFL-vihjeet 2.2.2019 23:31\nSuper Bowl -vihjeet lähestyvät ottelua erityisesti total-vedon kautta tarjoten samalla peli-idean ottelun voittajan suhteen. Tämän vuoden Super Bowl on ennakkoon todella tasainen ja molemmilla...\n#PäivänPeli-vihjeet: Sarjanousija heikoilla jäillä Valko-Venäjän futisliigassa\nPäivän kuumimmat vetovihjeet 10.4.2020 12:05\n#PäivänPeli-vihjeet tulevat tänään jälleen Valko-Venäjältä - ja tarkemmin sanottuna maan jalkapalloilun pääsarjasta, Vysshaya Ligasta. #PäivänPeli-vihjeet: Neman - Belshina Sarjanousija Belshinan kausi Valko-Venäjän pääsarjassa ei ole alkanut kovinkaan...\nPäivän kuumimmat vetovihjeet 4.7.2019 16:01\nHIFK ja HJK kohtaavat tänään kauden toisessa Stadin Derbyssä. Ensimmäinen derby päättyi pistejakoon, kun ottelu päättyi 1-1 lukemiin. HIFK lähtee otteluun tälläkin kertaa selvänä...\nPäivän kuumimmat vetovihjeet 13.11.2021 09:34\nMM-karsinnat ovat lohkovaiheen osalta huipennusta vaille valmiit. Vetovihjeet tulevat tänään itseoikeutetusti ottelusta Bosnia-Hertsegovina - Suomi. Tsekkaa myös nämä: Bosnia–Suomi-KISA: Lähimmäksi veikanneelle 50€ pelirahaa! Huuhkajille tarjolla jättikerroin 20,00...\nPäivän kuumimmat vetovihjeet 21.3.2020 13:00\n#PäivänPeli-vihjeet suuntaavat tänään Valko-Venäjän jalkapalloviheriöille. Vysshaya Liigan ottelu potkaistaan käyntiin klo 15:00. #PäivänPeli-vihjeet: FK Isloch Minsk - Neman Grodno Valko-Venäjän Vysshaya Liiga pyörähti eilen käyntiin viiden ottelun...\nVetovihjeet triplaukseen – päivä 1: Lukko ja Tappara kohtaavat illan Liiga-kierroksella\nVedonlyöntituplaus 26.3.2021 12:27\nVetovihjeet triplaukseen tulevat jääkiekon puolelta, sillä lapulle kaivettiin kohteet Liigasta sekä Ruotsin Allsvenskanista. Vetovihjeet triplaukseen: Lukko - Tappara Sarjakärki Lukko on hävinnyt kaksi ottelua putkeen, joten nyt...\nVedonlyöntituplaus 9.7.2021 12:41\nWimbledonin tennisturnaus on edennyt välierävaiheeseen, ja sieltä ponnistavat luoksemme myös vetovihjeet triplaukseen perjantain osalta! Tsekkaa myös: Pallomeri.netin EM-finaali-KISA! – Lähimmäksi veikanneelle 50€ pelirahaa Vetovihjeet triplaukseen: Matteo Berrettini...\nPäivän kuumimmat vetovihjeet 16.1.2019 09:36\nHiihtäjä Iivo Niskanen on ylivoimaisesti suurin suosikki Vuoden Urheilijaksi, sillä vedonlyöntiyhtiö Coolbet tarjoaa miehen voitosta kertoimeksi vain 1,08. Tällä hetkellä mikään ei viittaa siihen, että...\n1...186187188189Sivu 187 / 189


Täällä ollaan, vaikken näemmä ole muistanut koko blogia lähes vuoteen. Viimeinen vuosi onkin ollut aika kiireinen, varsinkin tämä kevätpuoli. Kirjoitushommia on ollut melkein tuskaksi asti. Kirjoitan näet laajaa historiikkia, jonka tekstin sain eteenpäin ns. sensoreille muutama päivä sitten. Muuta raportoitavaa ei oikein olekaan, paitsi uusi tietokone, uusi sähköpostiohjelma, uusi kännykkä ja ties mitä uutta. Kun kone hajosi, niin tietysti kaikki vanha katsoi bittien hautausmaalle, josta tosin saatiin ainakin osa pelastettua. On tässä opettelua ja siksi ei nyt tässä postauksessa ole kuvitusta.\nYritän paremmalla ajalla perehtyä taas tähänkin maailmaan. Ihanaa kesän alkua kaikille - jos tätä nyt enää kukaan edes lukee!\nLähettänyt Villiviini klo 19.27 9 kommenttia:\nTunnisteet: asiallista asiaa, kirjoittaminen\nLähettänyt Villiviini klo 1.35 2 kommenttia:


Terapeuttinen hevostoiminta voimaantumisen mahdollistajana Tietoisku Mielenterveysmessuilla Ilo Elää Hyvinvointipalvelut - ppt lataa\nTerapeuttinen hevostoiminta voimaantumisen mahdollistajana Tietoisku Mielenterveysmessuilla 22 - 23.11.2012 Ilo Elää Hyvinvointipalvelut www.iloelaa.fi.\nJulkaistuSaija Hyttinen Muutettu yli 5 vuotta sitten\nEsitys aiheesta: "Terapeuttinen hevostoiminta voimaantumisen mahdollistajana Tietoisku Mielenterveysmessuilla 22 - 23.11.2012 Ilo Elää Hyvinvointipalvelut www.iloelaa.fi."— Esityksen transkriptio:\n1 Terapeuttinen hevostoiminta voimaantumisen mahdollistajana Tietoisku Mielenterveysmessuilla 22 - 23.11.2012 Ilo Elää Hyvinvointipalvelut www.iloelaa.fi KM, PsK Jaana Laurinvaara yrittäjä, työnohjaaja, sosiaalipedagogisen hevostoiminnan ohjaaja\n2 Ilo Elää Hyvinvointipalvelut Tietoiskun sisältö Yrityksen lyhyt esittely Mitä terapeuttinen hevostoiminta on? Hevonen terapiaeläimenä Voimaantuminen hevostoiminnan avulla\n3 Terapeuttinen hevostoiminta käsitteenä Kuntoutuksen muoto, jolla tarkoitetaan koulutetun ammattihenkilön ja hevosen yhdessä asiakkaan /asiakkaiden kanssa toteutettua kokonaisvaltaista, suunnitelmallista ja tavoitteellista kuntouttavaa toimintaa talliympäristössä. Asiakkaan kuntoutumisen mahdollistaa koulutetun ammattihenkilön ohjaama prosessi, jossa asiakas itse on tapahtumien keskiössä ja vaikuttaa oleellisesti prosessin kulkuun. Olennaista on aito vuorovaikutus (dialogi) ja asiakkaan omien resurssien mobilisointi..\n4 Terapeuttinen talliyhteisö: Tietoinen missio kuntouttavasta hevostoiminnasta Toiminta tapahtuu hevosen kanssa ja siinä ympäristössä, jossa hevonen elää Käsittää toimintana kaiken hevosiin liittyvän (mm. tallityöt, hevostaitojen kehittämisen, hevosen maastakäsittelyn, ratsastamisen) Selkeä pedagoginen ja toiminnallinen johtajuus, aikuisten läsnäolo ja ohjaus Avoin ja vuorovaikutuksellinen yhteisö Toiminnan arvot: Fyysinen ja psyykkinen turvallisuus Luottamuksellisuus Elämyksellisyys\n5 Hevonen terapiaeläimenä Hevosella on monia psyykkisiä, fyysisiä ja sosiaalisia ominaisuuksia, joiden ansiosta sitä voidaan pitää erinomaisena terapiaeläimenä. Hevonen mielen peilinä Välitön palaute Ehdoitta hyväksyminen Hevoslauma ja sen sosiaalinen hierarkia Hevonen saaliseläimenä\n6 Voimaantuminen hevostoiminnan avulla Voimaantuminen voidaan ymmärtää asiakkaan voimavarojen ja vahvuuksien, joita kaikilla on, yhdessä etsimiseksi. Vahvuuksia kehittämällä saadaan ihmiset mukaan omaan prosessiinsa. Toiminnan olennaisena tavoitteena voi olla yksilöiden ja ryhmien omien voimavarojen ja kykyjen aktivoitumisen tukeminen. Tavoitteena on sellaisen kasvun ja itse avun mahdollistaminen, jossa itsenäinen selviytyminen, arjen ongelmien hallinta ja elämän arvokkuus ja mielekkyys syntyvät. Taustalla on usko ihmisen kyvystä muuttua, kasvaa ja oppia erehdyksistään koko elämänsä ajan. Voimaantumisen kokemus on yhteydessä itsetuntoon ja minäkuvan kehittymiseen sekä odotuksiin tulevaisuutta kohtaan. Voimaantunut ihminen uskoo itseensä, tuntee turvallisuutta ja luottaa itseensä.\n7 Tarjolla on yksilö- ja pienryhmätoimintaa aikuisille, nuorille, lapsille ja perheille sekä itse maksavina asiakkaina että maksusitoumuksella. Kysy lisää Ilo Elää Hyvinvointipalvelut info@iloelaa.fi puh. 040 161 8895 info@iloelaa.fi\nLataa ppt "Terapeuttinen hevostoiminta voimaantumisen mahdollistajana Tietoisku Mielenterveysmessuilla 22 - 23.11.2012 Ilo Elää Hyvinvointipalvelut www.iloelaa.fi."


Kovat oli puheet mutta lopussa sain pettyä kun tässäkin pahikset olivat nössöjä jotka eivät saaneet mitään aikaiseksi. Juoni hajosi käsiin yhtä nopeasti kun alkoikin, lopussa saikin huokailla kun pahisten vartin aikataulusta on yhtäkkiä vierinyt tunti ja edelleen ollaan lähtötilanteessa. Nicole Kidman veti parhaan roolin.\nPaikallaanpysyvä nössö elokuva.\nAlku tosiaan lupaili kelpoa trilleriä, ja ihan mielenkiintoisia "juonenkäänteitäkin" pyörii ilmassa. Mutta loppujen lopuksi elokuva menee -tietenkin- siitä mistä aita on matalin ja päätyy kliseiseksi ja ennalta-arvattavaksi tusinatrilleriksi.\nPäähenkilöistä Cage oli tässä saatu jopa koomisen tylsäksi hahmoksi, jonka elossa säilyminen ei jaksa kiinnostaa katsojaa (ainakaan tätä katsojaa) tippaakaan, ja tosiaan joidenkin pahiksien kohtalokin kiinnosti enemmän.\nJa elokuvan plussia on Creeper234 kirjotellutkin ihan mukavasti, ja allekirjoitan alla olevan kommentin siltä osin täysin itsekin.


