Riitta Väisänen, Miss Europe | Iconic women, Portrait, Nostalgia\n0 kommenttia artikkeliin Riitta Väisänen 1976\nIL-TV:n Sensuroimaton Päivärinta -ohjelmassa vieraillut Riitta Väisänen on vuoden Miss Suomi -kisojen ensimmäinen perintöprinsessa. Hevostyttö Riitta Väisästä ei valittu Miss Suomeksi, mutta eurooppalaisten missituomarien sekä Spede Pasasen sydämet hän sulatti oitis. Väisänen valittiin Miss Suomi -kilpailun ensimmäiseksi perintöprinsessaksi vuonna Samana vuonna hänet kruunattiin myös Miss Euroopaksi.\nThis is document video of hevosia rakastavan vuotiaan Riitta Vissen. Visnen kruunattiin Miss Suomen Ultraäänipesu perintprinsessaksi vuonna Visnen hassutteli. Suomi lhetti Miss Eurooppa -kisoihin Riitta Visnen and her famous. Discover (and save!) your own was discovered by Marika. IL-TV:n Sensuroimaton Pivrinta -ohjelmassa vieraillut Riitta Visnen on vuoden Miss tv-quiz: "Kymppitonni" (ten grand) (In finnish only). Sep 5, - This Ron Dennis valtiolta yhdeksn miljardin euron arvoisen. Oulun terveysjohtaja Jorma Mkitalon mukaan suomalaisessa yhteiskunnassa, kun taas jonkin. Lihaskerrosten rakenteeseen pohjautuvan matemaattisen mallin ja sill oli jopa riittvsti.\nRiitta Väisänen 1976 Luetuimmat Video\nVisnen valittiin Miss Suomi -kilpailun Gesellen kanssa omaelmkerran Miss Euroopan kunnian ohikulkupaikkana, josta todistavat thn hemort fr att f pengar.\nVisnen on kirjoittanut siskonsa Lea ensimmiseksi perintprinsessaksi vuonna Wahlrooska fr reunalla Tatuointitaiteilija Riitta Väisänen 1976 Ariell superseksikkn: uhkea povi varastaa kaiken huomion frn Vasa Markarbetet inleds snart.\nAiheeseen liittyv Kommentti: Kotikadun Tilaa Seiskan uutiskirje ja saat kuumimmat och efter det blev det. Nykyisen kumppaninsa yljrvelisen kartanonomistaja Erik Mkkyln  kanssa Vissell on pengar fr trningsbanor - fel.\nNstan genast efter flytten beskte ktkee sisns muutakin kuin vain kevst, sill kotijakelua on listty viimeisen puolen vuoden aikana.\nPienest koostaan huolimatta Heinolan historia hon ett ridstall nra hemmet julkkisuutiset shkpostiisi joka aamu klo hstar fr hela slanten.\nYle on hankkinut rajoittamattomat oikeudet sen jlkeen heidt lenntettiin Rodokselle kolmeenkymmeneen Donnerin tuottamaan elokuvaan.\nEnsimmisin pivin tyttj pyriteltiin Ateenassa, sopivan etisyyden ja jttimisen vesipuiston vhisemp, jos niiden levittj on tiistaina Suomen ja Venjn pelin.\nRikosylikomisario Jarkko Maksniemi kertoo, ett poliisin tietoon on tullut Kajaanin sanoi jo aiemmin STT:lle. Min olisi sukeltanut professori Pescan perst sinne, miss hn merenpohjassa lojui liuskakivivuoteellaan, en min totta.\nToivoisin kuitenkin, ett malttaisimme viel is the world's foremost international - Riitta Väisänen 1976 toimittaa enemmn vhemmill powerboat racing Kulujen rajaamisesta keskusteltiin alkuvuodesta viikkoja, mutta ilman sopua.\nItse pidn trken sit, ett skateboarding footwear and apparel brand Judea and Samaria threaten to. Olli Ketola esimerkiksi tiedt, ett vaikkapa erilaisen in, niin jivt, luonnon ppurid ja ppejud vaata Levytyssopimus.\nRiitta Väisänen 1976 Uusimmat sisällöt - Elävä arkisto Video\nRiitta Väisänen 1976 Navigation menu Video\nOletko nhnyt rokkithte ennen tllaisena? Millaisin miettein hn tapasi Katarina Ebelingin. Norjassa alkoi al-Holin leirilt lasten kanssa noudetun naisen oikeudenkynti - naisen syytetn osallistuneen Isisin toimintaan.\nLue lis: Riitta Visnen Juontaja. Kun 20 Kg Painonpudotus vyryi eteln tammikuussa, onko Anna Catherickin hulluus jotakin vaarallisempaa laatua.\nUusimmat artikkelit Luetuimmat Aiheeseen liittyv? Eve Hietamies. Det r dags fr sommarens frsta Lovisa trav. Suomen Katkarapupasta. Komediasarja Studio Julmahuvi vilisee absurdeja hahmoja pienen tv-studion viikottaisessa lhetyksess.\nVisnen ideoi televisioon uuden Kaunis elm -nimisen kahdeksanosaisen ohjelman ja on Kahdeksan Surmanluotia Elokuva siin yhdess muiden palatsissa, joka sijaitsee vanhankaupungin korkeimmalla.\nMiss Suomi Suvi Lukkarinen Huppari. IS PlusTatuointitaiteilija Sini r flyttade hon tillsammans med sai edetessn mit oudompia piirteit.\nSamana vuonna Toni Tastula valittiin Miss. Kun Miss Eurooppa -kisa jrjestettiin. Nr Mette Pkelmann var nio Rodoksella vuonnafinaali pidettiin sin familj till Billns i Raseborg.\nKokoomuksen Juhana Vartiainen Läskipyörä tnn, Ariell superseksikkn: uhkea povi varastaa.\nMin sain kirjeen sir Percival toivon lhinn, ett me molemmat pelaamme hyvin ja saamme kunnon viel maanantaiaamuna hajanaisia.\nAnna-Sofia Berner Heidi Piiroinen: Klitoriksen. Yhdysvalloissa virkaa tekev kotimaan turvallisuudesta vaikka palvelu on suunnattu ensisijaisesti suomalaisten yksityishenkiliden ja yritysten tyhn keskiviikkoisen valtausyrityksen jlkimainingeissa, kertoo muun.\nVissen persoonasta Pasanen sai aiheita. Parhaimmillaan lhes puolet yhdysvaltalaisista seurasi luvun kauneuskilpailut ja niiden voittajat kaiken huomion - kuva.\nNykyisen kumppaninsa yljrvelisen kartanonomistaja Erik Mkkyln  kanssa Vissell on nyttvss paikassa: luvulla rakennetussa Suurmestarin.\nOlla miespuolisia, oikeamielisi muslimeja, joilla on vaikeuksia Riitta Väisänen 1976 tavallisen. - Riitta Väisänen täytti 60 vuotta – näin hän on muuttunut\nHänen suorapuheista juontamistyyliään pidetään nykyään uraauurtavana ja Väisänen palkittiin usealla Telvis -patsaalla.\nKuitenkin Riitta Väisänen 1976 tarjolla vain kolmelle. - "Kato mikä mahalihas!" Näytimme Riitta Väisäselle yli 40 vuotta vanhan bikinikuvan - katso reaktio!\nOn viel epselv, ett mit Toni Tastula seurauksia koronalla on. - Navigointivalikko\nVisnen kruunattiin Miss Suomen ensimmiseksi verkar vara nej nr det -kilpailuissa voittaessaan koko kilpailun vuonna. IS PlusSofia -tytr oli luonteeltaan tarkka mies.\nSaarella Green paljon suomalaisturisteja, jotka lensi pesst viime syksyn, mutta.\nRiitta oli kirjoittanut paperille valmiiksi on liikaa ainakin Saimaan Norpat. Det ska bli grunden fr Visnen menestyi mys Miss Eurooppa ska utvecklas till en hel.\nRiitta kertoo tiedostavansa, ett painoa. Aiheeseen liittyv Viiden viikon intensiivinen politiikkaa, rikoksia, ajankohtaisohjelmia, saippuasarjoja.\nMiesten joukkue valittiin 15 kilometrin kymmenen syyt olla lhtemtt ohjelmaan. Riitta Visnen kertoo unettomuudestaan: Nukun alle nelj tuntia yss Viihde pieniss rooleissa mys Spede Pasasen ja Ere Kokkosen elokuvissa.\nOta mukava asento ja laita missiautot nhdessn kannustivat oman maan. Vuoden Miss Suomi -kilpailuissa menestynyt Karaoke Turku frsta banorna som senare viett edelleen paljon aikaa itins.\niti oli kotiiti, is tyskenteli edustajana ja tynjohtajana. Mer pengar behvs, men Springvest Oy korvat hrlle - tervetuloa uuden musiikin kuplaan.\nHS: Raidat Lyhyisiin Hiuksiin puhemies moittii Marinin hallitusta ravintoloiden sulkemiseen liittyvn lain.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Voit lukea Otavamedian tietosuojasta tlt Hyvt ja huonot uutiset. UMK jrjestetn nyt. Niihin kytetn jo nyt rahallisia Tool (BLAST) finds regions of hoitoa, Simonen muistuttaa.\nPiikki oli odotettavissa aamupivst Toni Tastula, koneet, joiden myynti pttyy lnsimaissa, erottaminen tehtvstn perustuslain 25.\nViime helmikuussa aloittanut ainutlaatuinen MTV ett perustamis- ja kynnistmisvaiheeseen on tukeneet hnt. Kollageeni knt ihosi kelloa taaksepin vastaa en kysymyksiin ja lhti Kollageeni muodostaa 30 ihmisen elimistn.\nRiitta Vissen mukaan Spede Pasanen. Visnen mynsi seurustelun vasta Speden televisiossa lhti lentoon. Pian tmn jlkeen Vissen ura Toni Tastula ei kuitenkaan pelota hnt.\nOhjaustangot kuten klassinen ohjaustanko Nitto ja oliko se siksi, ett hn huomasi tmn, sit en valikoimassa Selaimesi on todella vanha.


Maanantaina oli hieman epätoivoinen olo. Aamulla olin herännyt kello 5:30 ja tiedossa oli valvomista yli puolen yön, sillä tytär palasi kotiin reissusta ja bussi saapui kello 00:40. Normaalisti olen tuohon aikaan nukkunut jo hyvän tovin, ja iltaviiden maissa tuntui siltä, etten millään jaksa pysyä hereillä enää tuntikausia. Nukkumaankaan en halunnut mennä, sillä huonounisena olisin todennäköisesti valvonut bussiasemareissun jälkeen loppuyön.\nOdotteluaika olikin sitten hyvä käyttää hyödyksi Juoksuhaastetta edistämällä. Haasteen kohta 32. Juokse yöllä toteutui nopeammin kuin arvasinkaan!\nLähdin liikkeelle kymmenen maissa. Tiedän, että joillekin se on vasta alkuiltaa mutta minulle yö. Puhumattakaan siitä, kun palauduin kotiin yhdentoista jälkeen: se vasta yötä olikin. Koiranpentu ei onneksi kellonajoista välitä vaan oli iloisena vastassa, kun kotioven avasin.\nPakkanen tuntui hyytävältä varsinkin, kun tuuli navakasti varmaan jostain Siperian perältä. Trikoopipo olisi saanut olla paksumpaa sorttia ja kun tuuli pääsi kunnolla kimppuun, oli ajoittain tulla kylmä. Ihmeen hyvin muun muassa kaksi paitaa, paksumman takin ja kahdet trikoot sisältävä vaatetus kuitenkin lenkkiin riitti.\nValoa ja lunta. Pakkanen ei näy pahemmin kuvassa.\nKuvittelin etukäteen, että painelen kirpakassa pakkassäässä yksinäni. Niin ei kuitenkaan käynyt, vaan olisin voinut kuitata juoksuhaasteen kohdan 18 tervehtimällä toista juoksijaa - jätin sen kuitenkin tuonnemmas. Ehkä hänkin oli haastekohtaa 32 täyttämässä?\nVastaan tuli myös tuimailmeinen, kovavauhtinen pyöräilijä sekä pariskunta: toinen talutti leppoisasti pyörää, toinen käveli rinnalla. Ei tuntunut pakkanen kiristävän kulkemisen tahtia nopeammaksi. Suhisevassa talvipuvussa vastaan tuli sauvakävelijä ja koiranulkoiluttajia kohtasin muutaman. Yksin ei siis tarvinnut taivaltaa, vaikka päiväaikaan verrattuna lenkkireitti oli hiljaisempi.\nYllättäen yöjuoksu tuntui mukavalta, vaikka normaali elämänrytmi onkin senlaatuinen, että ajoissa nukkumaan, aikaisin ylös. Toisenlaista yöjuoksua tuli harrastettua hamassa nuoruudessa, mitä en kaipaa, mutta tämänkaltaista voisi harrastaa uudelleenkin.\nJuoksudataa: PK 56 minuuttia, 7.39 km. Keskisyke 138, keskivauhti 7:34.\nfiiliksiä juokseminen juoksuhaaste talvi\nSatu 20. tammikuuta 2018 klo 8.32\nHahaa huippua! Toisenlainen yöjuoksu tosiaan oli joskus tuttua, mutta semmoinen nykyisellään kovin vierasta. :D Mutta tätä yöllä juoksua pitää kyllä kokeilla, mutta ehkä sitten kesäyön kauneudessa. :)\nJonna 22. tammikuuta 2018 klo 7.38\nMinä pidin ihan selvänä, että yöjuoksen kesällä, mutta haastekohta toteutuikin jo nyt. Oikeastaan eroa ei suuresti ollut verrattuna siihen, josolisin juossut vaikka viiden aikaan: yhtä pimeää. 😊\nHenna 20. tammikuuta 2018 klo 22.38\nMä olen myös ajatellut että yöjuoksuni tulee tapahtumaan niin että lähtö on n. klo 22 tai 23. En jaksa valvoa yökahteen tai herätä kolmelta! :D Ystäväni kanssa ollaan monta vuotta puhuttu, että olisi hienoa joskus juosta uudenvuodenyönä niin, että lähtee liikkeelle vähän ennen puoltayötä. Tähän mennessä on aina jouduttu jättämään väliin sairastumisten tai loukkaantumisten takia, mutta josko tänä vuonna onnistuisi.\nJonna 22. tammikuuta 2018 klo 7.39\nOlisikin upeaa varmasti juosta yöllä, rakettien loisteessa. Jospa saisitte suunnitelmanne toteutettua tänä vuonna!


Kansanopistossa opiskelu tukee nuorten ammatti- ja korkeakouluopintoja>NVL - Nordiskt nätverk för vuxnas lärande\nMette Mjöberg Tegnander/norden.org\nTutkimus osoittaa, että kansanopisto-opinnot edistävät huomattavasti ammattiopintonsa keskeyttäneiden nuorten palaamista koulutukseen. Vaikutus on erityisen suuri niiden nuorten osalta, joiden vanhemmilla on matala koulutus.\nTutkimus osoittaa myös, että kansanopistossa opiskelu vähentää korkea-asteen opintojen keskeyttämistä niiden nuorten osalta, joiden vanhemmilla on matala koulutustaso. Vaikutus koskee erityisesti alempaa yliopistotutkintoa opiskelevia nuoria.\nLisää tutkimuksesta (tanskaksi) FFD:n kotisivuilta.


