Analyytikko Fortumin Uniper-lisäostosta: Ei enää edullinen hinta, mutta perusteltua määräysvallan hankkimiseksi - Markkinat - Viisas Raha\nUniperin hiilivoimala Rotterdamin satamassa. Kuva: Rudmer Zwerver\nSynergiahyötyjä Fortumille kaupasta on luvassa vasta parin vuoden kuluttua, arvioi Inderesin Juha Kinnunen. Sitä ennen yhtiö saattaa kuitenkin joutua leikkaamaan osinkoaan.\nNina Broström | 9.10.2019\nFortum ilmoitti tiistaina sopineensa ostavansa yli 20,5 prosentin potin saksalaisen energiayhtiö Uniperin osakkeita Elliott Management Corporationilta ja Knight Vinkeltä. Fortum maksaa reilun viidenneksen viipaleesta noin 2,3 miljardia euroa eli 29,93 euroa per osake.\nKauppa nostaa Fortumin omistuksen Uniperistä yli 70,5 prosenttiin. Kaikkiaan suomalaisyhtiö on investoinut Uniperin osakkeisiin 6,2 miljardia euroa eli keskimäärin 23,97 euroa per ostettu osake.\nEnergiasektoria Inderesillä seuraavan analyytikon Juha Kinnusen mukaan Fortum maksoi noin viidenneksen suuruisesta Uniper-lisäsiivustaan yli 40 prosenttia enemmän kuin alun perin hankkimistaan osakkeista.\n- Jos Fortum olisi tehnyt koko ostoksen tuolla hinnalla, niin väittäisin, että ei. Mutta nyt se on jossain määrin pakollista, koska pitää lähteä hakemaan määräysvaltaa Uniperissa, jotta voidaan tehdä järkeviä operaatioita, yhteistyötä ja hakea synergioita.\nOstolla Fortum pääsi Uniperissa vallan kahvaan ja Kinnunen uumoilee, että yhteistyö alkanee kiinnostaa nyt Saksan päässäkin, parin vuoden vastaan haraamisen jälkeen.\n- Ostohinta ei ole enää edullinen, mitä mielestäni alkuperäinen hankintahinta oli ja se loi omistaja-arvoa. Nyt puhutaan 40 prosenttia korkeammasta hinnasta, mutta arvo ei ole tässä välissä noussut 40 prosenttia, Kinnunen huomauttaa.\nHänen mukaansa Fortumin järjestelyn "hyvät ja huonot puolet pitkälti kumoavat toisensa", joten Inderes toisti "vähennä"-suosituksensa Fortumin osakkeelle 21,00 euron tavoitehinnalla.\nKahden vuoden ylimenoaika\nVaikka Fortum on nyt siirtymässä Uniperissa kuskin paikalle, suomalaisyhtiö ilmoitti omistuksen nousun yhteydessä, ettei se tee Saksan lainsäädännön mukaista määräysvaltasopimusta (domination and/or profit and loss transfer agreement, DPLTA) Uniperin kanssa tai lunasta vähemmistöosakkeita ainakaan seuraavaan kahteen vuoteen.\n- Sanoisin, että kaksi vuotta on yhteistyön aikaa enkä odota mitään suuria liikkeitä sen kuluessa. Suurempia synergioita kannattaa odotella sieltä parin vuoden päästä. Tanssi siis tulee jatkumaan, mutta nyt ainakin tiedetään, mitä tanssia vedetään, Kinnunen sanoo.\nKauppa vaatii vielä Yhdysvaltain ja Venäjän viranomaisten hyväksyntää. Kinnusen mukaan Yhdysvalloista hyväksyntä irtoaa kyllä, mutta Venäjä on ollut isompi kanto kaskessa. Hän kuitenkin uskoo, että Fortumilla on jo aavistus hyväksynnän saannista, koska muuten suomalaisyhtiö tuskin olisi näin suureen liikkeeseen ryhtynyt.\n- Olen tyytyväinen, että olemme tänään edenneet merkittävästi tavoitteessamme luoda johtava toimija Euroopan energiamuutokseen. Olen vakuuttunut, että yhdessä voimme tarjota houkuttelevia mahdollisuuksia molemmille yhtiöille ja niiden työntekijöille. Fortumin osakkeenomistajille järjestely tarkoittaa osakekohtaisen tuloksen kasvua. Tässäkin järjestelyssä noudatamme investointiperiaatteitamme, jotka tähtäävät omistaja-arvon kasvattamiseen hallittavalla riskitasolla, Fortumin toimitusjohtaja Pekka Lundmark kommentoi hankintaa.\nOmistajille jatkossa vähemmän?\nFortum on lukeutunut sijoittajien suosikkeihin hyvänä osingonmaksajana. Kinnusen mukaan on kuitenkin mahdollista, että jatkossa energiayhtiö joutuu leikkaamaan osingonmaksuaan.\n- Tällä (ostolla) ei ole suoraan vaikutusta osinkoon, mutta Fortumilla on velkaa niin paljon, että yhtiöllä ei ole enää niin paljoa liikkumavaraa. Luottoluokittajat tulevat käytännössä määrittelemään sen, tuleeko osinkoon mahdollisesti leikkausta, koska jos ne katsovat, että investment grade -luokka, jossa Fortum ehdottomasti haluaa pysyä, edellyttää osingon leikkausta, silloin näin todennäköisesti käy.\n- Tällä hetkellä kuitenkin näyttäisi, että osinko on turvattu, Kinnunen ennakoi.\nFortumin mukaan osakejärjestely rahoitetaan olemassa olevilla kassavaroilla ja Barclays Bankin myöntämällä rahoituksella.\n- Fortumille on ensiarvoisen tärkeää säilyttää investment grade -tason luottoluokitus myös järjestelyn jälkeen ja vahvistaa rahoitusprofiiliaan pitkällä aikavälillä. Näin taataan kasvaneelle konsernille riittävä taloudellinen vakaus ja tuki. Fortum yhdistelee Uniperin tilinpäätökseensä tytäryhtiönä, kun järjestely on saatettu päätökseen, yhtiö kertoi.\nTaulukon taloudelliset tiedot perustuvat Fortumin puolivuotiskatsaukseen 2019 ja vuoden 2018 taloudellisiin tietoihin sekä Uniperin puolivuotiskatsaukseen 2019 ja vuoden 2018 vuosikertomukseen. Lähde: Fortum\nUutinen Fortumin omistuksen noususta Uniperissa sai tuoreeltaan ristiriitaisen vastaanoton sijoittajilta. Avauksesta kurssi kohosi reippaasti, mutta kääntyi päivän mittaan jälleen laskuun.\nFortumin osake päätti lopulta päivän 0,1 prosentin nousulla 21,00 euroon. Päivän mittaan kurssi kävi alimmillaan 20,53 eurossa ja korkeimmillaan 21,73 eurossa. Osake oli tiistaina Helsingin pörssin vaihdetuin.\nHelsingin yleisindeksi päätyi 0,6 prosenttia miinukselle muiden eurooppalaisten pörssien tavoin, kun Brexit ja kauppasotahuolet tuiversivat jälleen osakemarkkinoita.\nKatso koko Inderesin analyytikon Juha Kinnusen Fortum-kommentti (video 4 min 12 s).\nLue Fortumin koko tiedote täältä.


HJK vuoden 2018 Grassroots-seura - HJK\nUEFA on palkinnut HJK:n vuoden 2018 parhaana Grassroots-seurana. HJK on pitkään ollut Suomen menestynein ammattilaisseura 28 Suomen mestaruudella, mutta nyt seura saa tunnustusta maineikkaasta ja monipuolisesta työstään lasten parissa.\nHJK on systemaattisesti kehittänyt niin poikien kuin tyttöjen junioritoimintaa eteenpäin ja pelaajamäärät ovat kasvaneet viimeisen kolmen vuoden aikana yli 600 pelaajalla. Seurassa on nyt yli 3100 rekisteröityä pelaajaa, 1000 lasta jalkapallokouluissa ympäri Helsinkiä sekä 500 lasta iltapäivätoiminnassa.\n– Ruohonjuuritason toiminta on meille tärkeätä, koska haluamme menestyä kilpatasolla ja rakentaa joukkueita omista pelaajistamme. Tavoitteen saavuttamiseen tarvitaan panostusta sekä akatemia- että ruohonjuuritason jalkapalloon. Ruohonjuuritason aktiviteetit ovat meille myös tärkeä tapa kehittää seuran sosiaalista roolia, kertoo HJK ry:n puheenjohtaja Kai Koskinen.\n– On hienoa, että voimme tarjota pelaajille mahdollisuuden pelata jalkapalloa niin monella eri tasolla. Jokainen pelaaja voi pelata omalla tasollaan ja kokea onnistumisia, jolloin voi todella nauttia jalkapallosta. Jalkapallo kehittää liikkuvuutta, motorisia, kognitiivisia ja sosiaalisia taitoja. Jalkapallo yhdistää ihmisiä ja ystäviä, ja meillä HJK:ssa toimintaa on jaettu kaupunginosajoukkueisiin, jotta jalkapallo on lähellä koteja, perheitä ja jokapäiväistä elämää, lisää HJK:n junioripäällikkö Noora Mikola.\nYksi HJK:n menestyneimmistä aloitteista on ollut ympäri kaupunkia järjestettävän iltapäivätoiminnan käynnistäminen. Pääasiassa koulujen yhteydessä järjestettävää iltapäivätoimintaa tehdään yhteistyössä Helsingin kaupungin kanssa. Toiminnassa on mukana 50 ohjaajaa ja valmentajaa, joiden tavoitteena on tarjota lapsille monipuolista liikuntaa.\nVaikka moni harrastepelaajista ei siirry seuran edustusjoukkueisiin, on toiminnalla ollut suuri merkitys pelaajakehitykselle, sillä 80% akatemiajoukkueiden pelaajista on HJK:n omia kasvatteja.\n– Yksi tunnetuimmista menestystarinoistamme on Aki Riihilahden ura: hän aloitti HJK:ssa kuusivuotiaana ja pelasi jokaisessa ikäluokassa ennen nousemista miesten edustusjoukkueeseen, Suomen maajoukkueeseen ja lopulta ammattilaiseksi Englantiin. Naisten puolelta täytyy nostaa esille Heidi Lindström, joka liittyi seuraan kymmenvuotiaana ja pelasi jokaisessa ikäluokassa, nousi naisten edustukseen sekä naisten maajoukkueeseen, avaa HJK ry:n toiminnanjohtaja Timo Muurinen.\nHJK ry:n puheenjohtaja Kai Koskinen vastaanotti tunnustuksen UEFA:n pääkkonttorilla, Sveitsin Nyonissa jalkapalloliiton puheenjohtaja Aleksander Čeferiniltä.\n– Tämä on suuri kunnia HJK:lle ja olemme siitä kiitollisia. Meille on tärkeätä saada palautetta siitä, että tekemämme työ kantaa hedelmää. Haluamme edelleen menestyä kansainvälisessä jalkapallossa, mutta meille on myös tärkeätä kantaa sosiaalista vastuuta, ja tämä palkinto on osoitus siitä, että olemme tässä onnistuneet.\n– Tämä on suuri kunnianosoitus HJK:lle seurana, mutta myös suomalaiselle jalkapallolle. Olemme panostaneet ruohonjuuritason toimintaan nyt 20 vuotta, joten on upeata nähdä, että kaikki työ jonka olemme tehneet kantaa hedelmää, lisää Palloliiton seurapalvelujohtaja Timo Huttunen.\n– Haluan onnitella HJK:ta upeasta ruohonjuuritason työstä, jota he ovat seurassa tehneet – nyt kaikenikäiset lapset saavat nauttia jalkapallosta omalla tasollaan. Sen lisäksi lapset saavat mahdollisuuden saada ystäviä sekä ohjusta aktiiviseen ja terveelliseen elämään. Ruohonjuuritason jalkapallotoiminnan järjestäminen on elintärkeää lajin hyvinvoinnin kannalta. Vakuutan, että UEFA jatkaa tiivistä työskentelyä kaikkien jäsenjärjestöjen kanssa, jotta kaikilla olisi mahdollisuus pelata ja nauttia lajista, jota rakastamme, toteaa UEFA:n puheenjohtaja Aleksander Čeferin\nTietoja UEFA Grassroots Awards -palkinnosta\nUEFA on palkinnut vuodesta 2010 lähtien kansallisten jalkapalloliittojen ehdottamia seuroja erinomaisuudesta ruohonjuuritason toiminnassa. Palkintoja jaetaan kolmessa kategoriassa: vuoden suunnannäyttäjä, vuoden seura ja paras projekti. UEFA näkee ruohonjuuritason toiminnan äärimmäisen tärkeänä osana lajin hyvinvoinnin turvaamisessa.\nLue lisää: HJK awarded grassroots gold »


Leijona Savu Shot 21% 50cl | Viinimaa\nSuosittu GEM-viinisarja ihastuttaa muodollaan ja maullaan\nTutustu ranskalaisiin GEM-viineihin - roseeta, valkoista vai punaista? Katso myös vinkit, miten hyödyntää kaunis pullo, kun viini on nautittu.\nLeijona Savu Shot 21% 50cl\nSavuinen ja vahvan lakritsinen shottiuutuus.\nVahvan lakritsinen ja savuinen\nLeijona Savu Shot on vahvan lakritsinen ja savuinen shotti, jonka valmistuksessa on käytetty korkealuokkaista kotimaista viinaa, savustettua sokeria sekä lakritsiuutetta. Tuotteella on Hyvää Suomesta-merkki.\nNautitaan sellaisenaan tai viilennettynä shottina.