Yksi nälkälakkolainen ei kesää tee – vai tekeekö sittenkin? | Hymyilevä eläkeläinen\n← Yks hullu muija alko nauraa Raumalla taidemuseossa…\nVanhukset syövät lääkkeitä kuin leipää →\n– Ei vois vähemmän kiinnostaa, kommentoi yläkoululainen politiikkaa.\nSaman kommentin tuntuvat useinkin antavan yksityiselle ihmiselle kansanedustajat, jotka istuskelevat Kalvolan punertavanharmaalla graniitilla verhotussa talossaan nauttien klassisen tyylin sisustuksesta, jossa voi nähdä hiukan funktionalismia ja arte decon koristeellisuutta.\nEduskuntatalon edessä on jo viikon ajan majaillut vanhassa pakettiautossa yksinäinen mielenosoittaja. Mies pitää nälkälakkoa talon edustalla. Miehessä kiteytyy yleinen mielipide, jonka Marko Sihvonen on kirjoittanut valkoiselle lakanalle: “Hallitus on korruptoitunut.”\nYksinäinen susi on nälkälakossa mm. puhtaan veden puolesta, suurimmaksi synniksi hän hallitukselle laskeekin lukuisat rikkomukset puhdasta luontoa vastaan. Kansalaiset saattaisivat kyllä kasvattaa luetteloa muillakin synneillä. Mielenosoitukseen on poliisin lupa, aikaa ei ole määritelty. Kuinka kauan Silvennoinen kestää? Kansanedustajia “ei vois vähemmän kiinnostaa“, vain kaksi on käynyt kurkistamassa.\n– Olen tässä niin kauan kuin hallitus vaihtuu, sanoo Punkalaitumelta tullut mies (IL 12.2.).\n– Ei tunnu heitä paljon kiinnostavan.\nKategoria(t): eläkeläiset, hiilijalanjälki, ihmiset, Luonnonsuojelu, mynämäki, politiikka, sano suoraan, Voittaminen, yhteiskunta, Yrittäminen Avainsana(t): aistimen, elämä, hallituksen synnit, inhimillisyys, nälkälakko. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.\n16 vastausta artikkeliin: Yksi nälkälakkolainen ei kesää tee – vai tekeekö sittenkin?\nTaitaapa tulla pitkä istunto tälle lakkolaiselle. Toivottavasti ei kuole nälkään…\nHerrat tekevät omat lait, joita heidän ei tarvitse noudattaa, mutta tavallisen kansan on pakko noudattaa niitä lakeja, vaikka ne olisivat miten järjettömiä. Kuten esimerkiksi jätevedenpuhdistamo maaseudun mummoille ja papoille, joilla on lähimmät vesistöt kilometrien päässä. Tämä koskee myös meitä…\nVoipa olla niinkin, että nyt kun Iltalaehti on asian ottanut esille, miehen luona juoksee montakin kansanedustajaa kieli lotkolla.\nIsompiakin mielenosoituksia me ihmispolot voisimme järjestää!\nOikealla asialla yksinäinen Punkalaitumen susi on. Niin paljon puhutaan, mutta niin vähän tehdään.\nKöyhän osa on siitä kiitollinen, ettei millään pysty varojen puutteen takia kasvattamaan hiilijalanjälkeään niin isoksi kuin varakas fasadin pystyttäjä ja kiillottaja kykenee; esim. hulppea vapaa-ajan talo/linna/kartano vie järjettömästi energiaa ja entäs nämä golfkentät, joiden kasteluun menee niin paljon vettä, että puolen Afrikan lapset saisivat sillä määrällä huutavan janonsa tyydytettyä vuosiksi.\nMinä olen myös Punkalaitumen pojan puolella! Näitä toiminnan miehiä ja naisia saisi olla rutkasti enemmän. Mielenosoituksia, mielenosoituksia!\nEläkelaisilläkin oisi hyvää aikaa, mutta mitään ei tapahdu. Silloin 60-luvulla oltiin aktiivisia, on tainnut tulla jo niin monta kertaa turpiin, että usko on mennyt.\nTaitaa se 1960-luvun aktiivipolvi olla nykyään hyvin passiivisia ihmisiä, joille elämän kaikenlaisten mukavuuksien järjestäminen ja saaminen on ykkösasia. Sekin mahtava vasemmistolaisuus, joka silloin ilmeni, meni ohi hujahtamalla. Nuoruuden päivien idolit ja aatteet ovat kadonneet kauas taakse. Ihmisen muisti on kovin lyhyt!\nNäin on kyllä valitettavasti päässyt käymään! Turun telakallakin komeimmat auto oli duunareilla vieäl 70 ja 80 -luvuilla. Opiskelijoiden vasemmistolaisuus loppui palkan alkaessa juosta. Vielä 70-luvulla katsottiin epäillen opettajanhuoneessa opettajaa, joka uskalsi olla demari. Vasta sitten kun opettajat alkoivat huomata jäävänsä jälkeen pakkakilpailussa, alkoi vasemmistolaisuus maittaa.\nVasemmiston äänestäjillä alkoi mennä hyvin ja aate unohtui. Alettiin uskoa, että menestyminen on omasta itsestä kiinni, hyvä mies ja nainen pärjää aina. Nyt koko puoluetta ei juurikaan erota kokoomuksesta. Nykypolvi uskoo, että kokoomus on juuri se puolue, joka on työväen puolue.\nNuoret ovat tosissaan sitä mieltä, että politiikka on likaista peliä.\nKun opettaja yrittää oikoa käsityksiä ja opettaa, että politiikka on yhteisten asioiden hotoa, opettaja hätkähtää: oppilaat taitavatkin olla oikeassa!\nLama kyllä 90-luvulla ravisteli ja nyt taas, mutta onkohan peräti hullusti käynyt: annetaan hyvinvointiyhteiskunnan kuolla…\nOn äärimmäisen helppoa ja halpahintaista syyttää kaikesta poliitikkoja. Jopa epä-alyllistä!\nJa se 60-lukulaisten nostalgiahöperöinti on parasta lopettaa nyt heti! Siinä oli hyvin pitkälle kysymys siitä, että nuoret kollit/kimulit menivät niihin porukoihin, joissa oli mageimmat pileet.\nMitä nämä ns. radikaalit sitten saivat muka aikaan. Ei yhtään mitään. Tuuleen huudettiin.\nOn kyllä nuorten aliarvioimista, jos luullaan, että nämä kuvittelisivät kokoomusta työväenpuolueeksi. Nuorisossa piilee kyllä aivan muita arvoja, kuten ympäristön ja eläinten oikeuksien huomioon ottaminen.\nItse petyin pahan kerran: olen pienviljelijän tytär, ja menin lippu liehuen Teiniliiton kesäleirille puolustamaan pieneläjien asioita huomatakseni, että siellä joku pitkätukkainen taistolainen puhui kybernetiikasta. Hän oli tosi söde Rosenlewin johtajan poika. Ihmettelin kun minua, joka sentään olin aidosti sorretun pientalonpojan tytär, ei noteerattu yhtään miksikään. Olin sentään tosi kaunis, hoikka ja pitkätukkainen bööna.\nSiitä saakka olen pällistellyt ja ihmetellyt ojan pientareella. Mitä vittua, ajattelen nytkin.\nKetä tässä nyt sitten syyttelisi kuin poliitikkoja; rahamiesten käsikassaroita. Kansanedustajien maine on mennyt, uskottavuus on mennyt. Tyypit joilta asemaan ei vaadita kuin kohtuullisen nuhteeton maine, eivät täytä edes sitä vaatimusta.\nKyllä 60-luvun vasemmistolaisuudessa oli paljon hyvää: poliitikoista vieläkin on mukana eduskunnan harvoja intelligenttejä edustava Erkki Tuomioja. Entä Paavo Lipponen? Tai Claes Andersson?\nSiitä alkoi myös hyvinvointiyhteiskunnan rakentaminen: ilmainen terveydenhoito ja peruskoulu esimerkiksi.\nEn yhtään aliarvioi nykynuoria, fiksua porukkaa, mutta koska se politikka ei kiinnosta, niin totta totisesti on käynyt niin, että kokoomus on työväenpuolue, olihan silla viime vaaleissa mainoksenakin, että : vastakkain asettelun aika on ohi ja kokoomus on työväen puolue yms. Olen henkilökohtaisesti usean vuoden ajan yrittänyt oikoa noita käsityksiä.\nTietenkin mentiin massan mukana enempiä ajattelematta, mutta oli mukana järkevääkin joukkoa! Tosin Wahroosin Nalle on vaihtanut puolta, punaisuudesta muistuttavat enää vaaleanpunaiset juhlahousut.\nOlet tammikuu 44 oikeassa. Aate unohtui, kun rahavaalla alkoi mennä liian hyvin. Mutta olot ovat jälleen hyvää vauhtia ”korjaantumassa”. Toivottavasti se pakettiauton mies ei kuole viluun eikä nälkään ja kansa nousee taas barrikadeille. Miten olis eduskuntatalon valtaus?\nMaahanmuuttovirastossa vaikuttavat nykyisin todelliset nykypäivän rohkeat sankarit. Uskaltavat sentään häätää yhtä yli 80-vuotiasta, liikuntakyvytöntä Irina-mummoa takaisin Venäjälle, mutta hyysäävät avosylin tänne kaiken maailman romanialaisia ja muita ulkomaanketkuja.\nOlen sen Irina-mummoparan puolella, jota eivät edes kansanedustajat uskalla puolustaa,\nEi tässä mitään eduskuntataloa tarvitse vallata, mutta enemmän väkeä saisi kokoontua miehen rinnalle, kunnon mielenosoitusmarsseja irtisanomisia vastaan jne.\nSe maahanmuuttopolitiikka on kyllä retuperällä, siitä ei edes uskalla keskustella. Irina-mummon pelasti vakava sairaus, ei maahanmuutttoviranomaisten ymmärryksen palautuminen. Miten muka maahanmuuttajat voivat olla työvoimapulassa pelastus, kun kielitaito on nollilla, mitään ammattia ei ole?\nTässä Irina-mummojutussa tuli taas esille kansanedustajien saamattomuus ja hampaattomuus. Edustajien määrä voitaisiin vallan hyvin puolittaa, 100 riittäisi.\nErkki Tuomioja on älykäs poliitikko, samoin Paavo Lipponen. Paitsi että Lipponen on tosi herkkähipiäinen ja harrastaa nepotismia: järjesti veljensäkin hyvään ulkoministeriön virkaan kumoamalla jonkun kokouksen tuloksen, kun se ei ollut ”oikea”. Että, enpä tiedä, noista 60-luvun perillisistä.\nValta turmelee, ja suuri valta vielä varmemmin.\nJa jos nyt ollaan ihan rehellisiä, ei Suomessa kaikki asiat ole niin huonosti, mutta viime laman jäljiltä tuloerot alkoivat revetä ja ilmapiiri koventua.\nPitäiskö tulla joku ulkopuolinen vihulainen rajalle, että voimat saataisiin taas koottua yhteen. Eikä se rahasta kiinni ole, vaan siitä miten yhteisellä työllä hankittua rahapottia jaetaan. Sossut on kokoo,muksen kanssa aivan samassa rintamassa; hei, tämä Urpilainenkin laittoi köyhyysrajan 3000 euroon kuussa; se on sentään ikilisin varustetun peruskoulun opettajan melko mukava plakka. Entäs he, joiden on tultava vaikkapa noin 1000 euron palkalla toimeen.\nUskottavat poliitikot ovat 60-lukulaisia! Tämä mörkökin, jokaisellle sattuu pieniä hairahduksia.\nSuomessa on hyin vähän enää hyvinvointiyhteiskuntaa, jouluun menessä menee loputkin tällä oikestopolitiikalla.\nVihumalaisia ei rajalle tarvita, niiden avulla saadaan vain ruumiita aikaiseksi. Talvisodan ihmekin on ihme vain siinä suhteessa, että muutama ukko ja akka jöi henkiin. Natoon ei liitytä.\nMillä yhteisellä työllä? Kuka tässä työt tekee? Missä ne työt ovat? Ne rahat on suurkapitalistin karttuvalla talletustilillä.Yhteistä venettä Katainen saa joukkoineen soutaa ja opposition pitäisi nauraa rannalla kun salainen sukeltaja-oppositioagentti vetäise tapin pois.\nUrpialsita takaisin ala-asteelle nauttimaan sitä minipalkkaansa!\nNiin, toisille annetaan enemmän ja toisille vähemmän, eikä saavutettuja etuja voida leikata!\nMutta kyllä sitä joka ansaitsee enemmän pitäisi voida verottaaakin suuremalla prosentilla kuin pienitulosta. Ja pääomavero suuremmaksi.\nNimimerkki ”Ajatteleva mies” on lausunut vesiasioista jo vuonna 2006 seuraavaa, jonka voi lukea oheisesta osoitteesta:\nKadulla ilmestyi paikalle henkilö joka sanoi olevansa poliisi (nimeltään Aaltonen) ja alkoi töniä Marko Sihvosta kysellen – Meneekö paskat housuun, hä? ja ilmoittaen aikovansa järjestää Marko Sihvosen mielisairaalaan.\nVirkamiehillä nousee joskus virka päähän, poliisilla nähtävästi kusi.