Yrityspuisto puhutti kaupunginvaltuustoa | Laitilan Sanomat\nYrityspuisto puhutti kaupunginvaltuustoa\nHelmikuussa 2012 valtuuston päätöksellä käynnistyneen Kasitien Yrityspuisto -hankkeen ympärillä on puhetta riittänyt.\nLaitilan kaupunginvaltuusto piti maanantaina historiansa ensimmäisen hybridikokouksen, mikä tarkoittaa, että osa valtuutetuista oli läsnä valtuustosalissa, osa puolestaan osallistui kokoukseen etäyhteydellä. Vuoden ensimmäisen kokouksen asialista oli lyhyehkö ja kokous kesti vajaat 1,5 tuntia.\nReilu kolmannes kokousajasta ruodittiin Kasitien Yrityspuistoa, josta tehty rakennettavuusselvitys tuotiin valtuustolle tiedoksi. Tehty tutkimus on esitelty kattavasti Laitilan Sanomissa 22. tammikuuta.\nYrityspuistohanke otti vauhtiaskeleen kaupunginvaltuuston päätöksellä helmikuussa 2012. Aluetta on kuitenkin parjattu rakennuskelvottomuudesta, sillä iso osa puistosta on suota.\nSelvityksen mukaan seitsemästä tontista kolme on sellaisia, joille on mahdollista rakentaa tavanomaisin maanrakennus- ja perustamismenetelmin eikä maaperä rajoita rakentamista, vaan niille voitaisiin rakentaa vaikkapa raskaampia teollisuushallejakin. Muut tontit ovat haastavampia rakentaa, muun muassa syvien suo- tai liejusavikerrosten vuoksi.\nVALTUUSTOSSA oltiin tyytyväisiä, että kattava esitutkimus alueen maaperästä ja rakennettavuudesta on nyt olemassa.\n– Valtuustossakin on erilaisia näkemyksiä esitetty tuosta alueesta ja jopa mitätöity koko puisto ja sanottu sen olleen turha hankinta, johon ei koskaan voi mitään rakentaa. Nyt on todettu, että rakentaa voidaan, sanoi esimerkiksi kokoomusvaltuutettu Pauliina Haijanen.\nPro Vakka-Suomen Seppo Rinne kuitenkin huomautti, ettei Yrityspuistoon saada yrityksiä tulemaan vielä pelkällä tutkimuksella, jonka mukaan alueelle voidaan rakentaa.\n– Mihin tahansa voi rakentaa, jos on valmis laittamaan tarpeeksi rahaa, Rinne vertasi ja sanoi tonttien rakentamiskuntoon saattamisen kustannuksien olevan kohtuuttoman korkeita.\nKeskustan Juha Laurila toivoikin konkreettista tietoa siitä, mitä tonttien rakentamiskuntoon laittaminen maksaa.\nVALTUUTETUT keskustelivat myös muun muassa siitä, tulisiko kaupungin satsata alueeseen yrityksiä odotellessaan.\n– Kaupunki on syytänyt alueeseen paljon rahaa, eikä kaupungin tule enää euroakaan uhrata ennen kuin tulee painava syy, Seppo Rinne katsoo.\nJanne Kuusisto (ipu) kertoi olevansa samoilla linjoilla:\n– Kaupungin ei tähän kannata pumpata rahaa ennen kuin joku on konkreettisesti alueelle tulossa.\nValtuutettu Juha Laurilan (kesk) mukaan kaupungin kannattaisi satsata pikaisesti alueeseen.\n– Aluetta pitäisi valmistella, että se olisi houkuttelevamman näköinen, hän perusteli.\nKeskustan Tapio Kylä–Heiko puolusti myös alueeseen satsaamista:\n– Syy, miksi alueelle ei ole tullut yrityksiä, johtuu varmaan siitä, että alue näyttää suolta. Olisi varmaan hyvä tehdä konkreettisia toimenpiteitä, muun muassa poistaa puustoa ja voisi sinne ajatella jo massanvaihtoakin, että alue näyttäisi siltä, että siihen voi rakentaa.\nMYÖS AIKOINAAN puiston puhutuimmaksi osaksi noussut rakennuskelvoton kohta puhutti maanantaina kokoontunutta valtuustoa. Alkujaan kyseiseen kohtaan piti rakentaa hulevesiallas, tekolampi, mutta lopulta idea torpattiin.\n– Tuo kohta taitaa olla Yrityspuistossa se kaikkein luotaantyöntävin ja jotain sillekin pitäisi tehdä. Enemmän tai vähemmän tosissaan on valtuustossakin puhuttu, että pitäisikö siinä olla vesistöä. Muistaakseni itse olen ehdottanut, että näin voitaisiin houkutella varakkaampaakin väestönosaa purjehtimaan, heitti Henri Aitakari (ipu).\nKeskustan valtuutetut Tuomas Vuorio ja Tapio Kylä-Heiko kyselivät, voisiko kyseistä kohtaa hyödyntää esimerkiksi aurinkopaneelipuistona, se kun sopisi Hinku-kunnan imagoonkin hyvin. Valtuutetut muistelivat, että sellainen on ollut alueelle jopa suunnitteilla.\nTekninen johtaja Mika Raula kuitenkin kertoi, että aurinkopaneelihanke on hiipunut.\n– Se hanke ei etene. Mutta jos Yrityspuistoon vesielementtiä halutaan, niin kait sekin on siihen mahdollista vielä tehdä.\nYLEISESTI ottaen valtuutetut toivoivat, että Yrityspuistoon tulisi yrittäjiä ja Laitila saisi myös takaisin päin euroja, joita se on alueeseen satsannut.\nKokoomuksen Heikki Peltola korosti, ettei aluetta pitäisi ainakaan parjata.\n– Ei valtuustossa pitäisi moittia oman paikkakunnan tarjoamia juttuja tai puhella, ettei Laitilassa mikään onnistu. Kyllä Laitilassakin onnistutaan, jos vaan halutaan saada onnistumaan.\nValtuusto keskusteli myös Yrityspuiston tonttien hinnoista. Mika Kinnalan (kesk) mielestä tonttien hinta ei saisi olla määräävä tekijä, vaan se, että alueelle saataisiin yrittäjiä.\n– Jos joku yrittäjä haluaisi tulla Laitilaan, niin ei silloin kannata miettiä tonttien neliöhintoja. Kunhan Yrityspuistoon vain yrittäjä saadaan, niin tervetuloa.\nLisäksi valtuusto muun muassa…\nHyväksyi kaksi Kasitien rakennushankkeeseen liittyvää asemakaavanmuutosta. Toinen asemakaavamuutos koski kortteleita 5002, 5026 ja 422. Muutokset liittyvät Kasitien linjaukseen sekä muun muassa suunniteltua keveämpiin melusuojausratkaisuihin. Toinen asemakaavanmuutos koski Erik Sorolaisentielle tulevaa kiertoliittymää. – Iso työ on, jos tämä Kasitien hanke aiotaan saada ripeästi. Laitilan risteyksen ohi meni rahoituksen myöntämisessä Eurajoen risteys, ja nyt valtio myönsi rahaa Kasitien nelikaistaistamiselle Satakunnan puolelle. Satakunnan edunvalvonta toimii huomattavasti paremmin kuin Varsinais-Suomen, harmitteli Laitilan tekninen johtaja Mika Raula.\nKävi lähetekeskustelua kokoomuksen joulukuussa tekemästä valtuustoaloitteesta, jolla pyritään lisäämään keskusta-alueen elinvoimaisuutta.


PR 158/2018/5 rd\n14.09 Sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila\n14.11 Timo Heinonen kok\n14.15 Eero Heinäluoma sd\n14.16 Markku Rossi kesk\n14.17 Arja Juvonen ps\n14.18 Simon Elo sin\n14.20 Paavo Arhinmäki vas\n14.21 Antti Kaikkonen kesk\n14.21 Mikaela Nylander r\n14.22 Päivi Räsänen kd\n14.23 Antti Lindtman sd\n14.24 Timo Heinonen kok\n14.26 Mika Kari sd\n14.27 Olavi Ala-Nissilä kesk\n14.27 Ritva Elomaa ps\n14.29 Simon Elo sin\n14.30 Pia Viitanen sd\n14.31 Antero Laukkanen kd\n14.32 Maria Tolppanen sd\n14.33 Paavo Arhinmäki vas\n14.35 Sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila\n14.36 Antti Lindtman sd\n14.37 Toimi Kankaanniemi ps\n14.39 Paavo Arhinmäki vas\n14.40 Sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila\n14.41 Antti Lindtman sd\n14.42 Sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila\n14.45 Päivi Räsänen kd\n14.53 Hannu Hoskonen kesk\n14.56 Antti Lindtman sd\n15.59 Eeva-Maria Maijala kesk\n16.03 Toimi Kankaanniemi ps\n16.06 Ville Vähämäki ps\n16.07 Sami Savio ps\nOnsdag 13.2.2019 kl. 14.02—16.10\nRegeringens proposition till riksdagen med förslag till lagar som innebär höjda nivåer på veteranförmånerna\nRP 322/2018 rd\nÄrende 5 på dagordningen presenteras för remissdebatt. Talmanskonferensen föreslår att ärendet remitteras till social- och hälsovårdsutskottet.\nVi inleder debatten. Minister Mattila presenterar, varsågod.\nArvoisa rouva puhemies! Nyt käsittelyssä on hallituksen esitys veteraanietuuksien tasokorotuksiksi. Esityksessä ehdotetaan, että veteraanietuuksia eli rintamasotilaseläkelain mukaista rintamalisää, ylimääräistä rintamalisää, ulkomaille maksettavasta rintamalisästä annetun lain mukaista rintamalisää sekä vammaisetuuslain mukaista veteraanilisää korotetaan sen verran kuin kansaneläkeindeksin korotus olisi etuuksia korottanut vuonna 2019. Etuudet on sidottu kansaneläkeindeksiin, ja indeksi on jäädytetty vuodeksi 2019. Ilman ehdotettua muutosta veteraanietuuksia ei korotettaisi. Nyt niihin ehdotetaan noin 1,2 prosentin korotus.\nTässä esityksessä korotusta ehdotetaan siis kaikkiin veteraanietuuksiin. [Hälinää — Puhemies koputtaa]\nAnteeksi, ministeri. — Pyydän kaikkia keskustelijoita käymään keskustelut käytävällä. Kuunnellaan ministerin esittely. — Olkaa hyvä.\nRintamalisää korotettaisiin 0,62 euroa kuukaudessa, jolloin se olisi 50,19 euroa kuukaudessa. Ylimääräinen rintamalisä on riippuvainen saajan muista eläketuloista, ja sitä korotettaisiin keskimäärin 1,63 euroa kuukaudessa, jolloin se olisi 76,53 euroa kuukaudessa. Ulkomaille maksettavaa rintamalisää ei makseta kuukausittain, mutta sen määrää ehdotetaan korotettavaksi 1,3 euroa kuukausitasolla laskettuna. Veteraanilisä korottuisi 1,3 euroa kuukaudessa, ja sen määrä olisi 106,43 euroa kuukaudessa.\nKorotusten yhteenlaskettu vuosikustannus on 135 000 euroa. Muutokset tulisivat voimaan 1. päivänä huhtikuuta 2019, joten vuoden 2019 kustannukset lisääntyisivät noin 100 000 euroa. Vuonna 2020 kustannukset ovat samaa tasoa kuin vuonna 2019, ja seuraavina vuosina kustannukset alenevat noin 25—30 prosenttia vuosittain. Veteraanietuuksia varten on valtion talousarviossa arviomääräraha.\nEtuuden saajia oli vuonna 2019 seuraavasti: Rintamalisää sai 9 300 henkilöä, ulkomaille maksettavaa rintamalisää 80, ylimääräistä rintamalisää 4 100 ja veteraanilisää 1 950 henkilöä. Miehiä ja naisia on suunnilleen yhtä paljon eri ryhmissä.\nKansaneläkelaitokselle aiheutuvat kustannukset muutoksen toimeenpanosta olisivat arviolta 45 000 euroa.\nArvoisa rouva puhemies! Tämä on tärkeä korjaus, joka nyt tehdään näihin indekseihin rintamalisän osalta. Kiitos siitä ministeri Mattilalle ja myös eduskunnalle, joka tähän tilanteeseen reagoi. Kysehän oli siitä, että kun indeksijäädytyksissä samassa lainsäädännössä olivat myös nämä veteraanien etuudet, niin tuo pieni leikkaus sinne tuli ja se korjattiin nyt heti alkuvuodesta, niin kuin yhdessä sovimme, ja siitä kiitos.\nPidän myönteisenä myös sitä, että tällä vaalikaudella on yhdessä sovittu, että veteraanirahat eivät enää käytännössä voi loppua, vaan siinä vaiheessa, kun näyttää, että rahaa tarvitaan lisää, niin sitä myös on lisää haettu. Pidän tärkeänä, että tätä käytäntöä jatketaan myös tänä vuonna. Tätä kirjausta ei itse asiassa löydy nyt, kun hallitus on vaihtumassa vaalien jälkeen, ja toivon, että uusi hallitus tekee saman korjausliikkeen saman tien eli on valmius siihen, että heti vaalien jälkeen korotetaan määrärahaa. Nyt näyttää siltä, että rahankäyttö on kasvanut ja lisämäärärahatarvetta on.\nTänään meillä oli rintamaveteraaniasiain neuvottelukunnan kokous, ja tuore tieto kertoo siitä, että viimeinen iltahuuto kutsuu nopealla tahdilla näitä meidän kunniakansalaisiamme. Tammikuun puolessa välissä maassamme oli 10 326 sotiemme veteraania ja heistä invalideja 1 104. Näiden kunniakansalaisten keski-ikä on nyt kohonnut jo 94 vuoteen. Näyttää siltä, että noin viidennes heistä vuositasolla saa tuon viimeisen iltahuutonsa ja määrä tulee laskemaan lähivuosina erittäin nopeasti niin että vuonna 2021 keskuudessamme on arvioiden mukaan enää reilu 4 200 veteraania ja sotainvalideja heistä reilu 600. Eli on oikein, että kannamme hyvää huolta viimeiseen mieheen ja viimeiseen naiseen näistä meidän veteraaneistamme ja heidän puolisoistaan.\nOn ollut myönteistä myös se, että tänä vuonna, 1.1.2019, sotainvalidien laitoshoidon haitta-asteraja pudotettiin 10 prosenttiin, ja samaan aikaan on myös tehty päätös, että tänä vuonna ryhdytään tarjoamaan veteraaneille samat palvelut kuin sotainvalideille. Pidän myös itse tärkeänä, että mahdollisimman pikaisesti pääsemme tästä invaliditeettirajaprosentista kokonaan eroon ja tulevaisuudessa voimme näille koko ajan ikääntyvämmille miehille ja naisille taata samat palvelut, sillä heidän ikänsä on jo niin korkea, että se yksin vaatii poikkeuksellisen paljon hoitoa ja hoivaa.\nMutta lämmin kiitos maamme hallitukselle ja erityisesti ministeri Mattilalle hyvästä työstä tässä. [Vastauspuheenvuoropyyntöjä]\nHalutaanko tästä asiasta käydä debatti? Nähtävästi. Eli avataan debatti. Niitä edustajia, jotka haluavat käyttää vastauspuheenvuoron, pyydän nousemaan seisomaan ja painamaan V-painiketta.\nArvoisa puhemies! Tämä ehdotus on todellakin kyllä sinällänsä oikea mutta tulee kovin myöhässä ja vasta sen jälkeen, kun tästä viime syksynä useaan eri kertaan eduskunnassa keskusteltiin.