tammikuu 2022 – Elämää kurdiperheessä\nTämä väsymys on jotain ihan hirveetä. Nolottaa sanoa, että nukahdin yhtenä päivänä olohuoneen matolle. Siis kesken lasten kanssa leikkimisen. Huvittavinta tässä on se, että kaksi nuorinta oli parkkeerannut itsensä viereen nukkumaan. Heräsin siihen, kun vanhin poika kysyi, että pitäiskö lähteä hakemaan jotkut päiväkodista. Taisin keritä nukkua huimat 30min. Mainittakoon ettei ketään olisi pitänyt hakea päiväkodista pitkään aikaan ja minulla on puhelimessa aina hälytys hälyttämässä, jos jotakuta pitää jostain hakea.\nSitten etova olo.. Joudun syömään hyvin säännöllisesti. Muuten yökin. Kaikki kuvottaa ja oikeastaan mitään muuta ei tee mieli laittaa suuhun, kuin yksi raskausvitamiini tabletti. Kahvia en ole enään pystynyt juomaan ja jopa suklaa ällöttää.. Toispuoleista kipua tuntuu silloin tällöin ja kohdun seudulla tuntuu välillä menkkamaisia tuntemuksia/repäisykipua. Veren tulo loppui taas ja aloinkin miettiä, että mahtaako veri edes tulla kohdusta. Olisiko tämä kuitenkin kuivista limakalvoista tai jostain muusta johtuvaa.\nEnsiviikon torstain ultra pelottaa.. Tapasin eilen pojan neuvola lääkäri reissulla meidän th:n. Hän tuli innoissaan hehkuttamaan ensiviikon perjantain neuvola-aikaa ja ainut minkä sain taas suuustani oli ”niin, vissiin”. Olen edelleen sitä mieltä, että sinne asti ei päästä ja myönnän, että ohitan täysin hehkutukset ja valmistun vain siihen pahimpaan. Enemmän pelottaa se, että mitä siihen ultra näyttöön ilmestyy. Onko siellä mitään? Onko tuulimunaraskaus? Löytyykö raskaus väärästä kohdasta? Jos siellä on jotain, niin näkyykö syke? Entä jos oireet loppuvat..\nNaapurin Kurdi rouva tuli toissapäivänä käymään, koska tarvitsi apua tietokoneen kanssa. Kysyikin sitten, että mitä minulle kuuluu ja kerroin koko sepustuksen läpi. Hän sepustikin sitten kaikki sukulaisensa ja kummin kaimat läpi keillä on ollut keskenmeno. Ja hänelläkin niitä oli kaksi peräkkäin rv 7-8. Sanoinkin hänelle, että pelottaa. Ei tämä raskaus tunnu todelliselta ja odottaa vain, että koska taas pyyhitään verta ja mistä.\nTiedän olon helpottavan ultran jälkeen, kun saa asiaan selvyyden, mutta juuri nyt viikkokin tuntuu pitkältä ajalta..\nTule seuraamaan instaan:\nVihdoin sain aikaiseksi soittaa uudestaan neuvolaan. Nyt oli eri neuvola th puhelimessa. Hän luki viimeisen raskauden kulun ja sanoi heti, että ehdottomasti ultraan.\nMullahan tuhrua tulee ja alavatsassa on vaihdellen kipuja. Lähinnä ärsytti, kun tämä neuvola th suositteli siltikin jo varaamaan ajan neuvolaan. No tämä ultra-aika on 3.2 klo 10.00 ja ensimmäinen neuvola 4.2.. Olo on kuitenkin semmoinen, että joudun luutavasti tuon neuvola ajan perumaan. Kysyinkin että mitä järkeä tuossa ajan varaamisessa on.. Minulle sanoi viimeksi terveydenhoitaja, että minun th:lle aikoja on saatavilla ja vasta ultran jälkeen voi varata ajan.\nSoitin päivällä kotipalveluun ja kysyin, että pääseekö joku hoitamaan aivokurjetonta ja nuorempaa sisarrusta. Keskiviikkona saan siihenkin vastauksen.\nNäin viime yönä unta tuulimunaraskaudesta.. Lisäksi unessa vilahti kohdunulkopuolinen.\nKoko ajan on ihmeellisiä tuntemuksia alavatsassa. Lisäksi oikeaa puolta alavatsassa jomottelee. Joko se on se tuleva keskenmeno tai keltarauhanen.\nRintoja särkee, ärsyttää, väsyttää ja pientä lisäystä tekee tämä 24/7 h huono-olo. Hajut tekevät, niin pahaa ettei tajukaan. Aamulla kaupassa käydessä olin ihan varma, että oksennan einesosaston lattialle. Yritä tässä nyt sitten elää normaalisti ja ajattelematta raskautta.\nLöydät blogin myös Instagramista:\nSurettaaa ja itkettää, verta..\nHirveä epäluulo kalvaa. Mulla alko muutama päivä sitte kirkas punainen vuoto. Oon siis jotenki ihan tietoisesti välttänyt kiintymystä tähän raskauteen ja nyt ku tätä tuhrua on tullu ni tuntuu siltä, niin ku vaan asentoituu keskenmenoon jo. Neuvolassa vain hymähdeltiin ja ite jotenki menin kokonaan lukkoon puhelun aikana. Sanottiin vain, että jos vuoto runsastuu ja tulee kipuja, niin sillon voi soittaa suoraan naistentautien päivystykseen.\nTuntuu todella pahalta vaan todeta, että pelottaa. Haluaisin uskoa, että vuoto loppuu ja raskaus jatkuu. Mutta en siihen pysty. Minulla on kuulemma ”ehkä” mahdollisuus päästä raskauden keston määritykseen parin viikon päästä, jos ennen sitä oireet ei pahene vuodon osalta. Minullehan tämä neuvola th alkoi pitämään teoriaa siitä kuinka yleisiä keskenmenot ovat ja sanoi, että sille ei voi mitään. Kertoi myös kuinka yleistä on alkuraskauden verenvuodot. Kyseli myös kierrosta ja sanoikin ettei ole hyvä alkaa arvailemaan niitä viikkoja. Ajattelin ensin laittavani omalle th:lle soittopyynnön, mutta en kyllä ole varma onko se jälkevää. Ehkä ei.\nNaapurin kurdi rouva kertoi raskaus uutisia. Toki olen onnellinen hänen ja hänen miehensä puolesta, mutta tämä tuli jotenkin niin kökköön aikaan. Hänellä oli kaksi peräkkäistä keskenmenoa rv 7-8. Ensimmäinen keskenmeno oli kevät talvella ja toinen Turkissa kesällä. Toki hänkin sanoi, että ei usko vieläkään, että raskaus jatkuu.. Totesin vain, että ymmärrän TÄYSIN. En alkanut avautumaan verenvuodoistani, koska tuntuu etten halua vaivata häntä asialla.\nTuntuu ettei moni ihminen tajuakkaan kuinka onnekas on, jos selvii ilman keskenmenoja..\nLupaan pitäväni teidät aja tasalla asiassa. Olenkin saanut teiltä paljon ihania viestejä ja tsemppauksia. 💖\nAina välillä mietin, että mistä nämä otsikko ideat oikein tulee..\nNythän voimme jo todeta, että raskaana olen. Tein muutaman testin lisää vielä sitä ihmetelläkseni. Kemiallisia raskauksia minulla on ollut sen 4kpl yhteensä (tietoisesti). Mutta silloin en kyllä saanut ikinä digiin positiivista tulosta. Mutta ihan todistetusti on digiin tullut se ”raskaana 2-3” 7.1. Sain digiin ”raskaana 3+” 14.1. Eli viikko tuosta edellisestä tuloksesta. Oli hyvin noussut hcg.. En tiedä olisinko saanut digiin tuota 3+ tulosta keskeytyneessä raskaudessa. Silloinkin raskaustestissä arvo nousi niin kuin piti, mutta pysähtyi 2400. Eikä mielestäni testissä tämä keskeytyminen mitenkään näkynyt. Keskenmenon jälkeen hormooni tippui hitaasti. Mutta täysin normaalisti. Raskaustesti oli negatiivinen vasta, kun uusi kierto alkoi keskenmenon jälkeen.\n14. 1 digi..\nDigin liuskat ”raskaana 3+”\nApteekin oma 14.1.\nTältä aaamulta Pregcheck (15.1.)\nMyönnän olevani testihullu.. Mutta tämä johtuu täysin pelosta. Todellisuudessa tiedostan kyllä. Siis sen, että edes vahva viiva raskaustestissä ei tarkoita raskauden onnistumista.\nKerroin tosissaan jo siskolleni, äidilleni ja isälleni.\nSiskoltani sain onnittelut. Äidiltä en mitään vastausta (mutta tiedän hänen kannan asiaan) ja isäni toivoi vain kaiken menevän tällä kertaa hyvin. ❤\nEdelleenkään en iloitse raskaudesta. En vain osaa. Eihän minulla ole mitään todisteita mistään solumöykystä, kuin vain positiivinen raskaustesti.\nSoitin myös neuvolaan eilen ja sieltä kehitettiin soittamaan vaikka viikon päästä uudelleen. Puhuttiin raskauden määrityksestä. En edes tiedä miten suhtautua mihinkään ultraan. Miten? Viimeksi sain kuulla, että ei sydän lyö.. Menisinkö kuulemaan uudestaan ”ei täällä mitään näy”, ”ei ole kuin alkio, ei sydämensykettä” tai ”tuulimuna epäily”. Tai entä jos alankin vuotamaan verta ennen sitä.. Koko asia turhauttaa ja saa ajatuksen kulkemaan kaikkeen negatiiviseen.\nOlisikin se pallo kädessä mistä näkisi tulevaisuuden..\nTule ihmettelemään höpinöitäni ig:hen:\nKuten otsikosta näette on ilmennyt tällainen asia.\nEn vieläkään tiedä miten tähän pitäisi suhtautua, koska keskenmeno kummittelee vahvasti mielessä. En myöskään oikeastaan tiedä minun kierrosta juuri mitään. Vaihteluväli on ollut 21-40pv. Vuoto kestänyt 5-11pv. Ovis on ollut vähän milloin sattuu. Enkä sitä ole vahdannut.\nHermostuttaa ja koko ajan huomaa tarkistelevansa omaa kroppaa. Pelkään joka vessa käynnillä näkeväni verta. Kaikki etoo jo nyt ja mietinkin onko tämäkään normaalia. Hajut tulevat vahvasti nenään ja usein ne tuntuvat epämiellyttäviltä (näin oli kesken menneessäkin raskaudessa ja oireet loppuivat viikkoa ennen tyhjennystä). Turvotus on myös hirveää..\nEn vain osaa uskoa, että tämäkään raskaus jatkuisi.\nMieli yrittää hieman iloita, mutta silti tulee mieleen ”mitä jos?”..\nTulee vain mieleen, että vielähän puuttuisi tuulimuna, rypäle- tai kohdunulkoinen raskaus..\nRaskaustestin vahvuushan ei kerro raskauden kulusta. Kesken menneessä raskaudessa sain testiin vahvemman testi viivan, kun mitä kontrolli viiva oli.\nToki yritän pitää mielen positiivisena, mutta silti se keskenmeno vain tulee mieleen.. ❤\nTämän testin tein 7.1., mutta ei hajuakaan mikä kiertopäivä.\nIg:ssä kuulette mun kotkotuksia lisää.


Tilausajo Somero - Paras hinta bussikyydillesi! - Tilausajot.net\nTilausajo Somero - Paras hinta bussikyydillesi!\nTilausajo Somero, kun haluat löytää sopivan bussi- tai linja-autokuljetuksen ryhmällesi. Etsitkö tilausajoa, jossa lähtökaupunkina tai määränpäänä on Somero vai etsitkö kenties kiertoajelua kaupungissa Somero? Tilausajot.netissä löytyy tilausajo kaikkiin näihin tarpeisiin ja kaikille ryhmille. Etsitpä 6-8 hengen minibussia kaupungissa Somero tai yli 20 hengen linja-autoa, niin palvelumme liikennöitsijöiltä löytyy niin kalustoa kuin kapasiteettia.\nOlipa hakusessa polttarit, häät, tyhy-päivä, yritysvierailu tai mikä tahansa siirtyminen paikassa Somero, älä epäröi jättää ilmaista tarjouspyyntöä! Jättämällä tarjouspyynnön et sitoudu mihinkään, vaan voit turvallisesti ja luotettavasti vertailla tarjouksia ja halutessasi tehdä tilausajotilauksen. Palvelun käyttö on siis yksinkertaisesti helppoa ja riskitöntä ja tilauksenkin tekeminen onnistuu muutamalla klikkauksella, jonka jälkeen valitsemasi liikennöitsijä ottaa yhteyttä.\nTilausmatka kohteeseen Somero onkin aina loistava idea joko tutustua kaupunkiin tai viettää mukava päivässä jo entuudestaan tutustussa kaupungissa. Kerää porukka kasaan ja ota alle luotettava tilausajo suomalaiselta tilausajosivustolta, joka on samalla Suomen suosituin, että suurin! Lähde tekemään uusia muistoja upeassa kaupungissa ja täytä tilausajon tarjouspyyntö.


Eero Sauri johtamaan Helsinki Median kansainvälistymisprojekteja\nHelsinki Median Erikoislehdet-yksikön johtaja, FM Eero Sauri nimitetään 1.4.2001 alkaen johtajaksi vastuualueenaan yhtiön kustannustoiminnan kansainvälistymisprojektit. Kansainvälistyminen on Helsinki Median keskeisiä strategisia tavoitteita; päämääränä on saada vuoteen 2005 mennessä 20 prosenttia liikevaihdosta ulkomailta.\nEero Sauri on ollut Erikoislehtien johtaja vuodesta 1986 ja käynnistänyt mm. Helsinki Median liiketoiminnan Ruotsissa. Aiemmin hän on toiminut mm. Apu-lehden päätoimittajana ja A-lehdet Oy:n varatoimitusjohtajana. Sauri jatkaa Helsinki Median johtoryhmän jäsenenä.\nErikoislehdet-yksikön johtajaksi nimitetään 1.4.2001 lähtien ekonomi, MSc Eija Soratie, joka siirtyy toimeen Helsinki Median ilmoitusmarkkinointijohtajan tehtävästä. Hän jatkaa johtoryhmän jäsenenä. Soratie on aiemmin työskennellyt Helsinki Media Painon (nyk. Hansaprint) myyntijohtajana ja ilmoitusjohtajana Uusi Suomi Oy:ssä. Erikoislehdet kustantaa tietotekniikan julkaisuja, harrastelehtiä sekä yritysjulkaisuja ja -hakemistoja.