RUOKOHELVEN (Phalaris arundinacea) KORJUUN KUSTANNUKSET JA ENERGIAKÄYTÖN KANNATTAVUUS BRIKETÖITYNÄ KUORTANEELLA - PDF\nDownload "RUOKOHELVEN (Phalaris arundinacea) KORJUUN KUSTANNUKSET JA ENERGIAKÄYTÖN KANNATTAVUUS BRIKETÖITYNÄ KUORTANEELLA"\n1 RUOKOHELVEN (Phalaris arundinacea) KORJUUN KUSTANNUKSET JA ENERGIAKÄYTÖN KANNATTAVUUS BRIKETÖITYNÄ KUORTANEELLA Seinäjoen ammattikorkeakoulu Bioenergian tuotannon ja käytön kehittäminen Etelä-Pohjanmaa Tavoite 2 alue Jussi Laurila\n2 TIIVISTELMÄ Tässä työssä tarkastellaan briketöidyn ruokohelven (Phalaris arundinacea) kannattavuutta lämmöntuotannossa. Tutkimusaineisto on kerätty Etelä-Pohjanmaan tavoite 2 alueelta Kuortaneelta. Tutkimuksen tavoitteena on selvittää ruokohelven korjuun, murskauksen ja briketöinnin työvaiheita sekä kustannuksia, lämmöntuotantoa, logistisia virtoja viljelyksiltä loppukäyttöön ja ruokohelpienergiatuotantoketjua kokonaisuutena. Kirjallisuuskatsauksessa selvitetään lisäksi ruokohelven biologiaa ja fysiologiaa. Paalien keskimääräinen massa oli 233 kg ja massojen keskihajonta 36 kg. Paalien halkaisija oli 125 cm, leveys 120 cm ja tilavuus 1,47 m 3. Keskimääräinen paalin tiheys oli 158 kg/m 3. Keskimääräinen hehtaarisato oli 4638 kg/ha ja viiden lohkon hehtaarisatojen keskihajonta 638 kg. Suurin hehtaarisato oli 5160 kg/ha. Lähikuljetuksessa 10 paalin kuormaukseen, siirtoon ja purkuun kului aikaa min. Yhteensä lähikuljetukseen kului aikaa noin 6 tuntia (143 paalia, 7,2 ha, 5 lohkoa). Kaukokuljetuksessa kuorman (18 paalia) siirtämiseen kului aikaa noin 60 min. Aika sisältää ajon yrittäjän kotoa välivarastolle, kuormauksen, ajon välivarastolta briketöintilaitokselle ja siellä kuorman purkamisen. Välivaraston ja jatkojalostuskohteen välinen etäisyys oli 15 km. Tuhannen kilogramman ruokohelpierän murskaamiseen kuluu aikaa 3 h 18 min. Murskan keskimääräinen tuotos oli 303 kg/h. Kahdeksan tunnin jaksossa murskalla voidaan valmistaa noin 2400 kg ruokohelpisilppua. Briketöintikoneen tuotos oli 314 kg/h. Tuhannen kilogramman brikettierän valmistamiseen kuluu aikaa 3 h 11 min. Brikettien irtotiheys on 530 kg/m 3 ja kiintotiheys 990 kg/m 3. Kahdeksan tunnin työpäivässä brikettejä ehditään valmistamaan noin 2500 kg. SEVO:n laboratoriossa Seinäjoella ruokohelpibrikettien kosteudeksi mitattiin 10,9 % ja tuhkapitoisuudeksi 2,9 %. Brikettien tehollinen lämpöarvo saapumistilassa oli 4,4 MWh/t. Kuivaaineen teholliseksi lämpöarvoksi määritettiin 5,0 MWh/t. Kuortaneen energiaosuuskunnan lämpölaitoksella brikettien lämpöarvoksi saatiin 4,0 MWh/t. EU-tuilla on merkittävä vaikutus ruokohelven viljelyn kannattavuuteen. Kasvinviljelytilalla C1- alueella (Kuortane) EU-tuet ovat yhteensä 563 ha. Mikäli keskimääräiseksi sadoksi oletetaan 5000 kg/ha, niin ruokohelpitonnia kohti laskettuna kasvinviljelytilalla C1-alueella tuen suuruus on 112,60 /t ja 7000 kg/ha satotasolla tuen suuruus on 80,43 /t. Ruokohelpiviljelmän perustamisesta aiheutuu kustannuksia n. 33 /ha ja viljelyn lopettamisesta n. 3 /ha satovuotta kohti laskettuna (10 kierto), kun satotasoksi oletetaan 5000 kg/ha. Viljelmän hoidon kustannukset ovat n. 99 /ha/v, korjuusta sekä kuljetuksesta aiheutuu kustannuksia n. 191 /ha/v ja pellon korko on n. 140 /ha/v. Yhteensä viljelystä aiheutuu kustannuksia n. 466 /ha/v. Automatisoimattomalla murskauslinjalla ruokohelpipaalien murskauksen kustannukset ovat 63 /t ja automatisoidulla linjalla 22 /t. Briketöinnin kustannukset ovat 15 /t. Laskemalla yhteen ruokohelven viljelyn tuotantokustannukset, kaukokuljetuskustannukset, murskauskustannukset ja briketöintikustannukset EU-tuet huomioiden, saadaan valmiin briketin tuotantokustannuksiksi 59 /t, kun murskauslinja ei ole automatisoitu ja satotasoksi oletetaan 5000 kg/ha. Automatisoidulla murskauslinjalla kustannukset ovat 18 /t. Vastaavat luvut 7000 kg/ha satotasolla ovat 77 /t ja 36 /t.\n3 SISÄLLYS 1 JOHDANTO KIRJALLISUUSKATSAUS RUOKOHELPI ENERGIAKASVINA Kasvutapa Kasvupaikkavaatimukset Viljelmän perustaminen, kasvinsuojelu ja lannoitus Korjuu, kuljetus ja korjuutappiot Varastointi Käyttö ja ominaisuudet BRIKETÖINTI JA POLTTO AINEISTO JA MENETELMÄT KORJUU MURSKAUS JA BRIKETÖINTI BRIKETTIEN POLTTO TULOKSET KORJUU Niitto Paalaus ja sato Kuljetus ja varastointi MURSKAUS JA BRIKETÖINTI Paalien murskaus Briketin puristaminen BRIKETTIEN POLTTO KANNATTAVUUS EU-tuet Tuotantokustannukset Murskauksen ja briketöinnin kustannukset Kokonaiskustannukset JOHTOPÄÄTÖKSET...27 LÄHTEET...30\n4 1 JOHDANTO Ruokohelven biologinen kuiva-ainesato on keskimäärin 7000 kg/ha. Ruokohelven lämpöarvo kuiva-aineesta on noin 4,5 MWh/t. (PAHKALA ym. 2005) Hehtaarin helpisato sisältää energiaa siis noin 32 MWh. Määrä vastaa suunnilleen 1,5 omakotitalon (140 m 2 ) vuotuista lämmöntarvetta (sis. käyttöveden lämmityksen 5 henkilölle). (MOTIVA) Vastaavan energiamäärän tuottamiseen tarvittaisiin yli 3000 litraa kevyttä polttoöljyä. Fossiilisten polttoaineiden korvaaminen ruokohelvellä vähentää hiilidioksidipäästöjä, työllistää Suomalaisia ja lisää Suomen energiaomavaraisuusastetta. Ruokohelpipyöröpaalien tiheys on melko alhainen ja paalin sylinterimäinen muoto on epäedullinen tilankäytön kannalta. Edellä mainituista tekijöistä johtuen paalien varastotilan tarve on suuri ja taloudellinen kaukokuljetusmatka jää melko lyhyeksi. Logistiikan kannalta ruokohelpi olisi saatava helpommin käsiteltävään muotoon. Ongelmaan löytyy ratkaisu briketöinnistä, jolla ruokohelpipolttoaineen tiheys voidaan nostaa moninkertaiseksi paaleihin verrattuna. Briketit ovat helppoja käsitellä, edullisia kuljettaa ja niitä voidaan käyttää monenlaisissa käyttökohteissa. Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää briketöidyn ruokohelven kannattavuutta lämmöntuotannossa Etelä-Pohjanmaan tavoite 2 alueella Kuortaneella. Tutkimus koostuu kolmesta eri pääosasta: 1. ruokohelven korjuusta, 2. ruokohelven briketöinnistä ja 3. ruokohelpibrikettien poltosta lämpölaitoksessa. Työssä tarkastellaan ruokohelven korjuun, murskauksen ja briketöinnin työvaiheita sekä kustannuksia, lämmöntuotantoa, logistisia virtoja viljelyksiltä loppukäyttöön ja ruokohelpienergiatuotantoketjua kokonaisuutena. Ruokohelven korjuuta seurattiin Veli-Matti Ruismäen ruokohelpiviljelmillä Kuortaneen Ruismäessä. Briketöintiä edeltävää murskausta havainnoitiin Vest-Wood Suomi Oy:n tuotantolaitoksessa Kuortaneen Leppälänkylässä. Briketöinti tapahtui Kuortaneen energiaosuuskunnan briketöintilaitoksessa Leppälänkylässä. Briketin polttokokeet suoritettiin Kuortaneen energiaosuuskunnan lämpölaitoksessa Kuortaneen vanhainkodilla. 1\n5 2 KIRJALLISUUSKATSAUS 2.1 RUOKOHELPI ENERGIAKASVINA Pääosa Suomessa viljeltävästä ruokohelvestä (Phalaris arundinacea) käytetään energian raaka-aineeksi. Yleisin käyttömuoto on korsibiomassan poltto seospolttoaineena yhdessä turpeen tai hakkeen kanssa. Ruokohelpi on osoittautunut satoisimmaksi energiakäyttöön kasvatetuista heinäkasveista. Se tuottaa hyvin satoa vuotta, mikäli korjuu tapahtuu keväällä kuloheinänä. Keväällä energiakäyttöön korjatun ruokohelven laatuominaisuudet ovat hyvät, koska korren osuus biomassasta on tällöin suuri. Korren kuitupitoisuus on suurempi ja tuhkapitoisuus pienempi kuin lehtien. Ensimmäinen sato ruokohelvestä voidaan korjata vasta kahden vuoden kuluttua kylvöstä. Normaalin satonsa ruokohelpi saavuttaa kuitenkin yleensä vasta kolmen vuoden kuluttua kylvöstä. Ensimmäinen sato on % pienempi kuin seuraavien vuosien sato. Ensimmäisen satovuoden jälkeen ruokohelven biologinen kuiva-ainesato on 6-8 t/ha. Mahdolliset korjuutappiot pienentävät satoa. (PAHKALA ym. 2005) Kasvutapa Ruokohelpi on monivuotinen juurakollinen heinäkasvi, joka kuuluu Suomen luonnonvaraisiin kasveihin (SALO toim. 1998). Mikäli ruokohelpisato korjataan keväisin niin kylvöjen väli voi olla yli 10 vuotta. Kasvukauden päätteeksi ruokohelpi siirtää maanpäällisestä osasta ravinteita juurakkoonsa. Koska kevätkorjuussa maanpäällistä kasvustoa ei poisteta kasvukauden aikana, niin syntyy toimiva ravinnekiertosysteemi, joka mahdollistaa pitkäikäisen kasvuston olemassaolon. (PAHKALA ym. 2005) Nykyiset viljelylajikkeet menestyvät aina Oulun korkeudelle saakka (SALO toim. 1998). Länsi-Suomessa parhaiten menestyvät Palaton, Lara, Vantage ja Venture lajikkeet. Ruokohelpi muodostaa noin 1,5 2,0 metriä korkeita kasvustoja ja se leviää tehokkaasti juurakoidensa avulla. Juurakot sijaitsevat pääasiassa noin 2-8 cm syvyydessä maksimisyvyyden ollessa noin 15 cm. Juurakoista kasvavat juuret ulottuvat yli metrin syvyyteen. (PAHKALA ym. 2005) Yhden vuoden aikana ruokohelven juuristo leviää noin 2\n6 26 cm:n alueelle. Kasvilla on nuoruusvaihe joka kestää kaksi kesää ja sinä aikana se laajentaa aktiivisesti juuristoaan. (SALO toim. 1998) Ruokohelven siementuotanto on melko ongelmallista, koska siemenet tuleentuvat röyhyssä epätasaisesti ja tuleennuttuaan varisevat helposti. Tuleentumisen epätasaisuus vaikeuttaa oikean korjuuajankohdan määrittämistä. Siemensato jääkin usein pieneksi ja siemenen itävyys heikoksi. Siemenet ovat pieniä sillä tuhannen siemenen paino on 0,9-1,0 g. (PAHKALA ym. 2005) Kasvupaikkavaatimukset Luontaisesti ruokohelpi kasvaa rannoilla ja kosteikoilla. Maalajin suhteen ruokohelpi ei ole vaatelias ja viljeltynä se menestyy kaikilla maalajeilla. Multa- ja hietamailla kasvi antaa kuitenkin parhaimman sadon, mutta myös turv ta saadaan hyviä satoja. (SALO toim. 1998) Ruokohelpeä voidaan kasvattaa myös turvesoilla, joilta turpeen nosto on jo lopetettu. Tutkimuksissa on havaittu, että eri maalajeilla ruokohelvellä on lajikkeiden välisiä eroja. (PAHKALA ym. 2005). Maalajin on myös havaittu vaikuttavan biomassan koostumukseen. Ruokohelven sisältämien haitallisten kivennäisaineiden pitoisuudet ovat alhaisimmat multa- ja hietamailla, kun taas savimailla niiden pitoisuudet ovat runsaimmat. (SALO toim. 1998) Viljelmän perustaminen, kasvinsuojelu ja lannoitus Ruokohelpiviljelmän perustaminen on tehtävä huolella. Erityisesti pellon pinnan muotoiluun on kiinnitettävä huomiota, koska epätasaisuus aiheuttaa myöhempinä satovuosina huomattavia korjuutappioita. Kasvinsuojelusta on myös huolehdittava sillä ruokohelven alkukehitys on hidasta ja juolavehnä saattaa silloin helposti vallata viljelyksen. Juolavehnän kemiallinen torjunta on tehtävä ehdottomasti kylvöä edeltävänä vuonna. (PAHKALA ym. 2005) 3\n7 Energiatarkoituksiin kokeillut ruokohelpilajikkeet ovat alun perin jalostettu rehukäyttöön. Kevätkorjuussa satoisimpia ovat olleet Vantage, Venture, Palaton, Lara ja Pohjois- Suomessa myös Barphal. Boreal Kasvinjalostus Oy kehittää kotimaisia energiakäyttöön paremmin soveltuvia lajikkeita. Ruokohelpiviljelmää perustettaessa siemenmäärä on käytännössä kg/ha. Ruokohelven siemenet kylvetään 1-2 cm syvyyteen. Etelä- Suomessa kylvö on tehtävä viimeistään kesäkuun viimeisellä viikolla, että kasvusto ehtii kehittyä riittävästi syksyyn mennessä. Kosteissa oloissa ruokohelpi itää kolmessa viikossa. Orasvaiheessa ruokohelpi on poudanarka eikä siedä varjostusta. Ruokohelpeä ei saa niittää kylvövuonna. (PAHKALA ym. 2005) Lannoitteeksi soveltuvat niin kemialliset lannoitteet kuin ns. kierrätysmateriaalitkin kuten esim. tuhka, kuivikelanta, lietelanta, turkiseläinten lanta ja tärkkelysperunan soluneste. Ravinnekoostumus on kuitenkin oltava selvillä esimerkiksi puuntuhkaa käytettäessä. Raskasmetallien joutumista peltomaahan on erityisesti varottava. Kylvön yhteydessä typpilannoitukseksi riittää kg/ha ja satovuosina kg/ha. Lannoituksen voi jättää joinakin vuosina kokonaan tekemättä, mutta tämä on huomioitava muina vuosina jolloin lannoitteen määrää on vastaavasti lisättävä. Lannoituksessa on huomioitava ympäristötukiehdot sekä EU:n nitraattidirektiivi. (PAHKALA ym. 2005). Ruokohelven viljelyssä ja korjuussa voidaan käyttää perinteisiä maatalouskoneita. Konekustannukset muodostavat lähes 25 % ruokohelven viljelyn kokonaiskustannuksista. Kasvin pitkästä kierrosta, jopa yli 10 vuotta ja maltillisesta lannoituksesta johtuen ruokohelven viljelyn muuttuvat kustannukset ovat kohtuulliset. (PAHKALA ym. 2005) Korjuu, kuljetus ja korjuutappiot Korjuu voidaan suorittaa joko syyskesällä tai keväällä. Kevätkorjatun ruokohelven polttoaineominaisuudet ovat parempia kuin syksyllä korjatun ruokohelven. Keväällä mm. kasvin tuhkapitoisuus on pienempi kuin syksyllä. Kevätkorjuu on syytä aloittaa