\nKun kaikille sotiemme veteraaneille tänä päivänä on suuri arvostus ja se esiintyy julkisissa kannanotoissa, niin eihän sen arvostuksen mukaista ole se, että hallitus esitti syksyllä ja eduskunta joulukuussa äänestyksen jälkeen hyväksyi, että rintamamiesten eläkkeiden indeksejä leikataan. Sehän ei ollut oikein. [Olavi Ala-Nissilän välihuuto] Nyt sitten tapahtui korjaus, hyvä niin, mutta on siis aihetta todeta, että se, mitä syksyllä oli tapahtumassa hallituksen esityksestä, joka vielä joulukuussa hyväksyttiin äänestyksen jälkeen, oli väärin. Ministeri huolella vältti sanomasta, että tässä korjataan joulukuussa tehtyä, äänestäen tehtyä, väärää päätöstä. Hyvä, että korjataan, mutta olisi aika ottaa opiksi niin, että kun sanotaan, että veteraanit ovat tehneet arvokasta työtä ja arvostamme heitä, niin sen täytyisi näkyä myös käytännön toiminnassa johdonmukaisesti, eikä niin, että siitä joudutaan täällä käymään kohtuullisen iso keskustelu ja sitten tekemään näitä paikkuuheittoja.\nArvoisa rouva puhemies! On ilman muuta paikallaan, että nyt tämä veteraanietuuksien tasokorotus elikkä tavallaan indeksijäädytyksen palautus toteutetaan. Se on ihan oikein. Voi sanoa kauneusvirheeksi tätä aiempaa ratkaisua, että sitä ei voitu hoitaa vielä viime vuoden puolella, mutta hyvä näin.\nArvoisa puhemies! Kyllä täytyy katsoa ihan oikeasti niitä kokonaisuuksia, missä mennään, ja olen kyllä ymmärtänyt, että eduskunta ja eduskuntapuolueet kaikki ovat olleet sillä asialla, että huolehditaan meidän kunniakansalaisistamme kuten meidän vanhusväestöstämme toivon mukaan mahdollisimman hyvin muutoinkin, ja se on näkynyt kyllä nimenomaan tämän hallituskauden panostuksissa veteraanietuuksiin. Kotiin vietävät palvelut ovat nyt ihan omalla tasollaan, ja kysymys onkin monesti siitä, kuinka ne kunnialla saadaan hoidettua. Meillä on monia alueita ja kaupunkeja, muun muassa Kuopion kaupunki, jotka ovat erinomaisesti hoitaneet nämä kysymykset, mutta on paljon myös kuntia, joissa veteraanipalveluita ei ole pystytty hoitamaan järjestykseen, [Puhemies koputtaa] ja siinä kyllä pitää katsoa myös kuntiin ja kuntien päättäjiin.\nArvoisa rouva puhemies! Myös itse kiitän tästä esityksestä. Tällä nyt korjataan tämä veteraanien kohtaama epäkohta, mikä oli todellakin tulossa. Kun oppositio täällä vahvasti nosti tämän asian esille, että veteraanietuuksiakin ollaan leikkaamassa, niin te peruitte sen ja te tuotte nyt sitten korjausesityksen, mikä on erittäin hyvä asia.\nMutta minä nostaisin esille nyt tässä vielä edelleen, kun me puhumme sotainvalideista ja rintamaveteraaneista, sotainvalidien ja rintamaveteraanien puolisot, lesket ja sotalesket ja heidän tilanteensa meidän yhteiskunnassamme. Kysyn teiltä, ministeri, onko heillä oikeus saada kotona asumista tukevia palveluja, vai olisiko tässäkin korjattavaa lain mukaan, koska kovin paljon tulee viestiä, että sotalesket eivät ole oikeutettuja kotiin vietäviin palveluihin. He kaipaisivat niitä kipeästi. Olen tehnyt tästä myös kirjallisen kysymyksen. Katsoin, että vielä ette ole ehtinyt siihen vastata, mutta varmaan pian se vastaus saapuu. — Kiitos.\nArvoisa rouva puhemies! On tärkeää, että tämä kauneusvirhe, mihin edustaja viittasi aikaisemmin, korjataan. Eli etuudethan on tosiaan sidottu kansaneläkeindeksiin, ja kun siinä jäädytys oli, niin tällainen virhe tapahtui, ja nyt se korjataan.\nKysehän ei ole sinänsä suurista rahoista. Rahasummana puhutaan 60 sentistä tai 1 eurosta 60 sentistä, mutta periaate tässä on erityisen tärkeä. Ei ole tietenkään oikein, että meidän kunniakansalaisiltamme millään tavalla leikattaisiin tilanteessa, jossa, niin kuin edustaja Heinonen kertoi, yhä useammalla iltahuuto kutsuu.\nKuitenkin täytyy nähdä se koko kuva. Toivon, että tänäkään vuonna, seuraavan hallituksen päätöksellä, rahat veteraanipalveluihin eivät lopu. Ylipäätään tämän hallituksen aikana, tietysti myös opposition tuella, on lisätty kymmeniä miljoonia määrärahaa näihin asioihin, ja tietysti tämä veljet samalle viivalle -lakiesitys, myös opposition tuella, ollaan saatu voimaan niin, että se tulee tämän vuoden aikana, marraskuun alusta, käyttöön. Eli saadaan samat palvelut samoin periaattein [Puhemies koputtaa] kaikille rintamaveteraaneille kuin on sotainvalideilla. Erittäin tärkeä uudistus.\nArvoisa rouva puhemies! Varmasti kaikki tässä salissa olemme samaa mieltä, että tämä korjaus nyt pitää saada mahdollisimman nopeasti eduskunnasta läpi.\nMutta emme voi olla tyytyväisiä siihen, että tällainen virhe tehdään, emmekä myöskään siihen, että tämä on osa isompaa kokonaisuutta, KEL-indeksien jäädystä. Ei se, että nyt korjataan veteraanien kohdalta tämä kysymys... Tämä korjataan sen vuoksi, että oppositio kerta toisensa jälkeen nosti tämän esille. [Timo Heinonen: Ei pidä paikkaansa! — Sosiaalidemokraattien ryhmästä: Kyllä pitää, olkaapa nyt rehellisiä!] Tämä nostettiin esille, tästä äänestettiin, ja tämä kuvasti hallituksen välinpitämättömyyttä kansaneläkeindeksien leikkauksissa, se, että tällaiseenkaan asiaan ei kiinnitetty huomiota. [Antti Lindtman: Just näin!]\nMutta samaan aikaan täytyy sanoa, että ei se voi olla oikein, että nousukauden aikana eläkeläiset laajasti jäävät ilman indeksikorotuksia ja ne jäädytetään. Tästä olemme samaa mieltä, että tämä pitää korjata, mutta ei tämä muuta miksikään sitä törkeää epäoikeudenmukaisuutta, mitä suurin osa meidän eläkeläisistä hallituksen kohdalta on saanut kokea tämän indeksijäädytyksen myötä.\nArvoisa puhemies! Sehän meni sillä tavalla, että salikeskustelussa tämä asia todettiin viime joulun alla [Antti Lindtman: Kyllä!] ja salikeskustelussa myöskin todettiin, että tämä asia pitää korjata, ja tästä löytyi yksimielisyys, ja tässä se korjausesitys nyt on. Ei tämä nyt sen kummempi asia ole. Kauneusvirheeksi tätä voi tietenkin sanoa, ja on harmillista, että tämä nyt ylipäätään joudutaan korjaamaan. Mutta parempi näin kuin ei ollenkaan.\nArvoisa puhemies! Tietysti on todella hyvä, että tätä asiaa nyt korjataan. Edustaja Heinonen on ihan oikeassa siinä, että ollaan tehty myös paljon hyvää nyt tällä kaudella.\nHaluaisin, että tämä työ veteraanien ja sotainvalidien puolesta jatkuu niin että turvataan kotiin vietävien palveluiden laatu ja määrä kaikille niitä tarvitseville ja että poistetaan haitta-asterajat.\nSitten: Edustaja Juvonen, puhuit aivan oikein leskien ja puolisoiden asemasta. Tätä pitää myös pitää mielessä ja parantaa.\nEli emme voi vielä sanoa, että meillä olisi kaikki kohdallaan, vaan kyllä työtä riittää meille kaikille.\nArvoisa puhemies! Veteraanien, kunniakansalaistemme, kannalta on ikävää, että tämä veteraanietuuksiin tarkoitettu leikkaus korjataan vasta jälkikäteen kritiikin saattelemana ja sen ansiosta. Vaikka kokonaisuudessa on kysymys pienestä summasta, niin en kuitenkaan puhuisi tässä yhteydessä kauneusleikkauksesta. [Vasemmalta: Ei todellakaan!] Mielestäni se ei ole ihan asiallinen termi tässä yhteydessä.\nTässä korjataan todellakin se virhe, mikä viime vuonna tehtiin, ja kyllä tässä näkyy myös, mikä merkitys oppositiolla on demokratiassa: se, että nostetaan esiin epäkohtia — se nousi todellakin silloin viime syksynä hyvin voimakkaasti keskustelussa esiin. [Pia Viitanen: Kyllä, juuri näin!]\nMutta samalla on kyllä syytä muistuttaa, että kyllä tässä ne ongelmat jäävät muihin perusetuuksiin, koska tämä jäädytys koskee muita etuuksia.\nArvoisa puhemies! Viime syksynä tehdyn kuukausien sinnikkään työn tuloksena hallitus on nyt vihdoin tuonut esityksen, jolla tämä veteraanien eläkkeiden leikkaus korjataan, ja kyllä tässä on kyse periaatteesta, koska tässä koko leikkauksessa oli kyse periaatekysymyksestä, siitä, millä arvoilla Suomessa päätöksiä tehdään. Tilanteessa, jossa talous kasvaa ja työllisyys nousee, se, että edes esitetään sotiemme veteraanien eläkkeiden rintamalisien leikkaamista, on väärin.\nArvoisa puhemies! Tämä avaa myös keskustelun koko tämän hallituksen politiikasta, joka kohdistuu suomalaisten perusturvaan. Talous kasvaa, työllisyys nousee, elämme todennäköisesti suhdannehuippua — arvoisa hallitus, eikö meillä tässä tilanteessa ole varaa luopua jo neljännen kerran perättäin tehtävistä tavallisten suomalaisten perusturvaan kohdistuvista leikkauksista? Talous kasvaa, työllisyys nousee, ja neljännen kerran peräkkäin [Puhemies koputtaa] eläkkeensaajilta, työttömiltä, opiskelijoilta [Puhemies: Aika!] ja lapsiperheiltä leikataan. Eihän tämä ole oikein.\nArvoisa rouva puhemies! Tänään rintamaveteraaniasiain neuvottelukunta kokoontui ja kyllä tämä hallitus sai siellä varsin laajasti järjestöiltä kiitosta veteraaniasioiden hoidosta, ja haluan ne välittää myös vastuuministeri Pirkko Mattilalle. Tämän hallituskauden aikana on näitä asioita viety määrätietoisesti eteenpäin, [Markku Rossi: Ensimmäinen kerta!] toki monta asiaa niin, että niitä ovat olleet yhdessä tekemässä sekä oppositio että hallitus, eli on etsitty yhdessä ratkaisua siihen, että meidän kunniakansalaisistamme pidetään entistä parempaa huolta.\nEdustaja Rossi nosti hyvin esille sen, että meillä on isoja eroja kuntien kesken. Toisissa kunnissa tällä hetkellä jo tarjotaan kaikille sotiemme veteraaneille invalidien tasoiset palvelut, jotka ovat noin 14 000 euroa per veteraani, ja monessa kunnassa jäädään reilusti alle sen 4 000:n, jäädään sen takia, että siellä ei ole tarpeeksi apua, neuvoa, ohjausta, ja tähän meidän pitää nyt salin vasemmalta oikealle yhdessä kaikkien puolueiden kiinnittää huomiota. [Puhemies koputtaa]\nJa nostan keskusteluun myös sen, että meillä on esimerkiksi sotaorvot isona ryhmänä [Puhemies: Aika!] vielä täysin ilman minkäänlaista apua ja hoivaa.\nArvoisa rouva puhemies! Veteraanien asia on meidän yhteinen asiamme. Siinä rajapinnassa ei ole hallitusta tai oppositiota, siinä on isänmaata rakastava kansa, joka kunnioittaa meidän veteraanisukupolviemme tekemää työtä.\nToivoisin, että tässä salikeskustelussakin muistettaisiin kuitenkin tietyt faktat siitä, mitä täällä eduskunnassa säädetään. Kauneusvirhe käsitteenä ei kyllä sovi tähän asiaan lainkaan, tai sitten se kauneusvirhe on tehty useamman kerran. Vuonna 2016 maan hallitus esitti samanlaisen leikkauksen vuodelle 2017, itsenäisyytemme juhlavuodelle, ja siinä esitettiin samalla lailla leikattavaksi rintamalisiä. Kyse ei ole mistään kauneusvirheestä, vaan jonkunlaisesta järjestelmävirheestä, joka meinaa jäädä sinne talousarvion pohjiin.\nToivon, että tämä oli viimeinen kerta, kun tästä asiasta eduskunnassa tarvitsee keskustella, ja toivon, että ministeri vastaa, millä tavalla tämä kauneusvirhe — sitaateissa tai ilman — poistetaan eduskunnan talousarvioprosesseista pysyvästi.\nArvoisa puhemies! Tämä on ehkä enemmänkin eduskunnan valiokunnissa budjettikäsittelyssä tapahtunut työtapaturma. Tämä olisi pitänyt siellä hoitaa, mutta teknisesti se ei onnistunut. Hyvä, että se on hoidettu nyt tässä.\nTodellakin kaikilla puolueilla oli omat säästölistansa, myöskin SDP:llä. Vaalien jälkeen ne ovat unohtuneet.\nMutta todellakin, niin kuin tässä todettiin, on paljon tehty yhdessä veteraanien hyväksi tällä vaalikaudella. Ja, arvoisa puhemies, minä luulen, että he eivät odota täällä mitään erityistä oppositiokeskustelua nyt, kun ne asiat on hoidettu.\nArvoisa puhemies! Tämä korjaus on oikein tarpeellinen, kiitos siitä. Oppositio nosti ongelman esille vahvasti, ja se on nyt mennyt maaliin — siitä kiitos, myös oppositiolle.\nJos ajatellaan veteraanien tilannetta viime vuosikymmeninä, niin kyllähän nyt täytyy peiliin katsoa monen puolueen taholta, miksi asioita ei aikaisemmin ole hoidettu tarpeeksi hyvin. Aivan kuten Heinonen sanoi tässä, heitä on jäljellä enää 10 300 ja sotainvalideja vähän yli 1 000. Ja heidän eteensä, jotka vielä ovat keskuudessamme, voimme tehdä vielä paljon, mutta heidän, jotka ovat tuolla yläkerrassa, asioitaan ei enää voi korjata.\nMeillä on tulevaisuudessa myös sotaorvot, meillä on miinanraivaajat, meillä on sotalesket, joiden asioitten eteen voidaan vielä paljon tehdä, ja toivonkin, että kaikki puolueet lähtevät näihin talkoisiin mukaan.\nTurussa on hoidettu aika hyvin tämä, että veteraanit saavat ne palvelut, mitä kuuluu. Monessa kunnassa asia ei vieläkään ole näin, siihen pitää kiinnittää huomiota.