Se vähän erilainen liikuntablogi: Palloprojekti: toistoilla tavaksi\nSe vähän erilainen liikuntablogi\nAjatuksia liikunnasta, hyvinvoinnista ja pienistä elämäniloista.\nPalloprojekti: toistoilla tavaksi\nPalloprojekti tarkoittaa minulle motivaatiota ja sopeutumiskykyä korona-aikaan. Ei siis mikään ihan pieni pallo... tai siis projekti!\nHuomasin jääneeni kiinni ajatukseen "sitten kun koronatilanne helpottaa". Sitten menen kuntosalille ja alan taas panostaa lihaskuntoharjoitteluun, johon minulla ei ole ollut kunnolla motivaatiota kotona. Korona-aika antoi ikäänkuin luvan olla tekemättä sitäkään, mitä kotona aivan hyvin voisi tehdä. Minullahan on liikuntavälineitä kuin XXL-myymälässä. Olen niitä vuosien varrella erilaisissa innostuksen puuskissani kotiin kantanut. Kyse oli siis vain toteutuksesta. "Sitten kun" antoi odottaa itseään.\nVajosin lopputalvesta hetkellisesti synkkyyteen, kun peruin taas kerran keväälle varaamani liikuntakurssit. Ei se "sitten kun" koskaan tule! Kiukutti, suretti ja vähän itkettikin - ikäänkuin voisin omalla kiukuttelullani muuttaa maailmanlaajuista terveystilannetta ja yli vuoden levinnyttä virusta. En voinut. Mutta asennettani pystyin kyllä muuttamaan.\nPiti alkaa tarkastella elämää siltä kantilta, ettei paluuta täysin samanlaiseen ehkä enää olisikaan. Mitä minä sitten tekisin? Minkälainen olisi uusi "hyvä normaali"?\nKokeilin viikon ilmaiseksi verkkoliikuntatavarataloa nimeltä Olo.fit. Kokeilujakso ei vaadi muuta kuin kirjautumisen sähköpostilla ja se päättyy automaattisesti, jos ei jatkoa halua ostaa. Helppoa! Minä halusin ostaa jatkoa. Päätin aloittaa palloprojektin.\nEnsimmäiseksi piti ostaa pallo. Täydensin siis kotikuntosaliani tällä 10 euroa maksavalla sympaattisella sisustusesineellä, joka vie aivan valtavasti tilaa ja seilaa vanhan talon kaltevia lattioita sinne ja tänne. Lisäsin Fitball-jumpan Olo.fit-sivustossa suosikiksi, mistä se on helppo löytää. Päätin, että lauantai on pallojumppapäivä. Siitäpä se sitten lähti.\nOlen joskus vuosia sitten kokeillut Fitball-tuntia ja tiesin, että se on hauskaa. Raskata, mutta hauskaa. Viattoman näköinen pallo kätkee lopulta sisäänsä pirullisia ominaisuuksia, jotka polttavat reisilihaksia ja haastavat kehonhallintaa ihan tavallisissakin lihaskuntoliikkeissä tavalla, johon perusjumppari ei ole osannut varautua. Juuri siinä onkin lajin hienous. Se on erilaista.\nSilloin, kun halutaan opetella eroon vanhoista tavoista ja "sitten kun" -ajattelusta, tarvitaan nimenomaan jotakin erilaista. Uuden asian opettelu motivoi. Siinä on sopivasti haastetta myös aivoille.\nSeuraavaksi pitää luoda uusi tapa. Säännöllisyys on yksi liikuntamotivaation kulmakivistä. Tarvitaan siis toistoja. Paljon toistoja. Aluksi se vaatii päättäväisyyttä ja tahdonvoimaa. Tutkimusten mukaan tekeminen muuttuu kuitenkin tavaksi keskimäärin kahdessa kuukaudessa ja sitten kun tapa on muodostunut, ei tekeminen olekaan enää siitä kiinni, huvittaisiko tänään vai ei. Ainahan tämä lauantai on ollut pallojumppapäivä.\nTutkija B. J. Fogg ohjeistaa lisäksi ankkuroimaan uuden tavan johonkin tuttuun rutiiniin, mitä teet jo nyt. Päätät siis ensin, milloin aiot tehdä tietyn asian ja mikä merkki saa sinut tekemään sen. Minä käytän merkkinä isoa vihreää palloa nurkassa. On yksinkertaisesti mahdotonta sulkea silmiään etukäteen sovitulta lauantaijumpalta, jos se suorastaan hyppää silmille.\nKaivan verkkarit kaapista ja pistän Fitball-jumpan pyörimään. Sillai kai. Kivaahan tämä on. Yhtään ei huvittaisi tehdä 30 minuutin pallojumpan jälkeen 30 minuutin käsipainotreeniä, mutta koska olen sen siihen jo ankkuroinut, kaivan kiltisti myös salihanskat ja käsipainot esille pallojumpan päättyessä. Ja tykkään siitäkin.\nVerkkopalvelussani kaikki tallenteet ovat maksimissaan 30 minuutin pituisia. Suhtauduin siihen aluksi epäluuloisesti (kuten selvästikin kaikkeen totutusta poikkeavaan), mutta todellisuudessa 30 minuuttia on juuri niin lyhyt aika, ettei treenin väliin jättämiselle yksinkertaisesti voi keksiä tekosyitä. Juuri tällaisilla pienillä valinnoilla rakennamme lopulta liikkuntamotivaatiomme. Eipä siihen paljoa tarvita. Ei välttämättä sitä jumppapalloakaan.\nMotivoivaa ja liikunnallista kevättä!\nBlogia kirjoittaa: Miia Lemström\nSeuraa blogiani tästä\nErilaiset liikkujat (3)\nLiikunta kotona (4)\nPahan päivän liikuntavinkit (4)\nPohdintoja elämästä (7)\nTavoite, toimeenpanoaikomus ja toteutus\nTilaa uusimmat sähköpostiisi\nMotivaatio ja usko onnistumiseen\nHyvinvointia ja hyvinvointiliikuntaa\nElämäntapana itsensä kunnioittaminen\nJuoksu: Mistä aloittaisin?\nIhana, kamala kehonhuolto\nHelppo ja tehokas kotijumppa\nRentouttava joogaharjoitus kotona\nJouluviikon keskivartalotreeni kotona\nOpettele lepäämään, älä luovuttamaan\nInnostus, positiivinen stressi ja palautuminen\nHyvän olon linkkejä\nForever Onlinen nettijumpat\nPeter Hess -metodi ja äänimaljat\nSpotify-listani tanssiin, rentoutumiseen ja fiilistelyyn\nCopyright: Miia Lemström. Teema: Picture Window. Sisällön tarjoaa Blogger.


1 /20 Liite Virallisen lehden numeroon 58/ VALTIONEUVOSTON VIIKKO Toimittanut Valtioneuvoston viestintäosasto SISÄLLYSLUETTELO TASAVALLAN PRESIDENTTI 15 Eduskunnan vastaukset Kansainväliset asiat Muuta Nimitysasiat VALTIONEUVOSTO Hallituksen esitykset Valtioneuvoston asetukset Valtioneuvoston päätökset Nimitysasiat Raha-asiat HALLITUKSEN NEUVOTTELUT EU-ministerivaliokunta LUOVUTETUT MIETINNÖT.. 20 TASAVALLAN PRESIDENTTI EDUSKUNNAN VASTAUKSET Tasavallan presidentti vahvisti seuraavat lait: Laki autoverolain muuttamisesta (HE 178/2017 vp). Taksien nykyinen euron autoveron alennus poistetaan. Veroedun poistuminen tapahtuu vaiheittain vuoden 2022 heinäkuuhun mennessä. Esteettömät yhden tai useamman pyörätuolipaikan tilataksit sekä koulu- ja päivähoitokuljetuksiin hyväksytyt tilataksit säädetään kokonaan autoverottomiksi ja samalla invataksien verottomuus poistuu. Matkailuautojen veroetuun tehdään eräitä täsmennyksiä. Laki tulee voimaan (VM neuvotteleva virkamies Markus Teräväinen ) Laki Ruokavirastosta, laki kasvinsuojeluaineista annetun lain muuttamisesta, laki maatalouden tukien toimeenpanosta annetun lain muuttamisesta, laki metsänviljelyaineiston kaupasta annetun lain muuttamisesta, laki taimiaineistolain muuttamisesta ja laki hukkakauran torjunnasta annetun lain muuttamisesta (HE 8/2018 vp). Maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalle perustetaan uusi virasto, johon yhdistetään Elintarviketurvallisuusviraston ja Maaseutuviraston tehtävät. Uuteen virastoon myös siirretään Maanmittauslaitoksesta tehtävät, jotka liittyvät tietohallinnon palvelujen tuottamiseen perustettavalle virastolle sekä laajemmin maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalan virastoille ja laitoksille. Perustettavaan virastoon siirretään lisäksi Turvallisuusja kemikaalivirastosta kasvinsuojeluaineiden käytön valvontaan liittyvät tehtävät. Uuden viraston nimeksi tulee Ruokavirasto. Lait tulevat voimaan (MMM lainsäädäntöneuvos Johanna Wallius ) Laki ajokorttilain muuttamisesta (HE 146/2017 vp). Kuljettajaopetuksen määrämuotoisuutta kevennetään muiden kuin raskaan kaluston kuljettajien kohdalla. Kuljettajantutkintojen vaativuutta lisätään opetusvaatimuksia samalla keventäen. B-luokassa luovutaan ajokortin suorittamisesta vaiheittain ja ajokortin vähimmäisiästä voidaan eräissä tapauksissa poiketa. Traktoreiden ajokorttiluokitusta muutetaan. Ajoterveysvaatimusten täyttymisen osoittamiseen tehdään muutoksia muissa kuin raskaissa luokissa ja eräille terveydenhuollon toimijoille tulee oikeus ilmoituksen tekemiseen, jos terveysvaatimukset eivät täyty päihteiden jatkuvan käytön takia. Laki tulee voimaan Eduskunnan lausumat; 1. Eduskunta edellyttää, että valtioneuvosto seuraa ajokorttiuudistusten toteutumista erityisesti liikenneturvallisuuden ja yhtäläisten kilpailuedellytysten toteutumisen osalta ja tarvittaessa ryhtyy toimenpiteisiin kilpailuvääristymien korjaamiseksi. 2. Eduskunta edellyttää, että valtioneuvosto teettää ja toi /58 15\n2 mittaa liikenne- ja viestintävaliokunnalle seurantatutkimuksen ehdotettujen muutosten toteutumisen ja niiden vaikutusten selvittämiseksi erityisesti silmällä pitäen liikenteen tulevaisuuden toimintatapojen vaikutuksia liikenneturvallisuuteen, logistiikkaan ja ammattikuljettajiin. (LVM lainsäädäntöjohtaja Silja Ruokola ) Laki työsopimuslain muuttamisesta, laki työaikalain 18 ja 35 :n muuttamisesta, laki työsuojelun valvonnasta ja työpaikan työsuojeluyhteistoiminnasta annetun lain 13 :n muuttamisesta ja laki työttömyysturvalain muuttamisesta (HE 188/2017 vp). Laeilla parannetaan vaihtelevaa työaikaa noudattavien työntekijöiden asemaa ja varmistamaan työsuhdeturvaa koskevien säännösten tehokas toteutuminen heidän osaltaan. Vaihtelevaa työaikaa koskevalla ehdolla tarkoitetaan työaikajärjestelyä, jossa työntekijän työaika määrättynä ajanjaksona vaihtelee työsopimuksen mukaisen vähimmäismäärän ja enimmäismäärän välillä taikka työaikajärjestelyä, jossa työntekijä sitoutuu tekemään työnantajalle työtä erikseen kutsuttaessa. Vaihtelevan työajan sopimusten käyttöalaa rajoitetaan tilanteisiin, joissa työnantajalla on vaihteleva työvoimatarve. Työnantajan on vaihtelevan työajan sopimuksia käyttäessään annettava työntekijälle selvitys työvoimatarpeestaan. Työntekijän oikeus sairausajan palkkaan ja irtisanomisajan palkkaan varmistetaan siten, ettei työnantaja pysty yksipuolisin työnjohtotoimin vaikuttamaan niiden määrään. Työntekijän mahdollisuuksia ennakoida tulevia työvuoroja parannetaan muuttamalla työaikalain työvuoroluetteloa ja lisätyösuostumusta koskevia säännöksiä. Työttömyysturvalain työstä eroamista ja työstä kieltäytymistä koskevissa säännöksissä otetaan tietyin edellytyksin huomioon tilanteet, joissa työtä ei tosiasiallisesti ole ollut tarjolla tai joissa työstä maksettava palkka jää pieneksi. Lait tulevat voimaan (TEM vanhempi hallitussihteeri Nico Steiner ) Laki valtion varoista maksettavasta korvauksesta turvakotipalvelun tuottajalle annetun lain muuttamisesta (HE 166/2017 vp). Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ei enää tee turvakotipalvelun tuottamista koskevia sopimuksia palveluntuottajien kanssa vaan tekee palveluntuottajien valinnasta päätökset. Korvaukseen, joka maksetaan valtion varoista turvakotipalvelun tuottajille, sovelletaan valtionavustuslakia. Erityisistä korvauksen jakoperusteista luovutaan. Laki tulee voimaan (STM lakimies Laura Terho ) KANSAINVÄLISET ASIAT Tasavallan presidentti päätti seuraavat kansainväliset asiat: Suurlähettiläs Olli Kantasen tai hänen estyneenä ollessaan ulkoasiainsihteeri Anna-Mari Hämäläisen valtuuttaminen allekirjoittamaan sopimus Suomen tasavallan hallituksen, Latvian tasavallan hallituksen, Norjan kuningaskunnan hallituksen, Puolan tasavallan hallituksen, Ruotsin kuningaskunnan hallituksen ja Venäjän federaation hallituksen välillä pohjoisen ulottuvuuden kulttuurikumppanuuden sihteeristön perustamisesta. Sopimus on tarkoitus allekirjoittaa Riikassa järjestettävässä allekirjoitustilaisuudessa. (OKM vanhempi hallitussihteeri Rami Sampalahti ) MUUTA Tasavallan presidentti päätti seuraavat asiat: Lakimies Satu Tähkäpään määrääminen työtuomioistuimen työsuhteisiin perehtyneeksi, työntekijäetuja edustavaksi asiantuntijajäseneksi ja yksikön johtaja Ralf Forsénin määrääminen hänen varajäsenekseen lukien päättyväksi toimikaudeksi. (OM kehittämispäällikkö Tuula Pääkkönen ) Ahvenanmaan valtuuskunnan vuoden 2016 verohyvitystä koskevan päätöksen vahvistaminen. Ahvenanmaan valtuuskunta on Ahvenanmaan itsehallintolain mukaisesti päätöksessään vahvistanut Ahvenanmaan maakunnalle kuuluvan vuoden 2016 verohyvityksen. Päätöksen mukaan vuoden 2016 verohyvityksen määrä on euroa. (VM valtiosihteeri Martti Hetemäki ) NIMITYSASIAT Tasavallan presidentti päätti seuraavat nimitysasiat: Kathmandun suurlähetystön päällikön, ulkoasiainneuvos Jorma Suvannon edustuston päällikön tehtävän päättyminen (UM henkilöstöjohtaja Pirjo Tulokas ) Ulkoasiainneuvos Pertti Anttinen Kathmandussa olevan suurlähetystön päällikön tehtävään lukien. (UM henkilöstöjohtaja Pirjo Tulokas ) Oikeusneuvos Kari Juhani Kuusiniemi korkeimman hallinto-oikeuden presidentin virkaan lukien. (OM kansliapäällikkö Sami Manninen ) Kenraalimajuri Ilkka Laitisen nimittäminen Rajavartiolaitoksen päällikön virkaan ja määrääminen Rajavartiolaitoksen päällikön tehtävään (SM Rajavartiolaitoksen esikunnan oikeudellisen osaston osastopäällikkö Ari-Pekka Koivisto ) Kenraalimajuri Pasi Kostamovaaran nimittäminen Rajavartiolaitoksen apulaispäällikön virkaan ja määrääminen Rajavartiolaitoksen apulaispäällikön tehtävään (SM Rajavartiolaitoksen esikunnan oikeudellisen osaston osastopäällikkö Ari- Pekka Koivisto ) Lippueamiraali Markku Hassisen nimittäminen Rajavartiolaitoksen amiraalin virkaan ja määrääminen Rajavartiolaitoksen esikunnan raja- ja meriosaston osastopäällikön tehtävään (SM Rajavartiolaitoksen esikunnan oikeudellisen osaston osastopäällikkö Ari-Pekka Koivisto ) Eversti Matti Sarasmaan nimittäminen Rajavartiolaitoksen kenraalin virkaan ja määrääminen Rajavartiolaitoksen esikunnan henkilöstöosaston osastopäällikön tehtävään (SM Rajavartiolaitoksen esikunnan oikeudellisen osaston osastopäällikkö Ari-Pekka Koivisto ) Komentaja Ville Suominen puolustusministeriön vanhemman osastoesiupseerin virkaan (PLM erityisasiantuntija Petri Laurila ) Varapuheenjohtaja, filosofian tohtori (D. Phil.) Olli Rehn Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtajan virkaan alkavaksi seitsemän vuoden toimikaudeksi. (VM osastopäällikkö Leena Mörttinen ) /58\n3 VALTIONEUVOSTO HALLITUKSEN ESITYKSET Valtioneuvosto antoi eduskunnalle seuraavat hallituksen esitykset: Hallituksen esitys (HE 65/2018 vp) eduskunnalle laiksi rikoslain muuttamisesta. Esityksessä ehdotetaan, että rikoslakiin tehtäisiin maakuntien perustamista ja sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämistä koskevan uudistuksen edellyttämät tekniset muutokset vaalirikoksia koskevaan yleisten vaalien ja yleisen äänestyksen määritelmään, lapsen omavaltaista huostaanottoa koskevaan syyteoikeus- ja kuulemissäännökseen, rikoksia julkista taloutta vastaan koskevan rikoslain luvun avustuksen määritelmään sekä virkarikoksia koskevan rikoslain luvun virkamiestä ja julkista luottamustehtävää hoitavan henkilön määritelmiin. Rikoslain muutosten on tarkoitus tulla voimaan mahdollisimman pian yhdenmukaisesti niiden perusteena olevien maakuntien perustamista ja sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämistä koskevan uudistuksen osien voimaantulon kanssa. (OM lainsäädäntöneuvos Jussi Matikkala ) Hallituksen esitys (HE 66/2018 vp) eduskunnalle laeiksi eräiden Innovaatiorahoituskeskus Business Finlandin ja Business Finland Oy:n tehtäviin ja toimivaltaan liittyvien lakien muuttamisesta. Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi kuutta lakia, joissa säädetään Innovaatiorahoituskeskus Business Finlandin ja Finpro Oy:n tehtävistä ja toimivallasta. Toimijoiden laeissa esiintyvät nimet muutettaisiin Innovaatiorahoituskeskus Tekesistä Innovaatiorahoituskeskus Business Finlandiksi ja Finpro Oy:stä Business Finland Oy:ksi. Esitys liittyy Innovaatiorahoituskeskus Tekesin nimenmuutokseen Innovaatiorahoituskeskus Business Finlandiksi ja Finpro Oy:n nimenmuutokseen Business Finland Oy:ksi ja näiden toimijoiden tehtävien yhdistämiseen ja uudelleenjärjestämiseen Business Finland-kokonaisuuden alle. Lisäksi kahteen lakiin (laki valtion erityistehtäväyhtiöstä, laki valtionavustuksesta yritystoiminnan kehittämiseksi) lisättäisiin Business Finland Oy eräiden lakisääteisissä tehtävissään välttämättömien tietojen saajaksi. Lait on tarkoitettu tulemaan voimaan mahdollisimman pian, sillä laki Innovaatiorahoituskeskus Business Finlandista ja Business Finland-nimisestä osakeyhtiöstä on tullut voimaan (TEM neuvotteleva virkamies Mikko Huuskonen ) VALTIONEUVOSTON ASETUKSET Valtioneuvosto antoi seuraavat asetukset: Valtioneuvoston asetus eräistä sähköisessä kiinnitysjärjestelmässä tehtävistä hakemuksista. Mahdollisuutta Maanmittauslaitoksen ylläpitämän sähköisen kiinnitysjärjestelmän käyttämiseen laajennetaan siten, että järjestelmässä voidaan hakea kiinnityksen kuolettamista ja yhteiskiinnityksen purkamista sekä antaa kyseisiä hakemuksia varten tarvittavia suostumuksia. Asetus tulee voimaan (OM lainsäädäntöneuvos Pekka Pulkkinen ) Valtioneuvoston asetus tuloveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veron kiertämisen estämiseksi Espanjan kanssa tehdystä sopimuksesta ja pöytäkirjasta. Asetuksella saatetaan voimaan tuloveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veron kiertämisen estämiseksi Espanjan kanssa tehty sopimus ja pöytäkirja ja laki sopimuksen ja pöytäkirjan lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta. Pöytäkirja, laki (232/2016) ja asetus tulevat voimaan (VM neuvotteleva virkamies Anders Colliander ) Valtioneuvoston asetus kestävän metsätalouden rahoituksesta annetun valtioneuvoston asetuksen muuttamisesta. Asetuksella säädetään kestävän metsätalouden määräaikaisen rahoituslain nojalla myönnettävien tukien ehdoista, määrästä ja niiden määräytymisperusteista. Asetukseen palautetaan keskisessä Suomessa yksityistien perusparannukseen ja uuden tien tekemiseen myönnettävän tuen taso sille tasolle, jolla se oli alun perin valtioneuvoston asetuksessa 594/2015. Lisäksi eteläisessä Suomessa yksityistien perusparannuksen tukitaso yhdenmukaistetaan keskisen Suomen tukitason kanssa ja uuden tien tekemiseen myönnettävän tuen taso palautetaan sille tasolle, jolla se oli alun perin valtioneuvoston asetuksessa 594/2015. Asetuksen 2 :ssä tarkistetaan tuensaajien määrittelyä. Asetus tulee voimaan (MMM metsäneuvos Marja Hilska-Aaltonen ) Valtioneuvoston asetus tieliikenneasetuksen 3 :n muuttamisesta. Asetuksen 3 pykälään lisätään uusi momentti, jolla selkeytetään taksin tarkoitusta liikenteen ohjauslaiteita koskevissa säännöksissä. Muutos liittyy liikenteen palveluista annetun lain (320/2017) myötä luvanvaraiseen henkilöliikenteeseen tulleisiin muutoksiin. Säännökseen siirretään nykyisin ajoneuvojen käytöstä tiellä annetussa valtioneuvoston asetuksessa (1257/ 1992) oleva säännös, jonka mukaan vain taksivalaisimella varustettua ajoneuvoa pidetään taksina tieliikenneasetuksen säännöksiä sovellettaessa. Asetus tulee voimaan (LVM yli-insinööri Mikko Karhunen ) Valtioneuvoston asetus ajoneuvojen käytöstä tiellä annetun valtioneuvoston asetuksen 50 kumoamisesta. Säännös koskee taksivalaisimen käyttöä tieliikenteessä. Taksivalaisinta ei jatkossa edellytetä enää pakollisena varusteena taksiliikenteessä käytettävissä ajoneuvoissa. Tämä johtuu siitä, että voimaan tulevan liikenteen palveluista annetun lain (320/ 2017) myötä voi syntyä sellaisia palveluita, joissa taksivalaisimen käyttö ei ole tarkoituksenmukaista tai tarpeellista. Kumottava 50 :n 3 kohdassa säädetään lisäksi siitä, että vain taksivalaisimella varustettua ajoneuvoa pidetään taksina tieliikenneasetuksen säännöksiä sovellettaessa. Säännöksen asiasisältö siirretään tieliikenneasetuksen (182/1982) 3 pykälään. Tieliikenneasetusta muutetaan samanaikaisesti 50 kumoamisen kanssa. Asetus tulee voimaan (LVM yli-insinööri Mikko Karhunen ) VALTIONEUVOSTON PÄÄTÖKSET Valtioneuvosto teki seuraavat päätökset: Päätös vahvistaa ministeri Bernerin vuosilomaan rinnastettavat vapaat ja (VNK hallinnollinen notaari Merja Saaritsa-Lantta ) Päätös oikeuttaa ulkoministeriö Suomen valtion puolesta merkitsemään enintään uutta Teollisen Yhteistyön Rahasto Oy:n (Finnfund) osaketta yhtiön osakepääoman korotuksen yhteydessä ja maksamaan osakemerkinnästä yhteensä enintään euroa. Finnfundin oman pääoman korotus antaa mahdollisuuden kehitysmaihin päin suuntautuvan /58 17\n4 laina- ja sijoitusvirran kasvattamiseen ja osakemerkintään käytettävät varat lisäävät Suomen virallisen kehitysavun määrää. (UM kehityspolitiikan neuvonantaja Max von Bonsdorff ) Päätös antaa vastavakuuksia vaatimatta 58,5 miljoonan euron suuruinen omavelkainen valtiontakaus Terrafame Oy:n tekemän vakuusfasiliteettisopimuksen puitteissa myönnettyjen ympäristölupiin kohdistuvien takausten vastavakuudeksi. Valtion vastatakaus annetaan takauksille, jotka asetetaan Terrafame Oy:n ympäristölupien vakuudeksi siten, että valtion vastatakauksen määrä on enintään 58,5 miljoonaa euroa (enintään 45 prosenttia ympäristöluville annettujen takausten enimmäismäärästä). Valtiontakaus olisi voimassa enintään saakka. Uusi takaus korvaa nykyisen Terrafamen ympäristölupien vakuuksiin kohdistuvan 68 miljoonan euron määräisen saakka voimassa olevan valtion omavelkaisen vastatakauksen. (VM finanssineuvos Pauli Kariniemi ) Päätös merkitä eduskunnan kirjelmä Valtiontalouden tarkastusviraston erilliskertomus eduskunnalle: Finanssipolitiikan valvonnan raportti 2017 pöytäkirjaan. Tarkastusvaliokunta on antanut asiasta mietinnön. Eduskunta on hyväksynyt mietinnön mukaisen kannanoton, jonka mukaan eduskunnalla ei ole huomautettavaa kertomuksen johdosta. (VM budjettineuvos Kirsti Vallinheimo ) Päätös nimittää arviointi- ja avustustoimikunnan jäseneksi Jens Sørensen toimikunnan päättyväksi toimikaudeksi. (OKM hallitussihteeri Juha Post ) Päätös nimittää valtion nuorisoneuvoston jäseneksi Tiina Ahva. Samalla Ahva nimitetään valtion nuorisoneuvoston varapuheenjohtajaksi Samuli Voutilan tilalle. Voutilasta tulee valtion nuorisoneuvoston jäsen. (OKM hallitussihteeri Juha Post ) Päätös antaa eduskunnalle paikkatietopoliittinen selonteko. Paikkatietopoliittisen selonteon vision mukaan Suomessa on maailman innovatiivisin ja turvallisin paikkatiedon ekosysteemi. Paikkatietopoliittinen selonteko toteuttaa hallitusohjelman tavoitetta kehittää käyttäjälähtöiset, tuottavuutta ja tuloksellisuutta nostavat yhden luukun digitaaliset julkiset palvelut. (MMM ylijohtaja Pentti Lähteenoja ) Päätös asettaa vieraslajiasioiden neuvottelukunta toimikaudeksi