aikaisin keväällä heti lumien sulettua, kun pelto vielä kantaa koneita. Ruokohelven on oltava kuitenkin riittävän kuivaa. Tällöin saadaan eniten satoa, jonka kuiva-ainepitoisuus on jopa 90 %. (ISOLAHTI 2006) 4\n8 Korjuun työvaiheita ovat kasvuston niitto, paalaus tai silppuaminen perävaunuun ja kuljetus lohkoittaiseen varastoon tai suurempaan keskusvarastoon. Kuljetuksessa korostuu raaka-aineen tiheyden ja muodon merkitys. Ruokohelven alhaisesta tilavuuspainosta johtuen korjuu ja kuljetuskustannukset ovat korkeahkot, mikäli korjuu tapahtuu irtokorjuuna. Koska lähikuljetuksessa kuljetettava matka on yleensä lyhyt, niin tiheyden merkitys ei ole tällöin niin suuri kuin kaukokuljetuksessa välivarastolta polttolaitokselle tai jatkojalostuskohteelle. Ruokohelpisato voidaan paalata pyörö- tai suurkanttipaalaimella. Paaleina sadon käsittely on helpompaa, kuin irtotavarana ja myös kuljetuskustannukset alenevat. (SALO toim. 1998) Pyöröpaalaimia on sekä kiinteä- että muuttuvakammioisia. Muuttuvakammioista paalainta käyttäessä paalien tiheys on suurempi ja korjuutappiot hieman pienempiä kuin kiinteäkammioista paalainta käytettäessä. Kanttipaalien tiheys on huomattavasti suurempi, kuin pyöröpaalien tiheys ja ne ovat muodoltaan kuljetukseen paremmin sopivia. Suurkanttipaalaimen huonoja puolia ovat koneen raskas paino ja korkea hankintahinta. Normaalilla paalausketjulla (niittomurskain 3,2 m, pyöröpaalain, etukuormain ja paalipiikit), jolla vuosittaista käyttöä on kohtalaisesti (esimerkiksi paalaajalla yli 200 h/vuosi) korjuukustannukset ovat noin 110 /ha. (PAHKALA ym. 2005) Kevätkorjatun ruokohelven korjuutappiot vaihtelevat % välillä kuiva-ainesadosta, kun sato niitetään niittomurskaimella ja korjataan pyöröpaalaimella. (PAHKALA ym. 2005) Pahimmillaan korjuutappiot ovat olleet jopa % biologisesta sadosta (ISOLAHTI 2006). Ruokohelpi pyritään korjaamaan mahdollisimman lyhyeen sänkeen. Leikkuukorkeuden nostaminen 5 cm:stä 10 cm:iin aiheuttaa noin 25 % sadon menetyksen. (PAHKALA ym. 2005) Niittomurskaimen leikkuukorkeuden ja murskainosan oikeilla säädöillä pystytään vähentämään merkittävästi niitosta aiheutuvia korjuutappioita. Niittomurskain tulisi säätää mahdollisimman väljäksi ja murskaimen vastapelti tai vastakampa pitää ottaa pois tai säätää niin, että murskausteho on mahdollisimman pieni. Irtokorjuumenetelmässä kuivaainetappiot ovat selvästi pienempiä kuin paalausmenetelmien. (PAHKALA ym. 2005) Paalauksessa korjuutappiota voidaan vähentää käyttämällä sidonnassa verkkoa narun sijaan. Tappiota voidaan vähentää myös kohtuullisella ajonopeudella ja paalaimen oikeilla 5\n9 säädöillä. Mikäli käytetään silppuavia vastateriä, niin korjuutappiot voivat lisääntyä jopa 25 %. Korjuutappioita ei voida kokonaan välttää ruokohelven kosteuden ollessa vain 10 %. Korjuussa pyritään alle 15 % korjuutappioihin kuiva-ainesadosta. (PAHKALA ym. 2005) Varastointi Ongelmana ruokohelvellä niin kuin muillakin energiaheinillä on niiden korjuun luonne, satoa saadaan vain kerran vuodessa. Ruokohelpisato joudutaan varastoimaan useiden kuukausien ajaksi. Tämä ei ole taloudellisesti tehokasta, sillä varastointi- ja pääomakustannukset nousevat kohtuuttoman suuriksi. Toinen ongelma aiheutuu myös mahdollisista varastoinnin aikana syntyvistä määrä- ja laatutappioista. Pitkän varastoinnin aikana pieneliöt alkavat hajottaa kasvien orgaanista materiaalia. (SALO toim. 1998) Suurimpana varastotappioiden aiheuttajana ovat mikro-organismien hengitys. Tällaisia mikro-organismeja ovat bakteerit, sienet ja hiivat. Hengityksessä kasvisolukon hiilihydraatit ja happi muuttuvat hiilidioksidiksi, vedeksi ja lämmöksi. Nämä tuotteet aiheuttavat kuivaainetappioita. (HEMMING 1996) Pilaantumisen estämiseksi varastoitujen paalien on oltava riittävän kuivia tai ne on käsiteltävä suoja-aineilla kuten esim. muurahaishapolla tai urealla. (SALO toim. 1998) Suuren tilantarpeen vuoksi paalit kannattaa varastoida ulkoaumaan. On tärkeää, että paalit eristetään maakosketuksesta esim. trukkilavoilla. Valmis auma peitetään sään kestävällä muovilla tai peitteellä. (PAHKALA ym. 2005) Toinen mahdollisuus on varastoida paalit katettuun varastorakennukseen. Tilalla vapaana olevaa varastotilaa kannattaa hyödyntää Käyttö ja ominaisuudet Ruokohelven kemialliset ja morfologiset ominaisuudet määräytyvät kehitysasteen (korjuuajankohta), kasvin iän, kasvupaikan ja lajikkeen perusteella. Keväällä korjatun ruokohelpisadon polttoaineominaisuudet ovat paremmat kuin syksyllä korjatun. Keväällä 6\n10 korjatussa ruokohelvessä on vähemmän kaliumia ja klooria kuin syksyllä korjatussa. (FLYKTMAN 2000) Keväällä myös tuhkapitoisuus on alempi ja tuhkan sulamispiste korkeampi kuin syksyllä. (ISOLAHTI 2006) Tavallisesti voimalaitosten kattilat ovat suunniteltu käyttämään polttoainetta, jonka kosteuspitoisuus on %. Yksistään poltettuna kevätkorjattu ruokohelpi palaa alhaisen kosteuspitoisuutensa takia korkeassa lämpötilassa. Tämän takia kevätkorjattua ruokohelpeä käytetään yleensä seospolttoaineena turpeeseen, hakkeeseen tai kuoreen ja puruun sekoitettuna. Ruokohelven osuus polttoaineseoksen energiasisällöstä voi olla noin 10 %. Poltettavan ruokohelpisilpun pitää olla tasalaatuista ja pituudeltaan alle 4 cm. Ruokohelpeä voidaan jalostaa myös pelletiksi, briketiksi ja polttoa on kokeiltu myös jauhemaisena. (PAHKALA ym. 2005) Ruokohelpi pärjää hyvin kannattavuusvertailussa rehuohran viljelyn kanssa. Tuet huomioon ottaen ruokohelven viljely on kannattavampaa kuin rehuohran viljely. Ruokohelven viljelyn vaatima työmäärä hehtaaria kohden on reilusti alle puolet viljan viljelyn vaatimasta työmäärästä. (ISOLAHTI 2006) Ruokohelpeä voidaan toimittaa loppukäyttöpaikalle paaleina tai silppuna. Kuljetusetäisyys loppukäyttöpaikkaan vaikuttaa viljelijän saamaan hintaan. Pyöröpaalien kannattava kuljetustäisyys pellolta voimalaan on enimmillään km. Silppuna kannattava kuljetusmatka on lyhempi, koska ruokohelpisilppu on kevyttä. Yksi kuutiometri silppua painaa vain kg. Toisaalta silputusta ruokohelvestä maksetaan paalattua ruokohelpeä korkeampaa hintaa. Silputun ruokohelven hinta on lähellä jyrsinturpeen hintaa. Veroton keskimääräinen jyrsinturpeen myyntihinta lämmityskaudella oli 7,35 /MWh. (SLIOOR 2006) Ruokohelven energiasisältö on 4,5 MWh/t kuiva-ainetta kohden. Määrä vastaa noin 450 litraa kevyttä polttoöljyä tai 1,6 tonnia jyrsinturvetta. Jyrsinturpeen hinnalla laskettuna ruokohelven hinnaksi muodostuu 33 /t. Keskimääräisen puupolttoaineen hinta vaihtelee välillä 4-10 /MWh, joten puuhun verrattaessa ruokohelven hinnaksi tulisi /t, mikäli käytetään ruokohelven kuiva-aine energiasisältöä 4,5 MWh/t. (PAHKALA ym. 2005) 7\n11 Ruokohelven hinta ei määräydy pelkästään sen energiasisällön perusteella, koska ainakin osa ostajista maksaa sille lisähintaa hiilidioksidin kiintiökaupan perusteella. Korvattaessa polttokäytössä ruokohelvellä turvetta saadaan päästökaupassa hyötyä noin 37 /ruokohelpitonni. (ISOLAHTI 2006) 2.2 BRIKETÖINTI JA POLTTO Briketöinnillä tarkoitetaan jauhetun, murskatun tai silputun materiaalin tiivistämistä pieniksi kiinteiksi sylinterin muotoisiksi kappaleiksi, joiden halkaisija vaihtelee mm välillä. Briketöitävän materiaalin on oltava riittävän kuivaa, että briketti pysyy koossa. Briketöinnillä voidaan saavuttaa suuri tiheys ja näin olen, polttoaineen varastotilantarve pienenee ja kuljetuskustannukset alenevat. (SUOKANNAS 2000) Brikettien käyttö on helppo automatisoida pienissäkin lämpölaitoksissa, sillä sen syöttölaitteeksi sopii tavallinen ruuvisyötin. (TUUNANEN 1993) Biomassan tärkein fysikaalinen ominaisuus polton kannalta on kosteus. Polttoaineen varastoitavuus, lämpöarvo ja palamisominaisuudet riippuvat kosteudesta. Ruokohelvellä eniten kosteuteen vaikuttaa korjuuajankohtana vallitseva säätila. Kosteus vaikuttaa lämpöarvoon kahdella tavalla. Poltossa kosteuden höyrystäminen vaatii energiaa ja näin ollen alentaa lämpöarvoa. Toiseksi veden osuuden kasvaessa kuiva-aineen osuus polttoainemassayksikköä kohden pienenee. (TUUNANEN 1993) Kosteus ja kemiallinen koostumus määrittelevät yhdessä biomassan arvon polttoaineena. Biomassa jakautuu palavaan ja palamattomaan osaan. Palava osa koostuu haihtuvista aineista ja hiiltojäännöksestä. Vesi ja tuhka muodostavat palamattoman osan. Poltettaessa biomassaa hiili (C), vety (H), rikki (S) ja happi (O) ottavat osaa palamiseen. Polttoaineen sisältämät muut aineet ovat palamisen kannalta joko haitallisia tai merkityksettömiä. Polttoaineen sisältämä happi vähentää palamisilman tarvetta. Palamiseen osallistuvista aineista rikki on haitallista, koska se aiheuttaa ilmansaasteita. Typpi ei ota osaa palamiseen, mutta se aiheuttaa NOx päästöjä. Kloori aiheuttaa kattiloissa kuumakorroosiota. Taulukossa 1 vertaillaan eri biopolttoaineiden fysikaalisia sekä kemiallisia ominaisuuksia. Ruokohelven lämpö-arvo on hieman alempi ja tuhkapitoisuus 8\n12 huomattavasti korkeampi kuin puulla. Poltossa suurimmat ongelmat aiheutuvatkin korkeasta tuhkapitoisuudesta ja tuhkan alhaisesta sulamispisteestä. (TUUNANEN 1993) Lämpö-arvo, Lämpö-arvo, Tuhka, Hiili, Vety, Happi, Rikki, Typpi, Kloori, Kasvi MJ/kg kwh/kg % % % % % % % Ruokohelpi, syyskorjuu 17,6 4,9 4,7 47,7 5,9 40,9 0,08 0,7 0,26 Ruokohelpi, kevätkorjuu 17,5 4,9 5,4 45,4 5,8 42,3 0,08 1,0 0,06 Olki 17,4 4,8 5,0 49,3 5,8 39,3 0,10 0,5 0,31 Öljykasvin olki 46,0 5,7 39,0 0,17 0,8 0,22 Sinimailanen 17,4 4,8 7,3 46,8 5,4 40,7 0,02 1,0 0,03 Rypsi, siemen 26,4 7,3 4,6 58,6 8,5 3,7 2,00 Poppeli 18,2 5,1 1,3 48,5 5,9 43,7 0,01 0,5 0,10 Puu 18,9 5,3 0,3 49,4 6,1 44,0 0,01 >0,2 0,01 Mänty 19,2 5,3 0,4 50,5 6,2 Koivu 19,0 5,3 0,5 49,5 6,1 Taulukko 1. Eri biopolttoaineiden ominaisuuksia. (TUUNANEN 1993) Ruotsalaiseen tutkimuksen mukaan ruokohelpibrikettien lämpöarvo on 4,00 MWh/t ja puubrikettien lämpöarvo 4,79 MWh/t. (BURVALL 1994) VTT Energia on mitannut Alavudelta kevätkorjatun ruokohelven lämpöarvoksi 4,00 MWh/t käyttökosteudessa 17,3 %. (LINDH 2000) Ruokohelven puuta alempi lämpöarvo johtuu mm. korkeammasta tuhkapitoisuudesta. Burvallin mukaan ruokohelpibrikettien kuiva-aine tuhkapitoisuus 5,5 %, kun taas puusta valmistetuilla brketeillä tuhkapitoisuus on 0,6 %. Ruokohelven tuhkapitoisuus vaihtelee suuresti riippuen kasvuolosuhteista. (BURVALL 1994) 9\n13 3 AINEISTO JA MENETELMÄT 3.1 KORJUU Tutkimuksen aineisto on peräisin Kuortaneen Ruismäestä Veli-Matti Ruismäen ruokohelpiviljelmiltä. Viljelmät on perustettu vuonna 2004 ja ensimmäinen sato korjattiin keväällä Ruokohelpiviljelmät sijaitsivat viidellä eri lohkolla lähellä toisiaan. Kaikkien lohkojen maalajina oli multamaa. Lohkojen pinta-alat olivat 1,14-1,95 ha ja yhteispinta-ala oli 7,20 ha. Korjuu aloitettiin , tällöin lumien sulamisesta oli kulunut vain muutama vuorokausi. Niiton sekä paalauksen osalta korjuu saatiin päätökseen Lähikuljetus suoritettiin lohkon 1 osalta välittömästi paalauksen jälkeen, mutta muilta lohkoilta vasta myöhemmin. Ruokohelpi niitettiin maataloustraktoriin kytkettävällä John Deeren valmistamalla 1365-niittomurskaimella. Niittomurskain pyrittiin säätämään siten, että ruokohelpi saataisiin korjattua talteen mahdollisimman vähin korjuutappioin. Sato leikattiin läheltä maanpinnan tasoa ja niittomurskaimen ulostuloaukot säädettiin mahdollisimman väljiksi. Niittämiseen kulunut aika mitattiin yhteisajanmenekkinä, jossa