Osoite: Kivisalmenkatu 10, 53920 Lappeenranta\nKierrätyskeskus Hyötyhalli on Lappeenrannan seudun kierrätysyhdistys ry.:n liike. Se on avoinna ma–pe kello 9–18 ja lauantaisin 9–14.30. Sunnuntaisin suljettu.\nMyymälän puhelinnumero on 05 415 2020.\nNoutopalvelu lähialueilta (noin 5 kilometrin alueelta) on ilmainen. Tavaroiden haku ja tuonti on käytettävissä ma–pe 8.30–17.30 ja lauantaisin 8.30–14. Nykyisin kierrätyskeskus ei ota vastaan sähkö- ja elektroniikkaromua.\nNettisivujen lisäksi Hyötyhallilla on omat Facebook-sivut.\nSivua on katseltu: 17424 kertaa\nLyhyt kestolinkki: kierrätyskeskus.com/58\nKierrätyskeskuksessanne en ole käynyt, mutta yritin löytää näiltä sivuiltanne tietoa kierrätyksessä olevista tavaroista ja siitä, miten saan turhat tavarani kiertoon, mutta näiltä löytyy vain tiedot keskuksien sijainnista. No, joku saattaa olla silläkin tiedolla autettu.\nKirjoitettu: 09. päivä kesäkuuta 2011\nJep, tässä hakemistossa listataan ainoastaan yhteystiedot mahdollisimman kattavasti. Kierrätyskeskus.com ei siis edusta varsinaisesti kierrätyskeskuksia.\nKirjoitettu: 13. päivä kesäkuuta 2011\nTämän sivun voisi tunkea perserejjästä sisään\nEi kannata tehdä sivuja jotka eivät johda mihinkään tuote sivun tai luetteloon.Eikö yhtään tunnu itsestään typerältä,vai eikö osata parempaa.Vai ettekö tahdo asiakkaita vaan pelkäätte asiakas kontakteja,kanattaisi jäädä kokonaan kotiin.Kandes näyttää arvosana vai hävettääkö.\nKirjoitettu: 10. päivä toukokuuta 2014\nKommentoitaessa julkaisua HyötyHalli sekä Nimi että Kommentti ovat vaadittuja tietoja. Myös sähköpostiosoite on pakollinen, mutta sitä ei näytetä julkisesti.


Oy perustaminen maksu - Minilex\nOy perustaminen maksu\nOy eli yksityinen osakeyhtiö on suomalainen yhtiömuoto, jonka osakkeilla ei käydä kauppaa julkisessa pörssissä. Osakeyhtiön voi perustaa joko luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö. Osakeyhtiön perustamiseen sisältyy tiettyjä pakollisia kustannuksia, jotka koostuvat perustamismaksusta sekä vaadittavasta vähimmäisosakepääomasta. Koska mikään muu yhtiömuoto ei vaadi osakepääomaa, osakeyhtiö on selvästi kallein yhtiömuoto perustaa.\nYksityiseltä osakeyhtiöltä vaaditaan ensinnäkin 2500 euron suuruinen osakepääoma, jotta yhtiö voidaan perustaa. Osakepääoma pitää olla yhtiön tilillä, kun varsinainen perustamismaksu maksetaan. Jotta osakeyhtiö voidaan perustaa, perustajan pitää suorittaa perusilmoituksen toimittamisen yhteydessä rekisteröinnin käsittelymaksu. Perustamismaksu on 330 euroa, jos perustaminen tehdään verkossa (YTJ.fi). Perustaminen voidaan tehdä myös käyttäen paperista lomaketta, mutta tällöin perustamismaksu on 380 euroa.\nYksityisen osakeyhtiön perustaminen maksaa siis vähintään 2 830 euroa.


Mistä Hongkongin levottomuuksissa on kysymys? – Politiikasta\nMistä Hongkongin levottomuuksissa on kysymys?\n30.9.2019Politiikasta lehtiArtikkelit, Paul-Erik Korvela, Riina Yrjölä2\nHongkongin laajasti uutisoidut kesällä alkaneet protestit alkoivat nyt jo poisvedetystä lakiehdotuksesta, joka olisi mahdollistanut rikoksista syytettyjen luovuttamisen manner-Kiinan puolelle ja siten lisännyt Pekingin kontrollia alueesta. Pidemmässä katsannossa Hongkongissa jo vuosia epäsäännöllisesti jatkuneisiin protesteihin ja tyytymättömyyteen on muitakin syitä.\nHongkongin viimeinen brittikuvernööri Chris Patten kirjoittaa muistelmissaan, ettei kukaan tiennyt, mitä tulisi tapahtumaan kesällä 1997, kun Hongkong palautui Kiinalle oltuaan 150 vuotta Britannian hallinnassa. Hän epäili, että olisi saattanut joutua poistumaan kuvernöörin residenssistä helikopterilla väkijoukkojen mellakoidessa.\nMitään dramaattista ei kuitenkaan tapahtunut, ja alue palautui sovitusti Kiinalle rauhallisissa merkeissä.\nHongkongin luovutuksesta on nyt kulunut yli 20 vuotta. Samalla on kulunut yli 20 vuotta siitä 50 vuoden määräajasta, jonka Kiina antoi takaisinliittämisen yhteydessä Hongkongin itsehallinnollisille erikoisjärjestelyille.\nEpävarmuus takaisinluovutuksen yhteydessä liittyi sekä Hongkongin asukkaiden että Kiinan reaktioihin. Ei ollut täysin selvää, kuinka asukkaat, joista osa oli muuttanut Hongkongiin nimenomaan päästäkseen pois manner-Kiinasta, reagoisivat alueen paluuseen osaksi Kiinaa.\nToisaalta ei ollut myöskään selvää, kuinka Pekingissä asia nähtäisiin. Pelkona oli, että Peking ottaisi alueen haltuun rautaisella kädellä ja alkaisi järjestelmällisesti mannermaistamaan sitä.\nNäin ei tapahtunut, vaan Kiinalla oli selkeä politiikka, joka tunnetaan nimellä “Yksi valtio, kaksi järjestelmää”. Se tarkoittaa, että Kiina on yksi ja jakamaton, mutta sen sisällä voi olla erilaisia järjestelmiä – kuten kapitalismia ja laajahkoja sananvapauksia toteuttava Hongkong.\nHongkongilaisetkaan eivät kapinoineet: pelokkaimmat olivat muuttaneet jo pois ja monet varautuneet pahan päivän varalle ottamalla kaksoiskansalaisuuden eli käytännössä jonkun muun valtion passin.\nMiksi mitään dramaattista ei tapahtunut? Pääasiallinen syy on, että kaikki osapuolet hyötyivät tilanteesta vuonna 1997. Hongkong oli Kiinan ikkuna länteen ja lännen ikkuna itään. Se oli pitkään toiminut porttina Kiinan markkinoille, ja monet Kiinaan pyrkivät ulkomaalaiset yritykset tarvitsivat yhteistyötahoja Hongkongissa.\nMyös Kiina tarvitsi Hongkongia aloittaessaan taloudellisen avautumisen. Kaupunki tarjosi mallin Kiinan talousuudistuksille. Kiinan johtaja Deng Xiaoping (1904–1997) visioi Shanghaista uutta Hongkongia tai Singaporea vuoteen 2010 mennessä.\nVuodesta 1992 niin sanottu dengiläinen talouspolitiikka alkoi ohjelmallisesti nostaa päätänsä. Kiinan tavoitteeksi tuli sosialistisen suunnitelmatalouden sijasta sosialistinen markkinatalous. Kuten Deng vuonna 1992 historian kirjoihin jääneellä Etelä-Kiinan-matkallaan, joka laittoi liikkeelle Kiinan avautumispolitiikan, totesi: ”Rikastuminen on suurenmoista”.\nPitkälti Dengin viitoittamien uudistuksien ja toimintamallien seurauksena Kiina on noussut maailmantalouden suurvallaksi. Maan bruttokansantuote on kasvanut keskimäärin miltei 10 prosenttia vuosittain viimeisen 30 vuoden ajan.\nKun vielä vuonna 2005 Kiinan talous oli vain puolet Yhdysvaltojen taloudesta, vuonna 2014 se ohitti ostovoimakorjatulla BKT:lla mitattuna Yhdysvallat maailman suurimpana taloutena.\nMikä on muuttunut sitten takaisinluovutuksen?\nHongkongille Kiinan kasvu on tarkoittanut aiemmin niin tärkeän välimiehen roolin heikentymistä. Kiinan markkinoille pyrkivät länsimaiset yritykset eivät enää keskeisesti tarvitse Hongkongia vaan pystyvät asioimaan suoraan mannerkiinalaisten yritysten kanssa. Kommunistisen puolueen johdolla toimiva kapitalistinen talousjärjestelmä onkin jotakin, jota Karl Marx ei osannut aavistaa.\nVuosituhannen vaihteessa Kiinan talouskasvu perustui vielä taloustieteilijä Paul Krugmanin sanoin “perspiraatiolle eikä inspiraatiolle”, mikä tarkoittaa, että Kiinassa tehtiin samaa kuin muuallakin mutta halvemmilla työvoimakustannuksilla. Kun Kiina-ilmiö painui unohduksiin ja alhaisen jalostusasteen teollisuus siirtyi joko Kiinan sisällä halvempiin paikkoihin tai vielä halvempiin maihin, kuten Vietnamiin, Kiina on kuitenkin onnistunut siinä missä Hongkong puolestaan ei.\nHongkongille Kiinan kasvu on tarkoittanut aiemmin niin tärkeän välimiehen roolin heikentymistä.\nMaassa on tehty innovaatioita robotiikan, verkkokaupan ja monen muun palvelukeskeisen talouden saralla. ”Made in China” ei enää tarkoita ainoastaan kopioituja halpatuotteita, vaan myös innovaatioita ja modernisaatiota.\nSamaan aikaan Hongkongin talouskasvu on jatkunut, mutta sen suhteellinen merkitys Kiinalle on laskenut. Kun vuonna 1997 sen osuus Kiinan bruttokansantuotteesta oli melkein 20 prosenttia, nykyisin se on enää 3 prosenttia.\nVuonna 1997 Hongkongin nuoriso oli kansainvälistä ja englannintaitoista mannerkiinalaisiin verrattuna. Nykyisin tämä ei pidä enää paikkaansa: Manner-Kiinan uusrikkaat ovat lähettäneet lapsensa ulkomaisiin eliittikouluihin ja Kiinan ennennäkemätön vaurastuminen on ajanut paikoitellen monessa mielessä ohi hongkongilaisista.\nMiksi Hongkong on jäänyt sivuun? Eräs selitys lienee sen poliittis-taloudellisessa järjestelmässä, joka on ollut bisnesvetoinen mutta samalla olemassa olevia intressejä suojeleva – innovatiivisen ja uudistuvan sijaan.