Kokoonpano (varajäsenet suluissa): puheenjohtaja: neuvotteleva virkamies Johanna Niemivuo-Lahti maa- ja metsätalousministeriö; jäsenet: erityisasiantuntija Ralf Lopian maa- ja metsätalousministeriö, ylitarkastaja Vilja Klemola liikenne- ja viestintäministeriö, ympäristöneuvos, neuvottelukunnan varapuheenjohtaja Esko Hyvärinen (neuvotteleva virkamies Penina Blankett) ympäristöministeriö, ylitarkastaja Paula Lilja (johtava asiantuntija, tutkimusprofessori Antti Oksanen) Elintarviketurvallisuusvirasto Evira, kehittämispäällikkö Susanna Koivujärvi (kehittämispäällikkö Anne-Mari Haakana) Liikennevirasto, johtava asiantuntija Anita Mäkinen (erityisasiantuntija Ville- Veikko Intovuori) Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi, erikoistutkija Lauri Urho (tutkija Antti Pouttu) Luonnonvarakeskus, riistapäällikkö Mikko Toivola (erikoissuunnittelija Marko Svensberg) Suomen riistakeskus, johtava tutkija Maiju Lehtiniemi (vanhempi tutkija Terhi Ryttäri) Suomen ympäristökeskus, erikoissuunnittelija Kaija Eisto (erikoissuunnittelija Mikko Rautiainen) Metsähallitus, tulliylitarkastaja Jarkko Keskinen (tulliylitarkastaja Heli Lampela) Tulli, ylitarkastaja Leena Lehtomaa (kalastusbiologi Perttu Tamminen) Varsinais- Suomen ELY-keskus, johtava asiantuntija Arto Ruuska (maaseutuasiantuntija Kaisa Rummukainen) Pohjois- Karjalan ELY-keskus, kalastusbiologi Maare Marttila (ylitarkastaja Taina Kojola) Lapin ELY-keskus, kaupunkiekologi Kaarina Heikkonen (ympäristötarkastaja Raimo Pakarinen) Helsingin kaupunki, luonnonsuojeluvalvoja Asko Riihelä (suunnitteluhortonomi Eila Palojärvi) Lahden kaupunki, professori Jouko Rikkinen (professori Helena Korpelainen) Helsingin yliopisto, apulaisprofessori Jouni Sorvali (projektipäällikkö Japo Jussila) Itä- Suomen yliopisto, biodiversiteettiinformatiikan päällikkö Kari Lahti (yli-intendentti Risto Väinölä) Luonnontieteellinen keskusmuseo, lemmikkieläinalan asiantuntija Päivi Tiitinen (biologi Markku Varjo) Seuraja harrastuseläinten hyvinvoinnin neuvottelukunta, ympäristöpäällikkö Miira Riipinen (lakimies Minna Mättö) Suomen kuntaliitto ry, kasvinviljelyasiamies Mika Virtanen (lakimies Anna- Rosa Asikainen) Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry, EUmetsäasioiden päällikkö Karoliina Niemi (kestävän kehityksen päällikkö Tiina Vuoristo) Metsäteollisuus ry, taimitarhatuotannon erikoisasiantuntija Jyri Uimonen Puutarhaliitto ry, vieraslajiasiantuntija Miia Jauni (erityisasiantuntija Tapani Veistola) Suomen luonnonsuojeluliitto ry, suojelu- ja tutkimusjohtaja Teemu Lehtiniemi (suojeluasiantuntija Tero Toivanen) Bird- Life Suomi ry, metsäasiantuntija Panu Kunttu (suojeluasiantuntija Teemu Niinimäki) WWF Suomi sr ja maiseman- ja luonnonhoidon kehitysjohtaja Leena Lahdenvesi-Korhonen (toiminnanjohtaja Mirja Hellstedt) Maa- ja kotitalousnaiset ry. Neuvottelukunta voi perustaa teemakohtaisia jaostoja. (MMM lainsäädäntöneuvos Pekka Kemppainen ) Päätös myöntää Järvi-Suomen Energia Oy:lle lunastuslupa ja ennakkohaltuunottolupa omaisuuden lunastamiseksi Mäntyharjun kunnassa sijaitsevien kiinteistöjen alueille rakennettavaa 110 kv sähkönsiirtojohtoa varten (Mäntyharju-Survaanniemi). (TEM ylitarkastaja Johanna Juvonen ) Valtioneuvosto lähetti eduskunnalle seuraavat Euroopan unionin säädösehdotuksia koskevat valtioneuvoston kirjelmät: Valtioneuvoston kirjelmä (U 24/2018 vp) eduskunnalle komission ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi katettujen joukkolainojen liikkeeseenlaskusta ja katettujen joukkolainojen julkisesta valvonnasta sekä direktiivin 2009/65/ EY ja direktiivin 2014/59/EU muuttamisesta, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 muuttamisesta katettujen joukkolainojen osalta (katettujen joukkolainojen lainsäädäntökehys). Direktiiviehdotuksessa tarkennetaan katettujen joukkolainojen keskeisiä osatekijöitä ja vahvistetaan yhteinen määritelmä, joka on tarkoitettu johdonmukaiseksi ja riittävän yksityiskohtaiseksi lähtökohdaksi vakavaraisuuden sääntelyyn rahoitusalan eri sektoreilla. Siinä määritetään katettujen joukkolainojen rakenteelliset tekijät, julkinen valvonta, eurooppalainen katettu joukkolaina -merkin käyttöä koskevat säännöt sekä toimivaltaisten viranomaisten julkistamisvelvollisuudet katettujen joukkolainojen yhteydessä. Direktiivi on periaatelähtöinen, ja siinä on tarkoitus varmistaa mahdollisimman vähin yksityiskohtaisin säännöksin, että sisämarkkinoilla sovelletaan rakennetta /58\n5 koskevia yhteisiä perussääntöjä. Jäsenvaltioilla on liikkumavaraa sen suhteen, miten ne muotoilevat omat säädöksensä, joilla direktiivissä säädetyt periaatteet saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Ehdotetulla asetuksella muutettaisiin lähinnä asetuksen (EU) N:o 575/2013 (vakavaraisuusasetus) 129 artiklaa (katettujen joukkolainojen luottoriskiä koskevat pääomavaatimukset). Muutokset pohjautuvat nykyiseen vakavaraisuuskohteluun, mutta toisaalta niillä lisättäisiin ylivakuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia sekä täytevakuuksiin sovellettavia vaatimuksia. Etuoikeutetun pääomakohtelun piiriin kuuluviin katettuihin joukkolainoihin sovellettavat vaatimukset tiukkenisivat muutosten myötä. (VM finanssineuvos Pauli Kariniemi ) Valtioneuvoston kirjelmä (U 25/2018 vp) eduskunnalle komission ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 924/2009 muuttamisesta tiettyjen rajatylittävistä maksuista unionissa perittävien palvelumaksujen ja valuutan muuntamisesta perittävien palvelumaksujen osalta (rajatylittävien maksujen ja valuutanvaihdon kulut). Ehdotuksella pyritään edelleen edistämään ja syventämään yhteismarkkinaa. Olennaisia muutosehdotuksia on kaksi. Ensinnäkin säädettäisiin, että EU-alueella maasta toiseen tehtävästä euromaksusta tulisi veloittaa sama hinta kuin kansallisessa valuutassa tehtävästä kansallisesta maksusta. Toinen olennainen muutosehdotus on lisätä valuutanvaihtokäytäntöjen kulujen läpinäkyvyyttä. Ehdotuksen mukaan maksupalveluntarjoajan tulisi ilmoittaa maksupalvelun käyttäjälle kaikki valuutanvaihtoon liittyvät kulut, mukaan lukien vaihtoehtoisen valuutanvaihtokäytännön kulut, ennen kuin maksupalvelunkäyttäjä käynnistää maksun. (VM finanssineuvos Risto Koponen ) NIMITYSASIAT Valtioneuvosto päätti seuraavat nimitysasiat: Valtioneuvosto myönsi virkavapautta ulkoasiainneuvos Kare Haloselle (UM henkilöstöjohtaja Pirjo Tulokas ) Valtiotieteiden maisteri Kristel Englund oikeusministeriön neuvottelevan virkamiehen määräaikaiseen virkasuhteeseen (OM osastopäällikkö Antti Leinonen ) Erityisasiantuntija Markus Tervonen oikeusministeriön lainsäädäntöneuvoksen virkaan lukien. (OM osastopäällikkö Antti Leinonen ) Valtiotieteiden maisteri Sanna Poutiainen puolustusministeriön konserniohjausyksikön johtajan virkaan lukien. (PLM erityisasiantuntija Petri Laurila ) Erityisasiantuntija, filosofian maisteri Tiina Polo opetus- ja kulttuuriministeriön opetusneuvoksen virkaan lukien. (OKM hallitusneuvos Antti Randell ) Valtioneuvosto myönsi Kai Tapani Koivumäelle virkavapautta työ- ja elinkeinoministeriön neuvottelevan virkamiehen virasta (TEM henkilöstöjohtaja Mari Anttikoski ) Marja-Riitta Vest Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ylijohtajan tehtävään oman tehtävänsä ohella lukien enintään saakka. (TEM neuvotteleva virkamies Anu Jänkälä ) RAHA-ASIAT Valtioneuvoston raha-asiainvaliokunta puolsi istunnossaan seuraavia asioita: Puolustusvoimien maaliikenne- ja aluspolttoaineiden hankintojen puitesopimus. Puolustusvoimat saa tehdä Polttonesteet (2022) - Säiliötoimitukset -puitejärjestelyyn perustuvasti tilauksia maaliikenne- ja aluspolttoaineista Lämpöpuisto Oy:lle puitejärjestelyn voimassaoloaikana. Sopimuksen optio on voimassa vuoteen 2022 saakka. Hankinnan kohteena on polttonestesäiliöiden täyttö seuraavilla polttoaineilla: moottoripolttoöljy, kevyt polttoöljy, dieselöljy ja bensiini koko Suomen alueella. Puitesopimuksen arvioitu kokonaishinta on euroa (0% alv), arvonlisävero (24 % alv) euroa eli yhteensä euroa. (PLM hallitusneuvos Jouko Tuloisela ) Sosiaali- ja terveysministeriön asetus lääkäri- ja hammaslääkärikoulutuksen korvauksen perusteista vuonna Asetuksessa säädetään yliopistollista sairaalaa ylläpitävälle kuntayhtymälle suoritettavaksi lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutuskorvaukseksi sekä erikoislääkärin ja erikoishammaslääkärin koulutuskorvaukseksi euroa. Muualla kuin yliopistollisessa sairaalassa annettavasta koulutuksesta suoritettavan kuukausikorvauksen suuruus on 850 euroa. Yliopistoille erikoislääkäri- ja erikoishammaslääkärikoulutuksesta aiheutuvien kustannusten korvauksen suuruus on euroa. Asetus tulee voimaan (STM hallitussihteeri Eila Mustonen ) Poikkeusluvan myöntäminen sosiaalija terveydenhuollon rakennusinvestointiin (Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymä). Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymä on hakenut rakennusinvestointia koskevaa poikkeuslupaa Päijät-Hämeen keskussairaalan keskusleikkausyksikön, synnytysten, vastasyntyneiden ja naistentautien yksikön, operatiivisten vuodeosastojen sekä välinehuollon ja arkiston nykyisiä tiloja koskevaan uudisrakennushankkeeseen. Hanke toteutetaan kuntayhtymän omistukseen. Investointi on kuntien ja kuntayhtymien eräiden oikeustoimien väliaikaisesta rajoittamisesta annetun lain 4 :ssä tarkoitetulla tavalla perusteltu sosiaali- ja terveyspalvelujen saatavuuden turvaamiseksi ja alueen palvelujen saatavuuden turvaamiseksi välttämätön ja kiireellinen. (STM erityisasiantuntija Kirsi Kaikko ) HALLITUKSEN NEUVOTTELUT EU-MINISTERIVALIOKUNTA EU-ministerivaliokunnassa EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokous EU-ministerivaliokunta linjasi kokouksessaan 16. toukokuuta Suomen kantoja EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokoukseen ja EU-maiden päämiesten epäviralliseen kokoukseen. Torstaina 17. toukokuuta Sofiassa järjestettävässä EU:n ja Länsi-Balkanin maiden huippukokouksessa on kaksi teemaa: yhteyksien kehittäminen ja turvallisuus. Suomi on valmis hyväksymään esitetyn luonnoksen kokouksen loppuasiakirjaksi. Tekstissä /58 19\n6 vahvistetaan tuki Länsi-Balkanin eurooppalaiselle perspektiiville, todetaan EU-lähentymisen pohjaavan asetetuille kriteereille ja omille ansioille, todetaan oikeusvaltiosektorin sekä hyvien naapuruussuhteiden ja alueellisen vakauden tärkeys. Lisäksi nostetaan esiin yhteyksien kehittäminen ja turvallisuus sekä todetaan yhteisen ulko-ja turvallisuuspolitiikan yhteistyön ja disinformaation vastaisen toiminnan tärkeys. EU-maiden johtajien työillallisella keskiviikkona 16. toukokuuta aiheena on digitaaliagenda, ja erityisesti tutkimus ja innovaatiot siihen liittyen. Illallisella keskusteltaneen myös ajankohtaisista ulkopoliittista haasteista. Lisäksi EU-ministerivaliokunta linjasi Suomen kantoja seuraaviin neuvostoihin: Ulkoasiainneuvosto; kauppa-asiat (22.5.) Ulkoasiainneuvosto; kehitysasiat (22.5.) Koulutus-, nuoriso-, kulttuuri- ja