mukana olivat kaikki lohkot 1-5. Niitosta aiheutuneita kustannuksia laskettaessa on käytetty urakoitsijan ilmoittamia todellisia taksoja. Lohko 1 paalattiin Claas Rollant 62 merkkisellä pyöröpaalaimella, mutta ko. paalain ei soveltunut ruokohelven paalaamiseen lohkolla vallitsevissa olosuhteissa. Paalaimen noukintapöytä oli liian kapea ja sidonta oli mahdollista suorittaa vain narulla. Edellä mainituista syistä johtuen paalainta päätettiin vaihtaa ja ottaa käyttöön kiinteäkammioinen Claas Rollant 250 -pyöröpaalain, jonka noukintapöytä oli leveämpi ja sidonta voitiin suorittaa verkkoa käyttäen. Rollant 250 -koneella paalattiin lohkot 2-5. Paaleja tehtiin yhteensä 147 kpl, joista neljä rikkoutui paalatessa. Lohkoittain paaleja saatiin seuraavasti: lohko 1 = 23 kpl, lohko 2 = 41 kpl, lohko 3 = 27 kpl, lohko 4 = 31 kpl ja lohko 5 = 25 kpl. Paalaukseen kulunutta ajanmenekkiä tarkkailtiin lohkoittain sekä yhden paalin paalaamiseen kuluvan ajan osalta. Yksittäisen paalin paalaamiseen kulunutta aikaa tarkkailtiin 54 paalin osalta. Lohkolla 1 aikaa kului kohtuuttoman paljon koneen 10\n14 säätämiseen. Tämän takia tuloksia laskettaessa lohkolla 1 on käytetty lohkojen 2-5 mittauksista laskettua keskimääräistä ajanmenekkiä pinta-alaan suhteuttaen. Lohkoilta 2-5 punnittiin satunnaisesti 10 paalia/lohko ja lohkolta 1 punnittiin 6 paalia. Massan punnituksessa käytettiin Dynamic Platforms merkkistä ajoneuvovaakaa. Vaaka oli asetettu traktorin peräkärryyn, josta laidat oli poistettu (kuva 1). Mitattujen paalien massoista laskettiin keskimääräiset lohkokohtaiset paalien massat, joita käytettiin lohkokohtaisten ruokohelpisatojen laskennassa. Kuva 1. Ruokohelpipaalien punnitusta Dynamic Platforms ajoneuvovaa alla. (Kuva: Jussi Laurila) Lähikuljetus lohkoilta välivarastoon tapahtui maataloustraktorilla, johon oli kytketty pyöröpaalien kuljetukseen soveltuva perävaunu. Perävaunun kuormaus ja purku suoritettiin etukuormaajalla varustetulla maataloustraktorilla. Lähikuljetukseen kulunutta aikaa seurattiin lohkoittain. 11\n15 3.2 MURSKAUS JA BRIKETÖINTI Ruokohelven briketöintiä havainnoitiin Kuortaneen energiaosuuskunnan tuotantolaitoksessa Kuortaneen Leppälänkylässä. Ruokohelpipaalien murskaus ennen briketöintiä suoritettiin Vest-Wood Suomi Oy:n tuotantolaitoksessa Leppälänkylässä. Murskauksen ja briketöinnin tuotosta selvitettiin mittaamalla aikaa, joka kului tietyn ruokohelpierän käsittelyyn. Aineistoa kerättiin yhteensä kuudesta ruokohelpipyöröpaalista ja niiden murskauksesta sekä briketöinnistä. Briketöintihallin läheisyydessä oli käytössä Dynamic Platforms -merkkinen ajoneuvovaaka, jolla murskattavien paalien massa punnittiin ennen murskausta. Yhteensä ruokohelpeä murskattiin ja briketöitiin 1390 kg. Paalien kosteuspitoisuus mitattiin Wile 25 -digitaalisella kosteusmittarilla (kuva 2). Kuva 2. Paalin kosteus määritettiin kolmen mittauksen keskiarvona käyttäen digitaalista Wile 25 -kosteusmittaria. (Kuva: Jussi Laurila) Ruokohelpipyöröpaalit murskattiin ennen briketöintiä Weima WL 15 -merkkisellä roottorimurskaimella, joka oli varustettu 55 kw:n sähkömoottorilla. Laitteen roottorin leveys oli 1500 mm ja halkaisija 368 mm. Roottorissa oli 100 terää. Laitteen murskauskapasiteettia selvitettiin mittaamalla murskattavien ruokohelpipaalien massaa ja paalien murskaamiseen kulunutta aikaa. Murskauksen kustannuksia laskettaessa on 12\n16 käytetty jälleenmyyjän ilmoittamaa (30 kw/h) arviota sähkönkulutuksesta ruokohelpipaaleja murskattaessa. Briketöinti aloitettiin noin 20 minuuttia myöhemmin, kuin paalien murskaus. Molemmat koneet (murskain ja briketöintikone) kävivät käynnistämisen jälkeen keskeytyksettä kokeen loppuun saakka. Briketöinti tehtiin Adelmann BP550 -merkkisellä briketöintikoneella (kuva 3), jonka puristinosan nimellishalkaisija oli 55 mm. Briketöintikoneen tuotosta selvitettiin 100 litran näyte-erällä, jonka massa ja valmistamiseen kulunut aika mitattiin. Lisäksi määritettiin brikettien kiintotiheys. Kiintotiheyttä määritettäessä briketin tilavuus laskettiin sylinterin kaavaa käyttäen ja massa punnittiin laboratoriovaa alla. Kuva 3. Briketöintikone asennettuna sisätiloihin. Etualalla kuljetin, jota pitkin briketit siirretään viereiseen varastorakannukseen oikealle. (Kuva: Jussi Laurila) 3.3 BRIKETTIEN POLTTO Ruokohelpibrikettien ominaisuuksia testattiin sekä laboratoriossa että lämpölaitoksessa. Laboratorio-analyysit tehtiin Vaskiluodon Voima Oy:n Seinäjoen voimalaitoksen (SEVO) 13\n17 laboratoriossa. Laboratoriossa briketistä määritettiin kosteus, tuhkapitoisuus, tehollinen lämpöarvo kuiva-aineesta ja tehollinen lämpöarvo käyttökosteudessa. Ruokohelpibrikettien polttoa seurattiin lämpölaitoksessa, jossa oli Tulostekniikan valmistama 700 kw:n lämpökattila. Kattilassa oli viistoporrasarina. Briketistä vapautuva lämpöenergia määritettiin polttamalla 1600 kg ruokohelpibrikettiä, josta vapautunut lämpöenergia mitattiin lämpölaitoksen energiamittarilla. Energiamittarin mittaustuloksessa ei ole mukana hukkalämpöä, vaan tulos kuvaa lämpölaitokselta lähtevää todellista energiamäärää. Laitoksen hyötysuhteeksi on aikaisempien päästömittausten yhteydessä mitattu 85 %. 14\n18 4 TULOKSET 4.1 KORJUU Niitto Viiden peltolohkon niittämiseen kului aikaa yhteensä 4 h 32 min. Lohkojen yhteispinta-ala oli 7,20 ha, joten keskimääräinen hehtaarikohtainen ajanmenekki oli 38 min/ha. Niiton kokonaiskustannukset viideltä lohkolta olivat yhteensä 216. Hehtaarin alan niittäminen maksoi siis 30. Niiton tuntitaksaksi saatiin 47,65 /h Paalaus ja sato Paaleja paalattiin yhteensä 147 kpl. Paalaamiseen kului aikaa yhteensä 6 h 57 min. Paalauksen lohkoittainen ajanmenekki oli seuraava: lohko 1 = 66 min, lohko 2 = 130 min, lohko 3 = 77 min, lohko 4 = 73 min ja lohko 5 = 71 min. Lohkolla 1 paalaukseen kulunut aika on laskettu lohkojen 2-5 mittausten perusteella pinta-alaan suhteuttaen, koska lohkolla 1 aikaa kului kohtuuttomasti koneen säätämiseen. Yhden pyöröpaalin valmistaminen maksoi 5,5 ja yhteensä paalauksesta aiheutui kustannuksia 787. Hehtaarin paalaaminen maksoi keskimäärin 109. Yhden paalin paalaamiseen kuluvaa aikaa seurattiin 54 paalin osalta. Havaintojen perusteella keskimääräinen paalin paalaus kesti 2 min 27 sekuntia ja havaintojen keskihajonta oli 37 sekuntia. Häiriön sattuessa paalikoneeseen, aikaa kului jopa neljä minuuttia paalia kohden. Häiriöt johtuivat mm. paalien takertumisesta paalikoneen kammioon sitä tyhjennettäessä. Kaaviossa 1 on esitetty punnittujen paalien keskimääräinen massa peltolohkoittain. Kaikkien punnittujen paalien keskimääräinen massa oli 233 kg. Paalien massat olivat kg välillä keskihajonnan ollessa 36 kg. Paalin halkaisija oli 125 cm, leveys 120 cm ja tilavuus 1,47 m 3. Keskimääräiseksi paalin tiheydeksi saadaan 158 kg/m 3. Esimerkiksi puuhun verrattuna tiheys on alhainen. Alhaisesta tiheydestä johtuen ruokohelpipaalien taloudellinen kaukokuljetusmatka jää melko lyhyeksi. 15\n19 300 Paalien keskimääräinen massa, kg Lohko 1 Lohko 2 Lohko 3 Lohko 4 Lohko 5 Kaavio 1. Punnittujen paalien keskimääräinen massa peltolohkoittain. Ruokohelven hehtaarisato vaihteli lohkoittain kg/ha välillä. Keskimääräinen hehtaarisato oli 4638 kg/ha ja lohkoittainen hehtaarisatojen keskihajonta oli 638 kg. Kaaviossa 2 on esitetty hehtaarikohtaiset ruokohelpisadot lohkoittain. Lohkon 1 alhainen hehtaarisato johtuu todennäköisesti suurista korjuutappioista, koska lohkolla käytetty paalain ei soveltunut ruokohelven kevätkorjuuseen vallitsevissa olosuhteissa. Suurin sato 5160 kg/ha saatiin lohkolta Sato, kg/ha Lohko 1 Lohko 2 Lohko 3 Lohko 4 Lohko 5 Kaavio 2. Ruokohelpisato lohkoittain kg/ha. 16\n20 Korjuutappioita ei tässä tutkimuksessa mitattu, mutta silmämääräisesti arvioiden niitä voitiin selkeästi havaita (kuva 4). Todennäköisesti käyttämällä joko muuttuvakammioista pyöröpaalainta tai kanttipaalainta voitaisiin korjuutappiota jonkin verran vähentää. Paalauksen aikana alueen yli kulkenut sadekuuro kasteli hieman paalattavaa ruokohelpeä. Sateen vaikutuksesta pölyäminen loppui ja silmämääräisesti arvioiden varisemistappiot pienenivät. Paalausurakoitsijan mukaan sateen jälkeen ruokohelpipaaleista tuli hieman tiiviimpiä kuin ennen sadetta. Edellä mainittua havaintoa vahvistavat lohkon 3 paalien massat, jotka olivat heti sateen jälkeen korjatulta lohkolta keskimäärin noin 30 kg painavampia kuin kaikkien punnittujen paalien massojen keskiarvo (kaavio 1). Todennäköisesti lohkon 3 paalien painavampaa massaa selittää kolme tekijää: 1. paalien korkeampi tiheys, 2. ruokohelven korkeampi kosteuspitoisuus ja 3. pienemmät varisemistappiot. Kuva 4. Paalauksen yhteydessä osa ruokohelpisadosta varisee peltoon. (Kuva: Jussi Laurila) Kuljetus ja varastointi Paalien lähikuljetus pellolta välivarastoon suoritettiin etukuormaajalla varustetulla maataloustraktorilla, johon oli kytketty paalien kuljetukseen soveltuva peräkärry. 17\n21 Yhdistelmällä voitiin kuljettaa helposti noin 10 pyöröpaalia kerralla. Tällöin kuorma ei ollut liian raskas ja se oli helppo sekä kuormata että purkaa eikä se myöskään aiheuttanut raiteita peltoon eikä teihin. Kaukokuljetuksessa perävaunuun voitiin lastata paalia. Kuormauksen ja purkamisen ajaksi peräkärry täytyi irrottaa traktorin peräkoukusta. Käyttämällä kahta traktoria voitaisiin kuormausta ja purkua hieman nopeuttaa, mutta toisaalta kahdesta työkoneesta aiheutuisi suuremmat kustannukset. Paalit varastoitiin joko peltolohkoille tai peltojen läheisyydessä sijaitsevaan tilavaan puurakenteiseen latoon (kuva 5). Lähikuljetuksessa kuorman (10 paalia) lastaukseen, siirtoon ja purkuun kuluu aikaa min. Yhteensä lähikuljetukseen kului aikaa noin 6 tuntia. Kustannuksia lähikuljetuksesta aiheutui yhteensä kaikilta viideltä lohkolta noin 150 eli 25 /h. Kuva 5. Ruokohelpipyöröpaalien välivarastointia tilavassa varastoladossa. (Kuva: Jussi Laurila) Kaukokuljetus suoritettiin samalla kalustolla kuin lähikuljetus. Kaukokuljetuksessa peräkärryyn lastattiin 18 pyöröpaalia, joiden keskimääräinen yhteismassa oli noin 4200 kg. Yhden paalikuorman siirtäminen välivarastolta Ruismäestä briketöintilaitokselle Leppälänkylään vei aikaa noin 60 min. Aika sisältää ajon yrittäjän kotoa välivarastolle 18\n22 Ruismäkeen, kuormauksen, ajon välivarastolta briketöintilaitokselle Leppälänkylään ja siellä kuorman purkamisen. Välivaraston ja jatkojalostuskohteen välinen etäisyys oli 15 km. 4.2 MURSKAUS JA BRIKETÖINTI Paalien murskaus Paaleja murskattiin yhteensä 6 kpl ja niiden murskaamiseen kului aikaa 4 h 35 min. Paalien keskimääräinen kosteus oli 9,3 %, yhteismassa 1390 kg ja paalien keskimääräinen massa oli 232 kg. Keskimääräinen massa oli näin ollen lähes sama kuin korjuussa punnittujen 46 paalin massan keskiarvo (233 kg). Yhden paalin murskaamiseen kului aikaa keskimäärin 46 min. Eli tuhannen kilogramman ruokohelpierän murskaamiseen kuluu aikaa 3 h 18 min. Tunnissa koneella saadaan murskattua ruokohelpeä keskimäärin 303 kg. Kahdeksan tunnin jaksossa murskalla saadaan valmistettua noin 2400 kg ruokohelpisilppua. Asetettaessa paaleja murskaimeen on huomioitava paalien oikea asento (kuva 6). Laitteen jälleenmyyjän ohjeistuksen mukaan paali asetetaan murskaimeen siten, että paalin pyörimisakselin suunta on sama kuin murskan roottorin akselin suunta. Tällöin paali pääsee pyörimään ja se murskautuu tasaisesti. Mikäli paali asetetaan murskaimeen esim. pystyasennossa, niin se saattaa jäädä osittain murskautumatta, koska murskaus tapahtuu laitteen alaosan etureunassa ja tällöin murskaimen yläosan etuseinä estää paalin siirtymisen kohti teriä. Murskaimeen sopii kaksi paalia päällekkäin, mutta murskaus tapahtuu yksi paali kerrallaan. Päällimmäisen paalin massa nopeuttaa alemman paalin murskautumista. 