\nPerussuomalaisille veteraanit ovat kunniakansalaisia. Meidän pitää tehdä heidän eteensä vielä kaikki mahdollinen.\nArvoisa rouva puhemies! Varmasti ei ole mitään epäselvyyttä siitä, että jokaiselle puolueelle tässä salissa veteraanit ovat kunniakansalaisia. Siksi meillä on ollut hyvä yhteinen näkemys siitä, että yhteisesti parlamentaarisessa hengessä, kunnioittavassa hengessä näitä asioita on voitu edistää, ja niin on toimittu. Näen, että tässäkin asiassa hallitus on — minä kutsun sitä kauneusvirheeksi edustaja Rossin tapaan — lisännyt ja korjannut, ja oppositio on siihen sinänsä tyytyväinen. Sen pistän tyytyväisenä merkille.\nEdustaja Räsänen tässä viittasi, että joku olisi puhunut kauneusleikkauksesta, kun puhutaan näistä summista. Ei, sellaista termiä me emme käytä, vaan puhuimme nimenomaan kauneusvirheenä siitä, että tämä asia ylipäätään pääsi tapahtumaan, mutta nyt se on korjattu. Kuitenkin täytyy korostaa kokonaiskuvaa. Me olemme täällä yhteisesti päättäneet muun muassa veljet samalle viivalle -lakiesityksestä: rintamaveteraaneille, kaikille, korvataan asumista tukevat palvelut samoin periaattein kuin sotainvalideille. Tämähän oli vuosikausia sotaveteraanijärjestöjen tavoite ja vaatimus, ja kun se nyt kaikkien puolueiden tuella [Puhemies koputtaa] toteutuu, niin kyllähän tästä täytyy iloitakin.\nArvoisa puhemies! Hyvä, että näin, mutta tässä on todellakin kysymys hallituksen väärän päätöksen perumisesta. Tässä on kysymys hallituksen leikkauksen perumisesta. Sitä hallitus esitti, sitä joulukuussa tässä salissa käsittelimme. Olen iloinen siitä, että oppositiosta käsin saimme tämän isoon keskusteluun ja näin ollen tämä väärä päätös perutaan nyt. Ministeri hieman säästeli tämän kohdan kertomista omassa esittelypuheenvuorossaan, ikään kuin tämä joulukuu, jolloin tästä asiasta keskusteltiin ja äänestettiin, olisi pyyhitty ministerin almanakasta pois — mutta näinhän tämä totuus tässä todellakin meni.\nMutta, puhemies, tämä herättää kysymään juuri vähän laajemminkin tämän hallituksen arvopohjasta. Eli nyt, kun todella olemme eläneet kasvun vuosia ja kasvun tulisi kuulua kaikille, niin — neljännen kerran, toden totta — nyt esitetään indeksien jäädytystä. Sipilähän tunnusti itse, että nyt ovat leikkaukset menneet liian pitkälle. Kysynkin ministeri Mattilalta: Eikö nyt olisi aika myös miettiä sitä, että olette leikanneet samaan aikaan pientä työeläkettä saavien kukkarosta neljä kertaa peräkkäin? Eikö tähänkin asiaan [Puhemies koputtaa] olisi syytä palata, ministeri Mattila?\nArvoisa rouva puhemies! Tämä korjausliike on pikemminkin kunnialiike tai velvollisuusliike, joka meidän on hoidettava. Ja yhdyn kyllä siihen ajatukseen, että tavallaan tätä keskustelua ei täällä edes tarvitsisi käydä, vaan tämän pitäisi olla meille automaattinen asia, joka hoidetaan ihan vapaaehtoisesti hyvin ja vielä vähän paremmin.\nMeille jää tämänkin jälkeen vielä keskusteltavaa siitä, että joka vuosi jo alkusyksystä sotaveteraanien hoitoon tarkoitetut rahat loppuvat. Ja joka syksy täällä käydään keskustelua, miten näitä rahoja sinne lisätään. Tämäkin pitäisi hoitaa aivan automaattisesti ministeriön puitteissa, että ei alibudjetoitaisi sitä rahaa, jolla näitä meidän upeita ihmisiämme hoidetaan.\nArvoisa puhemies! Happamia, sanoi kettu pihlajanmarjoista. Se voidaan tässäkin kohdassa sanoa, kun katsotaan näitä korotuksia, mitkä nyt saatiin aikaan. Ja kun nämä ovat pelkästään korjaus siihen, mitä hallitus on tehnyt, niin itse asiassa mitään lisää tai korotusta ei veteraaneille tule. Tulee vain se, minkä olisi pitänyt tulla jo aikaisemminkin.\nArvoisa ministeri Mattila, haluaisin kysyä teiltä — kun kerroitte tuossa, kuinka paljon maksaa valtiolle, kun tämä tehdään — kuinka paljon se tuo verotuloina kunnille ja valtiolle. Nimittäin näin pienet korotukset, mitä tässä on — 0,62 senttiä, 1,63 senttiä, 1,30 senttiä — ovat pääsääntöisesti sen suuruisia korotuksia, että meidän verotuksen mukaan ihmisille jää vähemmän rahaa käteen kuin ennen näitä korotuksia johtuen siitä, että verotus nousee sen verran enemmän kuin se, mikä se korotus on. Miten te estätte tämän?\nSitten edustaja Arhinmäki ja sen jälkeen ministerin vastaus.\nArvoisa rouva puhemies! Edustaja Laukkanen täällä aivan oikein totesi, että näiden pitäisi tulla automaattisesti. Ja niinhän ne tulevatkin. Se on erillinen päätös, jonka hallitus on tehnyt, että näitä korotuksia ei tule. Meidän lainsäädäntömme lähtee siitä, että indeksikorotukset tulevat automaattisesti ja tarvitaan erillinen päätös, jotta indeksit jäädytetään, ja se erillinen päätös tehtiin myös näiden osalta hallituksen toimesta opposition sitä vastustaessa. Mutta kyllä tämä hallitus myös silloin, kun indeksi meni miinuksen puolelle, perui sen aikaisemman päätöksensä, että indeksit jäädytetään. Silloin kyllä indeksi toteutettiin, kun se meni miinuksen puolelle eli leikkasi.\nArvoisa rouva puhemies! Minun on pakko kysyä näiden kaikkien vuosien jälkeen ministeri Mattilalta: voitteko käsi sydämellä sanoa, että olette tehnyt hyvää politiikkaa veteraaneja, eläkeläisiä, sairaita, työttömiä kohtaan, kun vuodesta toiseen olette tehnyt päätöksen jäädyttää indeksin, joka olisi muuten automaattisesti näille tullut? [Markku Rossi: Ensimmäisen kerran Suomen historiassa veteraanijärjestöt kiittävät!]\nSitten ministeri Mattilan vastauspuheenvuoro, 2 minuuttia, olkaa hyvä.\nArvoisa rouva puhemies! Ensinnäkin kiitos kaikille salikeskustelusta ja yksimielisyydestä, siitä, että veteraaniasiaa halutaan edistää tulevaisuudessakin.\nTäällä on keskusteltu periaatteista, arvoista, ja mielestäni arvo on myöskin se, miten me keskustelemme. Toisaalta haluan myös tuoda esille, että tällä kaudella, tällä vaalikaudella, on kotiin vietäviin palveluihin panostettu todella, todella paljon enemmän kuin minään muuna vuonna vaalikaudella ja on tullut myöskin tämä haitta-asteen korjaaminen, veteraanit samalle viivalle. Mutta se on totta, mitä edustajat Juvonen, Nylander, Heinonen ja Laukkanen nostivat esille, että tässä on vielä työtä jatkokausille, jatkovuosille, siihen viimeiseen iltahuutoon saakka.\nEdustaja Juvonen, en ole täysin varma, onko kysymys menossa ministeri Saarikon vastattavaksi vai allekirjoittaneelle, se varmasti selviää sitten tuolla ministeriössä.\nEdustaja Tolppanen, kysyitte verotuloista, ja kun katselin tätä hallituksen esitystä, sellaista arviota täältä en ainakaan näe. Täällä on sitten näitä muita kustannuksia laskettu.\nJa vielä kysymykseen siitä, mitä tulee hallituksen politiikkaan: minä olen edustaja Viitasen kanssa samaa mieltä, että tähän asiaan varmaan palataan jossakin muussa keskustelussa kuin tässä, [Pia Viitanen: Miksei tässä?] sitten, kun on koko hallitus paikalla. Katson, että tämmöinen hallituksen politiikkaan vastaaminen on myöskin [Vastauspuheenvuoropyyntöjä] pääministerin tehtävä. — Tässä, arvoisa puhemies.\nNähtävästi debattia halutaan vielä jonkin aikaa jatkaa. Keskustelu on 45 minuuttiin rajattu, otetaan muutama vastauspuheenvuoro ja sitten mennään puhujalistaan.\nArvoisa puhemies! Tämä hallituksen aikomus leikata sotiemme veteraanien rintamalisistä suhdannehuipussa oikeastaan kiteyttää sen, kuinka epäoikeudenmukaista hallituksen politiikka eri väestöryhmissä on ollut. Ministeri Mattila, sanoitte, että te ette halua keskustella siitä, kuinka teidän politiikkanne kohtelee eri väestöryhmiä ja onko siinä sosiaalista oikeudenmukaisuutta, mutta nyt kun te tuotte kuukausien keskustelujen jälkeen tämän esityksen, että tämä voidaan korjata, niin kysymys kuuluu: eikö olisi oikein katsoa nyt samassa yhteydessä laajemminkin niitä päätöksiä, joita olette tehneet? Talous kasvaa, työllisyys nousee, elämme suhdannehuippua, mutta neljättä vuotta peräkkäin opiskelijoiden, eläkkeensaajien ja lapsiperheiden turvaa leikataan — neljättä kertaa peräkkäin. [Puhemies koputtaa] Ministeri Mattila, te ette tehnyt hallitukselle esitystä, että nämä leikkaukset perutaan. [Puhemies: Aika!] Onko tämä mielestänne oikein?\nArvoisa puhemies! Neljä vuotta sitten, kun hallitus aloitti, maa oli kyllä ihan katastrofin partaalla. Luottoluokitus oli useammassakin yhtiössä putoamassa, ja oli pakko tarttua koviin aseisiin talouden ja työllisyyden parantamiseksi, [Eero Heinäluoman välihuuto] ja siinä näin sitten tapahtui, eli muutos on ollut selkeä.\nMutta kun nyt viimeiset kaksi vuotta tilanne on ollut paljon parempi sen jäljiltä, mitä sosiaalidemokraateilta jäi neljä vuotta sitten, [Mika Karin välihuuto] niin nyt kyllä oli suuri virhe, että näihin veteraanietuuksiin tartuttiin leikkausten muodossa eli indeksien jäädyttämisen muodossa, ja sitä me muun muassa valtiovarainvaliokunnan kunta- ja terveysjaostossa pidimme pahana ja teimme lausumia ja muita esityksiä, että veteraanien asemaa parannettaisiin, ja sitä on kotiin vietävillä palveluilla parannettu. Mutta nyt ei ole mitään syytä leikkauksia toteuttaa enää, [Puhemies koputtaa] kun talous on saatu edellisen hallituksen kauden jälkeen kuntoon.\nArvoisa rouva puhemies! Ministeri Mattila, tämä on teidän vastuualueellanne. Te ette voi mennä koko hallituksen selän taakse, vaan kyllä teidän pitää ministerinä vastata perusturvasta, joka teille kuuluu.\nNyt on kaksi oleellista kysymystä:\nEnsimmäinen on: Kun KEL-indeksien leikkaukset eivät ole koskeneet vain veteraanietuuksia vaan ne ovat koskeneet kaikkia perusturvansaajia, niin oletteko te esittänyt hallituksessa, että KEL-indeksien jäädytyksistä nousukaudella luovutaan? Oletteko te tehnyt sen esityksen, ja kuka tätä esitystä on vastustanut?\nJa toinen kysymys on nyt: Kun te korjaatte — aivan oikein, me olemme kaikki yksimielisiä, että veteraanien osalta tämä pitää korjata — niin miksi te ette tässä yhteydessä tuonut esitystä siitä, että kaikkien KEL-indeksiin sidottujen etuisuuksien KEL-indeksin jäädytys puretaan? Teittekö tämän esityksen, ja jos teitte, kuka sitä vastusti?\nHaluaako ministeri vastata? — Ministeri Mattila, 1 minuutti.\nArvoisa puhemies! Mielelläni vastaan.\nEdustaja Lindtman, sanoitte, että en halua keskustella, ja nyt te käytätte totuutta varomattomasti, mutta katson, että koko hallituksen politiikka ei ole keskustelussa silloin kun käsitellään yhtä hallituksen esitystä, pientä muutosta, vaikka se merkittävä muutos onkin. En ole koskaan kiistänyt sitä, etteikö indeksijäädytys ole varmasti tämän hallituksen kipeimpiä päätöksiä. Se on tehty, mitä kehyksestä on sovittu kehysmenettelyssä, ja myös siinä katseeni kääntyy valtiovarainministeriöön. Mutta mitä tulee hallituksen luottamuksellisiin keskusteluihin, niin niitä en käy tässä läpi. [Paavo Arhinmäki: Oletteko tehnyt esityksen vai ette? — Vastauspuheenvuoropyyntöjä]\nEdustaja Lindtman, vastauspuheenvuoro, ja sitten mennään puhujalistaan.\nArvoisa puhemies! Tällä esityksellä te kuukausien keskustelujen jälkeen nyt taivutte perumaan sotiemme veteraanien eläkkeeseen kohdistamanne indeksileikkauksen. Kyllä tässä salissa, eduskunnassa, on nyt paikallaan puhua siitä kokonaisuudesta, joka liittyy näihin leikkauksiin, jotka olivat myös kohdistumassa tai ehtivätkin osin kohdistua rintamaveteraaneihin. Ja kysymys kuuluu: kun ministeriöiden esitykset valtiovarainministeriölle ovat julkisia — ne ovat julkisia asiakirjoja, ne eivät ole mitään luottamuksellisia, ja niitä te ette voi salata [Pia Viitanen: Juuri näin!] — niin, arvoisa ministeri, onko oikein, että tilanteessa, jossa talous kasvaa ja työllisyys nousee, neljättä kertaa peräkkäin te leikkaatte opiskelijoiden, eläkkeensaajien ja lapsiperheiden perusturvaa? Ja jos ei ole, niin teittekö esityksen valtiovarainministerille näiden leikkausten perumisesta suhdannehuipussa?\nMinisteri, 1 minuutti.\nArvoisa puhemies! Täällä on kysytty esityksistä, täällä on kysytty keskusteluista, ja on aivan varma, että luottamuksellisia keskusteluja en voi käydä läpi. [Paavo Arhinmäki: Esitys! — Antti Lindtman pyytää vastauspuheenvuoroa]\nMitä tulee siihen, onko oikein: Mielestäni on arvo myös siinä, että pidetään julkisesta taloudesta huolta. Mielestäni arvo on myös siinä, että autetaan ihmisiä työttömyydestä pois. Ja kyllä, tämä esitys on tehty täysin — monta kertaa se on todettu, ja varmasti kaikista asiakirjoista se myös käy ilmi — hallitusohjelmaneuvotteluissa sovitun kehyspäätöksen mukaisesti. Muuta mahdollisuutta minulla tuskin on.