urheiluneuvosto ( ) Kauppaministerikokoonpanossa kokoontuvan ulkoasiainneuvoston aiheina ovat vapaakauppasopimusneuvotteluiden aloittaminen Australian ja Uuden-Seelannin kanssa, WTO:n Buenos Airesin ministerikokouksen seuranta, EU-Meksiko -neuvottelut voimassa olevan sopimuksen uudistamisesta, EU:n ja Singaporen vapaakauppa- sekä investointisuojasopimus, EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimus, EU-Mercosur -assosiaatiosopimusneuvottelut sekä neuvoston päätelmät EU:n kauppasopimusten neuvottelemisesta ja päättämisestä. Kehitysministerit käsittelevät EU:n Afrikka-hätärahastoa sekä EU:n ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden suhdetta Cotonoun sopimuksen jälkeen, EU:n monivuotisen rahoituskehysehdotuksen ulkosuhderahoitusta sekä sukupuolten tasa-arvoa ja kehitystä. Koulutus-, nuoriso-, kulttuuri- ja urheiluneuvosto hyväksyy joukon suosituksia ja päätelmiä. Lisäksi se käy periaatekeskustelut korkeakoulujen mahdollisuuksista lisätä alueellista kasvua, EU:n nuorisopolitiikan tulevista prioriteeteista, tulevaisuusvisiosta kulttuurin vaikutuksista EU:ssa ja huippu-urheilun kaupallistumisesta. Lisätietoja: EU-asioiden valtiosihteeri Kare Halonen, p , erityisavustaja (EU-asiat) Riikka Pakarinen, p ja EUasioiden viestintäpäällikkö Anne Sjöholm, p , valtioneuvoston kanslia LUOVUTETUT MIETINNÖT Oikeusministeriö julkisti Yrittäjän uusi mahdollisuus. Kansainvälinen vertailu selvityksen. Selvityksessä vertaillaan, miten elinkeinotoiminnan vuoksi velkaantuneet yrittäjät voivat vapautua henkilökohtaisesta velkavastuustaan joissakin Euroopan maissa ja Yhdysvalloissa. Monissa maissa on tehty maksukyvyttömyysmenettelyjä ja velkavastuusta vapautumista koskevia uudistuksia. Missään selvityksessä mukana olevissa maissa ei ole käytössä konkurssimenettelyä, jossa yksityisvelallinen vapautuisi kokonaan kaikista veloistaan. Selvitys on osoitteessa julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10 024/ Lisätietoja antavat erityisasiantuntija Pekka Heinonen, p , lainsäädäntöneuvos Mari Aalto, p , ja erityisavustaja Lauri Koskentausta, p , oikeusministeriö. Opetus- ja kulttuuriministeriö julkisti Kulttuurilehtien tilaustuesta -selvityksen. Selvityksessä todetaan, että kulttuurilehtien tilaustuki on tarpeellinen sekä kirjastoille että lehdille. Tilaustuki edistää kulttuurilehtien tasavertaista saatavuutta, laajentaa yleisten kirjastojen lehtitarjontaa ja osaltaan kasvattaa kulttuurilehtien levikkiä. Vähälevikkisten kulttuurilehtien tilaustuki muodostuu yhdessä kulttuurilehtiavustuksen kanssa kulttuurilehtimäärärahan kokonaisuuden, joka on viime vuosina ollut noin 1,1 miljoonaa euroa. Selvitys on osoitteessa Lisätietoja antaa kulttuuriasiainneuvos Leena Laaksonen, p , opetus- ja kulttuuriministeriö. Liikenne- ja viestintäministeriö julkisti Helsinki Tallinn tunnel task force Report of the main findings -raportin. Tunnelihankkeen laajuudesta ja monimutkaisuudesta johtuen sen eteneminen edellyttää uusia, innovatiivisia ratkaisuja etenkin rahoituksen suhteen. Yksityisen sektorin osallistuminen nopeuttaisi hankkeen etenemistä ja vahvistaisi sen taloudellista kannattavuutta. Raportissa suositellaan, että edetäkseen hanke tarvitsee vahvan projektiorganisaation. Raportti on osoitteessa hankeikkuna.fi/asiakirjat/86f6e89d-c fcc-4dfb-aed8-923a e/e ad b83d-51f57691b399/ RAPORTTI_ PDF. Lisätietoja antavat yksikön johtaja, työryhmän puheenjohtaja Laura Eiro, p , liikenne- ja viestintäministeriö, erityisasiantuntija Ulla Tapaninen, p , Helsingin kaupunki, excecutive officer Eva Killar, p , Estonian Ministry of Economic Affairs and Communications ja project manager Liivar Luts, p , Tallinn Transport Department. Etuudet ja palvelut lasten vuoroasumistilanteissa -raportti luovutettiin perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikolle. Vuoroasumistilanteissa arjen sujuminen on tärkeää lapsen hyvinvoinnin tukemiseksi. Tarvitaan muutoksia lainsäädäntöön ja toimintakäytäntöihin, jotta vuoroasuvan lapsen etu toteutuu. Työryhmä on kartoittanut, millaisia ongelmia esiintyy lasten ja perheiden palveluita ja etuuksia koskevassa lainsäädännössä ja ovat valmistelleet ehdotuksia havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi. Raportti on osoitteessa dle/10024/ Lisätietoja antavat johtaja Kari Ilmonen, p , ja hallitussihteeri Annika Juurikko, p , sosiaali- ja terveysministeriö. Valtioneuvoston viikkoa koskevat tiedustelut ja huomautukset pyydetään osoittamaan valtioneuvoston viestintäosastolle, os. Snellmaninkatu 1 A, Helsinki, p , Edita Publishing Oy, Helsinki /58


IHMISKAUPPA SUOMALAISESSA TYÖELÄMÄSSÄ - SEMINAARI - PDF\nIHMISKAUPPA SUOMALAISESSA TYÖELÄMÄSSÄ - SEMINAARI\nDownload "IHMISKAUPPA SUOMALAISESSA TYÖELÄMÄSSÄ - SEMINAARI 3. 4.2.2011"\n1 YHTEENVETO IHMISKAUPPA SUOMALAISESSA TYÖELÄMÄSSÄ - SEMINAARI Anniina Jokinen & Natalia Ollus Johdanto Suomen ammattiliittojen keskusjärjestö (SAK), vähemmistövaltuutetun/kansallisen ihmiskaupparaportoijan toimisto (VVT) ja Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti (HEUNI) järjestivät Ihmiskauppa suomalaisessa työelämässä -seminaarin Helsingissä. Seminaarin tarkoituksena oli lisätä tietoisuutta työperäisestä ihmiskaupasta ja siihen liittyvistä hyväksikäyttöilmiöistä Suomessa ja avata aiheeseen uusia näkökulmia. Seminaarissa puhui kattava joukko sekä kansainvälisiä että suomalaisia järjestöjen, viranomaisten, työmarkkinajärjestöjen ja kolmannen sektorin edustajia. Seminaarin ensimmäisenä päivänä keskusteltiin työperäisestä ihmiskaupasta ja sen muodoista Suomessa ja muualla Euroopassa. Toisena päivänä järjestetyssä paneelikeskustelussa käsiteltiin työperäisen hyväksikäytön vastaisia toimia Suomessa. Olemme laatineet yhteenvedon seminaarissa pidetyistä esityksistä ja paneelikeskustelusta, jotta myös ne henkilöt, jotka eivät osallistuneet seminaariin, saisivat kuvan siellä käsitellyistä asioista. Yleisesti ottaen esityksissä ja keskustelussa toistuivat samat teemat: tietoisuus työperäisestä ihmiskaupasta on puutteellista ja uhrien tunnistamisessa on ongelmia. Työperäisen ihmiskaupan uhrit eivät useinkaan hae apua itse, eikä heillä ole tietoa omista oikeuksistaan tai työsuhteen minimiehdoista. Monet esiintyjistä korostivat, että ihmiskauppa on erittäin moniulotteinen ilmiö, joka muuttuu ajassa ja paikassa, mikä tekee siihen puuttumisesta entistä haasteellisempaa. Tämän vuoksi erilaisten keskeisten toimijoiden, kuten poliisin, työsuojelun, ammattiliittojen, järjestöjen ja muiden viranomaisten edustajien välinen yhteistyö ja kouluttaminen työperäisen ihmiskaupan tunnistamiseksi on erityisen tärkeää. 1\n2 Ensimmäisen päivän puheenvuorot ja esitykset Eurooppa- ja maahanmuuttoministeri Astrid Thors: Avauspuheenvuoro Ministeri Thors avasi seminaarin ja korosti viranomaisten, ammattiliittojen ja muiden toimijoiden yhteistyön merkitystä ihmiskaupan vastaisessa työssä. Ihmiskaupasta suomalaisessa työelämässä ei Thorsin mielestä vielä tiedetä tarpeeksi, mutta hän totesi seminaarin osaltaan parantavan tietoisuutta kyseisestä ilmiöstä. Hän nosti esiin kaksi teemaa seuraavan hallituskauden ohjelmaan: kolmannelle sektorille tulisi taata resurssit työskennellä ihmiskaupan uhrien tunnistamiseksi ja vähemmistövaltuutetun toimi tulisi laajentaa yhdenvertaisuutta valvovaksi toimeksi, jolle taataan riittävät resurssit. Vähemmistövaltuutettu Eva Biaudet: Suomen kansallisen ihmiskaupparaportoijan tervetuliaissanat Eva Biaudet toivotti seminaarin osallistujat tervetulleiksi ja totesi, että viimeistään nyt on aika muuttaa työperäisen ihmiskaupan vastainen työ sanoista teoiksi. Hän kiitti eduskuntaa kansallisen ihmiskaupparaportoijan ensimmäisen raportin käsittelystä ja siitä, että eduskunta on todennut tarpeen vahvistaa kansallisia toimia ihmiskauppaa vastaan ja ehdottaa useita konkreettisia parannusehdotuksia, kuten erillislakia ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmästä. Biaudet myös korosti, että eri toimijoiden välinen yhteistyö ja ihmisoikeudet ovat keskiössä, kun halutaan puuttua ihmiskauppaan. Lisäksi hänen mukaansa tulee puuttua työmarkkinoiden eriarvoisuuteen. Neuvonantaja Liliana Sorrentino, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (ETYJ): Työperäinen ihmiskauppa Euroopassa Liliana Sorrentinon esitys keskittyi kuvaamaan työperäistä ihmiskauppaa ilmiönä. Työperäistä ihmiskauppaa esiintyy eri aloilla ja sektoreilla niin pienissä kuin suurissakin yrityksissä. Uhrit eivät ole vain paperittomia siirtolaisia, vaan myös EUkansalaiset ovat joutuneet uhreiksi. Uhrit ovat monin tavoin riippuvaisessa asemassa, heitä kontrolloidaan eri tavoin eikä heillä ole muita vaihtoehtoja kuin alistua huonoihin työ- ja elinolosuhteisiin. Sorrentino kertoi esimerkkejä kausityöläisiä ja kotiapulaisia koskevista tapauksista Italiasta ja Iso-Britanniasta ja nosti esiin kerjäämiseen ja rikollisuuteen pakottamisen (forced begging and criminality) uusina pakkotyön muotoina. Ihmiskauppatapaukset ovat Sorrentinon mukaan usein monimutkaisia sekä eri viranomaisten että auttajatahojen näkökulmasta. Lisäksi hyväksikäyttö on monimuotoista ja uhrien tunnistaminen ontuu. Monissa maissa esimerkiksi työsuojeluviranomaiset eivät ole mukana ihmiskaupan vastaisessa työssä, vaikka heillä voisi olla keskeinen rooli työperäisen ihmiskaupan tunnistamisessa. Sorrentinon mukaan työperäisen ihmiskaupan uhrit eivät välttämättä halua apua virallisesta auttamisjärjestelmästä. Ennen kaikkea he tarvitsevat maksutonta oikeudellista apua palkkasaatavien hakemiseen. Rikosoikeusjärjestelmän ja syyttämisen osalta Sorrentino 2\n3 nosti esiin useita haasteita: työperäistä ihmiskauppaa ei ymmärretä tai tunnisteta, lakia tulkitaan suppeasti, eronteko pakkotyön ja hyväksikäytön välillä on epäselvä ja resurssit ovat puutteelliset. Ennaltaehkäisyn osalta Sorrentino korosti laajaa työmarkkina- ja maahanmuuttopolitiikkaa ja sen tahattomia seurauksia, jotka pakottavat ihmiset esimerkiksi kiertämään maahanmuuttosäännöksiä tai maksamaan laittomia välitysmaksuja työpaikasta Euroopassa. Lopuksi Sorrentino painotti, että työperäisen ihmiskaupan vastaiseen työhön tarvitaan uusia toimijoita ja näkökulmia sortumatta stereotyyppiseen ajatteluun siitä, minkälaisesta ilmiöstä on kysymys. Asiantuntija Beate Andrees, Kansainvälisen työjärjestö ILO:n pakkotyön vastainen toimintaohjelma: Pakkotyön käsite Beate Andrees aloitti esityksensä kertomalla kolmesta suhteellisen uudesta pakkotyötapauksesta. Ensimmäisessä tapauksessa Itä-Euroopasta rekrytoidut henkilöt keräsivät purjosipuleita Iso-Britanniassa. He asuivat huonoissa oloissa, heidän passinsa otettiin pois ja palkasta vähennettiin laittomasti kuluja. Tapauksen yhteydessä 13 henkilöä pidätettiin ihmiskaupasta. Toisessa tapauksessa Saksaan rekrytoidut kiinalaiset erikoiskokit joutuivat maksamaan välitysmaksuja saadakseen työpaikan. He tekivät pitkää työpäivää seitsemänä päivänä viikossa, heitä uhkailtiin irtisanomisella ja heidän luvattua