19\n23 Kuva 6. Häiriöttömän murskauksen varmistamiseksi paali on asetettava murskaimeen kuvan osoittamalla tavalla. (Kuva: Jussi Laurila) Briketin puristaminen Briketöintikone käynnistettiin noin 20 minuuttia myöhemmin kuin paalien murskaus alkoi. Käynnistämisen jälkeen sekä murskain että briketöintikone kävivät keskeytyksettä kokeen loppuun saakka. Koneiden keskinäiset tuotokset olivat suunnilleen samansuuruisia. Sadan litran näyte-erän perusteella briketöintikoneen tuottavuus oli 314 kg/h. Tuhannen kilogramman brikettierän valmistamiseen kuluu aikaa 3 h 11 min. Briketin irtotiheydeksi saatiin 530 kg/m 3 ja kiintotiheydeksi 990 kg/m 3. Kahdeksan tunnin työpäivässä brikettejä ehditään valmistaa noin 2500 kg. 4.3 BRIKETTIEN POLTTO SEVO:n Laboratoriossa Seinäjoella ruokohelpibrikettien kosteudeksi mitattiin 10,9 % ja tuhkapitoisuudeksi 2,9 %. Brikettien tehollinen lämpöarvo käyttökosteudessa oli 4,4 MWh/t. Kuiva-aineen teholliseksi lämpöarvoksi määritettiin 5,0 MWh/t. 20\n24 Ruokohelpibrikettien lämpölaitospolttokoe tehtiin viikolla 25, jolloin sää oli helteinen lämpötilan ylittäessä päivittäin reilusti yli 20 C. Brikettien lämpö-arvoksi saatiin 3,4 MWh/t, joka ei sisällä hukkalämpöä. Brikettien lämpö-arvo, jossa mukana on myös hukkalämpö, voidaan laskea, kun lämpölaitoksen hyötysuhde tunnetaan. Aikaisemmin suoritetussa päästömittauksessa lämpölaitoksen hyötysuhteeksi on saatu 85 %. Tällä lukuarvolla laskien saadaan ruokohelpibrikettien lämpöarvoksi 4,0 MWh/t. Todellisuudessa lämpölaitoksen hyötysuhde vallitsevissa polttokoeolosuhteissa saattoi olla alle 85 %, johtuen mm. vähäisestä lämmönkulutuksesta. Alhaisesta kulutuksesta johtuen lämpölaitos kävi tyhjäkäyntiä ja välillä jopa pysähtyi. Laitoksen energiamittarin mukaan lämpölaitokselta lähtevän lämpöenergian määrä oli vain kw. Poltossa havaittiin, että palopäähän kertyi tuhkaa. Tuhka aiheutti ongelmia myös arinalla. Tuloksia tarkasteltaessa on huomioitava kokeen aikana vallinnut pieni lämmönkulutus, joka saattaa vaikuttaa tulosten luotettavuuteen. 4.4 KANNATTAVUUS EU-tuet EU-tuilla on merkittävä vaikutus ruokohelven viljelyn kannattavuuteen. Taulukossa 2 esitetään vuoden 2006 hehtaarikohtaiset tilatukiarviot C1- ja C2-alueille. Taulukossa tuet ovat viiden euron tarkkuudella, lopullinen summa riippuu kevään 2006 peltopinta-alasta. Kasvinviljelytilalla C1-alueella (Kuortane) tuet ovat yhteensä 563 /ha. Mikäli keskimääräiseksi sadoksi oletetaan 5000 kg/ha, niin ruokohelpitonnia kohti laskettuna kasvinviljelytilalla C1-alueella tuen suuruus on 112,60 /t ja 7000 kg/ha satotasolla tuen suuruus on 80,43 /t. 21\n25 TUKI PINTA-ALATUET v C1-alue C2-alue CAP-tilatuki Energiakasvituki * LFA-tuki, kasvitila LFA-tuki, kotieläintila Ympäristötuki kasvitila Ympäristötuki kotieläintila Yleinen hehtaarituki 35 Yhteensä kasvitila Yhteensä kotieläintila * Energiakasvituki vaatii sopimuksen jalostajan kanssa. Taulukko 2. Tilatukiarvio viiden euron tarkkuudella, lopullinen summa riippuu kevään 2006 peltopinta-alasta. (TUOMINEN 2006) Tuotantokustannukset Taulukossa 3 tarkastellaan ruokohelven tuotantokustannuksia. Laskelman kohdissa: perustaminen, viljelyn lopettaminen ja hoito on osittain käytetty MTT:n tutkimuksen lukuarvoja. (PAHKALA 2005) Kohdassa korjuu käytetään yrittäjän ilmoittamia kustannuksia ja maan arvona keskimääräistä hehtaarihintatasoa Kuortaneella. Vähentämällä C1-alueen kasvinviljelytilan EU-tuista (563 /ha) ruokohelven tuotantokustannukset (466,07 /ha) saadaan tulokseksi noin 97 /ha ja 19 /t, kun satotasoksi oletetaan 5 t/ha. Mikäli satotasoksi oletetaan 7000 kg/ha, niin saadaan tulokseksi noin 12 /ha ja 2 /t. 22\n26 Satovuotta kohti Määrä /yks. /ha /ha /t % h/ha h/t Perustaminen, 1 krt/kierto Ruiskutus ennen viljelyn 1 8,77 0,88 0,18 0,19 aloittamista Glyfosaatti 4 4,51 18,04 1,80 0,36 0,39 Siemenet, kg 12 5,50 66,00 6,60 1,32 1,42 Lannoitteet, Kevätviljan Y ,27 81,00 8,10 1,62 1,74 Herbisidi, Hormo MCPA 1,5 6,00 9,00 0,90 0,18 0,19 Koneet, h 3,37 104,91 10,49 2,10 2,25 0,37 0,075 Ihmistyö, h 4,85 8,06 39,09 3,91 0,78 0,84 0,54 0,108 Perustaminen 326,81 32,68 6,54 7,01 Satovuotta kohti Viljelyn lopettaminen, 1 krt/kierto Määrä /yks. /ha /ha /t % h/ha h/t Ruiskutus 1 8,77 0,88 0,18 0,19 Glyfosaatti 4 4,51 18,04 1,80 0,36 0,39 Viljelyn lopettaminen 26,81 2,68 0,54 0,58 Satovuotta kohti Hoito, 9 krt/kierto Määrä /yks. /ha /ha /t % h/ha h/t Lannoitteet, Kevätviljan Y ,27 81,00 81,00 16,20 17,38 Koneet, h 0,22 15,63 15,63 3,13 3,35 0,22 0,044 Ihmistyö, h 0,34 8,06 2,74 2,74 0,55 0,59 0,34 0,068 Hoito 99,37 99,37 19,87 21,32 Satovuotta kohti Korjuu + kuljetus, 9 krt/kierto Määrä /yks. /ha /ha /t % h/ha h/t Niitto, niittomurskain 1 30,00 30,00 30,00 6,00 6,44 Paalaus, pyöröpaali 21 5,50 115,50 115,50 23,10 24,78 Lähikuljetus, kuormaa 2 10,42 20,83 20,83 4,17 4,47 Kaukokuljetus 1 25,00 25,00 25,00 5,00 5,36 Korjuu ja kuljetus 191,33 191,33 38,27 41,05 Satovuotta kohti Määrä % /ha /ha /t % h/ha h/t Pellon korko ,00 28,00 30,04 Kustannukset yhteensä 466,07 93, Koneet yhteensä 26,12 5,22 5,60 0,59 0,12 Ihmistyö yhteensä 6,65 1,33 1,43 0,88 0,18 Taulukko 3. Ruokohelven tuotantokustannuslaskelma, jossa satotasoksi on oletettu 5000 kg/ha. (PAHKALA 2005) Kaaviossa 3 esitetään ruokohelven tuotannosta aiheutuvat kustannukset viiden kustannuserän osalta, kun satotasoksi on oletettu 5000 kg/ha (ks. taulukko 2). Y-akselilla ovat kustannukset prosentteina kokonaistuotantokustannuksista. Suurimmat kustannukset ruokohelven tuotannossa aiheutuu korjuusta (sis. lähi- sekä kaukokuljetuksen) ja pääomakustannuksista. Pääoman vaihtoehtoisen tuoton tuottovaatimukset vaikuttavat ratkaisevasti tuotantokustannuslaskelman tulokseen. 23\n27 Kustannukset, % Perustaminen Viljelyn lopettaminen Hoito Korjuu ja kuljetus Pellon korko Kaavio 3. Ruokohelven suhteelliset tuotantokustannukset perustamisen, viljelyn lopettamisen, hoidon, korjuun sekä kuljetuksen ja pellon koron osalta, kun satotasoksi oletetaan 5000 kg/ha Murskauksen ja briketöinnin kustannukset Taulukossa 4 esitetään murskauksen ja briketöinnin tuotantokustannuslaskelmat. Laskelmissa on käytetty kolmea eri henkilötyön määrää: vaihtoehto 1) murskaus 20 h/pv, vaihtoehto 2) murskaus 7 h/pv ja vaihtoehto 3) murskaus 2 h/pv. Briketöinnissä henkilötyönmääränä on käytetty kaikissa kolmessa vaihtoehdossa 1 h/pv. Henkilötyön määrään vaikuttaa lähinnä murskauslinjan automatisointiaste. Kokeen suorittamishetkellä murskauslinja ei ollut varustettu automaattisella paalinsyöttökoneella, joten se sitoi käytännössä yhden työntekijän koko murskauksen ajan. Murskauksesta ja briketöinnistä aiheutui kustannuksia yhteensä 78 /t, kun murskauksen palkkakustannustunteina käytetään 20 h/pv. Kustannukset ovat huomattavasti alemmat, yhteensä 37 /t, mikäli murskauksen vaatimat palkkakustannustunnit kyetään alentamaan tasolle 2 h/pv. Murskauksen ja briketöinnin kustannuslaskelmissa on oletettu, että koneita käytetään kolmessa vuorossa. Tällöin koneiden tuotantokapasiteetti on kg/v. Tällaisen ruokohelpimäärän tuottamiseen tarvittaisiin peltoa 300 ha, kun satotasoksi oletetaan 5000 kg/ha. 24\n28 MURSKAUS BRIKETÖINTI TAUSTATIEDOT TAUSTATIEDOT Palkkakustannustunnit 1) 20 h/pv 420 h/kk 4620 h/v Palkkakustannustunnit 1) 1 h/pv 21 h/kk 231 h/v Palkkakustannustunnit 2) 7 h/pv 147 h/kk 1617 h/v Palkkakustannustunnit 2) 1 h/pv 21 h/kk 231 h/v Palkkakustannustunnit 3) 2 h/pv 42 h/kk 462 h/v Palkkakustannustunnit 3) 1 h/pv 21 h/kk 231 h/v Hankintahinta Hankintahinta Käyttöikä, h 10 v 5000 h/v Käyttöikä, h 10 v 5000 h/v Jäännösarvo Jäännösarvo Huolto, korjaus ym. 1,00 /h Huolto, korjaus ym. 0,43 /h Sähkö 30 kw/h Sähkö 22 kw/h Tuottavuus 300 kg/h Tuottavuus 300 kg/h KUSTANNUKSET / VUOSI KUSTANNUKSET / VUOSI Henkilökustannus 1) 15 /h 4620 h/v /v Henkilökustannus 1) 15 /h 231 h/v 3465 /v Henkilökustannus 2) 15 /h 1617 h/v /v Henkilökustannus 2) 15 /h 231 h/v 3465 /v Henkilökustannus 3) 15 /h 462 h/v 6930 /v Henkilökustannus 3) 15 /h 231 h/v 3465 /v Huolto, korjaus ym. 1,00 /h 5000 /v Huolto, korjaus ym. 0,43 /h 2143 /v Sähkö 8 c/kwh /v Sähkö 8 c/kwh 8800 /v Pääoman poisto 1v 1,40 /h 7000 /v Pääoman poisto 1v 1,40 /h 7000 /v Pääoman korko 4 % 0,36 /h 1800 /v Pääoman korko 4 % 0,36 /h 1800 /v YHTEENSÄ 1) /v YHTEENSÄ 1) /v YHTEENSÄ 2) /v YHTEENSÄ 2) /v YHTEENSÄ 3) /v YHTEENSÄ 3) /v Vuosituotos 1500 t/v Vuosituotos 1500 t/v Kustannukset 1) 63 /t Kustannukset 1) 15 /t Kustannukset 2) 33 /t Kustannukset 2) 15 /t Kustannukset 3) 22 /t Kustannukset 3) 15 /t 1) Henkilötyötunnit murskauksessa 20 h/pv ja briketöinnissä 1 h/pv. 2) Henkilötyötunnit murskauksessa 7 h/pv ja briketöinnissä 1 h/pv. 3) Henkilötyötunnit murskauksessa 2 h/pv ja briketöinnissä 1 h/pv. Taulukko 4. Murskauksen ja briketöinnin kustannukset kolmella eri henkilötyömäärällä laskettuna Kokonaiskustannukset Taulukossa 5 esitetään yhteenveto ruokohelven tuotannosta, murskauksesta ja briketöinnistä aiheutuvista kustannuksista sekä EU-tuista. Laskelmat on tehty kahdella eri satotasolla: 5000 kg/ha ja 7000 kg/ha. Edelleen molempien satotasojen laskelmat on jaettu kahteen eri kustannustasoon. Vihreällä värillä kuvataan nykyistä vallitsevaa kustannustasoa ja keltaisella värillä merkittyjen sarakkeiden kohdissa on nykyiseen kustannustasoon lisätty 10 %. Laskemalla ruokohelven viljelyn tuotantokustannukset, murskauksen kustannukset ja briketöinnin kustannukset yhteen EU-tuet huomioiden saadaan tulokseksi: 93,21 /t + (- 112,60 /t) + 63,40 /t + 15,47 /t = 59,48 /t, kun murskauksen vaatimana 25\n29 palkkakustannustunteina käytetään 20 h/pv ja satotasoksi oletetaan 5000 kg/h. Mikäli murskauksen palkkakustannustunteina käytetään 2 h/pv, niin saadaan tulokseksi: 93,21 /t + (-112,60 /t) + 21,82 /t + 15,47 /t = 17,90 /t. Satotaso 5000 kg/ha Satotaso 7000 kg/ha Nykyinen Nykyinen Nykyinen Nykyinen kustannus- kustannus- kustannus- kustannustaso Kustannus / tuki taso +10% taso taso +10% Tuotantokustannukset, /t 93,21 102,53 78,71 86,58 EU-tuet, /t -112,60-80,43 Murskauksen kustannukset, /t 1) 63,40 69,74 63,40 69,74 Murskauksen kustannukset, /t 2) 33,37 36,71 33,37 36,71 Murskauksen kustannukset, /t 3) 21,82 24,00 21,82 24,00 Briketöinnin kustannukset, /t 15,47 17,02 15,47 17,02 Yhteensä, /t 1) Yhteensä, /t 2) Yhteensä, /t 3) ) Henkilötyötunnit murskauksessa 20 h/pv ja briketöinnissä 1 h/pv. 2) Henkilötyötunnit murskauksessa 7 h/pv ja briketöinnissä 1 h/pv. 3) Henkilötyötunnit murskauksessa 2 h/pv ja briketöinnissä 1 h/pv. Taulukko 5. Yhteenveto ruokohelven kustannuksista nykykustannusten ja 10 % kustannustason nousun mukaan kahdella eri satotasolla laskettuna. Taulukossa 6 esitetään briketin myynnistä aiheutuva voitto / tappio eri myyntihinnoilla laskettuna. Tarkastelussa on mukana kaksi eri hehtaarisatotasoa: 5 t/ha ja 7 t/ha. Molemmat satotasot on jaettu kolmeen eri tuotantokustannusluokkaan riippuen murskauksessa käytettävästä henkilötyötuntimäärästä. Kohdassa 1) henkilötyön määrä on 20 h/pv, kohdassa 2) 7 h/pv ja kohdassa 3) 2 h/pv. Laskelmien voitto / tappio sarakkeiden arvot ovat hehtaarikohtaisia arvoja 5 t/ha tai 7 t/ha. Taulukosta nähdään, että ruokohelven briketöinti satotasolla 7 t/ha on satotasoa 5 t/ha kannattavampaa ainoastaan seuraavin ehdoin. Briketin myyntihinnan on ylittettävä 80 /t ja murskauksen vaatimat henkilötyötunnit ovat 2 h/pv. Mikäli murskauksessa henkilötyön määrää ei kyetä alentamaan nykyisestä (20 h/pv) niin ruokohelven briketöinti on tappiollista satotasolla 7000 kg/ha, jos briketin myyntihinta on alle 80 /t. Suuremman sadon huonompi kannattavuus johtuu suhteellisesta EU-tuen pienenemisestä ruokohelpitonnia kohti laskettuna. 