\nHongkongin autonomia on verrattain laaja, mutta sitä ohjaava peruslaki on muotoiltu aikoinaan niin, että Pekingillä säilyy käytännössä kontrolli Hongkongin hallintoelimistä. Kaupunkia johtaa hallintojohtaja, joka valitaan vaaleilla. Vaaleissa kaikkien ehdokkaiden tulee kuitenkin käytännössä olla Pekingin hyväksymiä.\nManner-Kiinan intressejä valvoo yhteystoimisto, vaikkakaan Kiinan kommunistisella puolueella ei virallisesti ole mitään tekemistä Hongkongissa.\nEdustusjärjestelmä on korporatistinen. Hongkongin peruslaki, joka on siis osa Kiinan lainsäädäntöä eikä mikään kansainvälinen sopimus, sisältää lupauksen yleisen äänioikeuden käyttöönotosta Hongkongissa. Sen ajankohtaa ei kuitenkaan ole määritelty.\nEdellinen hallintojohtaja Leung Chun-ying, joka oli hyvin läheisissä väleissä Pekingin kanssa, ehdotti elokuussa 2014, että yleinen äänioikeus voidaan toteuttaa vuonna 2017 mutta niin, että Peking silti valitsisi kandidaatit, joista äänestetään. Seurauksena syntyi protestien aalto. Nämä protestit tunnetaan nimillä sateenvarjovallankumous ja Occupy Central, mutta niiden nousuun yhdistyy myös muita tapahtumia ja syitä.\nLänsimediassa lukuisat Hongkongin protestit on kehystetty usein demokratian ja jopa itsenäisyysvaatimusten viitekehykseen. Tosiasiassa Hongkongin demokratialeiri on kuitenkin hyvin hajanainen, eikä varsinaista itsenäisyysvaatimusta kannata tutkimusten mukaan kuin alle kymmenen prosenttia hongkongilaisista.\nDemokratiaa lisäämään pyrkivä vanha koalitio tunnetaan nimellä pan-demokraatit. Sen jäsenet ovat kannoissaan varsin maltillisia ja pyrkivät reformiin olemassa olevan järjestelmän kautta ja laillisilla keinoilla.\nNuoremman polven edustajat ovat sen sijaan uhmakkaampia. Vuonna 2016 kaksi lakiasäätävään kokoukseen (LegCo) valittua edustajaa, Yau Wai-ching ja Sixtus Leung Chung-hang, jotka kuuluivat Occupy-liikkeen pohjalta syntyneeseen Youngspiration-ryhmään, vannoivat edustajan valan tahallisen loukkaavasti Kiinaa kohtaan. Se käänsi sekä maltilliset että hallintoa tukevat lehdet ja poliitikot heitä vastaan. Heidän poliittinen uransa oli ohitse muutamassa viikossa.\nKaikki Hongkongin protestiliikkeet eivät liity suoraan Kiinan tekemisiin eikä niissä tavoitella demokratiaa tai itsenäisyyttä. Vaikka Hongkongin monia paikallisia poliittisia liikkeitä inspiroi ja yhdistää juuri jonkinlainen uhka manner-Kiinan vaikutuksen kasvusta alueella, tyytymättömyyden taustalla on muitakin syitä.\nOccupy Central oli osa laajempaa Occupy-liikettä, joka alkoi Yhdysvalloissa Occupy Wall Street -nimellä. Liikkeen protestin kohteena oli kansainvälinen globaali talous ja suuriyritykset, joiden nähtiin aiheuttavan sosiaalista ja taloudellista epätasa-arvoa. Youngspirationin ja eräiden muiden poliittisten protestiliikkeiden käyttövoimana voi nähdä ensinnäkin sen, että protesti kohdistuu keskeisesti kasvavaa eriarvoistumista kohtaan.\nHongkong on yksi maailman taloudellisesti epäarvoisempia paikkoja.\nGini-indeksillä mitattuna Hongkong on yksi maailman taloudellisesti epäarvoisempia paikkoja. Asumisen suhteen se on maailman kallein paikka. Keskipalkka on noin 2 230 Yhdysvaltain dollaria kuukaudessa. Yksiön keskivuokra kaupungin keskustassa on 2 100 dollaria. Vuosittaisella mediaanitulolla saa ostettua yhden neliömetrin omaa asuntoa.\nErityisesti asumisen ja elämisen kalleuden on nähty olevan yksi keskeisempiä syitä kasvavaan tyytymättömyyteen.\nHongkongissa rikkaat ovat entistä rikkaampia, mutta muiden elämään talouskasvu ei ole tuonut välttämättä arkielämässä näkyviä positiivisia merkkejä. Syyt kasvavaan eriarvoisuuteen ovat osaksi historiallisia ja rakenteellisia.\nJo aikoinaan Hongkongin brittihallinto nojautui vahvasti paikallisten suurliikemiesten tukeen. Kiina on myöntänyt heille yhä enemmän taloudellisia erivapauksia ja kädenojennuksia sekä turvannut heidän investointejaan.\nTaloudellisen vallan vanavedessä on seurannut myös poliittinen vaikutusvalta, jonka voi nähdä linkittyvän läheisesti Kiinan keskusjohdon visioihin. Jo vuonna 1997 Hongkongin ensimmäisessä hallituksessa yhdestätoista epäsuoraan valituista jäsenestä kahdeksan oli liike-elämän edustajia. Vuosien varrella tämä vaikutusvalta on kytkeytynyt myös suoraan Kiinaan.\nJo 80-luvulla Kiina nimitti joitakin näitä suurliikemiehiä Kiinan kansan neuvoa-antavaan poliittiseen konferenssiin (CPPCC). Trendi on jatkunut vuosikymmenien aikana – nykyisin osa heidän lapsistaan jatkaa samoissa tehtävissä Kiinan poliittisen vallan lähellä.\nPohatat ovat julkisesti vastustaneet demokraattisia uudistuksia, vahvempaa hyvinvointivaltiota tai tasa-arvoisempaa valtiojohtoista asuntopolitiikkaa. Ei liene yllättävää, että nämä samaiset suurliikemiehet ovat viime aikoina julkaisseet Hongkongin sanomalehdissä vetoomuksia, joissa on vaadittu mielenosoitusten lopettamista ja toivottu vakaiden olojen paluuta.\nProtestien keskiössä on ollut myös Hongkongin kiinalaistuminen.\nProtestien keskiössä on ollut myös Hongkongin kiinalaistuminen. Mannerkiinalaisten turistimäärät ovat kasvaneet räjähdysmäisesti viime vuosikymmenien aikana: joka päivä noin 140 000 kiinalaista turistia saapuu kaupunkiin vierailulle, mikä hipoo jo kahdeksaakymmentä prosenttia kaikista turisteista.\nKaupungin mannerkiinalaistuminen näkyy katukuvassa. Monelle hongkongilaiselle heidän oma kaupunkinsa ei ole enää heidän, vaan se on muuttunut mannerkiinalaisia palvelevaksi lomakeskukseksi.\nNiin ikään rajakaupunki Shenzhenin kehityssuunnitelmat ja sen mahdollinen integroiminen Hongkongin kanssa yhdeksi metropolialueeksi kylvää epäluuloa hongkongilaisissa. Asukkaiden pelkona on, että Hongkongista tulee vain yksi kiinalaisista miljoonakaupungeista, joita riittää.\nHallintojohtaja Leung pyrki siis kesyttämään demokratialiikkeen asettamalla päivämäärän yleisen äänioikeuden toteuttamiselle, mutta nämä pyrkimykset epäonnistuivat Päinvastoin demokratialeiri laajeni, ja separatistit, pan-demokraatit ja monet nuoren polven aktivistit löysivät toisensa ainakin hetkeksi. Reaktiona protesteihin epäsuosittu Leung ilmoitti, ettei jatka toiselle kaudelle.\nLaajan sanan- ja kokoontumisvapauden sekä niistä seuraavien protestien on joskus nähty osittain määrittelevän hongkongilaista identiteettiä. Niillä se myös erottautuu manner-Kiinasta.\nIronista on, että kulttuurivallankumouksen vuosipäivää muisteleva maolaisten tilaisuus pidettiin Kiinaa laajempia sananvapauksia nauttivassa Hongkongissa, koska manner-Kiinassa kulttuurivallankumous ei ole hyvässä huudossa.\nVaikka pääasiallinen tavoite demokratia-aktivisteilla on yleinen äänioikeus ja vapaat vaalit, on liikkeessä paljon aineksia, joita on totuttu muissa yhteyksissä nimittämään populistisiksi.\nVaikka pääasiallinen tavoite demokratia-aktivisteilla on yleinen äänioikeus ja vapaat vaalit, on liikkeessä paljon aineksia, joita on totuttu muissa yhteyksissä nimittämään populistisiksi. Demokratiaa vaativien kanta on anti-elitistinen, vallitsevaa hallintoa vastustava, valtaa kansalle vaativa, yksinkertaisia ratkaisuja monimutkaisiin kysymyksiin tarjoava ja vieläpä jossakin mielessä myös ulkomaalaisvastainen, mikäli mannerkiinalaiset voidaan tässä yhteydessä nähdä ulkomaalaisina.\nOsa liikkeen retoriikasta keskittyy mannerkiinalaisten turistien määrään ja huonoihin tapoihin. Heidän väitetään kuormittavan julkista liikennettä, sylkevän kaduilla, käyttäytyvän huonosti ja harrastavan muun muassa synnytysturismia.\nProtestiliikettä inspiroi näkemys, että poliittinen järjestelmä hyödyttää vain rikkaita ja eliittiä, jotka eivät ymmärrä tavallisten kansalaisten huolia. Tällaisena se ei oikeastaan eroa paljoakaan niistä tunnelmista, jotka inspiroivat brexitiä ja Yhdysvaltojen presidentti Donald Trumpin valintaa.\nEro on kuitenkin siinä, että hongkongilaisilla ei ole yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta, joten sama pettymys nähdään varsinkin läntisessä mediassa kaipuuna vapauteen ja demokratiaan.\nPehmeää vai kovaa vallankäyttöä?\nEnnen Occupy-liikettä ja sateenvarjovallankumousta Peking käytti valtaansa Hongkongissa varsin epäsuorasti ja epämuodollisesti.\nHongkongissa on periaatteessa vapaa lehdistö, vaikkakin sitä on usein syytetty itsesensuurista. Monet lehdistä kuuluvat suuriin mediakonserneihin, joilla on taloudellisia intressejä ja sijoituksia manner-Kiinassa, mikä saa ne varovaiseksi kritiikissään. Demokratiaa avoimesti ajava sanomalehti Apple Daily on kuitenkin saanut jatkaa ilmestymistään.