alemmasta palkastaan vähennettiin erilaisia kuluja. Vain muutama heistä uskalsi ilmoittaa tapauksesta viranomaisille. Kolmanneksi Andrees kertoi azerbaidzhanilaisen Serbaz-yhtiön tapauksesta, jossa yli 700 uhria rekrytoitiin Bosniasta ja Serbiasta töihin. Heidän työsopimuksensa vaihdettiin, heille ei maksettu palkkaa ja heitä uhkailtiin, hyväksikäytettiin ja pahoinpideltiin. Konkreettisten tapauskuvausten jälkeen Andrees siirtyi puhumaan pakkotyön määritelmästä ILO:n näkökulmasta. ILO:n pakkotyötä koskevan yleissopimuksen (Nro. 29) mukaan pakkotyö on kaikenlaista työtä tai palvelusta, joka jonkin rangaistuksen uhalla vaaditaan joltain henkilöltä, ja johon henkilö ei ole vapaaehtoisesti tarjoutunut. ILO:n tulkinnan mukaan työn ei tarvitse olla virallisesti määritelty työksi ollakseen pakkotyötä (esim. seksityö). Andrees totesi myös, että alkuperäisellä suostumuksella ei ole merkitystä, jos työntekijää on esimerkiksi johdettu harhaan tai petetty, tai hänellä ei ole mahdollisuutta lopettaa työtä. Esityksensä viimeisessä osiossa Andrees puhui tunnistamisen ongelmista. Hän esitti kysymyksen siitä, miksi Suomessa ei juurikaan ole työperäisiä ihmiskauppatapauksia onko kyse siitä, että ilmiötä ei ole maassamme, vai pikemminkin siitä, että sitä ei osata tunnistaa. Jälkimmäinen selitys on Andreesin mukaan todennäköisempi. Hän esitteli ILO:n kehittämiä pakkotyön indikaattoreita tunnistuksen apuvälineenä. Monissa maissa ihmiskauppa liitetään vain prostituutioon, eikä työperäistä ihmiskauppaa tunneta tai tunnisteta. Esimerkiksi Englannissa ja Walesissa pakkotyö on hiljattain kriminalisoitu erikseen. Andrees puhui myös työsuojelutarkastajista keskeisinä toimijoina keskeinen ongelma on, että heidän mandaattinsa on monissa maissa rajallinen, eikä se kata ihmiskaupparikosta, vaan ainoastaan työrikokset. Lisäksi työsuojelutarkastajat eivät osaa tunnistaa ihmiskauppaa, joten heidän kouluttamisensa on erittäin tärkeää tunnistamisen parantamiseksi. Andrees painotti, että ihmiskauppaa voi tapahtua millä tahansa sektorilla, myös täysin laillisilla aloilla. Hän piti yhteistyötä yritysten kanssa tärkeänä, minkä lisäksi yhteistyötä ammattijärjestöjen, järjestöjen ja muiden keskeisten toimijoiden kesken tulisi aktivoida. Andreesin mukaan myös yleistä tietoisuutta ongelmasta tulisi lisätä uhrien 3\n4 suojelua parantaa sekä rikosoikeusjärjestelmän toimintaa tapausten tutkimisessa, syyttämisessä ja tuomitsemisessa pitäisi tehostaa. Erikoissuunnittelija Natalia Ollus, Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä toimiva Euroopan Kriminaalipolitiikan instituutti (HEUNI): Työperäinen ihmiskauppa ja pakkotyö Suomessa Natalia Ollus esitteli HEUNIn tekemän tutkimuksen tuloksia työperäisestä ihmiskaupasta Suomessa. Tutkimus tehtiin EU-rahoituksella ja se tarkastelee työperäistä ihmiskauppaa osana ulkomaisen työvoiman hyväksikäyttöä. Työperäisestä ihmiskaupasta ei ole toistaiseksi tuomittu yhtään rangaistusta Suomessa, ja Olluksen mukaan tämä liittyy osittain siihen, että työperäisen ihmiskaupan määritelmä on vaikea. Pakkotyötä ei Suomen lainsäädännössä tai oikeuskäytännössä ole toistaiseksi selkeästi määritelty. HEUNIn tutkimuksessa työperäistä ihmiskauppaa lähestyttiin laaja-alaisesti. Asiaa selvitettiin asiantuntija- ja uhrihaastattelujen, oikeusaineiston ja media-aineiston avulla. Tutkimuksen viitekehyksenä käytettiin ihmiskaupan tunnusmerkistöä, erityisesti ILO:n pakkotyötä kuvailevia osoittimia. Tutkimuksen mukaan vakavimmat ulkomaalaisten työntekijöiden hyväksikäyttötapaukset ovat ravintola-, rakennus- ja puutarha-aloilta ja hyväksikäytetyt henkilöt tulevat eri puolilta maailmaa, kuten Aasiasta, Itä-Euroopasta ja Suomen lähialueilta. Hyväksikäyttäjät ovat syntyperältään suomalaisia ja ulkomaalaistaustaisia. Tutkimuksen mukaan hyväksikäytetyt työntekijät ovat tulleet Suomeen joko rekrytointi-/välitysyritysten kautta tai sukulaisten/tuttujen kautta. Olluksen mukaan HEUNIn tutkimuksessa oli useita esimerkkejä siitä, että työntekijät ovat maksaneet ylisuuria välitys- ja muita maksuja, joiden takia työntekijä on velkaantunut jo saapuessaan Suomeen ja saattaa siten olla erityisen riippuvaisessa asemassa. Hyväksikäytön osalta työntekijät ovat kokeneet uhkailua ja myös suoranaista väkivaltaa. Työnantaja on myös saattanut ottaa haltuunsa työntekijöiden passit tai henkilöllisyystodistukset. Tutkimuksen mukaan alipalkkaus ja palkkasyrjintä ovat kuitenkin yleisimpiä hyväksikäytön muotoja. Tutkimuksessa tuli ilmi myös tapauksia, joissa työntekijöiden liikkuvuutta ja vapaa-aikaa oli rajoitettu. Ollus esitteli kaksi esimerkkitapausta, joista ensimmäinen koski kiinalaisravintolan kokkia Lahdessa, jolle ei maksettu moneen kuukauteen lainkaan palkkaa ja joka oli täysin riippuvainen työnantajastaan. Toisessa tapauksessa oli kyse thaimaalaisista puutarhatyöntekijöistä, joille työnantaja oli maksanut huomattavan alhaista palkkaa, estänyt työntekijöitä tapaamasta muita maanmiehiään ja lisäksi pitänyt työntekijöiden pankkikortteja ja tunnuslukuja hallussaan. Ollus totesi, että kummassakin tapauksessa oli selviä ihmiskaupan ja pakkotyön merkkejä, vaikka tapauksissa tuomio annettiin työrikoksista. Lopuksi Ollus puhui uhrien tunnistamisen vaikeudesta ja esitti, että pakkotyötä tulisi arvioida suhteessa suomalaiseen työelämään ja sen ehtoihin. Ihmiskaupassa on kyse kokonaisvaltaisesta hyväksikäytöstä, jossa puututaan henkilön vapauteen ja perusoikeuksiin. Ihmiskauppa ei edellytä äärimmäistä kontrollia, väkivaltaa ja pakottamista, joten huomiota tulisi kiinnittää niihin seikkoihin, joiden takia työntekijä ei voi lähteä työstä. Ihmiskaupan ennaltaehkäisemiseksi tarvittaisiin lisää tietoa ulkomaalaisille työntekijöille sekä viranomaisten ja muiden toimijoiden tietoisuuden 4\n5 lisäämistä työperäisen ihmiskaupan tunnusmerkeistä ja uhrien avunsaantimahdollisuuksista. Hollannin kansallinen ihmiskaupparaportoija Corinne Dettmeyer: Kokemuksia Hollannista Corinne Dettmeyer aloitti esityksensä korostamalla kansallisen ihmiskaupparaportoijan itsenäistä roolia. Näin raportoija voi toimia välikätenä viranomaisten ja järjestöjen välillä olematta riippuvainen kummastakaan. Tämän jälkeen Dettmeyer keskittyi puhumaan työperäisestä ihmiskaupasta (Hollannissa tämä määritellään seksiteollisuuden ulkopuolella tapahtuneeksi muuksi hyväksikäytöksi). Hänen mukaansa viranomaiset näkevät työperäisen ihmiskaupan ja sen uhrit eri tavalla kuin ihmiskaupan seksuaalisen hyväksikäytön tarkoituksessa. Työperäistä ihmiskauppaa saatetaan pidetään vähemmän vakavana kuin seksuaalista hyväksikäyttöä, vaikka laki on sama. Ilmiöillä on myös erilainen profiili: kun seksuaalisen hyväksikäytön osalta uhreja löydetään yleensä muutamia, voi työperäisissä tapauksissa yhdellä työpaikalla työskennellä kymmeniä uhreja joita puolestaan on helpompi kohdella laittomina siirtolaisina kuin ihmiskaupan uhreina. Työperäisen ihmiskaupan uhreilla on myös erilaiset auttamistarpeet kuin seksipuolen uhreilla: he saattavat haluta vain asunnon, uuden työpaikan ja keinon saada palkkansa takaisin. Hollannin ihmiskaupparaportoija julkaisee vuosittain raportteja maansa ihmiskauppatilanteesta. Vuoden 2009 raporttiin Dettmeyer teki selvityksen oikeuskäytännöstä työperäisten ihmiskauppatapausten osalta. Ennen lokakuuta 2009 Hollannissa oli annettu vain neljä ihmiskauppatuomiota seksiteollisuuden ulkopuolella ja kahdeksassa tapauksessa syytteet ihmiskaupasta oli hylätty. Tuomioista neljä koski tapauksia, joissa uhrit olivat esimerkiksi kotiapulaisia ja heillä oli henkilökohtainen suhde työnantajaan. Sen sijaan syytteet oli hylätty tapauksissa, joissa hyväksikäyttö oli tapahtunut ammatillisessa ympäristössä, kuten ravintolassa tai tehtaassa. Dettmeyer korosti, että ongelma ei ole lainsäädännössä, vaan lain soveltamisessa käytäntöön. Lokakuussa 2009 Hollannin korkein oikeus antoi ensimmäisen langettavan tuomion työperäisestä ihmiskaupasta tapauksessa, joka koski kiinalaisravintolaa. Tuomion jälkeen työperäisten ihmiskauppatuomioiden määrä on kasvanut huomattavasti ja Dettmeyer totesi tuomion toimineen tulkintaohjeena alemmille oikeusasteille. Lopuksi Dettmeyer puhui työperäiseen ihmiskauppaan ja sen tunnistamiseen liittyvistä haasteista. Yleistä tietoisuutta työperäisestä ihmiskaupasta tulee parantaa ja eri toimijoita, kuten työsuojelutarkastajia kouluttaa sen tunnusmerkeistä. Mahdolliset uhrit tulee tavoittaa, he tarvitsevat tietoa oikeuksistaan ja nimenomaan omaan tilanteeseensa soveltuvaa apua. Belgian sosiaaliturvaministeriön työsuojeluosaston johtaja Peter van Hauwermeiren: Kokemuksia Belgiasta Peter van Hauwermeiren kertoi Belgiassa jo 1990-luvulta alkaen tehdystä työperäisen ihmiskaupan vastaisesta työstä. Belgiassa työsuojelu- ja sosiaalitarkastajilla on oikeus tutkia ja osallistua ihmiskauppatapausten tutkintaan. Van Hauwermeiren totesi, että tällä ja koulutuksella on ollut suuri merkitys tärkeiden tapausten tunnistamisessa. Vaikutus on ollut tarkastajien osalta myös henkinen, sillä poliisi on virallisesti 5\n6 tunnustanut heidät kumppanina. Eri toimijoiden välinen tiivis yhteistyö ja yhteistarkastukset ovat olennaisia ihmiskaupan vastaisessa työssä. Tarkastajat voivat mennä työpaikalle ilman lupaa ja ennalta ilmoittamatta minkä lisäksi heillä on pääsy tarkastajien yhteiseen tietokantaan, josta he näkevät ketkä työnantajat ovat esimerkiksi tutkinnan alla. Lisäksi viranomaisten käyttämät pakkokeinot ovat tehokkaita: esimerkiksi laittoman työntekijän käytöstä saa suuret sakot ja työnantajien pakkotyöllä ansaitsema rikoshyöty konfiskoidaan. Esityksensä seuraavassa osassa van Hauwermeiren kertoi seikkaperäisesti kahdesta uudesta tapauksesta, jotka koskivat maatilalla sattunutta tapausta ja huoltoasemien ja ravintoloiden WC-tilojen siisteydestä huolehtinutta yhtiötä. Hän analysoi esityksessään tapausten selvittämiseen liittyneitä hyviä ja huonoja piirteitä ja ongelmakohtia yksityiskohtaisesti ja konkreettisia esimerkkejä käyttämällä. Lopuksi van Hauwermeiren nosti esiin pakkoyrittäjyyden ja lähetettyjen työntekijöiden asemaan liittyvät epäkohdat, kansainvälisen yhteistyön ongelmat ja uhrien auttamisen haasteet. Hän painotti, että kaikkien on velvollisuus pitää silmät auki hyväksikäyttötapausten tunnistamiseksi. Liian usein käy niin, että uhrit karkotetaan maasta eikä heidän kohtaamastaan hyväksikäytöstä kuulla. Tämän vuoksi yleisen tietoisuuden lisääminen on erittäin tärkeää. Asiantuntija Sean Bamford, Yhdistyneiden kuningaskuntien Ammattiliittojen Keskusjärjestö (TUC): Kokemuksia Iso- Britanniasta Sean Bamfordin puheenvuoro kuvasi ammattiliittojen näkökulmasta niitä epäkohtia, joita ulkomaalaiset työntekijät kohtaavat ja laajempaa poliittista kontekstia, jossa tämä tapahtuu. Ihmiskauppa on osa laajempaa hyväksikäyttöä ja niin sanottua kurjuuden jatkumoa (continuum of misery). Iso-Britanniassa on vuonna 2009 kriminalisoitu pakkotyö erikseen. Bamfordin mukaan tietoisuus ihmiskaupasta on puutteellista ja siihen liittyvää lainsäädäntöä ei osata käyttää. Monesti toimijat ovat kiinnostuneempia uhrien maahanmuuttostatuksesta kuin heidän auttamisestaan. Bamford kritisoi Iso- Britannian maahanmuuttopolitiikkaa ja ulkomaalaislakia ja kertoi, kuinka ihmiset ajetaan paperittoman siirtolaisen statukseen samalla kun lailliset maahanmuuton reitit suljetaan. Bamford kertoi, että jos henkilöllä ei ole laillista oikeutta olla maassa, hänellä ei ole oikeutta olla laillisessa työssä eikä työlainsäädäntö koske häntä. Paikalliset ammattiliitot ovat yrittäneet taistella tätä tulkintaa vastaan. Yksi ongelma on kuitenkin se, että vain noin 17 prosenttia työntekijöistä yksityisellä sektorilla kuuluu ammattiliittoon. Bamford puhui myös kotiapulaisten asemasta sekä vuokratyöntekijöitä ja pakkoyrittäjiä koskevista ongelmista. Hyväksikäyttö saa monia muotoja ja yksittäisen henkilön tilanne voi vaihdella pakkotyön ja huonojen työehtojen välillä, mikä edelleen vaikeuttaa hyväksikäytön tunnistamista ja sen määrittelyä. Bamfordin mukaan tällä hetkellä Iso-Britanniassa työmarkkinoiden joustavuutta pidetään tärkeämpänä kuin työntekijöiden oikeuksia, mikä on erittäin suuri epäkohta. Hän peräsi muutoksia maahanmuuttopolitiikkaan, mutta myös muihin työntekijöiden oikeuksia sääteleviin lakeihin. 