26\n30 SATO, 5 t/ha SATO, 7 t/ha Briketin Tuotantokustannus, Tuotantokustannus, myynti- 1) 59 /t 2) 29 /t 3) 18 /t 1) 77 /t 2) 47 /t 3) 36 /t hinta, /t VOITTO / TAPPIO, /ha ) Henkilötyötunnit murskauksessa 20 h/pv. 2) Henkilötyötunnit murskauksessa 7 h/pv. 3) Henkilötyötunnit murskauksessa 2 h/pv. Taulukko 6. Hehtaarin briketöidyn ruokohelpisadon myynnistä aiheutuva voitto / tappio 5 ja 7 tonnin hehtaarisadolla eri briketin myyntihinnan funktiona. 5 JOHTOPÄÄTÖKSET Ruokohelven kevätkorjuussa peltojen sijainnilla ja kantavuudella on suuri merkitys sadonkorjuun onnistumisen kannalta. Ruokohelpiviljelmät tulisi perustaa ainoastaan kohteisiin, mihin kulkeminen kelirikon aikana raskailla koneilla ja täysperävaunuyhdistelmillä on mahdollista. Perustamisvaiheessa on kiinnitettävä erityistä huomiota pellon tasaisuuteen, sillä epätasainen pelto vaikeuttaa sadonkorjuuta ja aiheuttaa korjuutappioita. Korjuutappioiden määrää ei tässä tutkimuksessa mitattu, mutta silmämääräisesti niitä voitiin kuitenkin selkeästi havaita. Korjuukalustoa tulisi kehittää siten, että korjuutappiot jäisivät mahdollisimman pieniksi. Näin voitaisiin saada merkittävää sadonlisäystä. Pyöröpaalien alhaisesta tiheydestä ja muodosta johtuen, niiden varastointi ja kuljetus vaativat paljon tilaa. Suuri tilantarve aiheuttaa lisäkustannuksia sekä varastoinnissa että kuljetuksessa. Paalien tiheyttä voitaisiin nostaa käyttämällä korjuussa muuttuvakammioista pyöröpaalainta tai suurkanttipaalainta. Kanttipaalaimella paalattujen paalien muoto on myös edullisempi logistiikan kannalta. Toisaalta kanttipaalain on raskas ja sen hankintahinta on korkea. 27\n31 Kevätkorjatun ruokohelven briketöinti on mahdollista sekä myös taloudellisesti kannattavaa toimintaa tietyin edellytyksin. Briketit ovat helppoja käsitellä ja niiden kuljetuskustannukset ovat ruokohelpisilppua tai paaleja huomattavasti edullisempia. Brikettien kiintotiheys on yli kuusinkertainen ruokohelpipyöröpaalien kiintotiheyteen verrattuna. Briketöinnistä aiheutuu kuitenkin huomattavia lisäkustannuksia. Pienen ruokohelpipeltopinta-alan sadon briketöintiin ei ole taloudellisesti kannattavaa hankkia kalliita murskaus- ja briketöintilaitteita. Mikäli koneet hankitaan, on niitä käytettävä ympäri vuoden ja vuorokauden ympäri. Tässä tutkimuksessa tarkasteltujen murskaus- ja briketöintikoneiden vuosituotoskapasiteetti oli noin kg. Tällaisen ruokohelpimäärän tuotanto vaatii peltopinta-alaa noin 300 ha, mikäli satotasoksi oletetaan 5 t/ha. Pienemmältä ruokohelpipeltopinta-alalta saadun sadon briketöiminen voi myös olla kannattavaa, mikäli briketöintiin voidaan käyttää johonkin muuhun käyttötarkoitukseen hankittua jo olemassa olevaa konekantaa. Esimerkiksi puunjalostustehtaalla voidaan viikolla briketöidä puunjalostusprosessissa syntyvää purua ja viikonloppuna ruokohelpeä, kuten tässä tutkimuksessa tapahtuikin. Murskauksen kustannukset riippuvat merkittävästi murskan automatisointiasteesta. Ilman automaattista paalinsyöttökuljetinta murskain sitoo käytännössä yhden työntekijän koko murskauksen ajaksi. Tästä aiheutuu kohtuuttoman suuret kustannukset. Automaattisella paalinsyöttökuljettimella voidaan henkilötyötunteja vähentää huomattavasti ja näin ollen alentaa kustannuksia merkittävästi. Laboratorioanalyyseissä ruokohelpibriketille saatiin hieman korkeampia lämpöarvoja, kuin mitä kirjallisuudessa esiintyy. Lämpölaitoksen polttokokeessa saatiin lämpöarvoksi myös hyvä tulos vaikka lämpöenergian kulutus oli kokeen aikana pieni. Laboratoriossa mitatulle kirjallisuutta korkeammalle lämpöarvolle ei löytynyt selitystä. Lämpölaitospolttokokeen aikana vallinneet olosuhteet asettavat tulosten yleistettävyydelle rajoituksia. On todennäköistä, että suuremmalla lämpöenergiankulutuksella lämpölaitoksen hyötysuhde kasvaa ja tuhka käyttäytyy eri tavalla, kuin pienellä energian kulutuksella. Ruokohelpibriketin poltosta tarvitaan lisätutkimusta, että voitaisiin arvioida paremmin sen soveltuvuutta lämmöntuotantoon. Selvitettäviä asioita olisivat mm. päästöt ja tuhkan käyttäytyminen. 28


Promosaik Suomi – promosaik-translation.org\nYou are here: Home / Promosaik Suomi\nTervetuloa ProMosaik Suomeen!\nProMosaik Suomi on osa ProMosaik GROUP -sivustoa, joka on omistettu Suomelle.\nProMosaik GROUPin, ProMosaik Translationin, The Quality Translatorin ja MBC:n käännösosastot kääntävät sinut kaikille kielille, joita puhutaan Suomessa. Tärkeimmät osaamisalueemme ovat tekniikka, laki, markkinointi, kulttuuri, patentit, kirjallisuus, yhteiskuntatieteet ja lääketiede.\nProMosaik Interlanguage tarjoaa verkkokielikursseja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiseksi Suomen ja muun maailman välillä.\nSuomi on tärkein virallinen kieli, jota puhutaan Suomessa, mutta on olemassa useita samankaltaisia murteita, jotka voidaan jakaa kolmeen kieliperheeseen: indoeurooppalaiseen, altaiciin ja afroaasialaiseen. Suomi on kulttuurikieli, jota käytetään kirjallisuudessa, tieteissä ja mediassa. Noin 90% Suomen väestöstä puhuu Suomea.. Suomessa asuuu myös ruotsalaisia vähemmistöjä, jotka puolestaan puhuvat ruotsia. Ruotsi on tärkeä uskonnollisista ja historiallisista syistä.\nProMosaik Children edistää farsi-satujen ja tarinoiden kääntämistä eurooppalaisille kielille torjuakseen syrjintää, islamofobiaa ja rasismia ja edistääkseen rauhallisempaa ja oikeudenmukaisempaa maailmaa.\nProMosaik LAPH tarjoaa ilmaisen julkaisun Irania koskevista kirjoista sekä farsin kielisten kirjoittajien ja tutkijoiden kirjoittamista teoksista ja tutkimuspapereista.\nProMosaik Poetry taas voittaa kielelliset esteet kääntämällä farsirunoutta.\nProMosaik tarjoaa myös 8 viikon harjoittelujaksoja ihmisoikeuksien käännösten alalla.\nSuomen osalta ProMosaik keskittyy kahteen pääasiaan: kulttuurivaihdon edistämiseen ja uskontojen väliseen vuoropuheluun muslimimaailman kanssa.\nKirjoita meille, soita päätoimistoomme Istanbuliin tai ota meihin yhteyttä Skypen, WhatsAppin tai sahkopostin kautta.\nTärkeitä linkkejä (englanniksi):\nKatso esittelyvideomme ProMosaik Suomesta.


London Calling - Blogivirta.fi\n» Lue blogi... Julkaistu: 04.06.2017 20:54 · Päivitetty: 11.09.2019 03:40\nSiinä minä olin, bussipysäkillä. Minä, matkalaukku ja baareista kotiutuva Kallio. Kotiin olin minäkin matkalla, se vain sattui olemaan vajaan parintuhannen kilometrin matkan päässä, Pohjois-Lontoossa. Kaikki alkoi noin puoli vuotta aiemmin. Tarkkaa päivää on hankala määritellä, mutta jossain välissä aloin hyväksyä rekrykonsulttien kontaktipyynnöt LinkedInissä. Taustalla oli vuosia takaraivossa kytenyt ajatus ulkomaille lähtemisestä. Asetin itselleni tavoitteen vuodelle […]\nAvainsanat: olin suomeksi ulkomaa tavoite puoli määrittää minä matkalaukku lontoo kilometri kallio hyväksyä ajatus


Hotellit – Sähköauton latauspiste – Sveitsi | Hotels.com\nHotellit – Sähköauton latauspiste – Sveitsi\nEtsi hotelleja, joissa on palvelu Sähköauton latauspiste – Sveitsi\nMissä yöpyä maassa Sveitsi?\nHotellit (Sähköauton latauspiste) – Zürich\nibis budget Zurich Airport1 tähti\nHyvä1 161 asiakasarvostelua\nLeoneck Swiss Hotel3,5 tähteä\nRadisson Hotel Zurich Airport4 tähteä\nWalhalla Hotel3,5 tähteä\nCentral Plaza Hotel4 tähteä\nHotellit (Sähköauton latauspiste) – Geneve\nHilton Geneva Hotel and Conference Centre4 tähteä\nNH Geneva Airport4 tähteä\nNovotel Geneve Centre4 tähteä\nBeau Rivage Geneva5 tähteä\nAdmiral Hotel3 tähteä\nHotellit (Sähköauton latauspiste) – Zermatt\nResidence Patricia Zermatt3 tähteä\nAlpen Resort Zermatt4 tähteä\nArt Hotel Grivola3 tähteä\nSaaserhof Apartments4 tähteä\nHotel Kristall-Saphir3,5 tähteä\nHotellit (Sähköauton latauspiste) – Lausanne\nAquatis Hotel3,5 tähteä\nAgora Swiss Night by Fassbind4 tähteä\nRoyal Savoy Lausanne5 tähteä\nHôtel LAKEVIEW Le Rivage3 tähteä\nNovotel Lausanne Bussigny4 tähteä\nTutustu kohteeseen Sveitsi\nHuippukaupungit – Sveitsi\nZürichKulttuurisesti rikas Zürich on täynnä nähtävyyksiä, joita ovat muun muassa Bahnhofstrasse (ostoskatu) ja ETH Zürich, minkä lisäksi se on tunnettu museoista ja kahviloista.\nGeneveGeneve on tunnettu museoista ja ravintoloista, ja se ihastuttaa kävijöitään suosituilla nähtävyyksillään, joihin kuuluvat muun muassa L'horloge fleurien kukkakello ja Jet d'Eau -suihkulähde.\nZermattLuonnonkaunis Zermatt on täynnä nähtävyyksiä, joita ovat muun muassa Matterhorn (vuori) ja Breuil-Cervinian hiihtoalue, minkä lisäksi se on tunnettu vuoristonäkymistä ja kylpylöistä.\nLausanneLausanne on tunnettu museoista ja ravintoloista, ja se ihastuttaa kävijöitään suosituilla nähtävyyksillään, joihin kuuluvat muun muassa Lausannen katedraali ja Olympiamuseo.\nLuzernLuzern on tunnettu vuoristonäkymistä ja museoista, ja se ihastuttaa kävijöitään suosituilla nähtävyyksillään, joihin kuuluvat muun muassa Kappelisilta ja KKL Lucerne.\nTrover-valokuva: Paczeal Zhao\nBernRomanttinen Bern on täynnä nähtävyyksiä, joita ovat muun muassa Stade de Suisse Wankdorf (stadion) ja Bundeshaus (Sveitsin parlamentti), minkä lisäksi se on tunnettu museoista ja ravintoloista.\nSuosituimmat nähtävyydet – Sveitsi\nBürgenstockJos haluat jaloitella ulkoilmassa ja hengittää raikasta vuoristoilmaa, ota suunnaksi suosittu Bürgenstock, joka sijaitsee 2,3 km:n päässä kaupungin Ennetbuergen keskustasta. Ennetbuergen kätkee rajojensa sisään lisäksi muita suosittuja ja näkemisen arvoisia luontokohteita, jollainen on esimerkiksi Mount Pilatus (vuori).\nTrover-valokuva: Sharon Dutton\nLes CrosetsLaskettelijoille ja lumilautailijoille Les Crosets, joka sijaitsee 3,8 km:n päässä kaupungin Val d'Illiez keskustasta. Jos tunnet itsesi rinteiden kuninkaaksi, Avoriazin hiihtokeskus ja Portes du Soleil sijaitsevat molemmat lähistöllä.\nTutustu tarkemmin kohteeseen Sveitsi\nSveitsi – Etsitkö hotellia, jossa on palvelu Sähköauton latauspiste?\nSähköauton latauspiste-hotellit kohteessa Sveitsi\n– Hotels.comin kautta voit tehdä helposti varauksen Sähköauton latauspiste-hotelliin kohteessa Sveitsi. Nopean verkkohakumme avulla voit tehdä seuraavaa:\netsiä, vertailla ja tarkastella palveluita Sähköauton latauspiste tarjoavia hotelleja kohteessa Sveitsi tähtiluokituksen, palveluiden, teeman, sijainnin, kaupunginosan tai ketjun perusteella\nvalita täydellisen hotellin kohteesta Sveitsi ja tarkastella huoneiden hintoja, hotellin tietoja, asiakasarvosteluja (0), kuvia ja videoita\nTiesitkö tämän? Kohteen Sveitsi palveluita Sähköauton latauspiste tarjoavista hotelleista suosituin on &TravellersChoice1.\nVertaile, tarkastele ja varaa edullisesti ja alennetuin hinnoin palveluita Sähköauton latauspiste tarjoavia hotelleja kohteesta Sveitsi Hotels.comin kautta.