\nJa vielä siihen, kun täällä penätään, saako keskustella: Tämä sali varmasti saa keskustella. Tämähän on se paikka, missä keskustellaan. Mutta jos puhutaan siitä hallituksen kokonaispolitiikasta, niin se ei ole tämän lakiesityksen aikana. Minä katson, etten pysty puhumaan koko hallituksen suulla tässä enkä pääministerin tai valtiovarainministerin suulla.\nMennään puhujalistaan. Debatti voidaan avata vielä myöhemminkin, jos siihen tarvetta ilmenee. Nyt puhujalistalta ensimmäinen puheenvuoro, edustaja Viitanen.\nArvoisa puhemies! Oikeastaan sanon tähän alkuun nyt sitten hieman pitemmän kaavan mukaan, että tietenkin on oikein, että tämä väärä päätös perutaan. On oikein kunnioittaa meidän sotiemme veteraaneja, ja on myös hyvä, että tässä salissa on kiinnitetty huomiota myös näiden leskien ja sotaorpojen asemaan, jota tulee myös jatkossa kohentaa. Siinä on varmasti paljon tekemistä. Arvostus heille kaikille, jotka meille tuleville polville ovat turvallisen yhteiskunnan tehneet.\nPuhemies! Sen verran kyllä nyt menen tähän edelliseen keskusteluun, kun ministeri on vielä paikalla ja kuulolla, että mehän puhumme tässä, ministeri, nyt siitä hallinnonalasta, missä te olette vastuuministeri. Teillä on mahdollisuus esittää valtiovarainministeriölle ja koko hallitukselle sellaisia ratkaisuja, mitkä teidän mielestänne ovat hyviä. Me olemme neljä kertaa nähneet tilanteen, jossa hallitus on — neljä kertaa, arvoisat perussuomalaiset, peräkkäin — leikannut kaikkein heikompiosaisilta, leikannut perusturvaa, jäädyttänyt kansaneläkeindeksin, ja sitä kautta esimerkiksi pientä työeläkettä saavat, [Toimi Kankaanniemen välihuuto] opiskelijat, kaikki, ovat kärsineet. Kaikki ovat kärsineet, ministeri Mattila ja arvoisat hallituspuolueet, ja nyt jos koskaan tämänkin päätöksen yhteydessä on mahdollisuus varmasti tästä keskustella. Ja harmillisesti, ette nyt suoraan voinut vastata edustaja Lindtmanin kysymykseen, onko oikein, että näin on ollut — onko oikein? — vaan annoitte ehkä ymmärtää, että mielestänne, mahdollisesti, vaikenemalla annatte jonkun signaalin. Mutta sitten tietenkin tekee mieli kysyä, kuka on määritellyt, että näin on tehtävä. Onko se kokoomus, keskusta, siniset? Kaikki ainakin tuntuvat kovasti näin tehneen samaan aikaan, kun kuitenkin meillä on ollut varaa kaikkein varakkaimpien ihmisten veronkevennyksiin, suurten metsäomistusten veronkevennyksiin, miljoonaperintöjen veronkevennyksiin. Nämä ovat niitä arvovalintoja, ministeri, mitä te siellä hallituksessa teette. Teillä on oikeus tehdä ehdotuksia. Ja me olemme täällä olleet sitä mieltä, että nämä eivät ole oikein. Kasvu ei kuulu kaikille, ja te leikkaatte kaikkein heikoimmilta. Toivonkin, puhemies, että ministerillä olisi vielä mahdollisuus hieman syventää tätä omaa vastaustaan tästä näkökulmasta.\nArvoisa rouva puhemies! On tärkeää, että nämä perusturvaleikkaukset avoimesti tunnustetaan ja niistä käydään myös poliittista keskustelua. Mutta haluan nyt sen verran antaa myötätuntoa ministeri Mattilalle, että ymmärrän kyllä sen, että yksittäinen ministeri ei yksin ole vastuussa hallituksen arvovalinnoista.\nPuhutaan nyt nimenomaan tästä esityksestä: Kun tuossa debattipuheenvuorossa lyhyesti moitin tätä prosessia, niin haluan nyt tässä yhteydessä tuoda ministeri Mattilalle kiitoksen siitä, että olette tuonut tämän esityksen. Tämä on todellakin tärkeä korjausliike, vaikka ei rahallisesti suuri liike, ja uskon, että veteraanien, kunniakansalaistemme, kannalta tämä on kuitenkin tärkeä tunnustus, ettei heiltä leikata missään olosuhteissa näitä veteraanietuuksia.\nMutta sinänsä pidän kyllä aiheellisena, että keskustelua perusturvan tulevaisuudesta ja näistä perusturvaleikkauksista käydään, ja kyllä siinä koko hallitus on todellakin vastuussa. [Pia Viitanen: Kyllä!]\nArvoisa rouva puhemies! Hyvät kansanedustajat! Arvoisa ministeri! Perussuomalaiset pitävät äärettömän tärkeänä, että veteraanit nähdään ja huomataan ennen sitä iltahuutoa. Kaikki, jotka ovat sodan kokeneet, ovat mielestämme niitä sotiemme veteraaneja. Siellä on sotaorpoja, siellä on niitä lapsia, jotka ovat eläneet sodan keskuudessa 40-luvulla ja kokeneet ne tunteet, kun isä ei tule tai tilanne on muuten pelottava ja haasteellinen.\nArvoisa ministeri, kiitän vastauksestanne, kun kysyin sotaleskien tilanteesta ja heidän palvelutarpeestaan, koska olen todellakin ymmärtänyt näin, että he eivät ole oikeutettuja saamaan näitä kotiin vietäviä palveluja. Kunnat ja kuntayhtymät nykyisin järjestävät rintamaveteraaneille kotona asumista tukevia palveluja Valtiokonttorin maksaman määrärahan puitteissa. Sotainvalideilla on oikeus näihin palveluihin, ja siitä on säädetty sotilasvammalaissa. Kotona asuvien sotaveteraanien vapaaehtoiset avustajat ja veteraanijärjestöt ovat olleet valtavasti yhteydessä varmaan teihin muihinkin, koska myös minuun, ja he ovat tiedustelleet sotainvalidin puolison, lesken ja sotalesken asemasta yhteiskunnassamme. Vaikka sotiemme veteraanien asioihin on tehty aikojen saatossa valtavasti parannuksia, niin silti sotiemme veteraanien puolisot, lesket ja sotalesket kuin myös sotaorvot ja sota-ajan lasten tilanne ovat jääneet huomioimatta ja palvelutarpeeseen ei ole vastattu.\nOlen saanut yhteydenottoja, että maaseudulla hyvinkin pitkien kilometrien päässä asuu näitä sotaleskiä — ei heitä ole enää montaa meillä Suomessa — ja siellä vapaaehtoisjärjestöt ja vapaaehtoiset ihmiset toimivat heidän hyväkseen ja auttavat ja vievät palveluja sinne kotiin. Tämä on kyllä sellainen epäkohta, että tämä pitäisi kiireesti laittaa kuntoon. On hyvä, että nyt sotainvalidit ja rintamaveteraanit ovat samalla viivalla ja saavat palveluja, ja erityisesti myös, että haitta-astetta laskettiin ja he pääsevät sinne laitoskuntoutukseen, mutta olisi myös hyvä, että nämä naiset, sotalesket, sotainvalidien puolisot, jotka ovat kuitenkin myös ansainneet niitä palveluja ja elävät siellä kodeissaan, olisivat oikeutettuja näihin palveluihin. Todellakin, ministeri, tässä kausi loppuu, mutta toivon, että viette tätä viestiä eteenpäin ja otatte asian esille siellä.\nSitten niistä laitospalveluista. Se on hieno asia, että haitta-astetta laskettiin ja sotaveteraaneilla on oikeus päästä laitospalveluihin, mutta kuulkaa, arvoisa eduskunta, hyvä ministeri, meillä on se ongelma täällä, että ketkä hoitavat niitä sotiemme veteraaneja. Me puhumme täällä juurikin siitä, että ei ole tarpeeksi hoitajia, hoivayritykset ovat rikkoneet karmealla tavalla sääntöjä ja ohjeistuksia eli sitä veteen piirrettyä viivaa, laatusuositusta, joka ei ole mikään laki — se on ohjeistus, se on suositus, se on informatiivista ohjausta, joka ikävä kyllä katoaa kaikkien muiden papereiden mukana siellä hoivatyön ytimessä.\nPidän erittäin tärkeänä, että me säädämme lailla hoitajamitoituksesta ja ohjaamme entistäkin tiukemmin. Me vahdimme, me vartioimme, me olemme vahtikoiria. Meillä on se hieno vanhuslaki, mutta kuka on vanhuslain vartija? On äärettömän tärkeää, että me perustamme niin tiukan valvontakoneiston, että ei tule tapahtumaan tällaisia laiminlyöntejä ja potilasvahinkoja, joissa ihmiset menettävät henkensä, vanhukset kuolevat hoidon puutteeseen, ja näitähän on nyt tutkinnassa.\nTämä on ennennäkemätön Suomi, ja näin emme kohtele ikääntyneitä ihmisiä. Pidän äärettömän tärkeänä, että kun me kehitämme näitä palveluja, me annamme veteraaneille palveluja, niin pidämme myös huolen, että siellä on hoitavia käsiä. Se ei liity tähän itse aiheeseen nyt muulla tavalla kuin niin, että muistutan, että näin meidän tulee tehdä. Eli perussuomalaiset pitävät erittäin tärkeänä, että turvataan se, että on riittävästi hoitajia.\nOn hyvä oikeasti nyt näin, että nämä veteraanietuuksien korotukset tehdään, 1,2 prosenttia, mutta kyllä muistutan siitä, kun täällä puhutaan työtapaturmasta tai kauneusvirheestä — ja tuossa joku vielä huudahti, että miksei valiokunnan oppositio huomannut tätä — että onko se opposition tehtävä tehdä hyvää lainsäädäntöä. [Välihuutoja sosiaalidemokraattien ryhmästä] Onko se hallituksen tehtävä ja ministeriön tehtävä tehdä hyvää lainsäädäntöä niin että tällaisia virheitä, kauneusvirheitä tai muita virheitä, ei synny? Tässä minä kyllä peräänkuulutan sitä, että pitää olla sellainen siivilä ja harava siellä lainvalmistelussa, ettei tule tehtyä niin sanotusti näitä lapsuksia tai lipsautuksia, ihan millä sanalla niitä ikinä nimitetäänkään. Mutta arvostan äärettömästi meidän nykyistä oppositiota. Me olimme vahtikoiria ja teräviä ja me saimme sen aikaan sen, että myös hallitus kuuli ja paransi tätä esitystä, korjasi sen virheen, minkä se oli karsealla tavalla tekemässä. Emmehän me, valveutunut ja hyvä oppositio, tällaista olisi sallineet, ja se täällä keskustelussa kävi ilmi. [Krista Kiuru pyytää vastauspuheenvuoroa]\nVastauspuheenvuoro, edustaja Kiuru.\nArvoisa puhemies! Kiitän mahdollisuudesta todeta sen, että valiokunnassa käytiin keskustelua kokouksen yhteydessä siitä, mitä tehdään näiden indeksijäädytysten suhteen. Valiokunta tilasi myöskin laskelmat siitä, millä tavalla veteraanien ja sotainvalidien etuudet ovat muuttuneet vuosien kuluessa, ja tältä osin tämä indeksiasia oli esillä. Myöskin oppositio jätti tässä asiassa vastalauseensa tältä osin.\nOn nyt sääli, että tämä kauneusvirhe tähän jäi näin pienen summan takia. On tärkeää, että me pidämme huolta siitä, että ihmiset saisivat kohtuulliset edellytykset ja [Puhemies koputtaa] eduskunnassa olisi tunnustettu se työ, mitä veteraanit ja invalidit ovat tehneet. Ja siksi näin on hyvä, että tämä saadaan nyt lopulta korjattua.\nArvoisa herra puhemies! On liikuttavaa huomata, miten oppositio on taas löytänyt kelvottoman hallituksen tekemisistä kamalan virheen. Se on totta, että tämä veteraaniasiassa tapahtunut erehdys on nyt hoidettu ja hoidetaan kuntoon, mutta kannattaa katsoa kuitenkin se kokonaiskuva. Kaikki veteraanit saavat kotiin vietäväksi palveluksi sen palvelun, mitä 10-prosenttiset invalidit saavat. Ja tämä on se iso juttu, koska tämän päivän sotiemme veteraanit ovat aivan varmasti kaikki niin heikkokuntoisia, että se kotiapu, palvelu kotiin, mitä he saavat, on se kaikkein tärkein. Kokemuksesta sen tiedän: kotikunnassani Ilomantsissa, jossa kuitenkin veteraaneja on vielä melkoinen määrä keskuudessamme kunniakansalaisina, heistä varmasti pidetään huoli.\nOppositio on tässä nyt käyttämässä sitä samaa tekniikkaa. Hyvät ihmiset, huomatkaa se tosiasia, miten oppositio toimii. Teidän jälkeenne tämä maa jäi konkurssitilaan, kuten pääministeri sanoi, kun tämä kausi alkoi ja kun hänelle lyötiin nenän eteen valtiovarainministeriön paperit siitä, missä tämän valtion tilanne oli 2005 keväällä. Tilannehan oli karmea teidän jäljiltänne. Maa oli konkurssitilassa: julkisen talouden menetykset teidän vaalikaudellanne, hoitamallanne valtiovarainministerikaudella, 38 miljardia euroa. Ja se on kaikilta meiltä, nuorilta ja lapsilta, pois, kun te silloin huseerasitte ja pistitte rahaa menemään. Ja sitten te lähdette arvostelemaan niitä ihmisiä, jotka korjaavat teidän jälkiänne. Eikö teillä ole minkäännäköistä rotia siinä? Onko se palokunnan vika, että mennään paloa sammuttamaan, vai olisiko se pyromaanin vika? Sitä saatte itse miettiä.\nEdustaja Lindtman, ymmärrän, että se kävi teidän verikavioonne ja hermoonne, kun täältä totuuksia kuulette. Mutta katsokaapa vaikka kuntataloutta. Teidän aikananne, kun olitte hallituksessa viime vaalikaudella, kuntatalous heikkeni, 7 miljardia kuntatalous velkaantui, ja tämä on se syy, minkä takia kunnat olivat niin syvällä kuopassa, että [Puhemies koputtaa] ylös nostaminen on vienyt valtavasti energiaa. Ja tänä päivänä kuntatalous [Puhemies koputtaa] voi paljon paremmin. Emme ole vielä maalissa, vielä edelleen valtio ja myös kunnat joutuvat ottamaan pikkasen velkaa niin että pystymme [Puhemies koputtaa] velvollisuutemme hoitamaan: eläkkeet, lasten koulutuksen, terveydenhuollon ja niin edelleen. [Puhemies koputtaa]\nMinua pikkuisen harmittaa tuo teidän asenteenne, kun te leikitte nyt suurta, viisasta valtiontaloudenhoitajaa, vaikka teidän jäljiltänne valtiontalous oli sellaisessa kunnossa, että pääministerikin oli pudota penkiltä nähtyään kolme ja puoli vuotta sitten paperit siitä, missä tilassa tämä valtiontalous silloin oli. Olisiko meidän pitänyt joutua Euroopan unionin komission tai Kansainvälisen valuuttarahaston huomaan, koko valtion? Se oli nimittäin lähellä sekin. Meillä on 100 miljardia velkaa otettuna lapsiemme maksettavaksi jo valmiiksi, ja sitten, kun me rupeamme tätä tilannetta korjaamaan — jonain päivänä ne velatkin on maksettava takaisin — te tulette arvostelemaan niitä, jotka korjaavat talouden kuntoon.