6\n7 Varapuheenjohtaja Jaana Ylitalo, Palvelualojen ammattiliitto (PAM): Työperäinen ihmiskauppa ammattiliittojen näkökulmasta Jaana Ylitalon mukaan SAK:n alaisissa ammattiliitoissa on yhteensä maahanmuuttajajäsentä. Eniten ongelmia kohdataan tilapäisissä töissä, ja yhteydenotot ammattiliittoihin ovat lisääntyneet. Yleensä hyväksikäyttöön syyllistyneet työnantajat eivät ole järjestäytyneitä. Ylitalo kertoi esimerkkinä kolmesta erilaisesta tapauksesta, joissa ulkomaalaiset työntekijät olivat joutuneet uhreiksi. Uhrien auttaminen on Ylitalon mukaan tärkeää, koska ihmisarvoinen työ kuuluu kaikille ja kyse on myös laajemmin kaikkien työntekijöiden etujen valvonnasta. Palkkasaatavien hakeminen on perinteinen ammattiliittojen keino puuttua epäkohtiin. Liittojen resurssit ovat kuitenkin vähäisiä ja jutut haastavia: mitä tehdä, jos työvoimaa hyväksikäyttänyt yritys on maksukyvytön tai poistuu kokonaan Suomesta? Ylitalo ehdotti lisää voimavaroja ja koulutusta eri toimijoille sekä puhui ay-liikkeen kanneoikeuden puolesta. Lisäksi hän peräsi työnantajien vastuuta tapauksissa, joissa ulkomailta rekrytoidut henkilöt ovat joutuneet maksamaan välitysmaksuja rekrytointiyrityksille ja ehdotti liiketoimintakiellon mahdollisuutta tapauksissa, joissa työlainsäädäntöä rikotaan törkeästi tai toistuvasti, jotta yrittäjä ei voi jatkaa samaa epärehellistä toimintaa vuodesta toiseen. Maahanmuuttoasioiden asiantuntija Riitta Wärn, Elinkeinoelämän Keskusliitto (EK): Kommenttipuheenvuoro Riittä Wärn korosti, että suuri osa ulkomaalaisista työntekijöistä työskentelee järjestäytymättömien työnantajien palveluksessa. EK:n alaisten työnantajien palveluksessa työskentelee noin ulkomaalaistaustaista henkilöä. EK:n mukaan hyväksikäyttöä ei tule sallia ja työelämän pelisäännöt koskevat kaikkia. Wärnin mukaan kiskonnantapaisesta työsyrjinnästä ja vastaavista rikoksista tuomittavat rangaistukset ovat liian lieviä, eikä niillä ole ehkäisevää vaikutusta, kun tuomion jälkeen yrittäjän kannattaa jatkaa toimintaa edelleen. Wärn painotti, että Suomen monimutkaiset maahantulosäännöt ja työlupabyrokratia pitäisi purkaa, koska työntekijä voi niitä kiertääkseen tulla maahan laittomasti, jolloin riski joutua hyväksikäytön kierteeseen on suurempi. EK yhtyy Wärnin mukaan SAK:n peräämään lisäkoulutustarpeeseen, minkä lisäksi hän korosti monikulttuurisuus- ja yhdenvertaisuuskoulutuksen tärkeyttä. Viranomaisille on kohdennettava voimavaroja ja heidän vastuullaan on myös tiedottaminen. Tietoa tulisi tarjota usealla kielellä ja jakaa monella eri tavalla. EK vastustaa ay-liikkeen ja järjestöjen kanneoikeutta, koska sen mukaan lähtökohtaisesti ihmisellä itsellään on oikeus päättää siitä, haluaako hän viedä asiaa eteenpäin. Wärnin mukaan julkista rekrytointipalvelua tulisi laajentaa myös EU:n ulkopuolelle. EK ei kannata tilaajavastuun osalta esimerkiksi ketjuvastuuta, koska vastuuta epärehellisestä toiminnasta ei voi sysätä pääurakoitsijalle, joka ei ole millään tavalla osallistunut rikolliseen toimintaan. Sen sijaan EK kannattaa liiketoimintakiellon laajempaa käyttöönottoa ja korostaa, että tiedot tulisi olla julkisessa ja maksuttomassa rekisterissä. 7\n8 Toisen päivän paneelikeskustelu ja puheenvuorot Paneeli Vastuut, tarvittavat toimenpiteet ja suositukset Professori Anne Alvesalo-Kuusi, Turun yliopisto: Aloituspuheenvuoro Oikeussosiologian ja kriminologian professori Anne Alvesalo-Kuusi Turun yliopistosta johti paneelikeskustelua. Alvesalo-Kuusi nosti aloituspuheenvuorossaan esiin sen, että työperäinen ihmiskauppa on piilossa olevaa rikollisuutta. Ongelmia lisää se, etteivät uhrit itse välttämättä koe olevansa uhreja eivätkä osaa tai uskalla hakea apua. Alvesalo-Kuusi totesi myös, että rikosoikeusjärjestelmä ja sen välineet on rakennettu vastaamaan perinteiseen yksilörikollisuuteen, mikä vaikuttaa käytäntöihin ja olemassa olevaan kontrollipolitiikkaan. Alvesalo-Kuusi toivoi kaikilta panelisteilta konkreettisia ja rehellisiä näkemyksiä tämän hetken ongelmakohtiin ja tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta työperäiseen ihmiskauppaan voidaan puuttua aikaisempaa tehokkaammin. Alvesalo-Kuusen johdannon jälkeen paneelikeskustelun osallistujat pitivät lyhyet alustukset oman organisaationsa toiminnasta ja näkemyksistä. Rikosylikonstaapeli Kari Patanen, Keskusrikospoliisi Kari Patanen kertoi näkemyksiään kentältä poliisin näkökulmasta. Hän on työskennellyt muun muassa ulkomaalaispoliisissa sekä Keskusrikospoliisin PUT- ja RAT-yksiköissä. Ongelmana on, että poliisi keskittyy usein tutkimaan työnantajia ja talous- ja verorikoksia, vaikka yhdessä yrityksessä voi olla satoja työntekijöitä, jotka yksinkertaisesti vain poistuvat maasta tapauksen tullessa ilmi. Toinen ongelma on, että poliisilla ei ole resursseja tehdä valvontaa lukuun ottamatta joitakin yksittäisiä projekteja, joissa etsitään esimerkiksi luvatonta ulkomaista työvoimaa. Patanen oli itse tutkimassa Savonlinnan kiinalaisravintolan tapausta ja kertoi tapauksen yksityiskohdista kuten siitä, että hyvä maine paikkakunnalla voi hankaloittaa tutkintaa merkittävästi. Patanen totesi, että etenkin poliisin kenttäjohtajat tarvitsisivat lisää koulutusta työperäisen hyväksikäytön tunnistamiseksi. Lisäksi hän korosti, että työsyrjintä ei ole asianomistajarikos, ja että rikoshyödyn takaisin saamista pitäisi tehostaa. Lopuksi Patanen painotti viranomaisyhteistyön merkitystä poliisilla on erinomaisia kokemuksia yhteistyöstä esimerkiksi työsuojelutarkastajien kanssa. Työsuojelutarkastaja Katja-Pia Jenu, Etelä-Suomen aluehallintovirasto, Työsuojelun vastuualue Katja-Pia Jenu kertoi Suomessa olevan 9 ulkomaalaistarkastajaa, joista jokainen tekee vuosittain noin 100 tarkastusta. Tarkastajat valvovat työnantajien toimintaa ja kontaktit ulkomaisiin työntekijöihin ovat vähäisiä (esim. kommunikaatio-ongelmien vuoksi). Tarkastajien on lähes mahdotonta todeta työperäistä hyväksikäyttöä elleivät henkilöt itse kerro kohtaamistaan epäkohdista. Kentällä tarkastajat ovat havainneet, että työntekijät eivät tiedä oikeuksistaan tai työlupiensa sisällöistä. Ulkomaalaiset työntekijät ottavat yhteyttä työsuojeluun maksamattomien palkkojen takia, mutta tässä 8\n9 tarkastajat eivät voi auttaa työntekijää, vaan henkilöt ohjataan oikeusaputoimistoon. Jenu myös korosti, että työsuojelu valvoo työrikoksia, joista sillä on ilmoitusvelvollisuus poliisille ihmiskauppa ei siis kuulu heidän mandaattiinsa. Työsuojelutarkastajilla ei myöskään ole lupaa ohjata henkilöitä ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmään. Kiskonnantapaisen työsyrjinnän osalta Jenu kertoi, että tapausten tutkinnassa on ollut ongelmia ja oikeuteen asti edenneiden juttujen seuraamukset ovat olleet erittäin lieviä. Kehittämisideoina Jenu esitti, että ulkomaalaisille työntekijöille tulisi antaa tietoa työnteon ehdoista ja avun hakemisesta jo ennen Suomeen tuloa. Yhteistarkastuksia esimerkiksi poliisin kanssa (mukana myös tulkki) tulisi lisätä ja ilmoitusmenettelyä helpottaa (esim. valtakunnallinen palvelunumero, jossa palvelua monella eri kielellä). Valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen, Valtakunnansyyttäjänvirasto Matti Nissinen korosti esityksessään ihmiskaupan monimuotoisuutta, joka vaikeuttaa siihen puuttumista myös syyttäjän näkökulmasta. Sinänsä ihmiskauppapykälä mahdollistaa kaikkien pakkokeinojen ja instrumenttien käytön rikosoikeusprosessissa Koska tuomioistuin ei voi tuomita muusta kuin siitä, mistä syytetään, pitää syyttäjien ajaa myös vaihtoehtoisia syytteitä. Nissinen totesi, että haasteita syyttäjän työhön aiheuttaa se, että ketään ei voida tuomita pelkän esitutkintapöytäkirjan perusteella, vaan kaikki seikat tulee näyttää toteen suullisesti pääkäsittelyssä. Tätä vaikeuttavat kommunikaatio-ongelmat ja kulttuuriset tekijät, joka johtaa siihen, että ulkomaalaistaustaisten todistajien kuulustelu on erittäin haastavaa. Kun kertomukset oikeudessa muuttuvat, myös näyttö horjuu. Nissinen nosti esiin myös ihmiskaupparikoksen pitkän aikaikkunan ja kuinka tämän aikana tilanne voi vaihdella esimerkiksi ihmiskaupasta lievempään hyväksikäyttöön. Lainsäädännön kipupisteinä hän nosti esiin ihmiskaupan ja kiskonnantapaisen työsyrjinnän rajanvedot ja pakkotyön käsitteen. Lopuksi Nissinen totesi, että ihmiskauppa on taloudellista rikollisuutta ja esimerkiksi vakuustakavarikon käyttäminen on tärkeää. Kyseessä ei myöskään ole mikään ylivoimainen asia, vaan ongelmat ovat ratkaistavissa muun muassa koulutuksen ja yhteistyön keinoin. Johtaja Jari Kähkönen, Joutsenon vastaanottokeskus Jari Kähkönen sanoi esityksensä aluksi, että kuka tahansa, joka tapaa uhriksi epäilemänsä henkilön voi esittää tämän ottamista ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmään. Esitysten määrä on kasvanut huomattavasti vuosina Suurimpana syynä tähän Kähkönen piti tiedotusta. Kähkösen mukaan viime aikoina auttamisjärjestelmään on hakeutunut erityisesti siivoustyössä uhriksi joutuneita ihmisiä. Heidän työlupa-asiansa ovat olleet kunnossa, mutta tapaukset ovat paljastuneet usein vasta jatkoluvan hakemisen yhteydessä. Henkilöitä kierrätetään siivousfirmasta toiseen ja firmojen taustalla on bulvaaneja, sillä rahoittajalla on usein liiketoimintakielto. Kähkönen kertoi, että auttamisjärjestelmää pyritään kehittämään edelleen parantamalla muun muassa järjestelmän läpinäkyvyyttä ja ennakoitavuutta. Lisäksi auttamisjärjestelmä pyrkii tukemaan etsivää työtä ja suunnitelmissa on myös hankkia pääkaupunkiseudulta majoitustilaa uhreille. 