\nProtestien jatkuessa on kuitenkin nähty yllättävän suoraa vallankäyttöä. Erityiseksi huolenaiheeksi on noussut sananvapaus, joka on yksi Hongkongin itsehallinnon kulmakiviä. Hongkongin toimittajayhdistys on raportoinut lukuisista toimittajiin kohdistuneista fyysisistä hyökkäyksistä.\nKiinan kommunistista puoluetta kritisoivia kiinankielisiä teoksia myyneen Mighty Current -kirjakustantamon työntekijöitä on mystisesti hävinnyt. Paikallisia yrityksiä on painostettu ilmiantamaan työntekijöitänsä, jotka ovat ottaneet osaa mielenilmauksiin. Useat johtavat lakimiehet ovat julkisesti ilmaisseet syvän huolensa lainsäädäntövallan vapauden kaventumisesta ja rapautumisesta.\nVaikka Hongkongin merkitys Kiinalle on rajusti vähentynyt vuodesta 1997, se on edelleen hyvin tärkeä.\nVaikka Hongkongin merkitys Kiinalle on rajusti vähentynyt vuodesta 1997, se on edelleen hyvin tärkeä. Kiinan ”Greater Bay Area” -projekti ja Hongkongin vieressä sijaitseva Shenzhenin kaupungin kukoistus riippuvat paljon Hongkongin läheisyydestä ja sen menestyksestä.\nSuoranainen kovan vallan käyttö ei Kiinan toiveissa liene eikä palvelisi sen intressejä. Protestoijien toiveet ulkovaltojen väliintulosta (erityisesti Britannian konsulaatin edustalla on osoitettu mieltä) lienevät jokseenkin epärealistisia: Kiinan kovat otteet toisaalla vaikkapa uiguurien suhteen eivät ole aiheuttaneet ulkovaltojen väliintuloa ja Kiinan markkinoiden taloudellinen merkitys on niin suuri, että niiden toimivuuden vaarantaminen ei liene monienkaan intresseissä.\nSiirtymäaika loppuu vuonna 2047. Säilyykö ”Yksi Kiina, kaksi järjestelmää” -politiikka vai imaiseeko Helmijoen suiston metropolialue Hongkongin osakseen samalla, kun sen erityispiirteet hiljalleen häviävät ja se mannermaistuu?\nKarkotuslakiehdotuksensa poisvetänyt hallintojohtaja Carrie Lam on ehdottanut 150 halukkaan joukosta sattumanvaraisesti valitun kansalaisen muodostamaa keskusteluforumia, jossa tyytymättömyyden syitä käsitellään.\nHongkongin hallinto ei ole varsinainen poliittinen hallitus, joka voisi vetää suuria linjoja tai tehdä suuria muutoksia.\nOsittain lienee kysymys viivytystaktiikasta. Protestit ovat jatkuneet lakiesityksen poisvetämisestä huolimatta. On myös muistettava, että Hongkongin hallinto ei ole varsinainen poliittinen hallitus, joka voisi vetää suuria linjoja tai tehdä suuria muutoksia.\nHongkongia suojaa sen vieläkin kohtuullinen tärkeys manner-Kiinalle globaalin kapitalismin solmukohtana. Tästä näkökulmasta ei ole yllättävää, että Hongkongin hallinto julkaisee ulkomaisissa sanomalehdissä mainoksia, joissa väittää paikan olevan turvallinen, avoin ja dynaaminen. Pehmeä vallankäyttö ja mielipiteisiin vaikuttaminen on tässä ilmeistä.\nSamalla on kuitenkin selvää, että Hongkongin tärkeys liittyy juuri siihen, että se on ollut ja jossakin mielessä on edelleen ”portti Kiinaan”. Muutoin se ei eroaisi paljoa Qatarin tai Dubain kaltaisista kaupunkivaltioista globaalin kapitalismin solmukohtana.\nOnkin oman tutkimuksen ja keskustelun aihe, miksi nämä hallinto- tai toimitusjohtajavetoiset kapitalismin solmukohdat ovat maailmantaloudessa niin tärkeitä.\nPaul-Erik Korvela on valtio-opin dosentti ja toimii yliopistonlehtorina Turun yliopistossa. Hän on ollut vierailevana tutkijana City University of Hong Kongissa ja Hong Kong Universityssä. Riina Yrjölä on yhteiskuntatieteiden tohtori, joka on asunut Hongkongissa useita vuosia.\ndemokratia, Hongkong, Kiina, mielenosoitus, populismi\nMarjaana Juotasniemi 7.10.2019 - 08:40\nKiitos artikkelista. Harmillista, että hyvä,joskin hieman varovainen ja talouden näkökulmiin enimmäkseen painottuva artikkeli ei ole herättänyt vielä laajempaa keskustelua. Osalle aihe on kovin vieras ja etäinen, kun taas osa ei uskalla ottaa kantaa puolesta tai vastaan. Tämä osa vaalii viisumejaan, sekä yhteistyöverkostojaan, johon kuuluu hongkongilaisia molemmista leireistä, sekä mannerkiinalaisia. Kantaa ottaminen ei ole helppoa, sillä asiassa on monta eri näkökulmaa. Pyllistät eittämättä toiselle, samalla kun kumarrat toisaalle.\nLuvutuslain (extradition bill) merkitystä mellakoiden aiheuttajana on korostettu mielestäni liikaa, mikä on osaltaan johtanut kapeaan ymmärrykseen siitä, mitä Hongkongissa tapahtuu. Moni Hongkongissa asuva/asunut ja pitkään toiminut hahmottaa, että kyse ei ole ollut yksin luovutuslaista. Luovutuslaki on ollut vain yksi monista muista jäävuoren huipuista, jotka ovat johtaneet tilanteen leimahtamiseen. Ongelmat ovat kyteneet pinnan alla jo pitkään\nKiinan pyrkimykset ohjata Hongkongia ovat olleet ehkä osittain epäsuoria, mutta eivät vähäisiä. Hongkongin paikalliskulttuuria ja hallintoa on tallattu kiinalaistamistoimin jo pitkään mm. ohjaamalla mannerkiinalaisten massamuuttoa raskaalla päivätahdilla (one way entry), vaatimalla muutoksia paikallishallintoon ja lainsäädäntöön, sekä lisäämällä koulujen mandariinikiinan opetusta ja Kiinan kulttuurin oppeja. Lehdistövapauksien rajoittaminen, kirjakauppojen valikoimien siivoaminen kiinan hallintoa arvostelevista kirjoista ja useiden kirjakauppojen sulkeminen ovat niinikään olleet tapetilla pitkään.\nKiinan läsnäolo ja vaikutuskanavat ovat näin olleet varsin moninaiset, ja muuttovirrat systemaattinen, sekä taktinen työkalu ajaa Hongkongin kiinalaistumista, integraatiota ja väkivallatonta haltuunottoa. Kiinan vahingoksi tämä kaikki on tapahtunut kuitenkin liian kovalla tahdilla pysyäkseen hallittuna ja harkittuna.\nTuloksena hongkongilaiset ovat olleet ahtaalla jo pitkään, sillä kaupunki on ahdettu täyteen ihmisiä, joiden kieli- ja kulttuuri on erilainen. Asuntojen hinnat ovat jatkaneet kasvua vahvan muuttoliikkeen ja investointien nosteessa, eikä ihmisillä ei ole ollut enää varaa asua omassa kaupungissaan.\nVaikka arvostus kiinalaisiin sukujuuriin ja perinteisiin on ollut vahvaa, on silti selvää, että integroituminen osaksi Kiinaa tuntuu lukuisten ihmisten mielestä mahdottomalta. Siirtymäajan loppuun suhtaudutaan huolta kantaen.\nOnkin oikeastaan ällistyttävää, kuinka ihmiset ovat olettaneet, että erilleen kasvanut liberaali finanssikeskus omalla paikalliskulttuurilla, identiteetillä, lainsäädännöllä, hallinnolla, poliittisella järjestelmällä, valuutalla, ”omalla” kielellään, omalla koulujärjestelmällään, omilla olympiaedustajilla ja monilla muilla itsenäisen maan piirteillä taipuisi noin vain kommunistisen valtiohallinnon johdettavaksi. Hongkongilla on enemmän itsenäisen maan piirteitä kuin autonomisella Suomella aikanaan.\nEi siis ole mikään ihme, että nykyinen tilanne on räjähdysherkkä ja jakautunut. Kyllä tämä kehitys on ollut nähtävissä jo pitkään, ja alkoi jo ’maasta’muuttona ennen handoveria. Kokonaisuutta tarkastellessa extradition bill on vain palapelin palanen.\nNBA:n poliittinen kausiopas – Politiikasta


1. Turve - ROADEX Network\nTässä eLearning paketissa käsitellään niitä erityisesti huomioitavia asioita, jotka liittyvät turpeen päälle rakennettuihin teihin. Lisäksi annetaan neuvoja, miten erilaisia turpeeseen liittyviä ongelmia voidaan hallita. Paketissa kuvataan lyhyesti tärkeimmät asiat, jotka tulee ottaa huomioon suunniteltaessa turpeen päälle perustettavan tien rakentamista tai turpeen päällä olevan tien kunnostamista. Lisäksi paketti esittää erilaisia käytännön ohjeita tunnistettavissa oleviin turpeeseen liittyviin ongelmiin.\n1.2. Eloperäiset maalajit\nTurve on eloperäinen maalaji, joka koostuu maatuvista kasvinosista ja niiden välitilan täyttävästä vedestä. Turpeen laatu vaihtelee ja sitä esiintyy monissa eri suoympäristöissä. Turve muodostuu suokasvikerrosten lahotessa pohjaosastaan aikojen kuluessa. Tätä lahoamisprosessia kutsutaan maatumiseksi. Eloperäinen materiaali voi syntyä myös huuhtoutumalla veden virtauksen (tulvat ja joet) mukana ja myöhemmin kerrostumalla liejuksi.\nPohjoisen Periferian alueella esiintyvät eloperäisen materiaalin päätyypit ovat:\nLieju – hienojakoinen, sedimenttiperäinen maa-aines, joka on kerrostunut järvien ja merien pohjille ja koostuu vesieläinten ja kasvien jäännöksistä.\nMuta – sedimentti, joka on muodostunut vähän ravinteita sisältävästä vesipitoisesta kolloidisesta lietteestä.\nTurve – paikalla syntynyt maalaji (muodostunut ja kerrostunut samaan paikkaan), joka sisältää maatuvia kasveja ja sammalta.