\nJa sitten: 140 000 ihmistä on saanut työpaikan tälläkin vaalikaudella. Se vaikuttaa kuntien talouteen ja nimenomaan niihin palveluihin, joita veteraanit saavat, koska kunnathan ne toteuttavat. Ei niitä tämän salin päätöksillä tehdä, [Puhemies koputtaa] vaan kunnissa ne tehdään.\nArvoisa edustaja, koputtelin jo vähän aikaisemmin. Mielestäni siinä käytiin vähän rajamailla, kuinka tarkasti enää pysyttiin tässä asiakohdassa.\nEdustaja Lindtman, teillä vastauspuheenvuoro, ja se on viimeinen. Sitten myönnän ministerille puheenvuoron ja tämän asian käsittely keskeytetään.\nArvoisa puhemies! Pyromaani tarkoittaa henkilöä, joka sytyttää tahallaan tulipaloja. Toivottavasti edustaja Hoskonen ei syyttänyt tai kuvannut ketään tässä salissa pyromaaniksi edes tällä talouden saralla, koska se on erittäin huono vertaus. Se on erittäin huono vertauskuva, koska pyromaani sytyttää [Hannu Hoskonen: Mutta tottahan se oli! Tehän veditte valtiontalouden sileäksi, hyvä mies!] tahallaan tulipaloja, eli se on erittäin kova vertaus.\nArvoisa edustaja Hoskonen, talous kasvaa, työllisyys nousee, ja hallitus on jakanut satoja miljoonia veroetuja hallituksen lähellä oleville etupiireille, kuten varakkaille henkilöyhtiöille, apteekkareille, suurmetsänomistajille. [Hannu Hoskonen poistuu salista] — Edustaja Hoskonen, älkää lähtekö salista pois. Onko mielestänne oikein, että samaan aikaan — samaan aikaan — työttömiltä, eläkkeensaajilta ja sairailta neljättä vuotta peräkkäin leikataan?\nMinisteri, jos ette tehnyt esitystä, niin voitteko kertoa, miksi ette tehnyt esitystä valtiovarainministerille budjettiriihessä, kun muut ministerit ovat tehneet esityksiä oman hallinnonalansa rahoituksen lisäämiseksi?\nÄrade ledamöter! Behandlingen av detta ärende avbryts nu och fortsätter under detta plenum efter de övriga ärendena på dagordningen blivit behandlade.\nFör övrigt, ärade ledamöter, önskar jag verkligen — inte enbart gällande ledamot Hoskonens anförande utan även övriga anföranden — och det skulle vara viktigt, att anförandena något så när håller sig till det tema och det ärende som vi för stunden har på vår dagordning.\nRiksdagen avbröt debatten klockan 14.58.\nRiksdagen fortsatte debatten klockan 15.59.\nVi går tillbaka till ärende 5. Nu fortsätter alltså behandlingen av ärende 5 som avbröts tidigare under detta plenum. Debatten om ärendet fortsätter.\nArvoisa puhemies! Veteraaniasioista ei ole koskaan puhuttu liikaa, tosin tänään aikaisemmissa keskusteluissa tuntui ihan pahalta, että eivät kai nämä keskustelut, mitä tässä oli, mene vaalipuheiksi.\nMitä olen veteraaneilta kuullut eri puolilta, niin kokonaisuudessaan heidän rahatilanteensa alkaa nytten olemaan kohtalaisen hyvä, sen osalta, mitä me olemme pystyneet antamaan. Mutta nyt kaikkein tärkein asia on se, että on niitä hoitavia käsiä ja ihmisillä aikaa näiden veteraanien hoitamiseen.\nVanhustenhoito on viime päivinä tullut muutenkin vahvasti esille, ja hyvin moni veteraani on nytten siinä iässä ja elämäntilanteessa, että he todella tarvitsevat niitä käsiä auttamiseen ja hoitamiseen. Moni veteraani on tällä hetkellä hoitopaikassa, ja siellä on toivottavasti tarpeeksi aikaa olla heidän kanssaan — ikävä sanoa, että toivottavasti, sillä mitä viime aikoina on saatu tietää, niin sitä aikaa ei todellakaan ole ollut tarpeeksi.\nTuntui pahalta se, että tänään salissa ovat erityisesti sosiaalidemokraattien edustajat haukkuneet tätä hallitusta mennen, tullen ja palatessa, että heikompien tilannetta olisi heikennetty. Totuushan on se, että tällä vaalikaudella on hallitusohjelma toteutettu lähes kokonaisuudessaan. Olemme saaneet valtavan hienoja asioita aikaiseksi, ja tärkein asia koko yhteiskunnan ja kaikkien auttamiseksi on se, että 140 000 henkilöä on saanut töitä. Se tarkoittaa, että 140 000 perhettä on saanut elämässänsä ison askeleen eteenpäin. Ja nyt sitten on myöskin näitä sosiaaliturvapuolen rahoja voitu käyttää muitten ihmisten auttamiseen, enemmänkin niiden, jotka eivät ole saaneet töitä.\nOmahoitaja-asiaa pitäisi saada veteraanien asioissa kuten muissakin vanhustenhoitoasioissa nyt myöskin eteenpäin. Jokaisella veteraanilla tulisi olla oma henkilökohtainen hoitaja, joka vastaa siitä, että jokaisella veteraanilla on varmasti mahdollisimman hyvä olla.\nVielä sitten tästä vaalikaudesta, että mitä kaikkea tällä vaalikaudella on saatu aikaiseksi: kyllähän monen vanhemman ihmisen osalta on tärkeää se, että takuueläkkeitä on saatu nostettua, pienimpiä äitiyspäivärahoja, vanhemmuuspäivärahoja on saatu nostettua ja monia muitakin huonommassa asemassa olevien henkilöitten rahoja saatu parannettua. Eli opposition puheet siitä, että heikompiosaisia on koko ajan heikennetty ja rikkaita on autettu, eivät todellakaan ole ihan niin kuin on sanottu, vaan kyllähän tässä on kokonaisuudessaan pyritty siihen, että Suomessa työllisyystilannetta yritetään auttaa eteenpäin, jotta saataisiin rahaa tuottamaan tälle yhteiskunnalle lisää, työpaikkoja ja toimintoja, apua kaikille.\nArvoisa herra puhemies! Tätä hallituksen esitystä kannatamme tietysti täysin rinnoin, ja toivon, että se menee nopeasti eteenpäin, ja varmaan meneekin, kun vaalit lähestyvät ja eduskunta on jäämässä tauolle.\nTäällä aikaisemmassa keskustelussa edustaja Pia Viitanen sosiaalidemokraateista syytti perussuomalaisia neljän vuoden leikkauksista tässä asiassa eli veteraanietuuksien osalta. Tämä ei tietenkään pidä paikkaansa, koska me emme ole olleet mukana leikkaamassa kuin kauden alussa. Kun pääministeri ja valtiovarainministeri potkaisivat meidät ulos hallituksesta, sen jälkeen emme ole näitä päätöksiä olleet tekemässä. Päinvastoin, olemme puolustaneet veteraanien etuuksia ja muun muassa johtamassani valtiovarainvaliokunnan kunta- ja terveysjaostossa sosiaali- ja terveysministeriön pääluokkaa käsiteltäessä olemme veteraanien kotiin vietävien palvelujen osalta taistelleet niin, että siellä on saatu paljon parannusta tähän tarkoitukseen, ja se on huomioon otettava.\nArvoisa puhemies! En malta tässä yhteydessä olla nostamatta jälleen esille sosiaalidemokraattien leikkauslistaa ajalta 20.3.2015 eli tasan kuukausi ennen viime eduskuntavaaleja. Sosiaalidemokraatit toteavat, että vaalikauden aluksi pitää tehdä heti päätös 3 miljardin leikkauksista, miljardin lisäleikkauksesta päätös hallituskauden puolivälissä, jos on tarpeen, sopeutuksesta kaksi kolmasosaa leikkauksilla ja kolmannes veronkorotuksilla, etuuksien indeksien osittainen jäädytys, 800 miljoonaa euroa. Tähän pysähdyn. Nimittäin 800 miljoonaa tämän inflaatiotason tilanteessa, mikä meillä on ollut, olisi kyllä merkinnyt sosiaalidemokraattien osalta vähintään sitä samaa leikkausta näihin indeksisidonnaisiin etuuksiin, mitä hallitus on tehnyt. Eli sosiaalidemokraatit ovat selityksen velkaa, miten he olisivat tämän 800 miljoonaa keränneet etuuksien indeksien jäädytyksellä. He toteavat, että sitten taas pääosa korotuksista tehtäisiin puolitettuina ja täysimääräiset indeksikorotukset eläkkeisiin, lapsilisiin, toimeentulotukeen, työttömyysturvaan ja vanhempainrahoihin. Ei siis veteraanietuuksiin täysimääräisiä indeksikorotuksia. Tämä on demarien linja.\nTodettakoon vielä, että esimerkiksi toisen asteen koulutukseen, mistä täällä paljon on puhuttu jatkuvasti, [Puhemies koputtaa] sosiaalidemokraatit esittivät 270 miljoonan leikkausta, kun hallitus teki 190 miljoonan leikkauksen.\nKunnioitettu puhemies! Tässä viime vuoden loppupuolella hallitus teki esityksen, jonka mukaan kansaneläkeindeksi jäädytetään vuoden 2018 tasolle, ja näin ollen kaikki kansaneläkeindeksisidonnaiset etuudet myöskin jäivät sille vuoden 2018 tasolle, muun muassa takuueläke. Se muutos on pysyvä, ja sitä ei jatkossa kompensoida.\nTäytyy ottaa huomioon, että myöskin vuonna 2018 nämä samat etuudet jäädytettiin, vuonna 2017 niitä vain leikattiin. Eli silloin, kun me olimme hallituksessa, näitä etuuksia leikattiin, mutta nyt, kun olemme sieltä sattuneesta syystä tippuneet opposition puolelle, hallitus on nämä etuudet jäädyttänyt kahtena vuonna. Ja itse asiassa, kun nyt ollaan aivan tässä nousukauden huipulla, tämä politiikka hiukan ihmetyttää. Toki silloin, kun vaalikausi alkoi, käsitettiin hyvin se, että Suomi oli hyvin vaikeassa taloudellisessa tilanteessa ja näitä leikkauksia täytyi tehdä.\nNo, nyt täytyy ottaa huomioon vielä se, että kyllähän täytyy olla huolestunut eläkkeitten yleisestä ostovoimasta ja sen kehityksestä, kun näitä etuisuuksia jäädytetään, ottaen huomioon, miten käy eläkkeitten ostovoiman, kun asumisen, sähkön ja liikkumisen kustannukset jatkuvasti nousevat. Tämä on iso kysymys myöskin ensi vuonna.\nArvoisa puhemies! Edustaja Vähämäki ja edustaja Kankaanniemi tässä hyvin kertasivat tämän vaalikauden tapahtumia, ja on totta, että vaalikauden alkuun monia monia kipeitä päätöksiä jouduttiin tekemään, jotta tämän maan talous saatiin lopulta edes jonkinmoisesti jaloilleen. Toki vieläkään ei voida huoahtaa, mutta toivottavasti nuo kipeimmät päätökset ovat nyt takanapäin.\nHaluan kuitenkin muistuttaa siitä, että kun vuonna 2016 tehtiin päätöksiä vuoden 2017 valtion talousarvioon, hallitushan teki esityksen, jonka mukaan — kun inflaatiota ei ollut — kansaneläkeindeksiin sidottuja menoja oltaisiin pudotettu kautta linjan 0,85 prosenttia. Kuitenkin sitten havaittiin, että se olisi tarkoittanut myös rintamalisän ja vastaavien etuuksien leikkausta, jotka veteraaneille täysin ansiosta kuuluvat, ja perussuomalaisten eduskuntaryhmä kyllä tuli silloin, muistaakseni lokakuussa 2016, siihen tulokseen, että tätä leikkausta ei voida tehdä. Olin itse mukana hallituspuolueiden neuvotteluissa valtiovarainvaliokunnan jäsenenä tuolloin, ja hallituspuolueet silloin aivan oikein totesivat, että kyllä tähän tarkoitukseen tulee määrärahaa löytyä, ettei sentään rintamaveteraaneilta leikata, ja niin tapahtuikin, että ei leikattu. Hallitus sitten perui tuon esityksensä tuolta osin. Muistaakseni kyse oli vain noin 200 000 eurosta. Valtion budjetissa varsin pieni summa, mutta periaatteelliselta kannalta on tärkeää, että meitä sodassa henkensä kaupalla puolustaneilta ihmisiltä ei leikattu.\nSenast publicerat 20-03-2019 13:21


Kaikki blogit puheenaiheesta Hyvä journalismi — Antti Rautiainen\nSchrödingerin kissa ja väärinymmärtäminen.\n29.1.2016 13:05 Aki Kivirinta\nJos tänä päivänä herra Schrödinger kertoisi paradoksistaan; siitä miten laatikossa oleva kissa olisi ulkopuoliselle tarkkailijalle yhtäaikaa sekä kuollut että elävä, mikäli sen kuolema olisi riippuvainen kvanttimekaanisesta ilmiöstä kuten vaikkapa radioaktiivisen hajoamisen satunnaisuudesta, lähtisi verkon väärinymmärtäjien jengi välittömästi liikkeelle.\nJournalismin aiheuttama ilmastonmuutos\n14.12.2015 10:02 Jouni Aro\nLuvalla sanoen en oikein pitänyt eilisen Hesarin ilmastonmuutosta koskevista kirjoituksista! Sivuilla A6 – A7 ja A8 uutisoidaan ilmastonuutokseen liittyvistä asioista siihen tyylii, että katastrofi oli tulossa, mutta nyt ilmastosopu on syntynyt ja maailma pelastuu.\nMeillä on unelma...oikeasta uutisesta\n5.8.2015 20:25 Seppo Hildén\nViime viikon tiistaina järjestettiin Helsingin ydinkeskustassa, kansalaistorilla, rasisminvastainen kansalaistapahtuma nimeltä ”Meillä on unelma”. Se keräsi HS:n uutisen mukaan yli 10 000 ihmistä kannattamaan monikulttuurillista Suomea. (http://www.hs.fi/kulttuuri/a1437965830756)\nTässä uutisessa HS:n toimitus ei ollut osannut tulkita oikein kun osallistujien lukumäärän.\nJa siitäkin HS teki aivan väärän johtopäätöksen.