Digiturva kuntoon – maksuton Kansalaisen kyberturvallisuus -verkkokurssi auttaa alkuun | Keski-Suomi | Keskisuomalainen\nMaksuton verkkokurssi opettaa käyttämään tietoverkkoja turvallisesti. Marko Happo\nKyberturvallisuusriskit ovat viime vuosina lisääntyneet, minkä vuoksi Suomessa halutaan lisätä kansalaisten taitoja käyttää tietoverkkoja turvallisesti. Yksi keino lisätä omaa osaamista on Jyväskylän avoimen yliopiston ja Maanpuolustuskoulutus MPK:n yhteistyössä toteuttama maksuton Kansalaisen kyberturvallisuus -verkkokurssi, joka julkaistiin lokakuussa.\n– Kurssi on suunnattu kaikille digiturvallisesta toiminnasta kiinnostuneille. Tässä on mahdollisuus saada konkreettista vastinetta verovaroille, sillä kurssi on ilmainen opetus- ja kulttuuriministeriön ja säätiörahoituksen vuoksi, kertoo lehtori Panu Moilanen Jyväskylän yliopistosta.\nKurssi johdattaa digitaalisen turvallisuuden perusteisiin. Opintoihin osallistujan ei tarvitse olla nörtti, sillä kurssilla opetetaan perustaitoja, joiden avulla jokainen voi varmistaa oman turvallisuutensa tietoverkoissa liikkuessaan. Tällä hetkellä kurssi on tarjolla vain suomeksi.\n– Kun verkossa osaa toimia oikein, ei riskeistä tule harmia itselle eikä muille. Yksinkertaistaen voisi ilmaista, että tässä tavallaan opiskellaan tietoverkon ”liikennesääntöjä”.\nMoilasen mukaan tilanne on kyberturvallisuuden näkökulmasta Suomessa kohtalaisen hyvä, sillä ihmiset ovat oppineet tunnistamaan tietoturvaan liittyviä riskejä ja huijausyrityksiä.\n– Vaaroja on aina olemassa, mistä kertoo sekin, että näemme lähes päivittäin uutisia esimerkiksi palvelunestohyökkäyksistä ja verkkohuijauksista.\nKurssi on laajuudeltaan kaksi opintopistettä ja verkkototeutuksen ansiosta sen voi suorittaa haluamallaan vauhdilla. Moilasen mukaan intensiivinen opiskelija todennäköisesti tekee opinnot yhden viikonvaihteen aikana, jos tarkoitukseen käyttää kahdeksan tuntia päivässä.\n– Sisältö on jaettu lyhyisiin, noin 10–15 minuutin osiin, joten sitä voi käydä läpi myös pieninä annoksina esimerkiksi sopivien vapaahetkien aikana – vaikkapa linja-autossa istuessa.\nAihepiiri on osoittautunut suosituksi, sillä syksyn ja alkuvuoden aikana ilmoittautuneita on kertynyt yli 800. Kurssin suorittaminen vaatii aina ilmoittautumisen.\nAineisto on nähtävissä osoitteessa onlinecourses.jyu.fi.\n– Suunnitelmien mukaan kurssi on suoritettavissa 3–4 vuoden ajan. Ensi syyskuussa on jonkin aikaa taukoa sisällön päivityksen vuoksi, koska kyberturvallisuuteen liittyvä tieto muuttuu koko ajan.


Ähtäri Zoon kävijämäärä kasvoi kohisten - i2\nÄhtäri Zoon kävijämäärä kasvoi kohisten\nKun i2 ja Ähtäri Zoo syksyllä 2017 aloittivat yhteistyön, oli ilma täynnä suuria odotuksia ja jännitystä. Paljon onkin tapahtunut. Vuoden 2018 alussa Ähtäri Zoo toivotti tervetulleeksi kaksi uutta asukasta, kun snowpanda-pariskunta muutti Kiinasta Ähtäriin. Me i2:lla saimme kunnian olla mukana tuomassa pandojen tassunjälkiä Suomeen vastaamalla Ähtäri Zoon markkinointiviestinnästä ja yhteistyökumppanuuksien rakentamisesta.\nKuluneiden puolentoista vuoden aikana on ehditty tehdä paljon. Jo syksyllä 2017 uudistimme Ähtäri Zoon visuaalisen ilmeen, ja keväällä Ähtärin muut eläimet pääsivät kummastelemaan uusia tulokkaita valtakunnallisessa tv- ja radiokampanjassa. Myös Ähtäri Zoon yhteistyökumppanuuksien rakentaminen on ollut erittäin mielenkiintoinen ja antoisa kokonaisuus, sillä snowpandojen saapuminen Suomeen oli ainutlaatuinen tapahtuma. Yksi unohtumattomista hetkistä oli Ähtäri Zoon ja Helsingin Jokerien kanssa yhteistyössä järjestetty kumppani-ilta Hartwall Arenalla KHL-ottelun merkeissä.\nNyt tammikuun alussa Matkailu & Markkinointi kertoo pandahuuman tuottaneen tulosta, sillä Ähtäri Zoon kävijämäärä nousi vuonna 2018 roimasti. Vuoden 2018 aikana Ähtärissä vieraili 275 000 kävijää, mikä on noin 100 000 kävijää enemmän kuin edellisenä vuonna. Kuluvalle vuodelle kävijämäärän odotetaan kasvavan entisestään, noin 5-7 prosenttia viime vuodesta. Myös vuoden 2019 maaliksuun lopussa julkaistava liikevaihto ja tulos tulevat Ähtäri Zoon toimitusjohtaja Jonna Pietilän mukaan ylittämään tavoitteet.\nSopisiko uhanalaisen lajin suojelu teidän arvomaailmanne?\nOn ollut hienoa olla mukana Ähtäri Zoon ja snowpandojen Lumin ja Pyryn taipaleella. On mahtavaa onnistua yhdessä asiakkaiden kanssa, ja nähdä miten määrätietoinen ja sisukas työ saa aikaan upeita tuloksia. Hienojen uutisten äärelle on hienoa pysähtyä hetkeksi, mutta katse pidetään silti tulevassa – emme tahdo hienosti käynnistyneen kasvun päättyvän, joten kuluvakin vuosi on aloitettu vauhdikkaasti ja työtä jatketaan vielä viime vuottakin määrätietoisemmin!\nKuulostaisiko Ähtärin pandakaksikon sponsorointi, ja sitä kautta uhanalaisen lajin suojelu ja tulevaisuuden hyvinvointi myös teidän arvomaailmaanne sopivalta? Ähtäri Zoo etsii edelleen erilaisia yhteistyökumppaneita, joten ota yhteyttä, niin katsotaan, mitä yhteistyö voisi juuri teille tarjota!\nSenja Kilpeläinen / 11.1.2019


Matkat Mantsiin & Kesäpäivät 2020 — Mantsinsaari Seura ry\nEtusivu › Aineistoja ja tarinoita › Matkat Mantsiin & Kesäpäivät 2020\nMatkat Mantsiin & Kesäpäivät 2020\n15.4.2020 9.5.2020 | Mantsinsaari Seura ry\nKevät on mennyt kaikilla hieman toisin kuin varmaan kukaan odotti: toukokuinen matka Mantsiin jouduttiin koronan vuoksi siirtämään – uusi yritys on syyskuun lopulla. Mikäli paikkoja vapautuu eli kaikki eivät pääse lähtemään niin näistä paikoista laitetaan tietoa pikaisesti.\nKesäpäivät on suunnitelmissa pitää 25.07 Pielavedellä – mutta tässäkin joudumme seuraamaan tilanne eli mikäli näyttää ohjeistuksen ja yleisen ymmärryksen kautta siltä, että päivien pitäminen asettaa osallistujat liian suureen riskiin niin päivät siirretään tulevaan vuoteen. Tästä pyritään tekemään päätös toukokuun alussa.\nKaikille paljon voimia kevääseen!\nt pj pössi\nHaatalan kylän rukoushuoneen historiikki


Miten poistaa Search.youremailaccounts.com | Cyber Security Experts\ntammikuu 18, 2018 - In category: Selaimen kaappaajia - No responses\nSearch.youremailaccounts.com pidetään kaappaaja, hieman triviaali uhka, joka voi tartuttaa yhtäkkiä. Kaappaajat ovat yleensä vahingossa perustettu käyttäjiä, he saattavat jopa olla tietämätön infektio. Yleisin tapa kaappaajat leviävät käyttää vapaa paketit. Ei tarvitse murehtia kaappaaja menee suoraan vahingoittaa laitetta, koska se ei ole uskotaan olevan ilkeä. Se on, kuitenkin, voi tuoda noin ohjaa sponsoroituja sivustoja. Kaappaajat eivät suodattimen läpi web-sivuja, joten voit olla johti yksi, joka mahdollistaisi ilkeä program tartuttaa KÄYTTÖJÄRJESTELMÄN. Voit saada mitään pitämällä ohjaa virus. Voit palata normaalin selailu, sinun pitäisi poistaa Search.youremailaccounts.com.\nVapaa usein matkustaa yhdessä lisätty tarjoaa. Se voi olla mainos tuetun ohjelmiston, selaimen kaappaajia ja eri tarpeettomat sovelluksia lisätään. Voit vain tarkista ylimääräisiä kohteita Lisäasetukset-tai Mukautetut asetukset, joten valita ne asetukset, jos haluat välttää perustamalla kaikenlaisia tarpeettomia sotkua. Lisäasetukset näyttää, jos jokin on ollut vierestä, ja jos on, voit poistaa sen valinnan. He perustavat automaattisesti, jos käytät Oletuksena tilassa, koska et voi tarkastaa jotain vierestä, ja se mahdollistaa niille tarjoaa. Sinun pitäisi poistaa Search.youremailaccounts.com, koska se ei edes pyytänyt nimenomaista lupaa asentaa.\nMiksi sinun pitäisi poistaa Search.youremailaccounts.com?\nSelaimen asetuksia muutetaan heti kaappaaja onnistuu pääsemään järjestelmään. Sivusto kaappaaja on edistää asetetaan kuorman aloitussivuksi. Se voi vaikuttaa useimmat selaimet on määritetty, kuten Internet Explorer, Mozilla Firefox ja Google Chrome. Käännetään muutoksia ei ehkä toteutettavissa ilman sinua varmista poistaa Search.youremailaccounts.com ensin. Teidän uusi koti web sivu on hakukone, ja emme neuvoo käyttää, koska se altistaa sinut paljon sponsoroituja tuloksia, niin reitittää sinut. Kaappaajien tehdä tämä, jotta voidaan luoda niin paljon liikennettä kuin mahdollista niille, portaaleja, jotta voidaan saada tuloja. Sinun tulee reititetään uudelleen kaikenlaisia outoja sivuja, minkä vuoksi hijackersare suuresti pahentaa käsitellä. Sinun pitäisi myös olla tietoinen siitä, että ohjelmia voi myös olla hieman haitallista. Saatat kokea ’ilo’ tulossa koko malware aikana yksi näistä ohjaukset, joten reitittää eivät ole aina vaarattomia. Jos haluat pitää käyttöjärjestelmän suojattu, poista Search.youremailaccounts.com niin pian kuin huomaat sen.\nJotta voitaisiin poistaa Search.youremailaccounts.com, on suositeltavaa käyttää anti-spyware-ohjelmiston. Jos valitset manuaalinen Search.youremailaccounts.com poisto, sinun täytyy tunnistaa kaikki liittyvät sovellukset itse. Ohjeet toimitetaan auttaa sinua lopettaa Search.youremailaccounts.com jos et löydä sitä.Imuroi poistotyökalupoistaa Search.youremailaccounts.com\nWindows-käyttöjärjestelmä vaikuttaa Search.youremailaccounts.com\nVaroitus! Useita anti-virus skannereita on vain havaittu haittaohjelmien mahdollisuutta liittyvät Search.youremailaccounts.com.\nSearch.youremailaccounts.com Globaalit trendit maittain\nAskel 1. Poista Search.youremailaccounts.com ja liittyvät ohjelmat\nAskel 2. Poista Search.youremailaccounts.com teidän selaimet\nd) Poista Search.youremailaccounts.com Mac OS X järjestelmästä\n1. Access-Sovellusten kautta Go-painiketta, joka sijaitsee vasemmassa yläkulmassa näytön. 2. Katsoa läpi kansion ja etsi Search.youremailaccounts.com ja muita epäilyttäviä sovellus. Valitse kaikki merkinnät ja vedä ne roskakoriin kuvaketta Telakka. Vaihtoehtoisesti, klikkaa hiiren oikealla kaikki merkinnät, jotka haluat poistaa, ja valitse Siirrä Roskakoriin. 3. Tyhjennä roskakori oikealla klikkaamalla kuvaketta ja valitsemalla Tyhjennä Roskakori.\na) Poista Search.youremailaccounts.com alkaen Internet Explorer\nb) Poista Search.youremailaccounts.com Mozilla Firefox\nc) Poista Search.youremailaccounts.com alkaen Google Chrome\nd) Poista Search.youremailaccounts.com Microsoft Edge