\nEloperäiset maalajit voivat myös sisältää vaihtelevia määriä epäorgaanisia maalajeja, jotka sisältävät eri mineraaleja. Mineraalipartikkelit ovat kulkeutuneet ja kerrostuneet veden virtauksen seurauksena, esim. liejusavi, liejuinen siltti, humusrikas hiekka jne.\nTämä koulutuspaketti keskittyy pelkästään paikalla syntyneihin turvemuodostumiin, jotka ovat muodostuneet kuolleiden kasvien kerrostumista.\n1.3. Turpeen syntyminen\nTurvetta muodostuu vettyneillä alueilla, missä kuolleet kasvijäänteet eivät täysin maadu. Kosteikkoalueiden sukkession (eli eloyhteisön perättäisten tilojen sarja) seurauksena muodostuu erilaisia kosteikkoalueita kuten räme, letto tai neva. (Hobbs 1986).\nOheisen “kosteikkoalueen sukkessio” -animaation on tuottanut the Northern Ireland Environment and Heritage ServiceSukkession sisältö on kuvattu alla:\nAluksi suon paikalla on lampi, missä sedimentit kerrostuvat lammikon pohjalle virtausten, pohjaveden tai suotautumisen seurauksena. Nämä kerrostumat lisääntyvät ajan kuluessa, ja tulevat eloperäisemmiksi, kun kuolleet kasvit vajoavat sedimenttiin.\nKun kasvien jätteiden kerrostuminen jatkuu, suo alkaa kasvaa ylöspäin ja lopulta ylös seisovasta vedestä. Tällöin se muuttuu suotyypiksi, joka tunnetaan aapasuona. Aapasuovaiheessa kasvit käyttävät vielä ravinteita vedestä ja sedimenteistä, mutta alkavat vähitellen ottaa ravinteita kasvuaan varten myös sateesta ja sulaneesta lumesta.\nSuon kasvu jatkuu ja se alkaa kohota ylöspäin altaan pohjalla seisovasta vedestä ja edelleen vedenpinnan yläpuolelle. Tässä vaiheessa kohosuo tulee täysin riippuvaiseksi sadevedestä. Se pidättää vesivarastonsa massassaan normaalin pohjavedenpinnan tason yläpuolella.\nTurve muotoutuu hitaasti, 1cm turvekerrostuman muodostuminen kestää noin 10 vuotta. Tunnusomaista turpeen muodostumiselle on veden läsnäolo ja sen tasapaino turpeen massan kanssa. Jotta turvealueet säilyvät hengissä, tulevan veden määrän tulee olla suurempi kuin veden häviäminen.\nJos ilmasto on riittävän märkä, peittosuot voivat myös muodostua maanpinnalle ilman, että taustalla on kosteikkosukkessio. Tämän tyyppisiä soita kutsutaan peittosuoksi, koska turve peittää maata kuin peitto. Jotta peittossuot pysyvät hengissä, ne tarvitsevat vähintään 1000mm vuosittaisen sademäärän ja vähintään 160 sateista päivää vuodessa.\nThe Northern Ireland Environment and Heritage Serviceon tuottanut tämän animaation kohosoiden muodostumisesta.\n1.4. Aapasuot, kohosuot ja peittosuot Pohjoisessa Periferiassa\nEri suotyyppien esiintyminen Pohjoisessa Periferiassa on esitetty alapuolella olevassa kartassa.:\nPalsasoita löytyy pohjoisimmasta Suomesta sekä sen lähialueilta. Palsasuo kehittyy alueilla, joilla tavataan sporaadista (epäjatkuvaa) ikiroutaa. Turvemassa eristää ikiroudan ja estää sen sulamisen kesällä.\nSulavasta lumesta vapautuva vesi pitää palsasuot hengissä. Sulava lumi tuottaa merkittävän maalajimäärän turvekerrokseen. Palsa-alueiden tiesuunnittelu vaatiiuseimmiten erityisiä geoteknisiä että päällysrakenneratkaisuja, jotka huomioivat nämä äärimmäiset ympäristöolosuhteet. Näitä käsitellään vain lyhyesti tässä eLearning paketissa.\nFens Aapasoita esiintyy miltei jokaisessa ROADEX-maassa.\nTämän tyyppisiä soita voidaan kutsua myös nevasoiksi. Nevoissa rimmet ja jänteet suuntautuvat ketjumaisesti sen suunnan mukaisesti, jossa virtaava vesi ruokkii suota. Nevasuot voivat olla erittäin laajoja. Niillä on monesti korkeampi mineraalipitoisuus kuin kohosoilla, koska sedimenttikerroksissa on suota ruokkivia veden virtauksia\nKohosuot selviävät sateesta saatavalla vedellä ja ne varastoivat vettä itseensä.\nPeittosoita esiintyy Pohjoisessa Periferiassa yleensä alueilla, joissa on merellinen ilmasto ja erittäin paljon sateita.\nPeittosuon poikkileikkaus (nuolet kuvaavat sadetta). Peittosuot ovat samantyyppisiä kuin kohosuot, mutta niissä on enemmän tasaisia ja vähemmän syviä turvekerroksia.\n1.5. Turpeiden luokittelu\nTurpeet voidaan luokitella 3 eri ryhmään “teknisten ominaisuuksien mukaan” mukaan (Radforth 1969). Nämä ovat:\na) karkeakuituiset turpeet\nb) hienokuituiset turpeet\nc) amorfiset, rakeiset turpeet\nJaottelu voidaan tehdä myös yksityiskohtaisemmin 17 alaryhmään (ks. taulukko alla):\nTurpeiden luokittelu (lähde: NW Radforth, Muskeg Engineering Handbook, 1969)\nVallitseva piirre Luokan nimi\nEpämääräiset rakeiset 1 Amorfis-rakeiset turpeet (amorfinen ja paljon mineraaleja sisältävä turve).\n2 hienokuituiset turpeet, ei puufragmentteja.\n3 Amorfis-rakeiset turpeet, jotka sisältävät hienoja kuituja, ei kuitenkaan puuperäisiä.\n4 Amorfis-rakeiset turpeet, jotka sisältävät puuperäisiä hienoja kuituja.\nTurpeet, jotka sisältävät valtaosin amorfis-rakeista materiaalia sekä hienokuituisia kasvifragmentteja puuperäisten kuitujen ”kehikossa”\nAmorfis-granulaarinen turve, jossa on hienorakeisia puukuituja karkeiden puukuitujen muodostamassa ”kehikossa”.\nEi puuta sisältävät, hienokuituiset ja ja puupalasia sisätävät amorfis-rakeiset materiaalit vuorottelevat kerroksittain.\nHienojakoiset 8 Puuvarreton hienokuituinen turve sisältää karkeita kuituja.\n9 Puuta sisältävät hienokuituiset turpeet, karkea kuituinen kehikko\n10 Puupalasia, puuttoman hienokuituisen turpeen seassa.\n11 Hienokuituiset turpeet, jotka sisältävät puisia ja puuttomia partikkeleita.\nKarkeajakoiset 12 Puupartikkeleita sisältävät karkeakuituiset turpeet.\n13 Turpeet, joissa karkeat kuidut sekoittuvat hienokuituisten kanssa.\nPuisia ja puuttomia hienokuituisia turpeita karkeakuituisessa kehikossa.\nPuinen verkko kuituja ja partikkeleita, joiden sisällä morfis-rakeisia hienoja kuituja.\n16 Puinen karkeakuituinen turve, joka sisältää pieniä määrä puukappaleita.\nVerkosto, joka koostuu pölkyistä ja juurista ja joka sisältää puukimpaleiden lisäksi karkeakuituista turvetta.\nAmorfis-rakeisissa” turpeissa on aineosana suuri määrä kolloidimineraaleja ja niillä on taipumus adsorboida vettä rakeidensa ympärille. Kaksi kuituista turvetyyppiä ”hienokuituiset” ja karkeakuituiset” ovat puupitoisempia. Ne pidättävät suurimman osan vedestä turvemassassa vapaana vetenä. Nämä jaottelut kuvastavat, kuinka turvekerrostumat ovat muodostuneet sekä myös niiden maatumisastetta. Jaottelu antaa myös tietoa monista tärkeistä tieinsinöörejä kiinnostavista teknisistä ja materiaaliominaisuuksista.\nTurpeet voidaan luokitella myös kädessä puristamistekniikalla (Von Post 1926) ja huomioimalla maatumisaste eli näytteen maatumisen tila..\nVideo maatumattomasta turvenäytteestä, jota puristetaan kädessä – Von Post H2\nVideo turvenäytteestä, jota puristetaan kädessä – Von Post H7 tai H8\nH1 Täysin muuttumaton turve, joka ei sisällä lainkaan mutaa. Kädessä puristettaessa siitä irtoaa vain kirkasta vettä. Kasvien jäänteet ovat vielä selvästi tunnistettavissa.\nKäytännössä muuttumaton turve, joka ei sisällä lainkaan mutaa. Kädessä puristettaessa siitä irtoaa melkein kirkasta ja väritöntä vettä. Kasvien jäänteet ovat vielä selvästi tunnistettavissa.\nH3 Hyvin vähän maatunut tai hyvin vähän mutaa sisältävä turve, josta kädessä puristettaessa irtoaa mutaista vettä, mutta yhtään turvemassaa ei mene sormien välistä. Puristettu jäännös on paksuhko. Kasvien jäännökset ovat menettäneet joitain tunnusmerkkejään.\nH4 Hieman maatunut tai hieman mutaa sisältävä turve, josta kädestä puristettaessa irtoaa mutaista vettä. Puristettu jäännös on paksuhko. Kasvien jäännökset ovat menettäneet jo enemmän tunnusmerkkejään.\nH5 Kohtalaisesti maatunut tai mutainen turve. Kasvirakenne silminnähtävä, mutta hieman peittynyt. Kädessä puristettaessa muutamia amorfisia turpeen osia menee sormien läpi, mutta pääasiassa mutaista vettä. Puristettu jäännös on hyvin paksu.\nH6 Kohtalaisen maatunut tai hyvin mutainen turve. Kasvien jäänteet ovat epäselvät. Puristettaessa noin 1/3 turveaineksesta menee sormien välistä. Jäännös on erittäin paksu, mutta selkeämpi kasvirakenne kuin puristumattomalla turpeella.\nH7 Melko hyvin maatunut tai selvästi mutainen turve, mutta kasvien rakenteet ovat vielä nähtävissä. Puristettaessa noin puolet turveaineksesta menee sormien välistä. Jos vettä vapautuu, se on tummaa ja turpeista.\nH8 Hyvin maatunut ja melko mutainen turve hyvin heikosti erottuvalla kasvirakenteella. Kun puristetaan noin 2/3 turveaineksesta menee sormien läpi ja silloin tällöin paksua nestettä. Jäännös koostuu pääasiassa kestävistä kuiduista ja juurista.