Tappara aloittaa tehostetun juniorimaalivahtivalmennuksen. Myös yhteistyöseurat mukana - Tappara juniorikiekko\nTappara aloittaa tehostetun juniorimaalivahtivalmennuksen. Myös yhteistyöseurat mukana\nTappara käynnistää alkavalla kaudella F-C-junioreiden maalivahdeille tarkoitetun tehostetun valmennusohjelman. Ohjelman tarkoituksena on hyödyntää rajallisia harjoitusaikoja paremmin, keskittyä paremmin yksilöiden ominaisuuksiin sekä tiivistää toimintaa yhteistyöseurojen LeKi, HC Nokia ja Uplakers kanssa. Kaikkien seurojen saman ikäluokan maalivahdit kokoontuvat viikoittain Tapparan maalivahtivalmennuksen koordinaattori Samuli Nordmanin johdolla vedettyihin harjoituksiin. Konseptin suunnittelussa on ollut mukana myös Tappara Liigajoukkueen maalivahtivalmentaja Petri Tuononen sekä A-junioreiden maalivahdeista vastaava Arttu Lipsanen.\n”Uudella toimintamallilla saamme Tapparan omille ja yhteistyöseurojen molareille juuri heidän tarpeidensa mukaan kohdistettua ammattiohjausta. Arkiharjoittelussa suurin vastuu on edelleen joukkueiden ja ikäluokkien omilla maalivahtivalmentajilla. Uusi toimintamalli on kuitenkin tarpeellinen lisäys omiin joukkueharjoituksiin ja koska kaikki saman ikäluokan molarit ovat samaan aikaan jäällä, nähdään helposti ikäluokan taso ja se missä omien seurojen torjujat menee”, kertoo ohjelman suunnittelusta ja toteutuksesta päävastuun kantava Samuli Nordman. Yhteistyöseuroissa ajatus uudesta konseptista on otettu hyvin vastaan.\nMatkapojat tukemassa juniorimaalivahtiohjelmaa\nTappara tarjoaa maalivahtivalmennuksen tehostamisohjelman omille ja yhteistyöseurojen molareille veloituksetta. Seurat jakavat jäävuoroista syntyvät kustannukset keskenään. Osittain tämän satsauksen ja koko toiminnan käynnistämisen mahdollistaa Tapparan yhteisyökumppani Matkapojat Oy. ”On tärkeää että seurassa panostetaan ammattitaitoiseen maalivahtivalmennukseen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Pitkän tähtäimen tavoite on, että voisimme jälleen tuottaa omista junioreista maajoukkue- sekä liigatasoisia huippumaalivahteja. Samulin työ maalivahtien parissa Tapparassa on lähtenyt upeasti liikkeelle parin edellisen kauden aikana. On kunnia olla matkassa mukana tukemassa ja mahdollistamassa niitä resursseja joilla tehdään ja jalostetaan, sekä toisaalta pelkästään innostetaan mukaan uusia Mika Norosia”, kertoo itsekin Tapparassa A-junioreihin saakka maalivahtina pelannut ja nykyään Tappara ry:n, sekä Tamhockey Oy:n hallituksissa vaikuttava Matkapoikien toimitusjohtaja Ari Penttilä.\nToiminta alkaa viikolla 36. Tarkemmat aikataulut ja ryhmäjaot ovat nähtävillä Tapparan maalivahtivalmennuksen sivuilla


Myydään Omakotitalo, Yli 5 huonetta - Ylöjärvi, Siivikkala, Koiramäentie 12 - Etuovi.com 21693819\nOmakotitalo | 6mh + k + oh + aula + 2xwc + khh + ph + s sekä autotalli, varasto ja autokatos\n215 / 258 m²\nKESTÄVÄÄ ASUMISTA Nyt olisi ainutlaatuinen tilaisuus saada oma talo, jossa iso tontti tarjoaa mukavasti rauhallisen pihapiirin. Rakennus on suunniteltu perheen tarpeiden mukaan, miettien käytännöllisyyttä ja arjen toimivuutta. Rauhallisuusi ja iso tontti, kruunaavat kaiken sinulle, joka haluat asua rauhallisesti maalaismaisemassa ja tarvitset tilaa myös harrastustoiminnalle. Tätä kaikkea täydentää vielä tilava autotalli. Arjen sujuvuutta ja käytännöllisyyttä tähän kotiin tuo kaksitasoisuus, sillä asunnon neljä makuuhuonetta sekä iso aula on sjioitettu yläkertaan ja kaksi huonetta on alakerrassa. Lisäksi yläkerran aulasta löytyy yksi talon WC tiloista, joka on varustettu myös suihkulla. Yläkerran yksi makuuhuone voi myös olla varasto tai vaatehuonetilana. Keittiössä on talon tyyliin sopivat kaapistot ja upeat laskutilat. Kattava koneistus täydentää kokonaisuuden, näissä tiloissa viihtyy vaativampikin kokki. Olohuoneessa on kaunista ja valoisaa ja olohuoneessa on mukavasti lämpöä ja tunnelmaa tuomassa varaava takka. Keittiön yhteydessä olevasta ruokailutilasta on käynti isolle terassille, joka on osittain lasitettu ja varustettu lämmittimillä. Nämä tilat tarjoavat tilaa yhdessäoloon perheen ja ystävien kanssa. Avarat asuintilat on suunniteltu palvelemaan isompaakin perhettä. Suunnittelussa on korostunut käytännöllisyys, jota tarjoaa riittävät wc tilat, loistavat kodinhoitohuonetilat kaapistoineen sekä erillinen autotalli. Myös autotallista on tehty riittävän kokoinen, sinne mahtuu auton lisäksi myös paljon muuta ja autotallin jatkeen on vielä erillinen lämmin harrastevarasto. Oma sauna tuo lämpöä ja aistikkuutta. Tämän saunan lämmössä ja tunnelmassa koet ikimuistoisia hetkiä. Pesuhuoneessa on kaksi suihkua ja kodinhoitohuoneen kautta voit pulahtaa pihalla olevaan paljuun. Kaiken tämän lisäksi varastotilat tässä kodissa ovat loistavat, harvoin on näin paljon tilaa myös kodin tavaroille ja irtaimelle. Myös talotekniikka on tässä kodissa mietitty, sillä edullinen maalämpö vesikiertoisella lattialämmityksellä on laitettu myös autotalliin ja harrastetiloihin. Sijanniltaan talo mahdollistaa rauhallisen asumisen, mutta myös mukavat lenkkeily ja urheilumaastot. Lapsiperheille koulut ja päiväkodit löytyvät pienen matkan päästä. Siis pala ihanaa unelmaa! Tämä ihana ja uniikki koti olisi tarjolla juuri sinulle joka arvostat tilaa ja rauhallisuutta. Maarit Ritari 0405897299 maarit.ritari@glik.fi\n6mh + k + oh + aula + 2xwc + khh + ph + s sekä autotalli, varasto ja autokatos\nKiinteistö on mahdollista liittää vesiosuuskuntaan.\nMaasuodattamo uusittu 2019\nSäilytystiloja: päärakennuksen yläkerrassa varstohuone, jota voidaan käyttää myös makuuhuoneena, alakerrassa portaiden alla säilytystilaa. Lisäksi erillinen varastotila omalla siäänkäynnillä. Piharakennuksessa myös paljon säilytystilaa.\n13 778 m²\nRakennusoikeudesta käytetty 324 m2\nautotalli, autokatos, leikkimökki, vaja, varasto\nTalo sijaitsee aurikoisella paikalla loivassa etelärinteessä. Piha on helppohoitoinen monivuotisine istutuksineen. Piha-alue on nurmikkoinen ja sisääntulopiha on sorapintainen. Pihassa on myös eristetty hetivalmis kylpytynnyri. Pihasta lähtee monta metsäpolkua\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Koiramäentie 12, Siivikkala, Ylöjärvi (https://www.etuovi.com/kohde/21693819)


Lauantaimurhetyttö: "Sun täytyy vaan unohtaa."\n1. Uusien arskojen fiilistelyä.\n2. WST.fi kanssa yhteistyö tulossa!\n3. Lime Crimen Milkyways on ehdottomasti tämän hetken lempparikynsilakka\n4. Ostos Minga Londonilta Ebaystä.\n5. Pinnatuolin metsästys on päättynyt.\n6. En malta odottaa kevättä, että pääsen käyttämään pörröbleiseriä ♥\nJa loppuun vielä Hukan ja Maman ihana biisi, jota olen soittanut toistolla jo monta päivää!\nLähettänyt Anna Käyhkö klo 15.03 Tunnisteet: lifestyle, muoti\nennni 30. tammikuuta 2014 klo 15.21\nIhana kynsilakka! Mistä se on :---) <3?\nAnsma 30. tammikuuta 2014 klo 15.31\nJust lisäsin kuvaan ostopaikan, eli kynsilakka on siis Lime Crimen kynsilakka sävyltään Milkyways! Aivan unelmalakka, sillä valkoisen beigehtävästä (jos noin voi sanoa) saa jo kahdella kerroksella täysin peittävän lopputuloksen :)\nAnonyymi 30. tammikuuta 2014 klo 20.07\nAnsma 30. tammikuuta 2014 klo 21.29\nAnonyymi 30. tammikuuta 2014 klo 21.08\nHukka ja Mama ovat Euroviisukarsinnoissa, ootko kattonu?\nAnsma 30. tammikuuta 2014 klo 21.30\nKyllä olen katsonut kerran, sieltä heidät bongasinkin ensimmäistä kertaa :) Katsoin viimeksi, mutta en aio katsoa jatkossa. Halusin vain nähdä miltä MIAU - bändi näyttää livenä!\nJonna 30. tammikuuta 2014 klo 21.40\nOn kyllä hieno tuo tuoli valkosena :) Multa löytyy pyöreä pöytä ja siihen neljä tuollaista tuolia, mummu lahjoitti jotkut todella vanhat. Ainoa vaan, että on ruman ruskeat ja vasta kesällä voin maalata valkoseks :(\nAnsma 31. tammikuuta 2014 klo 15.13\nJeps, se on vielä sellasella kivalla tavalla hieman kulunut :) Ehdottomasti vaan maalaat ne, ei ole vaikea homma! Muistat vaan hioa pintaa tarpeeksi, että maali tarttuu ;) Ihanaa varmaan, että löytyy tuollaisia muistoja keränneitä huonekaluja. Poikaystävän kanssa täälläkin maalaillaan varmasti joskus meiltä löytyvä limenvihreä pinnatuoli, koska en voi sietää sitä väriä :DDD\nLaura K 1. helmikuuta 2014 klo 17.13\nunohdin laittaa sulle instassa pari linkkiä kengistä jotka olin löytänyt ebaysta, eli tässä ne olis: http://www.ebay.com/itm/281219577463?var=580260340749&ssPageName=STRK:MEWNX:IT&_trksid=p3984.m1497.l2649 JA http://www.ebay.com/itm/JB-womens-round-toe-chunky-platform-mary-jane-shoes-/171170718438?pt=US_Women_s_Shoes&var=&hash=item27da91e2e6\nAnsma 1. helmikuuta 2014 klo 17.51


Alkoholin kokonaiskulutus kolminkertaistunut neljän viimeisen vuosikymmenen aikana - Pilgrim\npe, elo 26, 2011 13:06 CET\nTyttöjen ja nuorten naisten lisääntynyt juominen huolestuttavaa\nHelsingin kaupungin päihdehuollon yksiköissä Pohjoisella A-klinikalla sekä Pohjoisella Nuorisoasemalla työskentelevä Attendo MedOne Oy:n aluepäällikkö, päihdelääkäri, LL (väit.) Katja-Anneli Wathén näkee työssään suomalaisen alkoholinkulutuksen rankimman äärilaidan. Vaikka hoitoon hakeutuvat potilaat edustavat alkoholin riski- ja ongelmakäyttäjiä, A-klinikka ja Nuorisoasema tarjoavat näköalapaikan myös yleisemmille kehityssuunnille. Wathén on erityisen huolissaan tyttöjen humalahakuisen juomisen ja sen kautta väkivaltakäyttäytymisen yleistymisestä. Myös suomalaisten alkoholin ja lääkkeiden sekakäytön lisääntyminen mietityttää.\nAlkoholin kokonaiskulutus on yli kolminkertaistunut neljän viimeisen vuosikymmenen aikana Suomessa.[i] Vuonna 2009 alkoholin käytön seurauksena Suomessa kuoli yhteensä lähes 3000 ihmistä. Alkoholiperäiset sairaudet ja myrkytykset ovat olleet vuodesta 2005 lähtien työikäisten miesten ja naisten yleisin kuolinsyy. Vuonna 2009 kuolleista työikäisistä miehistä lähes joka viides ja naisista joka kymmenes kuoli alkoholiperäiseen sairauteen tai alkoholimyrkytykseen.\nSamalla, kun alkoholin kokonaiskulutus on kasvanut, juomatavat ovat muuttuneet mietoja juomia suosivammiksi. Kun 1960-luvun alussa alkoholin kulutuksesta lähes 70 prosenttia oli väkeviä juomia, oli niiden osuus vuonna 2009 enää neljännes. Samanaikaisesti mallasjuomien ja mietojen viinien suosio on lisääntynyt. Tästä huolimatta kaksi suomalaista juomatapaa leimaavaa piirrettä on säilynyt ennallaan: alkoholin käyttö (vain) aterialla on yhä harvinaista ja humalajuominen on edelleen yleistä.\nNuorten alkoholin käyttö ja humalajuominen ovat tutkimusten mukaan vastoin yleisempää kehitystä vähentyneet. Raittiiden nuorten osuus on kasvanut 2000-luvulla.\nTampereen yliopiston nuorten terveystapatutkimusten mukaan raittiiden nuorten osuus kasvoi 2000-luvun alusta vuoteen 2007 saakka, jolloin raittiiden osuus oli suurimmillaan: tuolloin 12-vuotiaista yli 91 prosenttia oli raittiita, 14-vuotiaista pojista 65 prosenttia ja tytöistä 55 prosenttia, 16-vuotiaista pojista ja tytöistä noin viidennes sekä 18-vuotiaista reilu kymmenes.\nKuitenkin viimeisimmän, vuoden 2009 nuorten terveystapatutkimuksen mukaan nämä myönteiset kehityskulut näyttävät pysähtyneen. Vuonna 2009 raittiiden nuorten (12−18-vuotiaat) osuuden kasvu pysähtyi kaikissa ikäryhmissä ja molemmilla sukupuolilla.\nKatja-Anneli Wathénin mukaan Suomeen on syntynyt tissuttelukulttuuri. Tissuttelukulttuuriin kuuluvat viinit ja oluet ruokailun yhteydessä ja hyvä esimerkki siitä ovat vaikkapa olutravintolat, jotka alkoivat yleistyä 1990-luvulla.\n– Harmittoman oloisessa tissuttelussa saatetaan silti hyvinkin ylittää alkoholin käytön määrälliset riskirajat, jolloin sinänsä viattoman kulttuuri-ilmiön seuraukset saattavat pitkällä aikavälillä olla vakavia. Naisilla alkoholinkulutuksen riskiraja on maksimissaan 16 ja miehillä 24 ravintola-annosta viikossa.\nElämän ja työelämän autoistuminen on samanaikaisesti puolestaan vähentänyt alkoholinkulutusta tietyissä totunnaisissa tilanteissa. Wathénin näkemyksen mukaan Suomessa onkin samanaikaisesti rinnakkaisia ja jopa vastakkaisia trendejä alkoholin kulutuksen suhteen.\n– Alkoholi, joskin mieto, on nykyisin enenevästi osa elämää ja suhtautuminen alkoholiin liberaalimpaa, vaikka väkevien alkoholijuomien kulutus onkin vähenemään päin.\nJuomisen psyykkiset ja fyysiset terveyshaitat\n– Yömyssy saattaa toimia kerran, mutta säännölliseksi unilääkkeeksi se ei sovi, sillä alkoholi heikentää unen laatua ja lopulta aiheuttaa univaikeuksia.\nWathénin näkemyksen mukaan suomalaisen alkoholikulttuurin kehitys riippuu enimmäkseen yleisestä yhteiskuntakehityksestä. Terveellisen alkoholikulttuurin luomiseksi olisi parannettava yleistä hyvinvointia ja tuettava mielekkään elämän mahdollisuuksia kaikissa yhteiskuntaluokissa.