9\n10 Koordinaattori Natalie Gerbert, Monika-Naiset liitto ry Natalie Gerbertin puheenvuoro kuvasi järjestösektorin näkemyksiä ihmiskaupan uhrien tunnistamisesta ja auttamisesta käytännössä sekä tähän liittyvistä monista ongelmista ja haasteista. Monika-Naisten tunnistamien mahdollisten ihmiskaupan uhrien määrä on lisääntynyt (yhteensä 35 uhria neljän vuoden aikana). Uhrit eivät ilmoita olevansa ihmiskaupan uhreja, vaan he hakevat apua esimerkiksi kohdattuaan väkivaltaa tai velkaannuttuaan. Gerbert korosti, että tunnistaminen on vasta ensimmäinen askel, sillä prosessin seuraava askel on uhrin kannalta erittäin raskas. Poliisin tutkinta-ajat ovat erittäin pitkiä, uhri saattaa kokea vähättelyä ja ennakkoluuloja, ja traumaattisista kokemuksista johtuen hänen tarinansa saattaa vaihdella ja olla sekava. Auttamisjärjestelmään pääseminen ei myöskään ratkaise henkilön ongelmia tai poista hänen velvoitteitaan, eivätkä kaikki edes halua auttamisjärjestelmään, koska sinne pääsy ei takaa oleskelulupaa tai työtä. Gerbert painotti, että numeroiden takana on ihmisiä ja että tapaukset ovat moninaisia ja moniulotteisia, mikä pitää ottaa huomioon myös auttamistyössä takaamalla matalan kynnyksen palveluita. Lopuksi Gerbert muistutti, että tyypillistä ihmiskaupan uhria ja tapausta ei ole olemassa kuka tahansa voi olla uhri. Hallitusneuvos Eero Koskenniemi, Sisäasiainministeriö Eero Koskenniemi kertoi puheenvuorossaan ihmiskaupan vastaisen toimintasuunnitelman ohjausryhmän puheenjohtajana, että ohjausryhmä on viimeistelemässä suosituksiaan. Koskenniemi nosti esiin monia kysymyksiä, joihin ei ole selkeitä vastauksia. Ihmiskaupan vastaisessa työssä on paljon erilaisia toimijoita, välineitä ja kansainvälisiä malleja, mutta ongelmana on nähdä metsä puilta. Nykyinen lainsäädäntö on ollut voimassa 6 vuotta, mutta tapauksia on suhteellisen vähän. Mistä tämä johtuu? Pitäisikö kansallisen lainsäädännön olla reaktiivista vai ennakoivaa? Uhrien tunnistamisessa on edelleen ongelmia, mutta Suomessa yhteistyö eri viranomaisten välillä toimii ja tätä voidaan hyödyntää ihmiskaupan vastaisessa toiminnassa. Koskenniemi puhui myös ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmästä ja sen profiloitumisesta: mikä on tasapaino uhrilähtöisen ja muiden näkökulmien (esimerkiksi turvallisuus tai rikosprosessi) välillä? Missä on näiden näkökulmien painopiste, mihin rajalliset resurssit kohdennetaan, ja mikä on tavoitetila? Koskenniemi painotti lopuksi tilanteen kokonaishallintaa. Panelistien alustusten jälkeen aloitettiin Alvesalo-Kuusen johtama keskustelu, johon myös seminaariyleisö osallistui aktiivisesti. Keskustelua herätti muun muassa työsuojelun rooli ja mandaattikysymykset, uhrien ohjaaminen auttamisjärjestelmään, maahanmuuttostatukseen ja oleskelulupa-asioihin liittyvät kysymykset sekä uhrien asumiseen liittyvät kysymykset. Keskustelussa puhuttiin myös työelämätiedottamisen tärkeydestä jo lähtömaassa, edustustojen roolista ja työlupiin liittyvistä kysymyksistä. Uhrien oikeuksien osalta etenkin järjestöjen edustajat painottivat etsivän työn merkitystä, rikosprosessin ja auttamisjärjestelmän läpinäkyvyyttä ja ennakoitavuutta ja uhrien ihmisarvon huomioimista. 10\n11 Ylitarkastaja Venla Roth, Vähemmistövaltuutetun/kansallisen ihmiskaupparaportoijan toimisto (VVT): Seminaarin päätössanat Venla Roth veti yhteen seminaarissa esiin nostetut teemat. Roth sanoi, että seminaarin tarkoituksena oli todistaa, että työperäistä ihmiskauppaa esiintyy myös Suomessa. Ongelmaan puuttuminen on kaikkien seminaariin osallistuneiden vastuulla. Roth rohkaisi viemään seminaarissa opittuja asioita ja tietoja organisaatioissa eteenpäin. Rothin mukaan meillä on mahdollisuus onnistua, mutta se edellyttää määrätietoisia ponnisteluja, yhteistyötä ja halua ottaa oppia myös muista maista. Roth korosti, että Suomi on sitoutunut useisiin kansainvälisiin sopimuksiin, jotka edellyttävät Suomea puuttumaan ihmiskauppaan ja auttamaan ihmiskaupan uhreja. Roth teki lukuisia suosituksia: 1. Ihmiskauppa on monimuotoinen ja vaikeasti tunnistettava ilmiö. Usein ihmiskaupasta vallitsee hyvin stereotyyppinen käsitys, joka ei vastaa todellisuutta. Ihmisen ei tarvitse olla kahleissa ollakseen työperäisen ihmiskaupan uhri: hienovaraisemmat psykologiset painostus- ja pakotuskeinot riittävät uhrin valtaan ottoon. Ihmiskauppaa tulee arvioida kokonaisvaltaisesti ottaen huomioon paitsi työnteon ehdot ja olosuhteet myös asumisolosuhteet. 2. Suomen työlainsäädäntöä tulee arvioida kokonaisuudessaan ihmiskaupan ennaltaehkäisyn ja uhrien auttamisen ja suojelemisen näkökulmasta. 3. Työsuojelutarkastajien mandaattia tulee tarvittaessa arvioida uudelleen, jotta heillä olisi lakisääteinen velvollisuus puuttua myös työperäiseen ihmiskauppaan ja ohjata tunnistamansa ihmiskaupan uhrit auttamisjärjestelmään. Myös poliisin oma-aloitteista ja proaktiivista toimintaa tarvitaan. 4. Tulee harkita yhteisösakon määräämistä eli oikeushenkilön rangaistusvastuun ulottamista kiskonnantapaiseen työsyrjintään. 5. Esitutkinnan aikana tulee konfiskoida työperäisellä ihmiskaupalla (kiskonnantapaisella) työsyrjinnällä ansaittu rikoshyöty. 6. Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmään ohjautumista tulee parantaa ohjeistamalla viranomaisia ihmiskaupan uhrien tunnistamisesta ja auttamisjärjestelmään ohjaamisesta. Ohjeistuksen tulee kattaa kaikki keskeiset viranomaiset. 7. Uhrien tunnistaminen ja ohjaaminen auttamisjärjestelmään ei kuitenkaan pelkästään riitä, vaan auttamisjärjestelmää tulee kehittää niin, että järjestelmästä saatavista palveluista on uhreille todellista hyötyä. 8. Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmästä tulee säätää erillislaki, joka selventää auttamisjärjestelmään ottamiseen ja siitä poistamiseen liittyviä perusteita sekä auttamisjärjestelmän suhdetta maassa oleskeluoikeuteen. 9. Mahdollisille ihmiskaupan uhreille tulee jakaa tietoa heidän oikeuksistaan suomalaisessa työelämässä ja avunsaantimahdollisuuksista jo ennen maahantuloa, mutta myös maassa olon aikana tilanteissa, joissa he kohtaavat eri viranomaisia. 11\n12 10. Kolmannen sektorin työhön tulee taata riittävät resurssit. Kolmannella sektorilla en erityisen keskeinen rooli yhtäältä ihmiskaupan uhrien tunnistamisessa ja toisaalta tarvittavien palvelujen tuottamisessa. 11. Kansallisen ihmiskaupparaportoijan raportista antamassaan kirjelmässä eduskunta edellyttää, että poliisiin tulee perustaa erikoistunut valtakunnallinen yksikkö ihmiskaupan ja sen lähirikosten tutkinnan tehostamiseksi. Yksikön tulee tehdä tiivistä yhteistyötä näihin rikoksiin perehtyneiden avainsyyttäjien kanssa. 12. Työmarkkinajärjestöillä on tärkeä rooli ihmiskaupan ennaltaehkäisyssä. Erityisesti ammattiliitoilla on erinomaiset mahdollisuudet tunnistaa ihmiskaupan uhreja. Työmarkkinajärjestöille tulisi järjestää koulutusta ihmiskaupasta ja uhrien tunnistamisesta. 13. Ihmiskaupan vastaista työtä tulisi koordinoida nykyistä paremmin ja tehokkaammin, ja tähän työhön tulisi määrätä kansallinen vastuutaho. Prevention of and Fight against Crime 2009 With financial support from the Prevention of and Fight against Crime Programme European Commission Directorate-General Justice, Freedom and Security This project has been funded with the support from the European Commission. This publication reflects the views only of the author, and the Commission cannot be held responsible for any use which may be made of the information contained therein. 12


Ateneum-rakennus Ateneum-rakennuksen juhlallisia vihkiäisiä vietettiin marraskuun 18. päivänä vuonna 1887. Suomalaisen kulttuurielämän suururakka oli ohi, mutta sen tiimoilta oli jouduttu käymään monia kiivaita keskusteluja ja ankaria väittelyitä. Estetiikan professori Carl Gustaf Estlanderin ajatus yhdestä yhteisestä taiteiden talosta, jossa kuvataiteet ja taideteollisuus toisiaan tukien, täydentäen ja rikastuttaen kukoistaisivat, ei suinkaan ollut helposti saanut jalansijaa suomalaisessa 1800-luvun puolivälin taide-elämässä. Vuonna 1846 perustettu Suomen Taideyhdistys oli jo aiemmin aloittanut pienimuotoisen näyttelytoiminnan ja maan vähäisen taiteilijakunnan ei ollut ollenkaan helppo taipua ajatukseen "kaunotaiteiden" ja arkisemman taideteollisuuden yhteisestä esittelypaikasta. Erimielisyyksissä päästiin kuitenkin yhteisymmärrykseen, ja käydyistä keskusteluista muistona rakennuksen julkisivuun hakattiin paljon puhuva lause, Concordia res parvae crescunt – sovussa pienet asiat kasvavat.\nAteneum-rakennus oli sadan vuoden takaisessa Suomessa suurenmoinen saavutus: kansakunnan nuori kulttuuri oli ilolla valmis panostamaan "Taiteiden taloon" valtavia summia, suotta ei rakennus saanut jo omana aikanaan miljoonapalatsin nimeä.\nAlkujaan Ateneum-rakennus piti sisällään neljä erilaista toimintaa: toisaalta siellä sijaitsivat Suomen Taideyhdistyksen kokoelmat toimitiloineen ja yhdistyksen ylläpitämä piirustuskoulu, toisaalta sieltä löytyivät Suomen Taideteollisuusyhdistyksen kokoelmat toimistoineen sekä taideteollisuusalan oppilaitos. Turhaan ei rakennuksen julkisivun keskeisimmällä paikalla, sen päätykolmiossa, esiinny kuva Taiteen jumalattaresta seppelöimässä toisella kädellään taidetta, toisella puolestaan taideteollisuutta.\nAteneum-rakennuksen suunnittelu uskottiin arkkitehti Theodor Höijerille, pääkaupungissa suurta arvostusta nauttineelle arkkitehdille, jonka suunnittelun jälki näkyy Helsingin keskustassa laajalti. Höijer puolestaan antoi rakennuksen fasadin veistoskoristelun ystävälleen, suomalaisen kuvanveiston isäksi kutsutulle kuvanveistäjä Carl Eneas Sjöstrandille, joka sommitteli rakennuksen päätykolmion allegorisen Taiteen jumalattaren sekä pääportaikkoa vartioivat karyatidit ja taiteen historian suurten mestarien Bramanten, Rafaelin ja Feidiaan muotokuvat. Rakennuksen muusta koristelusta, ikkunarivistöjen väliin sijoitetuista taidemaailman merkkihenkilöiden medaljonkikuvista vastasi puolestaan ajan suomalaisen kuvanveiston johtava mestari, pääasiassa Pariisisissa työskennellyt Ville Vallgren. Muut koristeveistokset otti suorittaakseen koristeveistäjä Magnus von Wright.\nAteneum-rakennus osoittautui hyvin pian ahtaaksi kaikille neljälle toiminnalle. Ensimmäisenä joutui väistymään Taideteollisuusyhdistyksen museo, joka muutti pois rakennuksesta jo muutaman vuosikymmenen kuluttua. Nykyään Designmuseo (ent. Taideteollisuusmuseo) sijaitsee omassa rakennuksessaan osoitteessa Korkeavuorenkatu 23. Jäljelle Ateneumiin jäi kaksi koulua ja taidemuseo aina 1970-luvulle asti, jolloin Taideteolliseksi korkeakouluksi muuttunut taideteollisuusalan koulu ja Kuvataideakatemiaksi muuttunut Taideyhdistyksen piirustuskoulu muuttivat omiin tiloihinsa. Jäljelle Ateneum-rakennukseen jäi lopulta vain taidemuseo, joka syksyllä 1990 siirtyi valtion hallintaan osaksi Valtion taidemuseota. Sen hallinnoimista osastoista Ateneum-rakennuksessa toimivat Ateneumin taidemuseo ja Kuvataiteen keskusarkisto. Nykytaiteelle omistettu Kiasma avattiin Postiaukiolla keväällä 1998 ja ulkomaiselle vanhalle taiteelle pyhitetty Sinebrychoffin taidemuseo jatkaa toimintaansa osoitteessa Bulevardi 40.