\nH9 Käytännössä täysin maatunut turve tai liejuntapainen turve, jossa kasvien rakenne on melkein näkymätön. Puristettaessa melkein kaikki turveainekset menevät sormien välistä.\nH10 Täysin maatunut turve tai turvelieju, missä ei ole lainkaan kasvien rakenteita nähtävillä. Puristettaessa turveaineksesta kaikki menee sormien välistä.\nYhteenveto turveluokittelusta voidaan esittää yhteenvetona yksikertaisessa, ruotsista lähtöisin olevassa, taulukossa, jota suositellaan käytettäväksi vähäliikenteisiin teihin liittyvissä turvetutkimuksissa.\nKuituiset turpeet H1-H4\nHelposti erotettavissa olevat kasvien rakenteet\nKeskinkertaisesti maatuneet turpeet H5-H7 Keskitason maatumisaste. Kasvien rakenteita vielä erotettavissa.\nAmorfiset turpeet H8-H10 Suuri maatumisaste. Kasvien rakenteita ei havaittavissa. Puuromainen koostumus.\nROADEX projektin suosittelema turpeiden luokittelu perustuu Von Postiin luokitukseen (Karlssonin & Hansbon, 1981, mukaan). Tämä taulukko huomioi sen, että kasvit turvesuon pohjalla voivat olla samoja kuin päällä olevat. Ainut ero on niiden maatumisasteessa.\n1.6. Turpeen tyypilliset ominaisuudet\nKuten aiemmin on jo todettu, turve on erittäin vaihteleva materiaali. Sen ominaisuudet liittyvät suoraan sen muodostumistapaan, toisin sanoen sen morfologiaan. Asteikon lopussa oleva ”kuituinen” turve sisältää kasvin osia ja se on maatunut vain vähän. Se on kuin yhtä mattoa. Asteikon toisessa päässä ovat amorfiset turpeet, jotka ovat erittäin maatuneita ja ne eivät sisällä lainkaan kasvien osia. Turvekerrostumissa tämä vaihtelevuus voi ilmetä sekä vaaka- että pystysuunnissa. Merkittävää vaihtelua voi tapahtua minimissään jopa 10 metrin horisontaalisella matkalla ja vielä lyhyemmällä matkalla pystysuunnassa. Huomiota tulee kiinnittää erityisesti turvenäytteiden ottamiseen. Turpeen ominaisuuksien tutkimiseksi näytteiden tulee olla mahdollisimman edustavia.\nTyypilliset ominaisuudet ja laatua kuvaavat suureet\nKoskemattoman turvekerrostuman selkein ominaisuus on sen korkea vesipitoisuus. Lisäksi monet turpeen ominaisuudet liittyvät suoraan sen vesipitoisuuteen. Turpeen vesipitoisuus Pohjoisessa Periferiassa voi vaihdella välillä 500% - 2000%. Joillakin kuituisilla turpeilla vesipitoisuus voi olla jopa niinkin korkea kuin 2500%. Jos vesipitoisuus on vähemmän kuin 500%, se kertoo yleensä turvenäytteen korkeasta mineraalipitoisuudesta.\nTurvenäytteen tuhkapitoisuus (tai epäorgaanisen aineksen pitoisuus) ilmoitetaan prosentteina kuivasta materiaalista, joka jää palamisen jälkeen tuhkana jäljelle. Jos turve on muodostunut normaalisti, sen tuhkapitoisuus on noin 2-20 % sen tilavuudesta.\nIn situ irtotiheys\nSuoturpeen in situ irtotiheys riippuu pääasiassa sen kosteuspitoisuudesta. Amorfisella rakeisella turpeella irtotiheys voi olla jopa 1200 kg/m³, kun taas erittäin puisen kuituisen turpeen irtotiheys kyllästymättömissä olosuhteissa voi olla niinkin alhainen kuin 900 kg/m³.\nKuivan turpeen irtotiheys on myös riippuvainen turpeen luonnollisesta kosteuspitoisuudesta ja mineraalipitoisuudesta. Kuiva irtotiheys on tärkeä ominaisuus tien rakentamisessa, koska se vaikuttaa turpeen käyttäytymiseen kuormituksen alla. Kuivan turpeen irtotiheys vaihtelee tyypillisesti välillä 60 kg/m³ - 120 kg/m³. Suuremmat arvot ovat mahdollisia silloin, kun kerrostumassa on korkea mineraalipitoisuus.\nTurpeen ominaispaino vaihtelee tyypillisesti välillä 1,4 - 1,8. Korkea arvo kertoo suuresta mineraalipitoisuudesta\nTurpeen alkuperäinen huokosluku vaihtelee turvetyypin ja kosteuspitoisuuden mukaan. Esimerkiksi turpeen, jonka kosteuspitoisuus on 1000 %, huokosluku on arviolta 18. Jos huokosluku on niinkin korkea kuin 25, on turpeessa todennäköisesti kuituja. Huokosluvun ollessa alle 4, on mahdollista, että turve on tiheää, amorfista ja rakeista. Normaalisti turvesuon huokosluku pienenee syvemmälle mentäessä. Turpeen ollessa kyseessä, ovat poikkeukset kuitenkin todennäköisiä.\nMaastossa turpeen vedenläpäisykyky vaihtelee erityisen paljon riippuen sen morfologiasta. Vedenläpäisevyys voi pienentyä yllättävästi kuormituksen alla. Koskemattoman turpeen vedenläpäisykyky voi vaihdella välillä 10-2 - 10-5 cm/s. Kuormitettuna, esimerkiksi matalan tiepenkereen alla, se voi nopeasti pienentyä arvoon 10-6 cm/s, tai penkereen ollessa korkea jopa niinkin alas kuin 10-8 - 10-9 cm/s. Kuormituksen alla turve puristuu merkittävästi kokoon (kts. kpl 2.2). Turpeen vedenläpäisevyyden pienenemisen seurauksena kuormitetun turpeen huokoset ja kolloidien välinen partikkelien vetovoima kasvavat johdonmukaisesti ja nopeasti.\nTurvekerrostuman leikkauslujuus riippuu sen kosteuspitoisuudesta, maatumisasteesta ja mineraalikoostumuksesta. Korkea kosteuspitoisuus ja maatumisaste alentavat leikkauslujuutta. Korkea mineraalipitoisuus puolestaan nostaa sitä. Normaalisti tiivistyneen turpeen leikkauslujuus (kuituinen turve ja keskinkertaisesti maatunut turve) on tyypillisesti c´= 2 kPa ja ?=28o. Normaalissa jännityksessä se on alle 13 kPa, koheesio (tuloksena kuitujen kietoutumisesta) kasvaa noin tasolle 5-6 kPa ja samalla kitkakulma vähenee nollaan.\nTurvekerrostuman leikkauslujuuden mittaaminen laboratoriossa ei ole helppoa, sillä hyvän ja edustavan näytteen ottaminen on vaikeaa. Lisäksi näyte on saatava laboratorioon riittävän nopeasti ja siitä on tehtävä sopivan kokoinen vaurioittamatta näytettä. Paras mittausmenetelmä onkin yksinkertainen maastossa tehtävä siipikairaus. Se indikoi leikkauslujuutta. Menetelmässä on kuitenkin rajoituksia ja tuloksia ei pidä uskoa suoraan ilman niitä tukevia muita todisteita.\nTurpeen leikkauslujuus riippuu harvoin syvyydestä. Tämä ei yllätä, sillä turve on kuormittamaton sen normaalissa olotilassa ja sillä on pieni vedenalainen ominaispaino. Yleensä turvesoilla turpeen lujuus pienenee mitä syvemmälle mennään. Syvemmälle mentäessä turve muuttuu vähemmän kuituiseksi ja enemmän amorfiseksi, jonka vuoksi turpeen ominaisuudet muuttuvat osittain.\nSeuraavassa taulukossa on yhteenveto muutamista turpeen ominaisuuksista.\nKuituinen turve Keskinkertaisesti maatunut turve Amorfinen rakeinen turve\nVesipitoisuus % 700 - 2000 500 -1200 500 - 900\nTuhkapitoisuus% 1.5 - 3.0 3 - 8 8 - 30\nIn situ irtotiheys (kg/m³) 900 - 1100 900 - 1100 900 - 1100\nKuiva irtotiheys (kg/m³) 40 - 70 70 - 100 100 - 140\nHuokosluku 10 25 8 - 17 7 - 13\nVedenläpäisevyys (m/s) 10-5 - 10-6 10-6 - 10-7 10-7 - 10-8\n1.7. Veden vaikutus ja prekonsolidaatio\nTurve on suhteellisen ”tuore” materiaali verrattuna muihin maalajeihin. Se on muodostunut vuosien kuluessa Pohjoisessa Periferiassa jäätikön vetäydyttyä noin 10 000 vuotta sitten. Toisin kuin muut pohjoiset maalajit, turve ei ole esikonsolidoitunut jäätikön painon alla. Turve voi kuitenkin olla esikonsolidoitunut niillä alueilla, missä veden pinnan taso on ollut alempana turpeen muodostumisen aikana. Alentunut veden pinnan taso on voinut johtua esimerkiksi pitkäaikaisesta kuivuudesta, kuivatuksesta tai kasvillisuuden (kuten metsän) kastelusta.\nTurvekerrostumissa tapahtuvilla vedenpinnan tason muutoksilla (luonnollisilla tai ihmisen toiminnan seurauksena) on kaikilla vaikutusta siihen, miten jännitykset käyttäytyvät turpeessa. Suon vedenpinnan tason alentaminen laskee turpeen huokosvedenpainetta ja aiheuttaa tehokkaan paineen kasvua aiheuttaen konsolidaatiota. (toisin sanoen: kokonaisjännitys – pienentynyt huokosvedenpaine = lisääntynyt tehokas jännitys)\nVaikutus ei ole niin yleistä kohosoilla, vaan useimmiten sitä tapahtuu Islannin peittosoilla.\nTämän vuoksi on tärkeää, että turvekerrostuman hydrologia säilytetään muuttumattomana koko tietyön ajan sekä sen jälkeen. Tahattomat muutokset vesitaseessa voivat aiheuttaa odottamattomia tuloksia. Muutoksia voi tapahtua, mikäli kaivetaan uusi kaivanto tai ojia syvennetään lähellä turpeen päällä kelluvaa tietä. Kuivatuksen parantaminen voi aiheuttaa merkittäviä ja odottamattomia painumia, jotka voivat myös vaurioittaa muuten hyvin rakennettua tietä.\nJoissain tilanteissa on kuitenkin edullista parantaa kuivatusta ennen rakentamista. Näin on erityisesti Islannissa, missä stabiilit vesiolosuhteet voidaan varmistaa tien viimeistelyn jälkeen pitkällä tähtäimellä. Tähän työhön tulee saada suostumus paikalliselta ympäristöviranomaiselta.