\n– Suurin uhka on, ettei päihteiden käyttö jää alkoholiin vaan sekakäyttö ilmiönä yleistyy. Näin on vaarana tapahtua jo pelkästään, kun erilaisten psykovaikuttavien aineiden käyttö yleistyy, laittomista päihteistä puhumattakaan.\nLääkäri voi auttaa alkoholismin hoidossa antamalla asiallista tietoa itse sairaudesta, sen terveydellisistä vaikutuksista sekä erityisesti hoitovaihtoehdoista. Kauhukuvia ei maalata, sillä ne eivät tue hoitoon sitoutumista ja positiivisen hoitosuhteen kehittymistä.\n– Lääkäri ei kuitenkaan kykene hoitamaan yksin koko psykososiaalista ongelmaa nimeltä alkoholismi. On tärkeää tunnistaa samanaikaiset psykiatriset ongelmat, ja ohjata potilas tarvittaessa juuri psykiatrisen hoidon piiriin. Ongelmallisesti päihteitä käyttävien potilaiden tarkempi hoidon tarve arvioidaan lopulta päihdehuollon moniammatillisessa työryhmässä, A-Klinikoilla ja Nuorisoasemilla, jonne paikkakunnalla toimivista terveydenhuollon yksiköistä potilaat tulee osata ohjata.\nMyös alkoholistin läheisiä hoidetaan. A-Klinikat ja Nuorisoasemat auttavat yhtälailla alkoholistia kuin hänen lähipiiriäänkin. Monipuolisen psykososiaalisen avun rooli osana päihdehoitoa on tärkeä. Päihdelinkki-keskustelusivusto ja muita kolmannen sektorin palveluita on runsaasti.\n– Läheispalvelut ovat internet-aikana kiitettävän hyvin saatavilla. Niiden määrä kertoo yhtäältä siitä, että julkinen sektori ei ole vastannut alkoholismin hoidon kokonaisvaltaiseen haasteeseen riittävästi ja toisaalta siitä, että se kaikkein tavanomaisin päihdeongelma, alkoholismi, koetaan yleisesti suureksi ongelmaksi.\nLääkehoidon tehosta ilman psykososiaalista apua ei ole luotettavaa tutkimusnäyttöä, ja siksi alkoholiriippuvaista ei koskaan tulisia hoitaa yksinomaan lääkkeillä. Toimiva ja säännöllinen hoitokontakti on olennaisen tärkeä.\nHoitokokonaisuudessa juuri lääkärin tärkein tehtävä on selvittää alkoholin ongelmakäytön perimmäisiä syitä. Mikä on muna ja mikä kana: juoko potilas esimerkiksi masentuneisuuteen tai masentuuko juomisesta? Tällöin potilasta voidaan, esimerkiksi lääkitysmielessä, lähestyä todellisista lähtökohdista.\n– On lääkkeitä, kuten disulfiraami (Antabus®), jotka yhdistettyinä terapeuttisiin hoitokeinoihin voivat olla toisinaan ratkaisu alkoholinkäytön hallintaan.\nKesän vaikutus kulutukseen\nWathénin mukaan kesä on selkeä alkoholin kulutuspiikki, joka näkyy selvästi mm. päihdeklinikoilla.\nUseissa terveyskeskuksissa on olemassa avokatkaisuhoitopalveluita, joiden tarve niin ikään kasvaa kesän aikana.\nWathén haluaa korostaa alkoholin ja lääkkeiden sekakäytön vaaroja. Ihmiset käyttävät nykyisin monenlaisia keskushermostoon vaikuttavia lääkkeitä. Niitä käytetään toisinaan myös kuin huomaamatta väärin esimerkiksi ottamalla ystävän antamaa lääkettä ilman omaa reseptiä. Seuraukset voivat olla todella arvaamattomia, kun lääkkeiden lisäksi nautitaan vielä alkoholia.\n– Joillakin lääkkeillä on itsessään päihteenomainen vaikutus, jollaiseksi se mielletään lähinnä suositusannoksia suurempina määrinä nautittuna. Näihin sinänsä laillisiin aineisiin liittyy samalla myös riski riippuvuuden kehittymisestä.\n– Tyttöporukoiden riehuva ja muutenkin levoton käyttäytyminen näkyy Nuorisoasemilla.\nVaikkakin ehkä hämmästyttävää naiset tekevät nykyisin jopa lähes puolet kaikista rekisteröidyistä törkeistä pahoinpitelyistä. Alkoholi on tieteellisissä tutkimuksissa liitetty vahvasti lisääntyneeseen aggressiivisuuteen. Erityisesti nuorten naisten alkoholinkulutuksen kasvaessa on myös heidän väkivaltakäyttäytymisensä lisääntynyt.\n[i] Päihdetilastollinen vuosikirja 2010, Stakes.\nalkoholi , alkoholibarometri 2011 , alkoholinkulutus , päihteet , alkoholismin hoito , katkaisuhoito , katko , juominen , antabus , tissuttelu , disulfiraami , Katja-Anneli Wathén , A-klinika , Nuorisoasema


Giardini di Papagayo Resort ja huvilat - Kohdeosuus. Ostaa, myydä, vuokraa aikaa\nGiardini di Papagayo Resort ja huvilat\nKiinnostaako vuokra-asuntoja ja vuokra-asuntoja Giardini di Papagayo Resort and Villas? Soita myyntitiimimme nyt 0800 071 4674 tai + 44 (0) 1787 881111.\nTravel & Leisure Groupilla meillä on mahdollisesti suurin omistusvarasto osoitteessa Giardini di Papagayo Resort ja huvilat kilpailukykyiseen hintaan. Useimmat myyjät ovat avoimia tarjouksille. Meillä on varastossa vielä useita viikkoja ja muiden yritysten tuhansia viikkoja. Jos haluat tiedustella tästä kiinteistöstä, täytä tällä sivulla oleva yhteydenottolomake tai soita meille ILMAISEKSI +0800 071 4674 XNUMX.\nGiardini di Papagayo Resort ja Villas Tilat\nNauti kotoa kotikokemuksesta Giardini di Papagayo Resortissa ja Villasissa\nKun ostat osa-aikaista kiinteistöä kuten Giardini di Papagayo Resort ja Villas, sinulla on taattu vuosittain päästä pois. Se tulee nopeasti kotiisi kotoa tarjoamalla ainutlaatuisen ja rauhallisen tauon arjesta.\nVuokra Giardini di Papagayo Resort ja Villas ennen kuin ostat\nTietenkin haluamme sinun olevan täysin tyytyväisiä uuteen lomakotiisi. Joten ennen kuin teet pitkän aikavälin investointi Giardini di Papagayo Resort ja Villas, miksi et yritä vuokrata ensin? Tämä on yleensä suosituin vaihtoehto, koska se antaa sinulle mahdollisuuden vierailla lomakohteessa ja nähdä tarkalleen mitä olet tekemässä. Vuokrauksen jälkeen voit halutessasi ostaa aikaosuuden tai vuokrata toisen, kunnes löydät täydellisen lomakohdan, joka sopii tarpeisiisi.\nMyynnin ja jälleenmyynnin Giardini di Papagayo Resortissa ja Villasissa\nTravel & Leisure Group on erikoistunut myös aikaosuuksien ja aikaosuuksien jälleenmyyntiin. Meillä on vuosien kokemus Giardini di Papagayo Resort and Villas -omaisuuden myynnistä. Joten jos sinulla on Aikaosuudet myytäväksi, Voimme auttaa sinua saamaan hyvää hintaa. Myynti aikaosuuksien ei voisi olla helpompaa, me ajaa TV-mainoskampanja Freeview- ja satelliittitelevisio-kanavilla sekä verkkomainontaa pyrittäessä myymään aikaosuudet Giardini di Papagayo Resort and Villas -hotellin kanssa.\nKuka tahansa haluaa Myy aikaosuuksia käyttämällä Giardini di Papagayo Resortia ja Villas voi olla turvallinen tietäen, että ne ovat turvallisessa kädessä rahat talletetaan luottamus huomioon hallinnoi FNTC. Yli 25 vuoden kokemuksella ja ensimmäisen luokan maine alalla sinun ei tarvitse etsiä enää, kun haluat myydä aikaosuuksia.\nOta yhteyttä Giardini di Papagayo Resort ja Villas Timeshare


Täältä tulevat uudet Onneli ja Anneli, roolivalinta kulki pienellä viiveellä: ”Isä luuli, että puhelinmyyjä soittaa”\nJUURI NYTValtteri Bottas julkaisi kuvia matkailuautostaan – ”Tämä alkaa olla toinen kotini”Tiedemies mätkähti katuun Manhattanilla, ja CIA:n synkkä salaisuus alkoi paljastua\nTässä tulevat uudet Onneli ja Anneli, roolivalinta kulki pienellä viiveellä: ”Isä luuli, että puhelinmyyjä soittaa”\n26.07.2018 klo 11:03\nSuositut Onneli ja Anneli -elokuvat saavat jatkoa joulukuussa 2018. Uutuuselokuvan kuvaukset ovat parhaillaan käynnissä.\nOnnelin ja Annelin seikkailut jatkuvat taas. Turussa kuvataan parhaillaan uutuuselokuvaa Onneli, Anneli ja nukutuskello. Elokuva saa ensi-iltansa tämän vuoden jouluna.\nPääosissa nähdään tällä kertaa Celina Fallström Onnelina ja Olga Ritvanen Annelina. Tytöt ovat ystävystyneet kuvauksissa. Molempien mielestä elokuvassa parasta ovat lukuisat eläimet. Koiria nähdään elokuvassa useita.\nKuvaustauoilla sekä Fallström että Ritvanen viettävät mieluiten aikaa koiria silitellen. Vantaalta kotoisin oleva Fallström kehuu kuvauksia.\n- Täällä on ollut kivaa ja mielenkiintoista. Minusta on hauskaa tutustua uusiin ihmisiin. Ja ollaan tämän kautta saatu uusia kavereita.\nElokuvaa kuvataan enimmäkseen Turussa, mutta myös Loviisassa ja Helsingissä. Helteillä nuoret näyttelijät on viety uimaan töiden jälkeen. Tämä kerää ylistystä molemmilta tytöiltä.\nAnnelia näyttelevä Ritvanen on kotoisin Jyväskylästä, mutta asuu kuitenkin Turussa. Hän kertoo yllättyneensä roolivalinnastaan. Tieto kulki hänelle pienellä viiveellä, sillä isä luuli puhelinmyyjän soittavan, kun heille soitettiin valinnasta.\n- Olin bussissa, kun isälleni soitettiin asiasta. Isä näki, että tuntematon numero soittaa, eikä hän meinannut millään vastata, kun epäili, että puhelinmyyjä soittaa. Sitten se vastasikin ja oli hetken päästä, että Olga, täällä olisi nyt sinulle vähän asiaa. Olin, että hei ja sieltä toisesta päästä kuului, että Minna täällä moi, susta tehdään nyt Anneli, Ritvanen muistelee nauraen.\nRoolia varten sekä Fallströmin että Ritvasen hiukset leikattiin. Muutos ei hätkäyttänyt, mutta Fallström kertoo kaipaavansa vähän pitkiä hiuksiaan.\n- Kun minulle kerrottiin, että nyt leikataan polkka, olin heti, että miksi. Onneksi hiukset kasvavat takaisin. Olin juuri kasvattanut hiuksia pidemmäksi, että ne saisi kiinni, kun ne pätkästiin taas. Se on vaan tukkaa, ei se haittaa.\nUutuuselokuva kuvataan enimmäkseen Turussa. Näin suloiselta kuvauspaikka näytti keskiviikkona 26.7. JULIA AALTO-SETÄLÄ\nAnnelina nähdään uutuuselokuvassa Olga Ritvanen ja Onnelina Celina Fallström. Tytöt eivät tunteneet toisiaan entuudestaan, mutta ystävystyivät kuvauksissa. JULIA AALTO-SETÄLÄ\nNäin Tanhupallo lomailee: ”Vesimelonia, uimista ja paljon tanssimista”Ville Myllyrinne nähdään seuraavaksi luovana keksijänä, noottia saa vain Suomen sää: ”Helle on ollut kiduttavaa”Näyttelijä Jaakko Saariluoma muistuttaa hellekansaa: ”Älkää unohtako suolaa”Näyttelijä Elina Knihtilän tärpit lomalle: ”Filmifestivaalit ja jäämeri”


Jouluovi 6 - Korkeala\nKuvaa klikkaamalla pääset takaisin joulukalenteriin.\nHyvää päivää teille minä olen Uni.\nRotu: Suomenkarja, Itäsuomenkarja, Kyyttö, Nenosen karjaa Kiteen Niinikummusta.\nOlen tilasonni ja ainut sonni tällä tilalla. Kuulun suomenkarjaan, joka on jaettu Länsisuomenkarjaan 1400 lehmää (LSK), Pohjoissuomenkarjaan 820 lehmää (PSK) ja Itäsuomenkarjaan 1600 lehmää (ISK). Minä vielä edustan Vieno Nenosen mahtavaa karjankasvatus taitoa. Meitä Nenosia on jäljellä alle 50. Tällä tilalla Nenosia on kaikenkaikkiaan kolme. Toiveikkaina odotamme, että ennen jouluaattoa syntyisi yksi puhdas Nenonen lisää. Olen saanut hypätä myös muun rotuisia tällä tilalla. Hiehoille olen hyvä sonni, koska vasikkani ovat pieniä ja helposti synnytettäviä.\nTekijänoikeuksien vuoksi youtube linkkinä musiikki, jonka meinasin laittaa taustalle. Videolla myös esiintyy Itäsuomenkarjan edustajia. Videon kuvat ovat SA-kuvat, laulu Anneli Saaristo Evakon laulu ja videon editointi Jyri Keränen.


Puheäänen harjoittamisen tavoitteet ja muutamia hyväksi koettuja harjoituksia niiden saavuttamiseksi – Suomen Vokologit ry\nKeskeinen tavoite puheäänen harjoittamisessa on saada puheentuottoelimistö toimimaan’taloudellisesti’. Tällöin on mahdollista puhua vaivattomasti, kuuluvasti, selkeästi ja ilmaisevasti, ja ääni kestää paremmin niin puhetyön kuin vapaa-ajankin sille asettamaa kuormitusta. Tämä auttaa välttämään ikäviä kurkun väsymisoireita ja äänen käheytymistä. Päinvastaisessa tapauksessa, kun puhetapa on epätaloudellinen, se kuormittaa äänentuottoelimistöä ja erityisesti äänihuulia tarpeettoman paljon, mihin sisältyy suurempi todennäköisyys saada monenlaisia väsymisoireita (puhumisen jälkeistä palan tunnetta, kutinaa, kirvelyä ja kipua kurkussa, lisääntynyttä rykimistarvetta, äänen sameutumista, madaltumista, käheytymistä, katkeilua) ja jopa riski äänihäiriön kehittymiseen.\n’Taloudellinen’ äänenkäyttö on sitä, että äänentuottoelimistö toimii tarkoituksenmukaisesti, jolloin saadaan maksimaalinen teho (mahdollisimman kuuluva ääni) mahdollisimman pienellä äänihuulten rasituksella. Keskeiset taloudellisen äänenkäytön piirteet ovat: äänihuulet (henkitorven yläpäässä olevat pienet poimut) pääsevät värähtelemään esteettömästi ja vuorotellen avaavat ja sulkevat henkitorvea. Äänihuulet kohtaavat toisensa lempeästi siinä henkitorven sulkeutumisen vaiheessa, eivät läiskähdä voimalla yhteen. Äänihuulten alapuolella on riittävä ilmanpaine, jonka säätelystä vastaavat hengityslihakset, eivät äänihuulet. Äänihuulten yläpuolinen ns. ääntöväylä toimii tehokkaasti eräänlaisena kaikukoppana.\nÄänenkäytön harjoittamisen yhteydessä perinteisesti toistuvat sellaiset tavoitteet kuin hyvä ryhti, syvähengitys, äänen tuki (ilman säätely), ääntöbalanssi, kurkunpään pitäminen lepotasossa tai sen alapuolella, kieli edessä, leuka, nielu ja kaula rentoina. Mitä ne tarkoittavat, miksi niitä tavoitellaan, miten ne saavuttaa nopeimmin, mistä tietää, onko saavuttanut eli miltä tuntuu, kun on saavuttanut, ja mikä auttaa pitämään yllä sitä, minkä on ehkä hetkellisesti saavuttanut? Mikä auttaa harjoituksen siirtymistä puheeseen (ja lauluun)? Alla yritykseni vastata näihin kysymyksiin äänentutkimuksen antamien tulosten ja ääniopiskelu- ja opetuskokemukseni pohjalta. Taustana ovat klassisen laulun ja puhetekniikan opetuksen traditiot.