Hiuskriisi vol 164579823798 – Iines Aaltonen\nJulkaistu 2.5.2015 30.3.2017 kirjoittanut Iines Aaltonen\nHiuskriisi vol 164579823798\nHyvää huomenta! Mitäs teidän vappuun kuuluu?\nKäytiin eilen Tommin kanssa piipahtamassa Kaivarissa moikkaamassa tuttuja ja tultiin illaksi sitten kotiin leipomaan pizzaa. Jos en ehdi saamaan jotain tappoflunssaa ennen ensi viikon lomaa, niin on jo ihme. Kävin keskiviikkona tulijoogassa, jossa hikoilin varmaan litrakaupalla 90min ajan 39c kuumuudessa, josta hilputtelin kotiin litimärkänä täydessä vesi- ja räntäsateessa. Eilen taas ei ollut vaatetus näköjään aivan kohdallaan tuommoiseen ulkona köröttämiseen, joten saa nähdä iskeekö flunssa kun on tullut paleltua kertakaikkiaan kuukauden edestä lähipäivinä. Olisi ilmeisesti pitänyt pistää varmuuden vuoksi vielä toppatakki päälle 😀\nTe tiedätte tämän mun jo vuosikausia jatkuneen ristiriitaisen suhteen jojokompleksin liittyen blondiin tukkaan ja yleisesti non-stop hiuskriisiin? Se ei nimittäin tule loppumaan todennäköisesti ikinä. En edes muista kuinka monta vuotta taaksepäin aloitin sen ”kasvatan oman tukan esiin”-tavoitteen, siitä on varmaan ainakin kolme tai neljä vuotta.. Aina repsahdan! En muista tosin milloin olisin ollut näin hyvässä vaiheessa tämän kasvatuksen kanssa, mutta ette arvaa.. Sitten tulee peliin se vanha ”kalpeuskompleksi” kun näin talvisin ja keväisin voi itseään verrata lähinnä lakanaan. Olen tullut siihen tulokseen, että kai se on vain myönnettävä ettei minulle vain sovi tumma tukka! Selailin alkuviikosta läppäriltä jotain aivan ikivanhoja kuvia ja tulin muutenkin siihen tulokseen, että hemmetti soikoon, tukka saisi luvan kasvaa nopeampaa vauhtia! Iski järkyttävä hiusmasis kun tajusin ettei tukka ole ollut varmasti kymmeneen vuoteen näin lyhyt kun nyt. Yäk!\nOlen sanonut tämän varmaan tuhat kertaa, mutta jauhetaan vielä vähän lisää! Olin ennen niin vannoutunut sen leijonanharja-pöhötukan kanssa, ettei ilman isoa tukkaa voinut lähteä oikeastaan minnekään. Silti jaksoin aina jurnuttaa sitä kuinka tukka on huonossa kunnossa tai ohut tai sitä tai tuota, mitä nyt milloinkin. Voin kertoa etten ole vielä ikinä käynyt läpi samanlaista hiuskriisiä kun viimeisen vuoden aikana kun oikeasti yli puolet hiuksista ovat tippuneet jonkun hormonimyrskyn seurauksena päästä ja kasvaneet sitten uudelleen takaisin. Nythän suurin osa tukastani on semmoista 13cm mittaista, jota ei oikein vähennä myöskään tämä värikriiseily. Kukaan muu ei varmaan olisi edes huomannut koko tätä hiusrumbaani ellen niin kovasti olisi itse siitä jauhanut, mutta viimeistään vuoden päästä on parempi tilanne kun koko tukka on kunnolla kokopitkä! Tämä on yksi syy siihen miksen vain yksinkertaisesti ole jaksanut pitkään aikaan napsia blogiin asukuviakaan, kun on jatkuvasti päällä tämä kriisi tukan kanssa, vaikkei nyt enää tosin mistään varsinaisesta kriisistä voida puhua, mutta siltikin. Aivan kamalaa! Olisi niin paljon helpompi olla mies, ettei tarvitsisi jatkuvasti harmitella päätään puhki aivan typeriä juttuja.\nPointti oli se, että vasta ”oikean” kriisin jälkeen on tajunnut kuinka pinnallista jurnutusta on tullut ennen harrastettua hiusten suhteen. Eikä nyt sillä, että hiukset todellakaan olisivat koko elämä, mutta ovathan ne naisille suuressa roolissa ja voin kertoa että ainakin itselleni nämä kuluneen vuoden hiusongelmat ovat varmaan rankimpia juttuja tässä muutaman vuoden sisään. Samalla jotenkin raivostuttaa miten voimakkaasti elimistö reagoi e-pillereihin sun muihin hormonivalmisteisiin, että lopetus tai hormonivaihtelut voivat saada aikaan näinkin voimakkaita reaktioita, siltikin niitä määrätään vaivaan kun vaivaan kun karkkia vain. Toki niitä reaktioita voivat laukaista muutkin asiat kun nuo, mutta siltikin.. Olen alkanut epäilemään itselläni jotain alttiutta veritulppaan, niin omituisia pyörtymiskohtauksia sain ennen, jotka katosivat tuosta vain heti kun lopetin nuo valmisteet. Creepy!\nKai tässä olisi suuremmat ongelmat kyseessä, jossei uutta tukkaa kasvaisi ollenkaan, koska toki nyt kasvaa kivaa vauhtia ja todella vahvana. Kai tämä kriiseily on niin juurtunut minuun. Silloin kun ei kriiseillä tukan kunnosta, niin ainakin siitä väristä sitten! Ja juuri nyt kun ehdin luvata etten enää vaalenna tukkaa, niin tulee sitten Suomeen se Olaplex, joka lupaa vaalentaa hiusta ilman täystuhoa. Ensi viikolla nimittäin kampaaja ja tässä reilun kuukauden pähkäilyn jälkeen olen päättänyt antaa viimeisen mahdollisuuden sille blondille! Jossei tukka tunnu pysyvän edes tuon Olaplex-blondin jälkeen paremmassa kunnossa aiempaan blondiin, niin lupaan antaa pelin periksi 😀\nOli pakko päästä purkamaan ajatuksia tästä hiusjutusta, joka nyt vaan piinaa. Toivottavasti tuo ensi viikon kampaaja ja (mahdollinen, lakosta riippuva :D) tuleva Portugalin reissu aurinkoineen vähän auttavat tätä kriiseilyä!! Muutenkin tullut taas kova himo pitkään tukkaan ja todennäköisesti testailen viimeistään kesällä sitä Mago-pidennystä, jee!\n14 vastausta artikkeliin “Hiuskriisi vol 164579823798”\nVoi, mun mielestä oot paljon kauniimpi kalpeampana ja luonnollisemmalla tukalla. Ehkä sun silmä on vaan niin tottunut siihen et pitää olla tosi ruskettunut ja blondi tukka. Siitä päähänpinttymästä voi ollakin vaikea päästä eroon. Mainitsit jossain postauksessa että oot alkanu kiinnittää huomiota ihon vanhenemiseen tms, eikö siinäkin mielessä kannattais luopua rusketusintoilusta? Kun käsittääkseni et sitä purkista ota? No joo, nämä vain omana mielipiteenäni, olenkin kovasti luonnollisen kauneuden perään 🙂 blogisi on kiva, harvoin tulee kommentoitua mutta kiitos sinulle!\nTäh, oletko tosissasi?! 😀 No kiitoksia hah! On tässä aikalailla vuosi yritetty totutella tummempaan, mutta ei vaan vieläkään.. Ja itseasiassa otan rusketuksen nykyään ihan purkista, siinä sitten syy miksi en jaksa usein lotraillakaan. Toki aurinkoa näkee aina reissuilla ja kesäisin, joka on mielestäni ihan ok, kyllä iho jonkin verran aurinkoa tarvitseekin! 🙂 Kiva kun kommentoit nyt kuitenkin, ihanaa kesän odotusta! 🙂\nItsestäni tuntuu aina vanhoja kuvia katsellessa, että olimpa ennen paljon paremman näköinen, oli hiukset miten tahansa 😀 Siis vaikka mitään rupsahtamista ei olekaan tapahtunut..\nEikä?! Voisko olla vaan semmoisesta kyse haha 😀 Joitain kuvia katsoessa kyllä alkaa miettiä kuinka karmealta taas on ennen näyttänyt 😀\nItse aika rankkoja asioita viimeaikoina kokeneena tuntuu vähän koomiselta lukea että joillakin elämän suurimmat ongelmat liittyy hiuksiin. Ei mene nallekarkit tasan, mutta ehkä kaikki elämän rankat kokemukset onkin tarkoitettu herättelemään asioiden tärkeysjärjestyksestä. Mun kohdalla tää tapahtui vaan aika karmealla tavalla. Mutta toivottavasti hiuskriisi ratkeaa 🙂\nJoo siis kuten tuossa sanoinkin, niin asiat voisivat todellakin olla pahemminkin! Mutta voisin silti väitää että naisille hiustenlähtö on kuitenkin melko kamala kokemus, vaikka kuinka pinnalliselta kuulostaakin kun asia piinaa jopa yli vuoden päivittäin. Toivottavasti sinulla kääntynyt jo asiat parhain päin. Ihanaa kevättä ja kesää! 🙂\nKyllä mä ennemmin vaikka kaljuuntuisin kuin menettäisin ystävän äkillisesti.. Mutta ihanaa kevättä ja tulevaa Portugalin matkaa sinulle.\nVoi että!! Miljoonasti voimia sinulle 🙁 <3\nMun mielestä sulle sopii ihan hyvin tuo luonnollinen tukka. Ei muuta ko kasvattelet omaa väriä esiin. 🙂 tai sitte jos ei, niin tee vaaleita raitoja. 🙂\nNo mukava kuulla 😀 onhan tässä vielä pari päivää aikaa pähkäillä 😉 ihanaa kevättä sinulle!\nMulla tehtiin viimeks värjäys ton Olaplexin kanssa enkä kyllä valitettavasti huomannu mitään eroa edelliseen värjäyskertaan. :O Terkuin: Vipsukka! 😀\nMoi Viivi!! Mutta apua, menikö sulla silti tukka huonoon kuntoon värjäyksessä? Toihan kai vaan tavallaan estää sitä hiusta (tai hiuksen jotain niitä rikkisiltoja) tuhoutumasta vaalennuksen aikana 🙂 Ainakin mun kampaaja sanoi et sen asiakkailla on pysynyt paljon paremmassa kunnossa vaalennettu tukka kun tota laitettu väriaineen sekaan 🙂\nKulunut vuosi on itselläni ollut todella rankkaa aikaa, varsinkin viime kesä. Välit menivät parhaan ystävän kanssa, stressasin sitä ja pitkään jatkuneita selkäkipujani niin paljon että itseltänikin lähti puolet hiuksista. Ja sitähän stressasi tietysti lisää.. Eli ymmärrän kyllä! Ja kyllä, aina löytyy joku jolla on asiat huonommin, mutta me ihmiset kuitenkin ollaan erilaisia. Itse vollotin menetettyjen haituvien perään joka päivä eikä paljoa tehnyt mieli lähteä mihinkään… Elokuussa olisi tarkoitus mennä naimisiin, ja surettaa kyllä senkin takia tämä "kaljuuntuminen" :/ kampaajanikin sanoi että hiustenlähtö on ollut todella rajua. No, kasvaahan se tukka onneksi takaisin.. valitettavasti ei vain yhden yön aikana. Mutta siis joo. En ymmärrä miksi pitää tulla syyllistämään siitä mikä on aiheellinen surun aihe, mitä sillä voittaa? Olen itsekin menettänyt puolet perheestäni syövälle, joten uskoisin tietäväni miten pahalta sekin tuntuu.\nJoo siis tämmöisiä tapahtumia ei tietysti voi verrata keskenään tosiaankaan! Monet tosiaan ajattelevat ettei hiusjutut ole mitään verrattuna moniin muihin tapahtumiin elämässä, eikä nyt varmasti moniin dramaattisiin juttuihin verrattuna olekaan, mutta sitten kun on oikeasti kokenut tämän niin sen kyllä tietää. Ja juuri mitä sanoit, ettei se kriiseily lopu tosiaankaan siihen muutamaan kuukauteen, vaan kestää jopa useamman vuoden (!!!) ottaen huomioon että ongelma voi tuon ajan vaivata jokaikinen päivä hiusten uusiutuessa niin hitaasti! :/ Ja toki stressi nyt ei ainakaan auta asiaa. Tosi harmillista, että myös sinulla on ollut tämmöistä harmia. Toivottavasti nyt jo kuitenkin voiton puolella ja tukka kasvaa?! 🙂 Onnea miljoonasti tuleviin häihin ja ihanaa kesää!\nEdellinen artikkeliEdellinen Höpöhöpöjuttuja\nSeuraava artikkeliSeuraava Beating monday


Runepoli • Foorumi • Omat asetukset • Käyttöehdot\nRunepoli - Käyttöehdot\nKäyttämällä "Runepoli" palvelua (jälkeenpäin "me", "meitä", "meidän", "Runepoli", "https://runepoli.org/forum"), sitoudut noudattamaan seuraavia ehtoja. Mikäli et hyväksy näitä ehtoja, älä rekisteröidy ja/tai käytä "Runepoli"-palvelua. Me voimme muuttaa näitä ehtoja koska tahansa ja teemme parhaamme informoidaksemme sinua. On kuitenkin suositeltavaa lukea nämä ehdot säännöllisesti, koska "Runepoli"-palvelun käyttö vaatii että hyväksyt nämä ehdot siinä muodossa, kuin ne on päivitetty tai korjattu.\nSuostut olemaan esittämättä loukkaavaa, vihamielistä, epämoraalista tai muutakaan materiaalia, joka voisi loukata voimassa olevia lakeja oli se sitten omassa maassasi, se maa, johon "Runepoli"-palvelin on sijoitettu tai kansainvälisiä lakeja. Toimimalla tätä vastoin voidaan sinut välittömästi ja lopullisesti poistaa järjestelmän käyttäjistä ja tarvittaessa internet-yhteydentarjoajaasi otetaan yhteyttä. Kaikkien viestien IP-osoite tallennetaan näiden ehtojen noudattamisen tarkkailua varten. Hyväksyt, että "Runepoli" on oikeus poistaa, muokata, siirtää ja sulkea mikä tahansa keskusteluketju tai viesti niin halutessamme. Suostut myös siihen, että kaikki yllä annettu tieto tallennetaan tietokantaan. Tätä tietoa ei anneta kolmannelle osapuolelle ilman suostumustasi, mutta "Runepoli" tai phpBB ei ole vastuussa mahdollisen tietoturvamurron aiheuttamasta tietojen vuodosta ulkopuolisille tahoille.


Kulttuuriympäristömme > Kansainvälistä maisemapäivää juhlist\nUutinen 15.10.2019 klo 9.00\nSateen jälkeistä arkimaisemaa Vuosaaressa © Kuva: Hanna Hämäläinen\nJaa #arkimaisema -valokuvasi Instagramissa\nKansainvälisen maisemapäivän teemaan on valmistauduttu syyskuussa alkaneella valokuvakampanjalla, jossa on keskitytty veden rooliin arjen maisemissa. Kampanja huipentuu kansainvälisenä maisemapäivänä 20. lokakuuta valokuvakilpailuun, jossa voittajat palkitaan kirjapalkinnoin. Onpa vesi arkimaisemassasi sitten lätäköinä, merenä, sateena, suona, järvenrantana tai vaikkapa ojassa virtaamassa, kaikki kuvat ovat tervetulleita kilpailuun.\nMaisemakävelyille Maa- ja kotitalousnaisten johdattamina tai omin päin\nKilpailun lisäksi osana maisemapäivän juhlintaa järjestetään ohjattuja maisemakävelyjä. Maa- ja kotitalousnaiset järjestävät kävelyjä sekä maisemapäivänä sunnuntaina 20. lokakuuta että päivää edeltävällä viikolla. Kävelyjä järjestetään Asiakkalassa, Kokkolassa, Mikkelissä, Oulussa, Porissa, Raaseporissa ja Sotkamossa. Kävelyt ovat maksuttomia, mutta osaan tulee ilmoittautua etukäteen. Tiedot maisemakävelyistä löytyy\nMaa- ja kotitalousnaisten verkkosivuilta\nMaisemakävelylle voi tietysti lähteä myös omin päin, jos opastettua kävelyä ei järjestetä sinun paikkakunnallesi. Pakkaa eväät reppuun ja lähde nauttimaan syksyn väriloistosta.\nYmpäristöneuvos Tapio Heikkilä, ympäristöministeriö, p. 0295 250 166, tapio.heikkilai@ym.fi


Keskusteluryhmä: Ufot ja ufokokemukset – Tajunta\nKeskusteluryhmä: Ufot ja ufokokemukset\nPosted by Jyrki at 16.27\tParatiede, Tuleva\nUusi ryhmä nuorille ja nuorille aikuisille aloittaa Rajatiedon Keskuksessa, Uudenmaankatu 33, Helsinki.\nEnsimmäinen tapaaminen on tiistaina 26.5.2009 klo 18, jonka aiheena ”Ufot ja ufokokemukset”. Illan vetäjä on rajatiedon ja ufotutkimuksen konkari Tapani Koivula. Teetarjoilu. Rajatiedosta kiinnostuneet ovat lämpimästi tervetulleita!\nRyhmän on tarkoitus kokoontua vähintään neljästi vuodessa rakentavan keskustelun merkeissä. Tapaamisten aiheet, sisällöt ja mielipiteet otetaan huomioon niitä järjestettäessä.\nAlustavia aiheita vuonna 2009 ovat elokuussa: ”Kahden maailman väkeä – ovatko ihmisten kohtaamat henkiolennot todellisia?” ja joulukuussa: ”Meditaatio – tie syvempään totuuteen”. Päivämäärät, ajat ja paikat ilmoitetaan mm nettisivuilla www.rajatieto.fi.\nTapaamisia ohjaa käsiteltävään aihealueeseen perehtynyt asiantuntija. Tapaamisiin osallistuu myös Rajatiedon Auttavan Puhelimen edustaja.\nJärjestää Rajatiedon Yhteistyö ry\nOne Response to “Keskusteluryhmä: Ufot ja ufokokemukset”\nPertti Ryynänen says:\n28.3.2010 at 22.07\nHei, kattelin tossa Jimin ufo-ohjelmaa ja tuli mieleen kolme tapausta, en todellakaan ole mikään hörhö ainakaan tietääkseni ja tapauksista on pitkä aika.\nEtelä Espanja El Pinillo (Malagasta vasemmalle Torremolinoksen lähellä) kun asuin ja istuin juna-asemalla joskus 90 luvulla katsellen valoisassa paikassa vuoristolle päin: Valkea kirkas pallo syöksyi vuoreen vähän aikaa lennettyään. Tosi säväyttävä kokemus! Kukaan ei oikein uskonut mitä olin nähnyt.\nToinen V:n sarjan tyyliset lentävien lautaisten pilvi (monta kappaletta) taivaalla, paikallisessa lehdessä oli seuraavana päivänä kuva ja juttua joten ei kuviteltua.\nKolmas Joensuussa Paskuniemen mökillä missä tapasin saksanpaimenen kanssa pellollla käydä jossa kerran oli palaneita ympyröitä ihan kuin joku olisi laskeutunut. Koitin hypätä ympyrästä toiseen mutta ei onnistunut kun luulin että joku hirvi olisi käynyt mutta niin tasaisia ei voi saada eläin aikaan. Harmi kun siihen aikaan ei ollut mitään digikameroita.\nJokaisessa tapauksessa liki penskana, jäänyt kaivelemaan, onko muilla samoja kokemuksia?\nElokuvaesitys: Kymatica ja The Obama Deception Messut: Mantra Helsinki